# Az Európai Unió C 378/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 378 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. november 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 378

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. november 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. március 10-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152014. március 11–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. március 10-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152014. március 11–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. március 11., kedd |
| 2017/C 378/01 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentéséről (2013/2131(INI)) | 2 |
| 2017/C 378/02 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatárólBizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáróll (2013/2166(INL)) | 13 |
| 2017/C 378/03 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2011–2013. évben (2013/2155(INI)) | 27 |
| 2017/C 378/04 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2013. évi tevékenységéről (2014/2008(INI)) | 35 |
| 2017/C 378/05 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az európai kertészeti ágazat jövőjéről – növekedési stratégiák (2013/2100(INI)) | 44 |
| 2017/C 378/06 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a kínzás felszámolásáról a világban (2013/2169(INI)) | 52 |
| 2017/C 378/07 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről (2013/2147(INI)) | 64 |
| | 2014. március 12., szerda |
| 2017/C 378/08 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Pakisztán regionális szerepéről és az Unióval ápolt politikai kapcsolatairól (2013/2168(INI)) | 73 |
| 2017/C 378/09 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Európa rakétavédelmi pajzsáról és annak politikai és stratégiai következményeiről (2013/2170(INI)) | 79 |
| 2017/C 378/10 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazat helyzetéről és jövőbeli perspektíváiról az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás összefüggésében (2013/2179(INI)) | 81 |
| 2017/C 378/11 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai gasztronómiai örökségről: kulturális és oktatási szempontok (2013/2181(INI)) | 85 |
| 2017/C 378/12 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mesterséges nanoanyag fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról szóló 2013. december 12-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA)) | 92 |
| 2017/C 378/13 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Unió és a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok értékeléséről és a prioritások meghatározásáról (2013/2149(INI)) | 95 |
| 2017/C 378/14 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről (2013/2188(INI)) | 104 |
| 2017/C 378/15 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az igazságügynek a büntető igazságszolgáltatással és a jogállamisággal összefüggésben történő értékeléséről (2014/2006(INI)) | 136 |
| 2017/C 378/16 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítéséről (2013/2180(INI)) | 140 |
| 2017/C 378/17 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az uniós polgárságról szóló 2013. évi jelentésről: Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője (2013/2186(INI)) | 146 |
| 2017/C 378/18 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 151 |
| 2017/C 378/19 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2945(RSP)) | 165 |
| 2017/C 378/20 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégiáról (2013/2595(RSP)) | 174 |
| | 2014. március 13., csütörtök |
| 2017/C 378/21 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojkának (EKB, Bizottság és IMF) az euróövezet programországaival kapcsolatos szerepéről és műveleteiről szóló vizsgálatról (2013/2277(INI)) | 182 |
| 2017/C 378/22 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojka (EKB, Bizottság és IMF) euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületeiről (2014/2007(INI)) | 200 |
| 2017/C 378/23 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a 2015. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2014/2004(BUD)) | 210 |
| 2017/C 378/24 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az Ukrajna elleni orosz invázióról (2014/2627(RSP)) | 213 |
| 2017/C 378/25 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Parlament tekintetében való végrehajtásáról (2013/2130(INI)) | 218 |
| 2017/C 378/26 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a tulajdonjogoknak, a tulajdoni rendnek és a jólét megteremtésének a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából betöltött szerepéről a fejlődő országokban (2013/2026(INI)) | 227 |
| 2017/C 378/27 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről (2013/2058(INI)) | 235 |
| 2017/C 378/28 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az EU prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében (2014/2612(RSP)) | 239 |
| 2017/C 378/29 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása Oroszországról: a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről (2014/2628(RSP)) | 250 |
| 2017/C 378/30 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a homoszexualitás további kriminalizálására irányuló közelmúltbeli jogszabályokra való tekintettel Ugandának és Nigériának a Cotonoui Megállapodásból történő kizárásáról (2014/2634(RSP)) | 253 |
| 2017/C 378/31 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Sínai-félsziget biztonsági helyzetéről és az ott folytatott emberkereskedelemről (2014/2630(RSP)) | 257 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. március 12., szerda |
| 2017/C 378/32 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i ajánlása a Tanácshoz a fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalásáról (2014/2012(INI)) | 262 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. március 11., kedd

2017/C 378/01

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentéséről (2013/2131(INI))

2

2017/C 378/02

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatárólBizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáróll (2013/2166(INL))

13

2017/C 378/03

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2011–2013. évben (2013/2155(INI))

27

2017/C 378/04

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2013. évi tevékenységéről (2014/2008(INI))

35

2017/C 378/05

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az európai kertészeti ágazat jövőjéről – növekedési stratégiák (2013/2100(INI))

44

2017/C 378/06

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a kínzás felszámolásáról a világban (2013/2169(INI))

52

2017/C 378/07

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről (2013/2147(INI))

64

2014. március 12., szerda

2017/C 378/08

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Pakisztán regionális szerepéről és az Unióval ápolt politikai kapcsolatairól (2013/2168(INI))

73

2017/C 378/09

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Európa rakétavédelmi pajzsáról és annak politikai és stratégiai következményeiről (2013/2170(INI))

79

2017/C 378/10

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazat helyzetéről és jövőbeli perspektíváiról az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás összefüggésében (2013/2179(INI))

81

2017/C 378/11

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai gasztronómiai örökségről: kulturális és oktatási szempontok (2013/2181(INI))

85

2017/C 378/12

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mesterséges nanoanyag fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról szóló 2013. december 12-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

92

2017/C 378/13

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Unió és a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok értékeléséről és a prioritások meghatározásáról (2013/2149(INI))

95

2017/C 378/14

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről (2013/2188(INI))

104

2017/C 378/15

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az igazságügynek a büntető igazságszolgáltatással és a jogállamisággal összefüggésben történő értékeléséről (2014/2006(INI))

136

2017/C 378/16

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítéséről (2013/2180(INI))

140

2017/C 378/17

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az uniós polgárságról szóló 2013. évi jelentésről: Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője (2013/2186(INI))

146

2017/C 378/18

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

151

2017/C 378/19

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2945(RSP))

165

2017/C 378/20

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégiáról (2013/2595(RSP))

174

2014. március 13., csütörtök

2017/C 378/21

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojkának (EKB, Bizottság és IMF) az euróövezet programországaival kapcsolatos szerepéről és műveleteiről szóló vizsgálatról (2013/2277(INI))

182

2017/C 378/22

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojka (EKB, Bizottság és IMF) euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületeiről (2014/2007(INI))

200

2017/C 378/23

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a 2015. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2014/2004(BUD))

210

2017/C 378/24

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az Ukrajna elleni orosz invázióról (2014/2627(RSP))

213

2017/C 378/25

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Parlament tekintetében való végrehajtásáról (2013/2130(INI))

218

2017/C 378/26

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a tulajdonjogoknak, a tulajdoni rendnek és a jólét megteremtésének a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából betöltött szerepéről a fejlődő országokban (2013/2026(INI))

227

2017/C 378/27

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről (2013/2058(INI))

235

2017/C 378/28

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az EU prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében (2014/2612(RSP))

239

2017/C 378/29

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása Oroszországról: a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről (2014/2628(RSP))

250

2017/C 378/30

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a homoszexualitás további kriminalizálására irányuló közelmúltbeli jogszabályokra való tekintettel Ugandának és Nigériának a Cotonoui Megállapodásból történő kizárásáról (2014/2634(RSP))

253

2017/C 378/31

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Sínai-félsziget biztonsági helyzetéről és az ott folytatott emberkereskedelemről (2014/2630(RSP))

257

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2014. március 12., szerda

2017/C 378/32

Az Európai Parlament 2014. március 12-i ajánlása a Tanácshoz a fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalásáról (2014/2012(INI))

262

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. március 12., szerda |
| 2017/C 378/33 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, valamint a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról (2014/2632(RSO)) | 265 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. március 12., szerda

2017/C 378/33

Az Európai Parlament 2014. március 12-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, valamint a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról (2014/2632(RSO))

265

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2014. március 11., kedd |
| 2017/C 378/34 | P7_TA(2014)0180A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 269 |
| 2017/C 378/35 | Az Európai Parlament 2014. március 11-én elfogadott módosításai a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) | 276 |
| 2017/C 378/36 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozattervezetről (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE)) | 297 |
| 2017/C 378/37 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozattervezetről (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE)) | 298 |
| 2017/C 378/38 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana textiles referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD)) | 299 |
| 2017/C 378/39 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD)) | 303 |
| 2017/C 378/40 | P7_TA(2014)0186Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 304 |
| 2017/C 378/41 | P7_TA(2014)0187Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 305 |
| 2017/C 378/42 | Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD)) | 306 |
| 2017/C 378/43 | P7_TA(2014)0189Az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek, valamint az 1060/2009/EK, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 307 |
| 2017/C 378/44 | P7_TA(2014)0190A pénzátutalásokat kísérő adatok ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 308 |
| 2017/C 378/45 | P7_TA(2014)0191A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzése ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 330 |
| 2017/C 378/46 | P7_TA(2014)0192Az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garancia ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 380 |
| 2017/C 378/47 | P7_TA(2014)0193Genetikai erőforrások ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásával kapcsolatban a felhasználókra vonatkozó, a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti, az Unióban alkalmazandó megfelelési szabályokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 381 |
| 2017/C 378/48 | P7_TA(2014)0194A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálata ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 382 |
| 2017/C 378/49 | P7_TA(2014)0195A járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányok ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 383 |
| 2017/C 378/50 | P7_TA(2014)0196Az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzés ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 384 |
| 2017/C 378/51 | P7_TA(2014)0197A vasúti közlekedés statisztikája ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 385 |
| 2017/C 378/52 | P7_TA(2014)0198Az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 395 |
| 2017/C 378/53 | P7_TA(2014)0199Gazdaságszerkezeti felmérések és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérés ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 396 |
| 2017/C 378/54 | P7_TA(2014)0200A mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 397 |
| | 2014. március 12., szerda |
| 2017/C 378/55 | P7_TA(2014)0212Az egyén védelme a személyes adatok feldolgozása során ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló javaslatról (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (általános adatvédelmi rendelet) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 399 |
| 2017/C 378/56 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a Pericles 2020 program) létrehozásáról szóló .../2012/EU rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP)) | 493 |
| 2017/C 378/57 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE)) | 494 |
| 2017/C 378/58 | Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE)) | 495 |
| 2017/C 378/59 | P7_TA(2014)0219A személyes adatok feldolgozása bűncselekmények megelőzése érdekében ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv javaslatról (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 496 |
| 2017/C 378/60 | P7_TA(2014)0220Az egységes európai égbolt végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai égbolt végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 546 |
| 2017/C 378/61 | P7_TA(2014)0221Repülőterek, légiforgalmi szolgáltatás és légi navigációs szolgálatok ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 584 |
| 2017/C 378/62 | P7_TA(2014)0222Utazási csomagok és az igény szerint összeállított utazási formák ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az
  a szervezett utazási csomagokról
  formákról és az igény szerint összeállított
  összekapcsolt utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1] | 610 |
| 2017/C 378/63 | P7_TA(2014)0223A fluortartalmú üvegházhatású gázok ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 638 |
| 2017/C 378/64 | P7_TA(2014)0224A munkavállalók szabad mozgása ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 639 |
| 2017/C 378/65 | P7_TA(2014)0225Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 640 |
| 2017/C 378/66 | P7_TA(2014)0226A harmadik országokkal folytatott külkereskedelemre vonatkozó statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 641 |
| 2017/C 378/67 | P7_TA(2014)0227Copernicus program ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Copernicus program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Copernicus-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 646 |
| 2017/C 378/68 | P7_TA(2014)0228Az Európai GNSS Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és a tanács rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 647 |
| | 2014. március 13., csütörtök |
| 2017/C 378/69 | P7_TA(2014)0237Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 649 |
| 2017/C 378/70 | Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló 2009. évi hongkongi nemzetközi egyezménynek az Európai Unió érdekében történő, tagállamok általi megerősítéséről vagy a tagállamok ahhoz való csatlakozásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE)) | 652 |
| 2017/C 378/71 | P7_TA(2014)0241Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és Belső Biztonsági Alap (általános rendelkezések) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 653 |
| 2017/C 378/72 | P7_TA(2014)0242Belső Biztonsági Alap (rendőrségi együttműködés, bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem, valamint válságkezelés) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 656 |
| 2017/C 378/73 | P7_TA(2014)0243A Belső Biztonsági Alap (külső határok és vízumügy) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 657 |
| 2017/C 378/74 | P7_TA(2014)0244A hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintje ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló 2014/...//EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 658 |
| 2017/C 378/75 | P7_TA(2014)0245A pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területére vonatkozó uniós program (2014-2020) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról, és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 685 |
| 2017/C 378/76 | P7_TA(2014)0246Rádióberendezések ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 686 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. március 11., kedd

2017/C 378/34

P7_TA(2014)0180A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

269

2017/C 378/35

Az Európai Parlament 2014. március 11-én elfogadott módosításai a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD))

276

2017/C 378/36

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozattervezetről (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

297

2017/C 378/37

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozattervezetről (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

298

2017/C 378/38

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana textiles referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

299

2017/C 378/39

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

303

2017/C 378/40

P7_TA(2014)0186Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

304

2017/C 378/41

P7_TA(2014)0187Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

305

2017/C 378/42

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

306

2017/C 378/43

P7_TA(2014)0189Az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek, valamint az 1060/2009/EK, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

307

2017/C 378/44

P7_TA(2014)0190A pénzátutalásokat kísérő adatok ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

308

2017/C 378/45

P7_TA(2014)0191A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzése ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

330

2017/C 378/46

P7_TA(2014)0192Az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garancia ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

380

2017/C 378/47

P7_TA(2014)0193Genetikai erőforrások ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásával kapcsolatban a felhasználókra vonatkozó, a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti, az Unióban alkalmazandó megfelelési szabályokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

381

2017/C 378/48

P7_TA(2014)0194A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálata ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

382

2017/C 378/49

P7_TA(2014)0195A járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányok ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

383

2017/C 378/50

P7_TA(2014)0196Az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzés ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

384

2017/C 378/51

P7_TA(2014)0197A vasúti közlekedés statisztikája ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

385

2017/C 378/52

P7_TA(2014)0198Az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

395

2017/C 378/53

P7_TA(2014)0199Gazdaságszerkezeti felmérések és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérés ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

396

2017/C 378/54

P7_TA(2014)0200A mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek ***IAz Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

397

2014. március 12., szerda

2017/C 378/55

P7_TA(2014)0212Az egyén védelme a személyes adatok feldolgozása során ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló javaslatról (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (általános adatvédelmi rendelet) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

399

2017/C 378/56

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a Pericles 2020 program) létrehozásáról szóló .../2012/EU rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

493

2017/C 378/57

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

494

2017/C 378/58

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

495

2017/C 378/59

P7_TA(2014)0219A személyes adatok feldolgozása bűncselekmények megelőzése érdekében ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv javaslatról (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

496

2017/C 378/60

P7_TA(2014)0220Az egységes európai égbolt végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai égbolt végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

546

2017/C 378/61

P7_TA(2014)0221Repülőterek, légiforgalmi szolgáltatás és légi navigációs szolgálatok ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

584

2017/C 378/62

P7_TA(2014)0222Utazási csomagok és az igény szerint összeállított utazási formák ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az
  a szervezett utazási csomagokról
  formákról és az igény szerint összeállított
  összekapcsolt utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1]

az

a szervezett

csomagokról

formákról

igény szerint összeállított

összekapcsolt

610

2017/C 378/63

P7_TA(2014)0223A fluortartalmú üvegházhatású gázok ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

638

2017/C 378/64

P7_TA(2014)0224A munkavállalók szabad mozgása ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

639

2017/C 378/65

P7_TA(2014)0225Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

640

2017/C 378/66

P7_TA(2014)0226A harmadik országokkal folytatott külkereskedelemre vonatkozó statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

641

2017/C 378/67

P7_TA(2014)0227Copernicus program ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Copernicus program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Copernicus-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

646

2017/C 378/68

P7_TA(2014)0228Az Európai GNSS Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és a tanács rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

647

2014. március 13., csütörtök

2017/C 378/69

P7_TA(2014)0237Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

649

2017/C 378/70

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló 2009. évi hongkongi nemzetközi egyezménynek az Európai Unió érdekében történő, tagállamok általi megerősítéséről vagy a tagállamok ahhoz való csatlakozásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

652

2017/C 378/71

P7_TA(2014)0241Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és Belső Biztonsági Alap (általános rendelkezések) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

653

2017/C 378/72

P7_TA(2014)0242Belső Biztonsági Alap (rendőrségi együttműködés, bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem, valamint válságkezelés) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

656

2017/C 378/73

P7_TA(2014)0243A Belső Biztonsági Alap (külső határok és vízumügy) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

657

2017/C 378/74

P7_TA(2014)0244A hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintje ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló 2014/...//EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

658

2017/C 378/75

P7_TA(2014)0245A pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területére vonatkozó uniós program (2014-2020) ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról, és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

685

2017/C 378/76

P7_TA(2014)0246Rádióberendezések ***IAz Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

686

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

9.11.2017

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2014. március 10-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.

ÜLÉSSZAK: 2014–2015

2014. március 11–13-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 85, 2015.3.12.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. március 11., kedd

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/2

---

P7_TA(2014)0201

Az Európai Beruházási Bank 2012. évi éves jelentése

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentéséről (2013/2131(INI))

(2017/C 378/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az innovatív pénzügyi eszközökről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az innovatív pénzügyi eszközökről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok kockázatmegosztó eszközeiről szóló jelentésére, valamint ezzel kapcsolatos, 2012. április 19-i saját álláspontjára (2), és különösen Gazdasági és Monetáris Bizottsága véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok kockázatmegosztó eszközeiről szóló jelentésére, valamint ezzel kapcsolatos, 2012. április 19-i saját álláspontjára (2), és különösen Gazdasági és Monetáris Bizottsága véleményére,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank 2011-es éves jelentéséről szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank 2011-es éves jelentéséről szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, 2012. június 26-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, 2012. június 26-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, amelyek különösen az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemelését irányozzák elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, amelyek különösen az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemelését irányozzák elő,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i ülésének következtetéseire, amelyek egy új beruházási terv létrehozását szorgalmazzák a kkv-k támogatása és a gazdaság finanszírozásának fellendítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i ülésének következtetéseire, amelyek egy új beruházási terv létrehozását szorgalmazzák a kkv-k támogatása és a gazdaság finanszírozásának fellendítése érdekében,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetéseire, amelyek célul tűzik ki, hogy az összes uniós szakpolitikát a versenyképesség, a munkahelyek és a növekedés támogatásának szolgálatába állítsák, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetéseire, amelyek célul tűzik ki, hogy az összes uniós szakpolitikát a versenyképesség, a munkahelyek és a növekedés támogatásának szolgálatába állítsák,

| — | tekintettel az innovatív pénzügyi eszközökről szóló bizottsági közleményekre, nevezetesen az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának keretéről szóló közleményre (COM(2011)0662) és az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló közleményre (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovatív pénzügyi eszközökről szóló bizottsági közleményekre, nevezetesen az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának keretéről szóló közleményre (COM(2011)0662) és az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló közleményre (COM(2011)0660),

| — | tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemelésére, különösen az EBB és az EBRD közötti kapcsolatok kérdésével összefüggésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemelésére, különösen az EBB és az EBRD közötti kapcsolatok kérdésével összefüggésben,

| — | tekintettel az EBRD hatáskörének a földközi-tengeri térségre való kiterjesztéséről szóló határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBRD hatáskörének a földközi-tengeri térségre való kiterjesztéséről szóló határozatra,

| — | tekintettel az EBB és az EBRD között 2012. november 29-én aláírt új egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB és az EBRD között 2012. november 29-én aláírt új egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0137/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0137/2014),

| A. | mivel az EBB-t a Római Szerződés hozta létre és – az EUMSZ 309. cikke szerint – feladata, hogy a tőkepiac igénybevételével és saját forrásai felhasználásával hozzájáruljon a belső piac kiegyensúlyozott és egyenletes fejlődéséhez azzal a céllal, hogy a gazdasági szempontból életképes, uniós beruházásra alkalmas projektek kiválasztásával segítse az uniós prioritások megvalósítását; |
| --- | --- |

A.

mivel az EBB-t a Római Szerződés hozta létre és – az EUMSZ 309. cikke szerint – feladata, hogy a tőkepiac igénybevételével és saját forrásai felhasználásával hozzájáruljon a belső piac kiegyensúlyozott és egyenletes fejlődéséhez azzal a céllal, hogy a gazdasági szempontból életképes, uniós beruházásra alkalmas projektek kiválasztásával segítse az uniós prioritások megvalósítását;

| B. | mivel e különösen nehéz társadalmi és gazdasági körülmények között, amelyet állami költségvetési megszorítások jellemeznek, a gazdasági fellendülés fenntartását és az új növekedési források azonosítását célzó erőfeszítések részeként minden uniós erőforrást és szakpolitikát, köztük az EBB forrásait és szakpolitikáit is mozgósítani kell; |
| --- | --- |

B.

mivel e különösen nehéz társadalmi és gazdasági körülmények között, amelyet állami költségvetési megszorítások jellemeznek, a gazdasági fellendülés fenntartását és az új növekedési források azonosítását célzó erőfeszítések részeként minden uniós erőforrást és szakpolitikát, köztük az EBB forrásait és szakpolitikáit is mozgósítani kell;

| C. | mivel az EBB – a piaci hiányosságok pótlása vagy kijavítása révén – más beruházási források finanszírozási ágaként és azok kiegészítőjeként is működik; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBB – a piaci hiányosságok pótlása vagy kijavítása révén – más beruházási források finanszírozási ágaként és azok kiegészítőjeként is működik;

| D. | mivel az EBB segít az EU-nak abban, hogy globális szinten fenntartsa és megerősítse versenyképességét; |
| --- | --- |

D.

mivel az EBB segít az EU-nak abban, hogy globális szinten fenntartsa és megerősítse versenyképességét;

| E. | mivel az EBB továbbra is az uniós szakpolitikák sarokköve és fejlesztésük katalizátora lesz, és gondoskodni fog a közszektor folyamatos jelenlétéről és beruházási kapacitásokat kínál majd fel, az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései lehető legjobb integrációjának és végrehajtásának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

E.

mivel az EBB továbbra is az uniós szakpolitikák sarokköve és fejlesztésük katalizátora lesz, és gondoskodni fog a közszektor folyamatos jelenlétéről és beruházási kapacitásokat kínál majd fel, az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései lehető legjobb integrációjának és végrehajtásának biztosítása mellett;

| F. | mivel az EBB alapvető stabilizáló eszközként arra fog összpontosítani, hogy – az EU-n belül és kívül a megalapozott projektek megbízható partnereként fellépve – anticiklikus szerepet töltsön be; |
| --- | --- |

F.

mivel az EBB alapvető stabilizáló eszközként arra fog összpontosítani, hogy – az EU-n belül és kívül a megalapozott projektek megbízható partnereként fellépve – anticiklikus szerepet töltsön be;

| G. | mivel az EBB az Európa 2020 stratégia növekedési és munkahely-teremtési célkitűzéseinek fő hajtóerőit, így például a növekedést előmozdító infrastruktúrát, a legmagasabb szintű innovációt és a versenyképességet támogatja; |
| --- | --- |

G.

mivel az EBB az Európa 2020 stratégia növekedési és munkahely-teremtési célkitűzéseinek fő hajtóerőit, így például a növekedést előmozdító infrastruktúrát, a legmagasabb szintű innovációt és a versenyképességet támogatja;

| H. | mivel rendkívül fontos biztosítani, hogy az EBB megtartsa „AAA” hitelminősítését annak érdekében, hogy megőrizze a nemzetközi tőkepiacokhoz való, legjobb finanszírozási feltételek melletti hozzáférését, ami a későbbiekben előnyökkel jár a projektek lefutására nézve és az érdekelt felek számára; |
| --- | --- |

H.

mivel rendkívül fontos biztosítani, hogy az EBB megtartsa „AAA” hitelminősítését annak érdekében, hogy megőrizze a nemzetközi tőkepiacokhoz való, legjobb finanszírozási feltételek melletti hozzáférését, ami a későbbiekben előnyökkel jár a projektek lefutására nézve és az érdekelt felek számára;

| I. | mivel 2012 júniusában az Európai Tanács elindította a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely az intelligens, fenntartható, befogadó, erőforrás-hatékony és munkahelyteremtő növekedés ösztönzését célzó szakpolitikák sorából áll; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012 júniusában az Európai Tanács elindította a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely az intelligens, fenntartható, befogadó, erőforrás-hatékony és munkahelyteremtő növekedés ösztönzését célzó szakpolitikák sorából áll;

| J. | mivel az innovatív pénzügyi eszközök használatát az egyik lehetőségnek tekintik arra, hogy kibővítsék a meglévő eszközök – például támogatások – hatókörét, és javítsák az uniós költségvetés általános eredményességét; |
| --- | --- |

J.

mivel az innovatív pénzügyi eszközök használatát az egyik lehetőségnek tekintik arra, hogy kibővítsék a meglévő eszközök – például támogatások – hatókörét, és javítsák az uniós költségvetés általános eredményességét;

| K. | mivel döntő jelentőségű a gazdaság számára történő hitelezés korábban megszokott mértékének helyreállítása és a beruházások finanszírozásának megkönnyítése; |
| --- | --- |

K.

mivel döntő jelentőségű a gazdaság számára történő hitelezés korábban megszokott mértékének helyreállítása és a beruházások finanszírozásának megkönnyítése;

| L. | mivel a nemzetközi pénzügyi eszközök új teret biztosítanak az összes intézményi szereplő közötti együttműködési lehetőségek számára, és tényleges méretgazdaságosságot kínálnak; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzetközi pénzügyi eszközök új teret biztosítanak az összes intézményi szereplő közötti együttműködési lehetőségek számára, és tényleges méretgazdaságosságot kínálnak;

| M. | mivel az EUMSZ 208. és 209. cikke értelmében az EBB az EU-n kívüli műveleteit az Unió külső fellépéseivel kapcsolatos szakpolitikái támogatása érdekében végzi, és ezeknek összhangban kell lenniük az uniós célkitűzésekkel, illetve elő kell mozdítaniuk azokat; |
| --- | --- |

M.

mivel az EUMSZ 208. és 209. cikke értelmében az EBB az EU-n kívüli műveleteit az Unió külső fellépéseivel kapcsolatos szakpolitikái támogatása érdekében végzi, és ezeknek összhangban kell lenniük az uniós célkitűzésekkel, illetve elő kell mozdítaniuk azokat;

| N. | mivel az EBB tevékenységeit az Európai Beruházási Alap (EBA) által biztosított egyedi eszközök egészítik ki, amelyek egyaránt összpontosítanak arra, hogy a kkv-k és induló vállalkozások számára kockázati finanszírozást, valamint mikrofinanszírozást biztosítsanak; |
| --- | --- |

N.

mivel az EBB tevékenységeit az Európai Beruházási Alap (EBA) által biztosított egyedi eszközök egészítik ki, amelyek egyaránt összpontosítanak arra, hogy a kkv-k és induló vállalkozások számára kockázati finanszírozást, valamint mikrofinanszírozást biztosítsanak;

| O. | mivel a tőkeemelés megerősítette az EBB mérlegét, ami nagyra törő működési hitelnyújtási célokat tesz lehetővé; |
| --- | --- |

O.

mivel a tőkeemelés megerősítette az EBB mérlegét, ami nagyra törő működési hitelnyújtási célokat tesz lehetővé;

| P. | mivel külön erőfeszítést tettek annak érdekében, hogy több közös beavatkozásra kerüljön sor (az EBA által adott garanciák ötvözése a kkv-knak nyújtott EBB-hitelekkel); |
| --- | --- |

P.

mivel külön erőfeszítést tettek annak érdekében, hogy több közös beavatkozásra kerüljön sor (az EBA által adott garanciák ötvözése a kkv-knak nyújtott EBB-hitelekkel);

Az EBB beavatkozásainak szakpolitikai kerete és vezérelvei

| 1. | üdvözli az EBB 2012. évi éves jelentését és a több mint 60 országban mintegy 400 projekt 52 milliárd EUR összegben történő finanszírozására vonatkozó, elfogadott működési terv megvalósítását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EBB 2012. évi éves jelentését és a több mint 60 országban mintegy 400 projekt 52 milliárd EUR összegben történő finanszírozására vonatkozó, elfogadott működési terv megvalósítását;

| 2. | üdvözli, hogy az EBB Kormányzótanácsa jóváhagyta a 10 milliárd EUR összegű tőkeemelést, ami a 2013–2015-ös időszakban további 60 milliárd EUR összegű, hosszú lejáratú hitelt (a hitelezési célszámok 49 %-os növelését) tesz lehetővé az uniós projektek számára; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az EBB Kormányzótanácsa jóváhagyta a 10 milliárd EUR összegű tőkeemelést, ami a 2013–2015-ös időszakban további 60 milliárd EUR összegű, hosszú lejáratú hitelt (a hitelezési célszámok 49 %-os növelését) tesz lehetővé az uniós projektek számára;

| 3. | kéri az EBB-t, hogy további tevékenységével kapcsolatban tartsa az előirányzott célokat, és a fent említett időszakra az EU egészére nézve szabadítson fel 180 milliárd eurót többletberuházásokra; |
| --- | --- |

3.

kéri az EBB-t, hogy további tevékenységével kapcsolatban tartsa az előirányzott célokat, és a fent említett időszakra az EU egészére nézve szabadítson fel 180 milliárd eurót többletberuházásokra;

| 4. | emlékeztet arra, hogy az uniós projektek tekintetében a kilátások különösen érdekesek számos, az Európa 2020 stratégia alá tartozó kiemelt tematikus terület esetében, amelyek az innovációra és a készségekre, ezen belül is az alacsony széndioxid-kibocsátású infrastruktúrára, a kkv-kba való beruházásra, a kohézióra és az erőforrás- és energiahatékonyságra (a kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást is beleértve) vonatkozó „csomagok”; megállapítja, hogy az EBB-csoport 2013–2015-re vonatkozó működési terve megfelelően azonosította ezeket a központi területeket, és üdvözli a további 60 milliárd EUR összegű hitelkeret ezek végrehajtásának finanszírozása céljából történő kiutalását; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az uniós projektek tekintetében a kilátások különösen érdekesek számos, az Európa 2020 stratégia alá tartozó kiemelt tematikus terület esetében, amelyek az innovációra és a készségekre, ezen belül is az alacsony széndioxid-kibocsátású infrastruktúrára, a kkv-kba való beruházásra, a kohézióra és az erőforrás- és energiahatékonyságra (a kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást is beleértve) vonatkozó „csomagok”; megállapítja, hogy az EBB-csoport 2013–2015-re vonatkozó működési terve megfelelően azonosította ezeket a központi területeket, és üdvözli a további 60 milliárd EUR összegű hitelkeret ezek végrehajtásának finanszírozása céljából történő kiutalását;

| 5. | határozott meggyőződése azonban, hogy e tág prioritásokon belül nagyobb hangsúlyt kell helyezni a hosszú távú növekedésbe és munkahelyteremtésbe való beruházásra és arra, hogy tartós és látható hatást idézzenek elő a reálgazdaságban, és ezért átfogó értékelést kér e tekintetben, amely használható adatokkal szolgál a pénzügyi válságot követően valamennyi területen az EBB-hitelek révén teremtett hosszú távú foglalkoztatás és a gazdaságra gyakorolt hatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

határozott meggyőződése azonban, hogy e tág prioritásokon belül nagyobb hangsúlyt kell helyezni a hosszú távú növekedésbe és munkahelyteremtésbe való beruházásra és arra, hogy tartós és látható hatást idézzenek elő a reálgazdaságban, és ezért átfogó értékelést kér e tekintetben, amely használható adatokkal szolgál a pénzügyi válságot követően valamennyi területen az EBB-hitelek révén teremtett hosszú távú foglalkoztatás és a gazdaságra gyakorolt hatás vonatkozásában;

| 6. | üdvözli a növekedési és foglalkoztatási eszköz (Growth and Employment Facility – GEF) elindítását, amely lehetővé fogja tenni az EBB számára, hogy nagyobb alapossággal nyomon kövesse az általa finanszírozott projektek foglalkoztatásra és növekedésre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a növekedési és foglalkoztatási eszköz (Growth and Employment Facility – GEF) elindítását, amely lehetővé fogja tenni az EBB számára, hogy nagyobb alapossággal nyomon kövesse az általa finanszírozott projektek foglalkoztatásra és növekedésre gyakorolt hatását;

| 7. | felszólítja az EBB-t, hogy továbbra is támogassa az EU gazdasági és társadalmi kohézióval, növekedéssel és foglalkoztatással, környezeti fenntarthatósággal, éghajlat-politikával és erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos hosszú távú prioritásait azoknak az új pénzügyi és nem pénzügyi jellegű eszközöknek a továbbfejlesztése révén, amelyek egyformán szolgálják a piaci hatékonyságot érintő rövid távú hiányosságok, illetve az uniós gazdaság hosszabb távú szerkezeti hiányosságainak a kezelését; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az EBB-t, hogy továbbra is támogassa az EU gazdasági és társadalmi kohézióval, növekedéssel és foglalkoztatással, környezeti fenntarthatósággal, éghajlat-politikával és erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos hosszú távú prioritásait azoknak az új pénzügyi és nem pénzügyi jellegű eszközöknek a továbbfejlesztése révén, amelyek egyformán szolgálják a piaci hatékonyságot érintő rövid távú hiányosságok, illetve az uniós gazdaság hosszabb távú szerkezeti hiányosságainak a kezelését;

| 8. | szorgalmazza, hogy az EBB tárgyalásokat folytasson és kössön egyetértési megállapodásokat a működési régióiban tevékenykedő regionális fejlesztési bankokkal, elősegítve ezzel a szinergiákat, megosztva a kockázatokat és a költségeket, és elegendő hitelt biztosítva a reálgazdaság számára; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza, hogy az EBB tárgyalásokat folytasson és kössön egyetértési megállapodásokat a működési régióiban tevékenykedő regionális fejlesztési bankokkal, elősegítve ezzel a szinergiákat, megosztva a kockázatokat és a költségeket, és elegendő hitelt biztosítva a reálgazdaság számára;

| 9. | a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot az EU előtt álló kihívásokra adott fontos, de nem elégséges válasznak tekinti, és megállapítja, hogy ennek sikere szempontjából kulcsfontosságú az EBB tőkeemelése, valamint a Bizottság és az EBB közös kockázatmegosztó eszközeinek fokozott igénybevétele, amelyhez az EBB és az EBA szakosodott tevékenységei közötti szinergiák társulnak; |
| --- | --- |

9.

a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot az EU előtt álló kihívásokra adott fontos, de nem elégséges válasznak tekinti, és megállapítja, hogy ennek sikere szempontjából kulcsfontosságú az EBB tőkeemelése, valamint a Bizottság és az EBB közös kockázatmegosztó eszközeinek fokozott igénybevétele, amelyhez az EBB és az EBA szakosodott tevékenységei közötti szinergiák társulnak;

| 10. | kéri az EBB-t, hogy finanszírozását a gazdasági növekedéshez erőteljesen hozzájáruló projektekre összpontosítsa; |
| --- | --- |

10.

kéri az EBB-t, hogy finanszírozását a gazdasági növekedéshez erőteljesen hozzájáruló projektekre összpontosítsa;

| 11. | emlékeztet, hogy a Bizottság az EBB-vel közösen jelentést nyújtott be a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtása során azonosítandó lehetőségekről és a célzott prioritásokról, különös tekintettel az infrastruktúrára, az energiahatékonyságra és az erőforrás-hatékonyságra, a digitális gazdaságra, a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra; kéri, hogy e jelentés alapján folytassanak politikai vitát az Európai Parlamentben az Európai Tanács, az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank elnökeinek jelenlétében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet, hogy a Bizottság az EBB-vel közösen jelentést nyújtott be a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtása során azonosítandó lehetőségekről és a célzott prioritásokról, különös tekintettel az infrastruktúrára, az energiahatékonyságra és az erőforrás-hatékonyságra, a digitális gazdaságra, a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra; kéri, hogy e jelentés alapján folytassanak politikai vitát az Európai Parlamentben az Európai Tanács, az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank elnökeinek jelenlétében;

| 12. | különösen aggasztónak tartja, hogy 2012 folyamán a programországokban (Görögországban, Írországban, Portugáliában és Cipruson) alacsony szintű maradt a finanszírozás, amely az EBB összes beruházásának nagyjából +/-5 %-át tette ki; megállapítja, hogy az EBB programországokra vonatkozó, 2013. évi beruházási céljai legfeljebb 5 milliárd eurót jelentenek az összesen 62 milliárd EUR összegű uniós célon belül; |
| --- | --- |

12.

különösen aggasztónak tartja, hogy 2012 folyamán a programországokban (Görögországban, Írországban, Portugáliában és Cipruson) alacsony szintű maradt a finanszírozás, amely az EBB összes beruházásának nagyjából +/-5 %-át tette ki; megállapítja, hogy az EBB programországokra vonatkozó, 2013. évi beruházási céljai legfeljebb 5 milliárd eurót jelentenek az összesen 62 milliárd EUR összegű uniós célon belül;

| 13. | aggódik amiatt, hogy az EBB hitelezését tekintve továbbra is egy valamelyest kockázatkerülő politikát követ, és így korlátozza a potenciális hitelfelvevők lehetőségét arra, hogy megfeleljenek az EBB hitelnyújtási követelményeinek, ami következésképpen rontja a kölcsönök hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

13.

aggódik amiatt, hogy az EBB hitelezését tekintve továbbra is egy valamelyest kockázatkerülő politikát követ, és így korlátozza a potenciális hitelfelvevők lehetőségét arra, hogy megfeleljenek az EBB hitelnyújtási követelményeinek, ami következésképpen rontja a kölcsönök hozzáadott értékét;

| 14. | kéri, hogy az EBB – azáltal, hogy biztosítja kockázatkezelési rendszereinek jelenlegi környezethez való hozzáigazítását – növelje belső kockázatvállalási kapacitását; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az EBB – azáltal, hogy biztosítja kockázatkezelési rendszereinek jelenlegi környezethez való hozzáigazítását – növelje belső kockázatvállalási kapacitását;

| 15. | tudomásul veszi, hogy ahhoz, hogy az EBB megőrizhesse pénzügyi erejét és a reálgazdaság finanszírozására való képességét, elengedhetetlen, hogy megtartsa „AAA” minősítését; sürgeti azonban az EBB-t és az EBA-t, hogy az ésszerű költség-haszon kilátás megóvása érdekében vegyék fontolóra a kockázatosabb tevékenységekben való fokozott részvételüket; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy ahhoz, hogy az EBB megőrizhesse pénzügyi erejét és a reálgazdaság finanszírozására való képességét, elengedhetetlen, hogy megtartsa „AAA” minősítését; sürgeti azonban az EBB-t és az EBA-t, hogy az ésszerű költség-haszon kilátás megóvása érdekében vegyék fontolóra a kockázatosabb tevékenységekben való fokozott részvételüket;

| 16. | tudomásul veszi, hogy az EBB 2013-ban 6 milliárd euróra növelte a nagyobb kockázatú különleges tevékenységekre vonatkozó célját, 2,3 milliárd euróra a kockázatmegosztási és hitelminőség-javítási kezdeményezések finanszírozását, valamint a közelmúltban elindította a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezést (GFI), amely megkönnyíti az innovatív, közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi, hogy az EBB 2013-ban 6 milliárd euróra növelte a nagyobb kockázatú különleges tevékenységekre vonatkozó célját, 2,3 milliárd euróra a kockázatmegosztási és hitelminőség-javítási kezdeményezések finanszírozását, valamint a közelmúltban elindította a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezést (GFI), amely megkönnyíti az innovatív, közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozáshoz való hozzáférését;

| 17. | felszólítja az EBB-t, hogy fokozza tevékenységét az EBB által az EBA számára biztosított kockázatitőke-mandátum (RCM) és „Mezzanine-hitelek a növekedésért” (MFG) mandátum keretében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az EBB-t, hogy fokozza tevékenységét az EBB által az EBA számára biztosított kockázatitőke-mandátum (RCM) és „Mezzanine-hitelek a növekedésért” (MFG) mandátum keretében;

| 18. | üdvözli, hogy az EBA 1 milliárd euróval emelte az EBB által finanszírozott kockázatitőke-forrásokra vonatkozó mandátumát, külön hangsúlyt helyezve a nagyobb kockázatú mezzanine finanszírozásra, az EBB és az EBA közepes méretű európai vállalkozások új innovációs és növekedési terveivel kapcsolatos pénzügyi korlátok kezelésére irányuló közös intézkedéseinek részeként; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az EBA 1 milliárd euróval emelte az EBB által finanszírozott kockázatitőke-forrásokra vonatkozó mandátumát, külön hangsúlyt helyezve a nagyobb kockázatú mezzanine finanszírozásra, az EBB és az EBA közepes méretű európai vállalkozások új innovációs és növekedési terveivel kapcsolatos pénzügyi korlátok kezelésére irányuló közös intézkedéseinek részeként;

| 19. | felkéri az EBB-t, hogy valamennyi tagállamban proaktívabban biztosítson technikai szakértelmet a nagy növekedési potenciállal rendelkező összes kulcsfontosságú tevékenységi területen; emlékeztet arra, hogy a technikai és a pénzügyi tanácsadás hatékony eszköz, amely segítheti a projektek megvalósítását és felgyorsíthatja a kifizetéseket és a tényleges beruházásokat; úgy véli ezért, hogy növelni kell az EBB szakértelmét, és azt az EU és az EBB által társfinanszírozott projektek korai szakaszában, valamint a nagyszabású projektek előzetes értékelése során rendelkezésre kell bocsátani, többek között az európai régiók beruházásait támogató közös programon (JASPERS) keresztül; |
| --- | --- |

19.

felkéri az EBB-t, hogy valamennyi tagállamban proaktívabban biztosítson technikai szakértelmet a nagy növekedési potenciállal rendelkező összes kulcsfontosságú tevékenységi területen; emlékeztet arra, hogy a technikai és a pénzügyi tanácsadás hatékony eszköz, amely segítheti a projektek megvalósítását és felgyorsíthatja a kifizetéseket és a tényleges beruházásokat; úgy véli ezért, hogy növelni kell az EBB szakértelmét, és azt az EU és az EBB által társfinanszírozott projektek korai szakaszában, valamint a nagyszabású projektek előzetes értékelése során rendelkezésre kell bocsátani, többek között az európai régiók beruházásait támogató közös programon (JASPERS) keresztül;

| 20. | a jelenleg sok tagállamban kritikusan alacsony felhasználási arányokkal összefüggésben sürgeti az EBB-t, hogy fokozza a tagállamok uniós források – többek között a strukturális alapok – felhasználására való képességének támogatására irányuló erőfeszítéseket további közös kockázatmegosztó eszközök fejlesztése és a már meglévő, az uniós költségvetés által finanszírozott ilyen eszközök kiigazítása révén; |
| --- | --- |

20.

a jelenleg sok tagállamban kritikusan alacsony felhasználási arányokkal összefüggésben sürgeti az EBB-t, hogy fokozza a tagállamok uniós források – többek között a strukturális alapok – felhasználására való képességének támogatására irányuló erőfeszítéseket további közös kockázatmegosztó eszközök fejlesztése és a már meglévő, az uniós költségvetés által finanszírozott ilyen eszközök kiigazítása révén;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy adott esetben működjenek együtt a Bizottsággal a strukturális alapból számukra kiutalt összegek egy részének arra való felhasználása érdekében, hogy osztozzanak az EBB hitelkockázatában és hitelgaranciát biztosítsanak a tudás és készségek, az erőforrás- és energiahatékonyság, a stratégiai infrastruktúra és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése tekintetében; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy adott esetben működjenek együtt a Bizottsággal a strukturális alapból számukra kiutalt összegek egy részének arra való felhasználása érdekében, hogy osztozzanak az EBB hitelkockázatában és hitelgaranciát biztosítsanak a tudás és készségek, az erőforrás- és energiahatékonyság, a stratégiai infrastruktúra és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése tekintetében;

| 22. | értékeli, hogy a fel nem használt strukturális alapok speciális garanciaalapként használhatók az EBB hitelezési tevékenységéhez, főleg Görögországban; |
| --- | --- |

22.

értékeli, hogy a fel nem használt strukturális alapok speciális garanciaalapként használhatók az EBB hitelezési tevékenységéhez, főleg Görögországban;

| 23. | megállapítja, hogy a bank 2012-ben 2,2 milliárd EUR értékben írt alá strukturális programokhoz nyújtott hiteleket (SPL), ami a kohéziós politika prioritásaival összhangban, különféle ágazatokban számos kis- és középméretű program számára tett lehetővé támogatást; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a bank 2012-ben 2,2 milliárd EUR értékben írt alá strukturális programokhoz nyújtott hiteleket (SPL), ami a kohéziós politika prioritásaival összhangban, különféle ágazatokban számos kis- és középméretű program számára tett lehetővé támogatást;

| 24. | felszólítja az EBB-t, hogy az Unión belül érvényesülő különböző gazdasági és pénzügyi feltételekre tekintettel a tagállamokkal szoros együttműködésben dolgozzon ki olyan eredményorientált beruházási terveket, amelyek megfelelően igazodnak a nemzeti, regionális és helyi növekedési prioritásokhoz, kellően figyelembe véve a Bizottság éves növekedési jelentésének és a gazdaságirányítás európai szemeszterének horizontális prioritásait; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az EBB-t, hogy az Unión belül érvényesülő különböző gazdasági és pénzügyi feltételekre tekintettel a tagállamokkal szoros együttműködésben dolgozzon ki olyan eredményorientált beruházási terveket, amelyek megfelelően igazodnak a nemzeti, regionális és helyi növekedési prioritásokhoz, kellően figyelembe véve a Bizottság éves növekedési jelentésének és a gazdaságirányítás európai szemeszterének horizontális prioritásait;

| 25. | a bankot az azzal kapcsolatos lehetőségek feltárására ösztönzi, hogy a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségi megállapodásokba való proaktív bekapcsolódás révén kiterjessze részvételét; |
| --- | --- |

25.

a bankot az azzal kapcsolatos lehetőségek feltárására ösztönzi, hogy a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségi megállapodásokba való proaktív bekapcsolódás révén kiterjessze részvételét;

| 26. | tudomásul veszi, hogy a válság alatt és a válságot követően tendenciózusan csökkent a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) száma, ugyanakkor emlékeztet e partnerségek beruházásban betöltött különösen fontos szerepére, különösen a közlekedési hálózatok, valamint a kutatás és az innováció területén; megállapítja, hogy miközben értékét tekintve nőtt az EU PPP-piaca, a tranzakciók száma jelentősen csökkent; |
| --- | --- |

26.

tudomásul veszi, hogy a válság alatt és a válságot követően tendenciózusan csökkent a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) száma, ugyanakkor emlékeztet e partnerségek beruházásban betöltött különösen fontos szerepére, különösen a közlekedési hálózatok, valamint a kutatás és az innováció területén; megállapítja, hogy miközben értékét tekintve nőtt az EU PPP-piaca, a tranzakciók száma jelentősen csökkent;

| 27. | úgy véli, hogy az állami garanciák értékes eszközök a PPP-programok és -projektek megvalósítását esetleg feltartó piaci hiányosságok kezelésére; kéri, hogy az EBB az e területen meglévő szakértelmére támaszkodva növelje a PPP-k számára az állami garanciák révén nyújtott hitelgaranciákban való részvételét; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az állami garanciák értékes eszközök a PPP-programok és -projektek megvalósítását esetleg feltartó piaci hiányosságok kezelésére; kéri, hogy az EBB az e területen meglévő szakértelmére támaszkodva növelje a PPP-k számára az állami garanciák révén nyújtott hitelgaranciákban való részvételét;

| 28. | ezenfelül úgy véli, hogy az EBB-nek az Európai PPP Szakértői Központon (EPEC) keresztül szerzett szakértelmén alapuló tanácsadási kapacitását fel lehetne használni arra, hogy kormányzati szinten, és adott esetben regionális szinten is célzott technikai és szakirányú segítségnyújtást biztosítsanak annak érdekében, hogy megkönnyítsék az állami garancia PPP-programba való bevonásával járó előnyök megfelelő felmérését; |
| --- | --- |

28.

ezenfelül úgy véli, hogy az EBB-nek az Európai PPP Szakértői Központon (EPEC) keresztül szerzett szakértelmén alapuló tanácsadási kapacitását fel lehetne használni arra, hogy kormányzati szinten, és adott esetben regionális szinten is célzott technikai és szakirányú segítségnyújtást biztosítsanak annak érdekében, hogy megkönnyítsék az állami garancia PPP-programba való bevonásával járó előnyök megfelelő felmérését;

| 29. | emlékeztet arra, hogy 2012-ben az EBB és a Bizottság a tagállamok támogatásával elindította a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát, amelynek célja a kulcsfontosságú infrastruktúrákat érintő projektek finanszírozásának növelése az intézményi befektetők vonzása révén; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy 2012-ben az EBB és a Bizottság a tagállamok támogatásával elindította a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát, amelynek célja a kulcsfontosságú infrastruktúrákat érintő projektek finanszírozásának növelése az intézményi befektetők vonzása révén;

| 30. | üdvözli a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló első féléves jelentést, amely hat országban kilenc projekt jóváhagyásáról számol be; kéri e kötvények további és szélesebb körű alkalmazását, valamint hatékonyságuk rendszeres felülvizsgálatát annak érdekében, hogy fellendítsék a közlekedés, az energia és az IKT területén szükséges infrastrukturális – különösen a határokon átnyúló dimenziójú – projektekhez magántőkét irányító adósságinstrumentumokba való életképes befektetést; úgy véli ugyanakkor, hogy az EBB-nek jobb értékeléseket kellene végeznie arra vonatkozóan, hogy mely projektekbe kíván befektetni, beleértve e projektek biztonságának és kockázati profiljának értékelését; emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés 230 millió eurót biztosít az EBB hitelminőség-javító tevékenységének támogatására a közlekedési, energetikai és hírközlési ágazatban megvalósítandó infrastrukturális beruházásokhoz; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló első féléves jelentést, amely hat országban kilenc projekt jóváhagyásáról számol be; kéri e kötvények további és szélesebb körű alkalmazását, valamint hatékonyságuk rendszeres felülvizsgálatát annak érdekében, hogy fellendítsék a közlekedés, az energia és az IKT területén szükséges infrastrukturális – különösen a határokon átnyúló dimenziójú – projektekhez magántőkét irányító adósságinstrumentumokba való életképes befektetést; úgy véli ugyanakkor, hogy az EBB-nek jobb értékeléseket kellene végeznie arra vonatkozóan, hogy mely projektekbe kíván befektetni, beleértve e projektek biztonságának és kockázati profiljának értékelését; emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés 230 millió eurót biztosít az EBB hitelminőség-javító tevékenységének támogatására a közlekedési, energetikai és hírközlési ágazatban megvalósítandó infrastrukturális beruházásokhoz;

| 31. | kéri, hogy megfelelő módon és kellő időben kapjon tájékoztatást a kiválasztott projektekről; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy megfelelő módon és kellő időben kapjon tájékoztatást a kiválasztott projektekről;

| 32. | aggodalommal állapítja meg, hogy a főbb kihívások (pl. az érdeklődés elköteleződéssé formálása, a közbeszerző hatóságok kötvénymegoldással kapcsolatos korlátozott tapasztalatai, az intézményi befektetők kötelezettségvállalással kapcsolatos habozása, a szponzorok költségekkel kapcsolatos aggodalmai) továbbra is fennállnak; felkéri a bankot, hogy alaposan vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a befektetők és szponzorok megnyugtatása érdekében befektetőtársként részt vesz az első kötvényügyletekben; annak biztosítására kéri az EBB-t, hogy a projektkötvény-kezdeményezés legyen összhangban az Unió hosszú távú éghajlat-politikai céljával, azaz az alacsony szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrákra összpontosítson; |
| --- | --- |

32.

aggodalommal állapítja meg, hogy a főbb kihívások (pl. az érdeklődés elköteleződéssé formálása, a közbeszerző hatóságok kötvénymegoldással kapcsolatos korlátozott tapasztalatai, az intézményi befektetők kötelezettségvállalással kapcsolatos habozása, a szponzorok költségekkel kapcsolatos aggodalmai) továbbra is fennállnak; felkéri a bankot, hogy alaposan vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a befektetők és szponzorok megnyugtatása érdekében befektetőtársként részt vesz az első kötvényügyletekben; annak biztosítására kéri az EBB-t, hogy a projektkötvény-kezdeményezés legyen összhangban az Unió hosszú távú éghajlat-politikai céljával, azaz az alacsony szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrákra összpontosítson;

| 33. | aggodalmának ad hangot a Castor-projekttel kapcsolatban a gyenge projektteljesítmény miatt; kéri, hogy a bank szolgáljon részletekkel az általa végzett átvilágítás megbízhatóságával kapcsolatban, és nyújtson tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az elvégzett geológiai vizsgálatok jelzik-e a földrengéskockázat lehetőségét vagy sem, ennek milyen volt a százalékaránya, és azt hogyan kezelték; |
| --- | --- |

33.

aggodalmának ad hangot a Castor-projekttel kapcsolatban a gyenge projektteljesítmény miatt; kéri, hogy a bank szolgáljon részletekkel az általa végzett átvilágítás megbízhatóságával kapcsolatban, és nyújtson tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az elvégzett geológiai vizsgálatok jelzik-e a földrengéskockázat lehetőségét vagy sem, ennek milyen volt a százalékaránya, és azt hogyan kezelték;

| 34. | várja a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszára vonatkozó végső értékelési jelentést, amely 2015-re várható; |
| --- | --- |

34.

várja a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszára vonatkozó végső értékelési jelentést, amely 2015-re várható;

| 35. | üdvözli az EBB új energiapolitikáját, amelynek keretében olyan új energetikai hitelezési kritériumokat vezettek be, amelyek tükrözik az uniós energetikai és éghajlati szakpolitikákat, valamint a jelenlegi beruházási tendenciákat; kéri, hogy tegyék közzé és évente vizsgálják meg az EBB energetikai beruházásait, bemutatva, hogy az EBB mely energiaforrásokat támogatja; hangsúlyozni kívánja azonban, hogy az EBB beruházási politikájának sokkal nagyobb mértékben a fenntartható projektekre kell összpontosítania; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a nem megújuló energia finanszírozása tekintetében átfogó kivezetési tervet kell előterjeszteni; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az EBB új energiapolitikáját, amelynek keretében olyan új energetikai hitelezési kritériumokat vezettek be, amelyek tükrözik az uniós energetikai és éghajlati szakpolitikákat, valamint a jelenlegi beruházási tendenciákat; kéri, hogy tegyék közzé és évente vizsgálják meg az EBB energetikai beruházásait, bemutatva, hogy az EBB mely energiaforrásokat támogatja; hangsúlyozni kívánja azonban, hogy az EBB beruházási politikájának sokkal nagyobb mértékben a fenntartható projektekre kell összpontosítania; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a nem megújuló energia finanszírozása tekintetében átfogó kivezetési tervet kell előterjeszteni;

| 36. | üdvözli a kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabvány EBB általi bevezetését, amelyet valamennyi fosszilis tüzelőanyagon alapuló energiatermelési projektre alkalmazni kell azon beruházások kiszűrése céljából, amelyek előre jelzett szén-dioxid-kibocsátása meghaladja a küszöbértéket; felszólítja az EBB igazgatóságát, hogy folyamatosan vizsgálja felül a kibocsátási szabványt, és a jövőben mérlegeljen korlátozóbb kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabvány EBB általi bevezetését, amelyet valamennyi fosszilis tüzelőanyagon alapuló energiatermelési projektre alkalmazni kell azon beruházások kiszűrése céljából, amelyek előre jelzett szén-dioxid-kibocsátása meghaladja a küszöbértéket; felszólítja az EBB igazgatóságát, hogy folyamatosan vizsgálja felül a kibocsátási szabványt, és a jövőben mérlegeljen korlátozóbb kötelezettségvállalásokat;

| 37. | sürgeti a bankot, hogy tekintettel a 2030. évi éghajlati csomagra, többek között annak széntelenítéssel kapcsolatos prioritásaira, fokozza az alacsony szénfelhasználású beruházásokra irányuló erőfeszítéseit, és dolgozzon ki nagyratörőbb, éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseket eredményező szakpolitikákat; kéri, hogy az EBB 2014-ben végezzen éghajlati értékelést és vizsgálja felül valamennyi tevékenységét egy megújult éghajlatvédelmi politika kidolgozása érdekében, például projektértékelés és a kulcsfontosságú ágazatok tekintetében az ágazati politikák intelligens összekapcsolására irányuló integrált megközelítés révén; kéri az EBB-t, hogy következő éves jelentéséhez csatolja a felülvizsgálat eredményét; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a bankot, hogy tekintettel a 2030. évi éghajlati csomagra, többek között annak széntelenítéssel kapcsolatos prioritásaira, fokozza az alacsony szénfelhasználású beruházásokra irányuló erőfeszítéseit, és dolgozzon ki nagyratörőbb, éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseket eredményező szakpolitikákat; kéri, hogy az EBB 2014-ben végezzen éghajlati értékelést és vizsgálja felül valamennyi tevékenységét egy megújult éghajlatvédelmi politika kidolgozása érdekében, például projektértékelés és a kulcsfontosságú ágazatok tekintetében az ágazati politikák intelligens összekapcsolására irányuló integrált megközelítés révén; kéri az EBB-t, hogy következő éves jelentéséhez csatolja a felülvizsgálat eredményét;

| 38. | emlékeztet az EBB által a köz- és a magánszektor energetikai infrastruktúrába való beruházásának finanszírozásában és az uniós éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez hozzájáruló projektek támogatásában játszott fontos szerepre; emlékeztet a 2007-es állásfoglalására, amely a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos projektek állami finanszírozásának leállítását, valamint az energiahatékonyságra és a megújuló energiákra való áttérést szorgalmazza; úgy véli, hogy az EBB-nek a Bizottsággal együttműködve és az uniós és a nemzetközi éghajlat-változási célkitűzéseknek és a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak megfelelően finanszírozási műveletei tekintetében 2015 végéig aktualizálnia kell éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiáját; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet az EBB által a köz- és a magánszektor energetikai infrastruktúrába való beruházásának finanszírozásában és az uniós éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez hozzájáruló projektek támogatásában játszott fontos szerepre; emlékeztet a 2007-es állásfoglalására, amely a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos projektek állami finanszírozásának leállítását, valamint az energiahatékonyságra és a megújuló energiákra való áttérést szorgalmazza; úgy véli, hogy az EBB-nek a Bizottsággal együttműködve és az uniós és a nemzetközi éghajlat-változási célkitűzéseknek és a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak megfelelően finanszírozási műveletei tekintetében 2015 végéig aktualizálnia kell éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiáját;

| 39. | kéri az EBB erőforrásainak és szakértelmének növelését az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében; |
| --- | --- |

39.

kéri az EBB erőforrásainak és szakértelmének növelését az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében;

| 40. | kéri, hogy az EBB érvényesítse a vízenergiával kapcsolatos legjobb nemzetközi előírásokat, nevezetesen a Nagy Gátak Világbizottsága által elfogadott vezérelveket és a vízenergia fenntarthatóságának felméréséről szóló jegyzőkönyvet (HSAP), amelyek értelmében csak olyan esetekben történhet beruházás, ha az országok energiatervezési mechanizmusokat létrehozó jogi keretrendszert vezettek be (ideértve a tiltott területeket is), ha az ökoszisztémákra és helyi közösségekre gyakorolt negatív hatásokat megfelelően értékelik, elkerülik, mérséklik és nyomon követik, továbbá ha a projektek nem védett területeken vagy azok közelében, illetve jó ökológiai állapotban lévő folyószakaszokon valósulnának meg; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy az EBB érvényesítse a vízenergiával kapcsolatos legjobb nemzetközi előírásokat, nevezetesen a Nagy Gátak Világbizottsága által elfogadott vezérelveket és a vízenergia fenntarthatóságának felméréséről szóló jegyzőkönyvet (HSAP), amelyek értelmében csak olyan esetekben történhet beruházás, ha az országok energiatervezési mechanizmusokat létrehozó jogi keretrendszert vezettek be (ideértve a tiltott területeket is), ha az ökoszisztémákra és helyi közösségekre gyakorolt negatív hatásokat megfelelően értékelik, elkerülik, mérséklik és nyomon követik, továbbá ha a projektek nem védett területeken vagy azok közelében, illetve jó ökológiai állapotban lévő folyószakaszokon valósulnának meg;

| 41. | kéri az EBB-t, hogy a projektjei keretében körültekintően vegye figyelembe az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk” című, a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia elképzeléseit és céljait; |
| --- | --- |

41.

kéri az EBB-t, hogy a projektjei keretében körültekintően vegye figyelembe az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk” című, a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia elképzeléseit és céljait;

A kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű (ún. mid-cap) vállalkozásoknak nyújtott támogatások választékának szélesítése

| 42. | emlékeztet arra, hogy a magánszektorban a foglalkoztatás több mint 80 %-át biztosító kkv-kat az uniós gazdaság gerincének és az európai növekedés és foglalkoztatás fő hajtóerejének tartják; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy a magánszektorban a foglalkoztatás több mint 80 %-át biztosító kkv-kat az uniós gazdaság gerincének és az európai növekedés és foglalkoztatás fő hajtóerejének tartják;

| 43. | üdvözli, hogy (az EU-n belüli hitelezési tevékenység növelésével összefüggésben) külön hangsúlyt helyeznek a kkv-k finanszírozáshoz való jobb hozzáférésének elősegítésére, ennélfogva üdvözli az EBB-csoport kkv-knak szóló, több mint 19 milliárd EUR összegű, EU-n belül aláírandó hitelkihelyezésre vonatkozó 2013. évi célját; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy (az EU-n belüli hitelezési tevékenység növelésével összefüggésben) külön hangsúlyt helyeznek a kkv-k finanszírozáshoz való jobb hozzáférésének elősegítésére, ennélfogva üdvözli az EBB-csoport kkv-knak szóló, több mint 19 milliárd EUR összegű, EU-n belül aláírandó hitelkihelyezésre vonatkozó 2013. évi célját;

| 44. | ebben a vonatkozásban a Tanácshoz is fordul, és kéri a Bizottság és az EBB közös kezdeményezéseinek gyors elfogadását, és a kkv-knak szánt uniós költségvetési források összevonását, valamint határozottabb fellépést kér az EBB-vel való együttműködés végrehajtása terén, a kkv-k pénzügyi korlátainak csökkentése érdekében; rámutat, hogy számos tagállamban a legfőbb probléma a pénzügyi piacok szétaprózottsága, ami a finanszírozás hiánya mellett magasabb finanszírozási költségeket eredményez, különösen a kkv-k számára; kéri, hogy az EBB tevékenységeit irányítsa át a szétaprózottság felszámolására, a gazdasági fellendülés szempontjából kulcsfontosságú, kkv-knak nyújtott finanszírozás, a vállalkozói szellem, a kivitel és az innováció előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

ebben a vonatkozásban a Tanácshoz is fordul, és kéri a Bizottság és az EBB közös kezdeményezéseinek gyors elfogadását, és a kkv-knak szánt uniós költségvetési források összevonását, valamint határozottabb fellépést kér az EBB-vel való együttműködés végrehajtása terén, a kkv-k pénzügyi korlátainak csökkentése érdekében; rámutat, hogy számos tagállamban a legfőbb probléma a pénzügyi piacok szétaprózottsága, ami a finanszírozás hiánya mellett magasabb finanszírozási költségeket eredményez, különösen a kkv-k számára; kéri, hogy az EBB tevékenységeit irányítsa át a szétaprózottság felszámolására, a gazdasági fellendülés szempontjából kulcsfontosságú, kkv-knak nyújtott finanszírozás, a vállalkozói szellem, a kivitel és az innováció előmozdítása érdekében;

| 45. | üdvözli, hogy fokozták a kkv-knak nyújtott banki hitelnyújtást a kkv-értékpapírosítási piac felélénkítésén keresztül, amelyet az EBB-csoport új ABS-kezdeményezése révén valósítottak meg; felkéri az EBB-t, hogy ezen ajánlatának az érdekelt felek igényeihez való jobb hozzáigazítása céljából gondoskodjon piaci elemzésről; üdvözli, hogy tőkeemelés révén és mandátum adásával növelték az EBA hitelkapacitását, továbbá kéri az EBB-t és a Bizottságot, hogy a következő év elején véglegesítse a folyamatot; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy fokozták a kkv-knak nyújtott banki hitelnyújtást a kkv-értékpapírosítási piac felélénkítésén keresztül, amelyet az EBB-csoport új ABS-kezdeményezése révén valósítottak meg; felkéri az EBB-t, hogy ezen ajánlatának az érdekelt felek igényeihez való jobb hozzáigazítása céljából gondoskodjon piaci elemzésről; üdvözli, hogy tőkeemelés révén és mandátum adásával növelték az EBA hitelkapacitását, továbbá kéri az EBB-t és a Bizottságot, hogy a következő év elején véglegesítse a folyamatot;

| 46. | támogatja az EBB-csoport kkv-knak és közepes piaci tőkeértékű (ún. mid-cap) vállalkozásoknak szóló innovatív finanszírozásra irányuló Horizont 2020 és COSME pénzügyi eszközök, valamint kockázatmegosztási eszközök (RSI) elindításán keresztül megvalósított kezdeményezéseit, amelyek célja a bankok arra való ösztönzése, hogy hitelek és garanciák révén pénzügyi forrásokat biztosítsanak, és biztosítsák a piac hosszú távú kockázati tőkével való ellátottságát; |
| --- | --- |

46.

támogatja az EBB-csoport kkv-knak és közepes piaci tőkeértékű (ún. mid-cap) vállalkozásoknak szóló innovatív finanszírozásra irányuló Horizont 2020 és COSME pénzügyi eszközök, valamint kockázatmegosztási eszközök (RSI) elindításán keresztül megvalósított kezdeményezéseit, amelyek célja a bankok arra való ösztönzése, hogy hitelek és garanciák révén pénzügyi forrásokat biztosítsanak, és biztosítsák a piac hosszú távú kockázati tőkével való ellátottságát;

| 47. | támogatja a Bizottság és az EBB új többéves pénzügyi keret keretében elindított közös kkv-kezdeményezését, amely a COSME és a Horizont 2020 programok keretében rendelkezésre álló uniós forrásokat az európai strukturális és beruházási alapoknak (esb-alapok) szánt legfeljebb 8,5 milliárd EUR összegű forrással ötvözi abból a célból, hogy további hiteleket hozzon létre a kkv-k számára; |
| --- | --- |

47.

támogatja a Bizottság és az EBB új többéves pénzügyi keret keretében elindított közös kkv-kezdeményezését, amely a COSME és a Horizont 2020 programok keretében rendelkezésre álló uniós forrásokat az európai strukturális és beruházási alapoknak (esb-alapok) szánt legfeljebb 8,5 milliárd EUR összegű forrással ötvözi abból a célból, hogy további hiteleket hozzon létre a kkv-k számára;

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt oly módon, hogy az esb-alapokból számukra kiutalt összegekből hozzájárulnak a közös eszközökhöz, annak érdekében, hogy saját területükön támogassák a kkv-k hitelekkel való fokozott ellátását, ezzel növelve az általános tőkeáttételi hatásokat; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt oly módon, hogy az esb-alapokból számukra kiutalt összegekből hozzájárulnak a közös eszközökhöz, annak érdekében, hogy saját területükön támogassák a kkv-k hitelekkel való fokozott ellátását, ezzel növelve az általános tőkeáttételi hatásokat;

| 49. | biztatja az EBB-t, hogy terjessze ki a kereskedelemfinanszírozási kezdeményezést; úgy véli, hogy ez a kkv-knak szóló garanciamechanizmus kulcsfontosságú, és uniós léptékben szélesíteni kell, ahol ezt a leginkább szükségesnek ítélik meg; kéri az EBB-t, hogy dolgozzon ki saját kereskedelemösztönző programot; felhívja az EBB-t, hogy első lépésként dolgozza ki az azon biztosítékokat szavatoló intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára az exportban rejlő lehetőségeik maradéktalan kiaknázását; |
| --- | --- |

49.

biztatja az EBB-t, hogy terjessze ki a kereskedelemfinanszírozási kezdeményezést; úgy véli, hogy ez a kkv-knak szóló garanciamechanizmus kulcsfontosságú, és uniós léptékben szélesíteni kell, ahol ezt a leginkább szükségesnek ítélik meg; kéri az EBB-t, hogy dolgozzon ki saját kereskedelemösztönző programot; felhívja az EBB-t, hogy első lépésként dolgozza ki az azon biztosítékokat szavatoló intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára az exportban rejlő lehetőségeik maradéktalan kiaknázását;

| 50. | támogatja, hogy az EBB a regionális és a helyi dimenzióra helyezi a hangsúlyt, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki a pénzügyi tervezés és a megosztott irányítás eszközeit, így például a JEREMIE programot, valamint a helyi kkv-knak sajáttőke- és adósságfinanszírozást biztosító regionális alapközi programokat; |
| --- | --- |

50.

támogatja, hogy az EBB a regionális és a helyi dimenzióra helyezi a hangsúlyt, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki a pénzügyi tervezés és a megosztott irányítás eszközeit, így például a JEREMIE programot, valamint a helyi kkv-knak sajáttőke- és adósságfinanszírozást biztosító regionális alapközi programokat;

| 51. | üdvözli az EU-ban a 2005 és 2011 közötti időszakban a kkv-knak nyújtott közvetett EBB-hitelek utólagos értékelését; tudomásul veszi, hogy ezen a területen, a 2005–2012-es időszakban az EBB 64 milliárd EUR hitelt írt alá a 27 tagú Unión belül körülbelül 370 pénzügyi intézmény számára; megállapítja, hogy 2012 végére e pénzből 53 milliárd eurót ki is fizettek e pénzügyi intézményeknek, amelyek pedig mintegy 300 000 további hitelen keresztül 48 milliárd eurót hiteleztek a kkv-knak; |
| --- | --- |

51.

üdvözli az EU-ban a 2005 és 2011 közötti időszakban a kkv-knak nyújtott közvetett EBB-hitelek utólagos értékelését; tudomásul veszi, hogy ezen a területen, a 2005–2012-es időszakban az EBB 64 milliárd EUR hitelt írt alá a 27 tagú Unión belül körülbelül 370 pénzügyi intézmény számára; megállapítja, hogy 2012 végére e pénzből 53 milliárd eurót ki is fizettek e pénzügyi intézményeknek, amelyek pedig mintegy 300 000 további hitelen keresztül 48 milliárd eurót hiteleztek a kkv-knak;

| 52. | megállapítja, hogy az értékelés tanúsága szerint az EBB kkv-knak biztosított közvetett (az L4SME terméken keresztül megvalósított) hitelkihelyezései összhangban vannak az EU célkitűzéseivel; a műveletek relevanciájának további javítása érdekében mindazonáltal az EBB-termék és a nemzeti szakpolitikai csomagok közötti kiegészítő jelleg jobb értékelését szorgalmazza; kéri az EBB-t, hogy terjesszen elő az L4SME termék hatásának javítását célzó javaslatokat, hogy azt a kkv-k széles körének finanszírozása helyett meghatározott hiányok megszüntetésére lehessen mozgósítani, ezáltal optimalizálva az EBB növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy az értékelés tanúsága szerint az EBB kkv-knak biztosított közvetett (az L4SME terméken keresztül megvalósított) hitelkihelyezései összhangban vannak az EU célkitűzéseivel; a műveletek relevanciájának további javítása érdekében mindazonáltal az EBB-termék és a nemzeti szakpolitikai csomagok közötti kiegészítő jelleg jobb értékelését szorgalmazza; kéri az EBB-t, hogy terjesszen elő az L4SME termék hatásának javítását célzó javaslatokat, hogy azt a kkv-k széles körének finanszírozása helyett meghatározott hiányok megszüntetésére lehessen mozgósítani, ezáltal optimalizálva az EBB növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulását;

| 53. | aggodalommal állapítja meg, hogy a felülvizsgált időszak alatt az EBB-hitelek kifejtettek „bizonyos” hatást a növekedésre és a foglalkoztatásra, de országonként nagy eltérések mellett (csak a kkv-k egyharmada tulajdonította a forgalom növekedését az EBB-finanszírozásnak); aggodalmának ad hangot amiatt, hogy csak korlátozott bizonyítékok állnak rendelkezésre arról, hogy az EBB-hitelek segítettek a foglalkoztatás fenntartásában; megállapítja, hogy a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt viszonylagos hatást az új tagállamokban nagyobbnak találták; elismeri azonban, hogy a felülvizsgált időszak a pénzügyi és gazdasági válságot is átfogta, és hogy az aránylag mérsékelt munkahelyteremtést annak ellenére sikerült elérni, hogy alapvetően csökkent a foglalkoztatás szintje; |
| --- | --- |

53.

aggodalommal állapítja meg, hogy a felülvizsgált időszak alatt az EBB-hitelek kifejtettek „bizonyos” hatást a növekedésre és a foglalkoztatásra, de országonként nagy eltérések mellett (csak a kkv-k egyharmada tulajdonította a forgalom növekedését az EBB-finanszírozásnak); aggodalmának ad hangot amiatt, hogy csak korlátozott bizonyítékok állnak rendelkezésre arról, hogy az EBB-hitelek segítettek a foglalkoztatás fenntartásában; megállapítja, hogy a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt viszonylagos hatást az új tagállamokban nagyobbnak találták; elismeri azonban, hogy a felülvizsgált időszak a pénzügyi és gazdasági válságot is átfogta, és hogy az aránylag mérsékelt munkahelyteremtést annak ellenére sikerült elérni, hogy alapvetően csökkent a foglalkoztatás szintje;

| 54. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a műveletek többsége esetében az EBB-finanszírozást láthatóan a kiemelkedő kkv-k támogatására használták fel, nem pedig hiánypótló finanszírozásként; megjegyzi azonban, hogy az elért kkv-k több mint 80 %-a kevesebb mint 50 alkalmazottal rendelkező vállalkozás volt, ami azt bizonyítja, hogy az EBB a kkv-szektor kisebb szegmensének nyújt segítséget; |
| --- | --- |

54.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a műveletek többsége esetében az EBB-finanszírozást láthatóan a kiemelkedő kkv-k támogatására használták fel, nem pedig hiánypótló finanszírozásként; megjegyzi azonban, hogy az elért kkv-k több mint 80 %-a kevesebb mint 50 alkalmazottal rendelkező vállalkozás volt, ami azt bizonyítja, hogy az EBB a kkv-szektor kisebb szegmensének nyújt segítséget;

| 55. | kéri, hogy az EBB teljes mértékben használja ki a támogathatósági kritériumokat a megcélzott pénzügyi kedvezményezettek azonosításának hatékonyabb módon történő befolyásolása érdekében; |
| --- | --- |

55.

kéri, hogy az EBB teljes mértékben használja ki a támogathatósági kritériumokat a megcélzott pénzügyi kedvezményezettek azonosításának hatékonyabb módon történő befolyásolása érdekében;

| 56. | felkéri az EBB-t, hogy azonosítson és válasszon ki nagyobb hozzáadott értéket és nagyobb kockázatot hordozó projekteket, mégpedig oly módon, hogy a kiemelt technológiai területeken kutatási, fejlesztési és innovációs projektekkel foglalkozó induló vállalkozásokat, mikrovállalkozásokat, szövetkezeteket, vállalkozásklasztereket, kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalkozásokat azonosít; |
| --- | --- |

56.

felkéri az EBB-t, hogy azonosítson és válasszon ki nagyobb hozzáadott értéket és nagyobb kockázatot hordozó projekteket, mégpedig oly módon, hogy a kiemelt technológiai területeken kutatási, fejlesztési és innovációs projektekkel foglalkozó induló vállalkozásokat, mikrovállalkozásokat, szövetkezeteket, vállalkozásklasztereket, kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalkozásokat azonosít;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a lehetséges befektetők és kedvezményezettek körében növelni kell a meglévő innovatív pénzügyi eszközök ismertségét és az azokkal kapcsolatos ismereteket; ösztönzi, hogy az EBB-n keresztül hozzanak létre olyan kommunikációs politikát, amely előmozdítja az EU által ezeken az új pénzügyi eszközökön keresztül végrehajtott különféle fellépések láthatóságát; ezen túlmenően hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a projektinformációkhoz való széles körű és módszeres hozzáférést, valamint a projektek kedvezményezettjeinek és annak a helyi civil társadalomnak a nagyobb fokú bevonását, amely fejleszthető lenne az EBB által finanszírozott beruházások révén; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a lehetséges befektetők és kedvezményezettek körében növelni kell a meglévő innovatív pénzügyi eszközök ismertségét és az azokkal kapcsolatos ismereteket; ösztönzi, hogy az EBB-n keresztül hozzanak létre olyan kommunikációs politikát, amely előmozdítja az EU által ezeken az új pénzügyi eszközökön keresztül végrehajtott különféle fellépések láthatóságát; ezen túlmenően hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a projektinformációkhoz való széles körű és módszeres hozzáférést, valamint a projektek kedvezményezettjeinek és annak a helyi civil társadalomnak a nagyobb fokú bevonását, amely fejleszthető lenne az EBB által finanszírozott beruházások révén;

| 58. | felhívja az EBB-t, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet a kkv-k tájékoztatáshoz és finanszírozáshoz való hozzáférésének egyszerűsítése érdekében, különös tekintettel a finanszírozásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos bürokratikus folyamatokra; |
| --- | --- |

58.

felhívja az EBB-t, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet a kkv-k tájékoztatáshoz és finanszírozáshoz való hozzáférésének egyszerűsítése érdekében, különös tekintettel a finanszírozásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos bürokratikus folyamatokra;

| 59. | emlékeztet arra, hogy a közvetett hitelkihelyezés az EBB teljes éves hitelkihelyezéseinek több mint 20 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra, hogy a közvetett hitelkihelyezés az EBB teljes éves hitelkihelyezéseinek több mint 20 %-át teszi ki;

| 60. | aggodalommal ismétli meg, hogy e területen továbbra is jelentős a megoldatlan kérdések száma, nevezetesen az átláthatóság hiánya (különösen ami a végső kedvezményezettekre vonatkozó információkat illeti), a hitelek gazdasági és társadalmi hatásainak értékelésével kapcsolatos nehézségek (ami hibásan célzott megközelítéshez vezet) és a pénzügyi közvetítők igénybevétele az átvilágítás elvégzéséhez, a feladatok kiszervezésén keresztül; sürgeti a bankot, hogy az e problémák kezelését célzó intézkedések felgyorsítása érdekében ismertesse részletesen megközelítését és kéri, hogy az EBB a Bizottsággal együtt állítson össze és tegyen közzé listát az e pénzügyi közvetítők kiválasztására vonatkozó szigorú követelményekről; |
| --- | --- |

60.

aggodalommal ismétli meg, hogy e területen továbbra is jelentős a megoldatlan kérdések száma, nevezetesen az átláthatóság hiánya (különösen ami a végső kedvezményezettekre vonatkozó információkat illeti), a hitelek gazdasági és társadalmi hatásainak értékelésével kapcsolatos nehézségek (ami hibásan célzott megközelítéshez vezet) és a pénzügyi közvetítők igénybevétele az átvilágítás elvégzéséhez, a feladatok kiszervezésén keresztül; sürgeti a bankot, hogy az e problémák kezelését célzó intézkedések felgyorsítása érdekében ismertesse részletesen megközelítését és kéri, hogy az EBB a Bizottsággal együtt állítson össze és tegyen közzé listát az e pénzügyi közvetítők kiválasztására vonatkozó szigorú követelményekről;

| 61. | sürgeti az EBB-t, hogy végezzen naprakész és átfogó értékelést arról, hogy a pénzügyi válság hogyan érintette az EBB-finanszírozás végső kedvezményezettjeit, és adjon átfogó értékelést arról, hogy milyen hatásokkal és következményekkel járt a pénzügyi válság a bank által az EU-n belül és kívül igénybevett pénzügyi közvetítők jelenlegi helyzetére; |
| --- | --- |

61.

sürgeti az EBB-t, hogy végezzen naprakész és átfogó értékelést arról, hogy a pénzügyi válság hogyan érintette az EBB-finanszírozás végső kedvezményezettjeit, és adjon átfogó értékelést arról, hogy milyen hatásokkal és következményekkel járt a pénzügyi válság a bank által az EU-n belül és kívül igénybevett pénzügyi közvetítők jelenlegi helyzetére;

| 62. | kéri, hogy az EBB gondoskodjon azon céljának eléréséről, hogy csak 2013-ban mintegy félmillió ember számára foglalkoztatást kell teremtenie az infrastrukturális, erőforrás-hatékonysági és tudásalapú gazdasággal kapcsolatos projekteknek biztosított hitelezés révén; |
| --- | --- |

62.

kéri, hogy az EBB gondoskodjon azon céljának eléréséről, hogy csak 2013-ban mintegy félmillió ember számára foglalkoztatást kell teremtenie az infrastrukturális, erőforrás-hatékonysági és tudásalapú gazdasággal kapcsolatos projekteknek biztosított hitelezés révén;

| 63. | megállapítja, hogy a nehéz gazdasági környezet és a szűkebb hitelpiacok miatt a vállalkozásokra és a közszektorra nehezedő finanszírozási korlátok továbbra is visszafogják a fiatalok foglalkoztatását és korlátozzák a szakképzés javításának lehetőségeit; |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy a nehéz gazdasági környezet és a szűkebb hitelpiacok miatt a vállalkozásokra és a közszektorra nehezedő finanszírozási korlátok továbbra is visszafogják a fiatalok foglalkoztatását és korlátozzák a szakképzés javításának lehetőségeit;

| 64. | úgy véli, hogy e problémák megoldásával kapcsolatban rendkívül fontos az EBB fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos (6 milliárd EUR hitelvolumennel rendelkező) programja, amely a „Munkahelyek az ifjúságnak” és a „Befektetés a készségekbe” alkotóelemekből tevődik össze; üdvözli az időközi végrehajtási jelentést, amely fontos eredményekről számol be ezen a területen, így például a „Befektetés a készségekbe” alprogramon keresztül biztosított 4,9 milliárd EUR hitelről, amelyet a „Munkahelyek az ifjúságnak” pillér keretében nyújtott 2,7 milliárd EUR egészít ki; elismeri, hogy e célkitűzését idő előtt sikerült elérni; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy e problémák megoldásával kapcsolatban rendkívül fontos az EBB fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos (6 milliárd EUR hitelvolumennel rendelkező) programja, amely a „Munkahelyek az ifjúságnak” és a „Befektetés a készségekbe” alkotóelemekből tevődik össze; üdvözli az időközi végrehajtási jelentést, amely fontos eredményekről számol be ezen a területen, így például a „Befektetés a készségekbe” alprogramon keresztül biztosított 4,9 milliárd EUR hitelről, amelyet a „Munkahelyek az ifjúságnak” pillér keretében nyújtott 2,7 milliárd EUR egészít ki; elismeri, hogy e célkitűzését idő előtt sikerült elérni;

| 65. | támogatja a bank arra irányuló célkitűzését, hogy a kkv-knak szóló hiteleit tovább maximalizálja annak érdekében, hogy világos kapcsolatot hozzanak létre az EBB-hitelnyújtás és a fiatalok számára történő munkahelyteremtés között; |
| --- | --- |

65.

támogatja a bank arra irányuló célkitűzését, hogy a kkv-knak szóló hiteleit tovább maximalizálja annak érdekében, hogy világos kapcsolatot hozzanak létre az EBB-hitelnyújtás és a fiatalok számára történő munkahelyteremtés között;

| 66. | felkéri a bankot, hogy szélesítse ki fellépéseinek hatókörét, és vegyen igénybe további eszközöket annak érdekében, hogy a fiatalok foglalkoztatásának irányába ható életképes ösztönzőket biztosítson, különösen a hírhedten magas ifjúsági munkanélküliségi rátával rendelkező tagállamokban; |
| --- | --- |

66.

felkéri a bankot, hogy szélesítse ki fellépéseinek hatókörét, és vegyen igénybe további eszközöket annak érdekében, hogy a fiatalok foglalkoztatásának irányába ható életképes ösztönzőket biztosítson, különösen a hírhedten magas ifjúsági munkanélküliségi rátával rendelkező tagállamokban;

Az EBB hozzájárulása az EU külső politikáihoz

| 67. | kéri az EBB-t, hogy az EBB Európai Unión kívüli műveletekre vonatkozó mandátumának felülvizsgálatával összhangban támogassa a Bizottság és Európai Külügyi Szolgálat által meghatározott európai uniós külpolitikai célkitűzéseket; |
| --- | --- |

67.

kéri az EBB-t, hogy az EBB Európai Unión kívüli műveletekre vonatkozó mandátumának felülvizsgálatával összhangban támogassa a Bizottság és Európai Külügyi Szolgálat által meghatározott európai uniós külpolitikai célkitűzéseket;

| 68. | üdvözli a következő pénzügyi időszakra az uniós költségvetésből az EBB számára a külső hitelezéshez biztosított, a jelenlegihez hasonló nagyságrendű uniós garanciát, amelynek felső határát 30 milliárd EUR-ban állapították meg (ebből 27 milliárd EUR az általános megbízásra és 3 milliárd EUR további opcionális összeg a félidős felülvizsgálat függvényében), a 2007 előtti, fel nem használt FEMIP (Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz) műveleteiből származó visszaáramló összegek felhasználásával; |
| --- | --- |

68.

üdvözli a következő pénzügyi időszakra az uniós költségvetésből az EBB számára a külső hitelezéshez biztosított, a jelenlegihez hasonló nagyságrendű uniós garanciát, amelynek felső határát 30 milliárd EUR-ban állapították meg (ebből 27 milliárd EUR az általános megbízásra és 3 milliárd EUR további opcionális összeg a félidős felülvizsgálat függvényében), a 2007 előtti, fel nem használt FEMIP (Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz) műveleteiből származó visszaáramló összegek felhasználásával;

| 69. | kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az EBB külső mandátumának félidős értékelése előtt készítsen különjelentést az EBB külső hitelezési tevékenységeinek teljesítményéről és uniós politikákkal való összhangjáról, valamint az EBB által felhasznált saját források tekintetében hasonlítsa össze ezek hozzáadott értékét; kéri továbbá az Európai Számvevőszéket, hogy elemzése során tegyen különbséget az uniós költségvetés által nyújtott garanciák, az EFA által garantált beruházási támogatási eszköz, az EU–Afrika Infrastruktúraalap, a Karibi Beruházási Alap és a csendes-óceáni térségnek nyújtott beruházási keret estében használt különféle kombinációk, valamint az e beruházások tekintetében visszaáramló összegek felhasználása között; |
| --- | --- |

69.

kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az EBB külső mandátumának félidős értékelése előtt készítsen különjelentést az EBB külső hitelezési tevékenységeinek teljesítményéről és uniós politikákkal való összhangjáról, valamint az EBB által felhasznált saját források tekintetében hasonlítsa össze ezek hozzáadott értékét; kéri továbbá az Európai Számvevőszéket, hogy elemzése során tegyen különbséget az uniós költségvetés által nyújtott garanciák, az EFA által garantált beruházási támogatási eszköz, az EU–Afrika Infrastruktúraalap, a Karibi Beruházási Alap és a csendes-óceáni térségnek nyújtott beruházási keret estében használt különféle kombinációk, valamint az e beruházások tekintetében visszaáramló összegek felhasználása között;

| 70. | üdvözli az EBB külső hitelnyújtásra vonatkozó új mandátumának keretében meghatározott, fokozott rugalmasságot lehetővé tevő rendelkezéseket; felszólítja az EBB-t, hogy maximálisan támogassa az uniós szakpolitikákat és célkitűzéseket; |
| --- | --- |

70.

üdvözli az EBB külső hitelnyújtásra vonatkozó új mandátumának keretében meghatározott, fokozott rugalmasságot lehetővé tevő rendelkezéseket; felszólítja az EBB-t, hogy maximálisan támogassa az uniós szakpolitikákat és célkitűzéseket;

| 71. | kéri az EBB-t, hogy a garanciaalapot kiegészítő jelleggel rugalmasan vegye igénybe, valamint fordítson nagyobb figyelmet a saját kockázatú hitelnyújtásra, kiszélesítve azt a kört, amelyen belül megtérülést ígérő projekteket keres; kitart amellett, hogy az EBB biztosítsa a projektek végső kedvezményezettei számára az általa nyújtott európai pénzügyi támogatás nagyfokú láthatóságát; |
| --- | --- |

71.

kéri az EBB-t, hogy a garanciaalapot kiegészítő jelleggel rugalmasan vegye igénybe, valamint fordítson nagyobb figyelmet a saját kockázatú hitelnyújtásra, kiszélesítve azt a kört, amelyen belül megtérülést ígérő projekteket keres; kitart amellett, hogy az EBB biztosítsa a projektek végső kedvezményezettei számára az általa nyújtott európai pénzügyi támogatás nagyfokú láthatóságát;

| 72. | megállapítja, hogy az EBB prioritási területei között élen állnak a csatlakozás előtt álló országok, valamint a keleti és a déli szomszédság; különösen hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az arab tavaszt követő demokratikus és gazdasági átalakuláshoz nyújtott támogatást, külön hangsúlyt helyezve a déli országokban és a keleti partnerországokban a civil társadalmi szempontokra, a munkahelyteremtésre és a gazdasági fellendülésre; elégedetten veszi tudomásul a kkv-k és a finanszírozáshoz való hozzáférés előtérbe helyezését; |
| --- | --- |

72.

megállapítja, hogy az EBB prioritási területei között élen állnak a csatlakozás előtt álló országok, valamint a keleti és a déli szomszédság; különösen hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az arab tavaszt követő demokratikus és gazdasági átalakuláshoz nyújtott támogatást, külön hangsúlyt helyezve a déli országokban és a keleti partnerországokban a civil társadalmi szempontokra, a munkahelyteremtésre és a gazdasági fellendülésre; elégedetten veszi tudomásul a kkv-k és a finanszírozáshoz való hozzáférés előtérbe helyezését;

| 73. | az EU külső politikáival összefüggésben támogatja az új pénzügyi termékek – így például a vállalkozások új kategóriáinak elérése érdekében az uniós támogatásokat, kölcsönöket és kockázatmegosztó eszközöket ötvöző termékek – fokozatos kidolgozását a Bizottsággal és a tagállamokkal; kéri, hogy a fenti eszközök igénybevétele tekintetében határozzanak meg bevált gyakorlatokat és jól körülhatárolt támogathatósági kritériumokat, strukturált jelentéstételi, nyomonkövetési és ellenőrzési feltételek kíséretében; kéri az elosztási politika véglegesítését; |
| --- | --- |

73.

az EU külső politikáival összefüggésben támogatja az új pénzügyi termékek – így például a vállalkozások új kategóriáinak elérése érdekében az uniós támogatásokat, kölcsönöket és kockázatmegosztó eszközöket ötvöző termékek – fokozatos kidolgozását a Bizottsággal és a tagállamokkal; kéri, hogy a fenti eszközök igénybevétele tekintetében határozzanak meg bevált gyakorlatokat és jól körülhatárolt támogathatósági kritériumokat, strukturált jelentéstételi, nyomonkövetési és ellenőrzési feltételek kíséretében; kéri az elosztási politika véglegesítését;

| 74. | elvárja ezért, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményekkel az eszközök ötvözésével kapcsolatban folytatott együttműködésre szolgáló platform végrehajtásáról szóló irányítási jelentés tartalmazzon részletes és következetes információkat e tekintetben és biztosítsa az EBB megfelelő szerepkörét; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes részletességű jelentést a pénzügyi eszközöknek az eszközök ötvözésével kapcsolatos együttműködésre szolgáló platform keretében történő végrehajtásának hatásairól és eredményeiről; |
| --- | --- |

74.

elvárja ezért, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményekkel az eszközök ötvözésével kapcsolatban folytatott együttműködésre szolgáló platform végrehajtásáról szóló irányítási jelentés tartalmazzon részletes és következetes információkat e tekintetben és biztosítsa az EBB megfelelő szerepkörét; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes részletességű jelentést a pénzügyi eszközöknek az eszközök ötvözésével kapcsolatos együttműködésre szolgáló platform keretében történő végrehajtásának hatásairól és eredményeiről;

| 75. | üdvözli az EBB által több energetikai szektorban a növekedést és a munkahelyteremtést célzó projektekhez nyújtott támogatást; emlékeztet az uniós energia- és éghajlat-politika új fejleményeivel való összhang fenntartásának szükségességére; biztatja az EBB-t, hogy megújított energiapolitikájának keretében továbbra is támogassa az EU-n belül és kívül egyaránt az energiahatékonysággal és a fenntartható megújuló energiákkal kapcsolatos projekteket, és ezáltal egyengesse az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé vezető utat; |
| --- | --- |

75.

üdvözli az EBB által több energetikai szektorban a növekedést és a munkahelyteremtést célzó projektekhez nyújtott támogatást; emlékeztet az uniós energia- és éghajlat-politika új fejleményeivel való összhang fenntartásának szükségességére; biztatja az EBB-t, hogy megújított energiapolitikájának keretében továbbra is támogassa az EU-n belül és kívül egyaránt az energiahatékonysággal és a fenntartható megújuló energiákkal kapcsolatos projekteket, és ezáltal egyengesse az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé vezető utat;

Az EBB más nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködése

| 76. | emlékeztet arra, hogy az egymást átfedő tevékenységek megelőzésének az egyetlen hatékony módja az uniós szervek (a Bizottság és az EBB) és más pénzügyi intézmények közötti strukturált együttműködés; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet arra, hogy az egymást átfedő tevékenységek megelőzésének az egyetlen hatékony módja az uniós szervek (a Bizottság és az EBB) és más pénzügyi intézmények közötti strukturált együttműködés;

| 77. | üdvözli az EBB és az EBRD között létrejött frissített egyetértési megállapodást, amely tükrözi az EU részéről az e két jelentős nemzetközi pénzügyi intézmény közötti koordináció és együttműködés szintjének fokozására való hajlandóságot; szorgalmazza, hogy az EBB tárgyalásokat folytasson és kössön egyetértési megállapodásokat a működési régióiban tevékenykedő regionális fejlesztési bankokkal, elősegítve ezzel a szinergiákat, megosztva a kockázatokat és a költségeket, és elegendő hitelt biztosítva a reálgazdaság számára; |
| --- | --- |

77.

üdvözli az EBB és az EBRD között létrejött frissített egyetértési megállapodást, amely tükrözi az EU részéről az e két jelentős nemzetközi pénzügyi intézmény közötti koordináció és együttműködés szintjének fokozására való hajlandóságot; szorgalmazza, hogy az EBB tárgyalásokat folytasson és kössön egyetértési megállapodásokat a működési régióiban tevékenykedő regionális fejlesztési bankokkal, elősegítve ezzel a szinergiákat, megosztva a kockázatokat és a költségeket, és elegendő hitelt biztosítva a reálgazdaság számára;

| 78. | felszólítja mindkét intézményt, hogy a kiegészítő jelleg és a munkamegosztás szempontjából törekedjenek a lehető legjobb működési koordinációra annak érdekében, hogy módszeresen felkutassák a legjobb lehetőségeket és szinergiákat, valamint optimális tőkeáttételeket találjanak az uniós szakpolitikai célkitűzések támogatása és végrehajtása során, egymás komparatív előnyeinek és sajátosságainak tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

78.

felszólítja mindkét intézményt, hogy a kiegészítő jelleg és a munkamegosztás szempontjából törekedjenek a lehető legjobb működési koordinációra annak érdekében, hogy módszeresen felkutassák a legjobb lehetőségeket és szinergiákat, valamint optimális tőkeáttételeket találjanak az uniós szakpolitikai célkitűzések támogatása és végrehajtása során, egymás komparatív előnyeinek és sajátosságainak tiszteletben tartása mellett;

| 79. | biztatja az EBB-t és az EBRD-t, hogy a kockázat felügyeletének fokozása érdekében a lehető legkorábbi szakaszban (előzetes értékelés vagy az intézkedés azonosítási szakaszai) erősítsék meg szakértelmüket, stratégiai és programozási megközelítéseiket a különféle beavatkozási területeken, és különösen a kockázatkezelési eszközökkel (pénzügyi, működési és országkockázatok) kapcsolatos együttműködésüket; |
| --- | --- |

79.

biztatja az EBB-t és az EBRD-t, hogy a kockázat felügyeletének fokozása érdekében a lehető legkorábbi szakaszban (előzetes értékelés vagy az intézkedés azonosítási szakaszai) erősítsék meg szakértelmüket, stratégiai és programozási megközelítéseiket a különféle beavatkozási területeken, és különösen a kockázatkezelési eszközökkel (pénzügyi, működési és országkockázatok) kapcsolatos együttműködésüket;

| 80. | üdvözli az EBB, az EBRD és a Világbank-csoport által 2012 novemberében elfogadott új közös cselekvési tervet, amelynek célja a gazdasági fellendülés és a növekedés támogatása Közép- és Délkelet-Európában, és tudomásul veszi, hogy a cselekvési terv a 2013–2014-es időszakra közös kötelezettségvállalásként több mint 30 milliárd EUR-t irányoz elő; felszólítja az EBB-t, hogy a megállapodás szerint legalább 20 milliárd EUR-ra vállaljon kötelezettséget; |
| --- | --- |

80.

üdvözli az EBB, az EBRD és a Világbank-csoport által 2012 novemberében elfogadott új közös cselekvési tervet, amelynek célja a gazdasági fellendülés és a növekedés támogatása Közép- és Délkelet-Európában, és tudomásul veszi, hogy a cselekvési terv a 2013–2014-es időszakra közös kötelezettségvállalásként több mint 30 milliárd EUR-t irányoz elő; felszólítja az EBB-t, hogy a megállapodás szerint legalább 20 milliárd EUR-ra vállaljon kötelezettséget;

| 81. | ismételten javasolja, hogy az Európai Unió legyen tagja az EBB-nek; |
| --- | --- |

81.

ismételten javasolja, hogy az Európai Unió legyen tagja az EBB-nek;

Az EBB irányítási, megfelelési és ellenőrzési kerete

| 82. | felszólítja az EBB-t és a többi társult partnert és érdekelt felet, hogy tovább javítsák irányítási mechanizmusaikat, többek között mindenre kiterjedő és megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerek kifejlesztése révén; |
| --- | --- |

82.

felszólítja az EBB-t és a többi társult partnert és érdekelt felet, hogy tovább javítsák irányítási mechanizmusaikat, többek között mindenre kiterjedő és megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerek kifejlesztése révén;

| 83. | üdvözli, hogy az EBB a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezéshez (IATI) való csatlakozással megerősítette az átláthatóság iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

83.

üdvözli, hogy az EBB a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezéshez (IATI) való csatlakozással megerősítette az átláthatóság iránti elkötelezettségét;

| 84. | kéri, hogy a bank biztosítsa panasztételi mechanizmusának teljes függetlenségét és megfelelő működését; |
| --- | --- |

84.

kéri, hogy a bank biztosítsa panasztételi mechanizmusának teljes függetlenségét és megfelelő működését;

| 85. | kéri az EBB-t, hogy az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek eleget téve hozza létre a dokumentumok nyilvános nyilvántartását, hogy az uniós Szerződésekben foglaltak értelmében garantálja a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát; kéri a bankot, hogy kötelezettségvállalásának eleget téve 2014-től kezdve biztosítson nyilvános hozzáférést a nyilvántartáshoz; |
| --- | --- |

85.

kéri az EBB-t, hogy az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek eleget téve hozza létre a dokumentumok nyilvános nyilvántartását, hogy az uniós Szerződésekben foglaltak értelmében garantálja a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát; kéri a bankot, hogy kötelezettségvállalásának eleget téve 2014-től kezdve biztosítson nyilvános hozzáférést a nyilvántartáshoz;

| 86. | kéri, hogy a következő éves jelentést egészítsék ki az EBB fő beavatkozási területei tekintetében a finanszírozási műveletek hatására, adott esetben a várható multiplikátorhatásra és a pénzügyi előnyök finanszírozott programokban való átadására vonatkozó horizontális teljesítménymutatókkal; |
| --- | --- |

86.

kéri, hogy a következő éves jelentést egészítsék ki az EBB fő beavatkozási területei tekintetében a finanszírozási műveletek hatására, adott esetben a várható multiplikátorhatásra és a pénzügyi előnyök finanszírozott programokban való átadására vonatkozó horizontális teljesítménymutatókkal;

| 87. | megismétli és hangsúlyozza, hogy a bank felelősséggel tartozik azért, hogy növelje a pénzügyi közvetítők és – a társfinanszírozott projektek esetében – a partnerek kiválasztásával, valamint a végső kedvezményezettekkel kapcsolatban az átláthatóság szintjét; |
| --- | --- |

87.

megismétli és hangsúlyozza, hogy a bank felelősséggel tartozik azért, hogy növelje a pénzügyi közvetítők és – a társfinanszírozott projektek esetében – a partnerek kiválasztásával, valamint a végső kedvezményezettekkel kapcsolatban az átláthatóság szintjét;

| 88. | hangsúlyozza, hogy az EBB-nek csökkentenie kell a bürokráciát a pénzeszközök hatékonyabb és gyorsabb elosztása érdekében; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy az EBB-nek csökkentenie kell a bürokráciát a pénzeszközök hatékonyabb és gyorsabb elosztása érdekében;

| 89. | kéri az EBB-t, hogy a pénzügyi közvetítőkön keresztül történő hitelnyújtása során fokozza az átláthatóságot azáltal, hogy éves jelentést készít a kkv-knak nyújtott kölcsönökről, összesített adatokat közölve a kkv-knak történő kifizetések szintjéről, a megcélzott kkv-k számáról, a hitelek átlagos nagyságáról és a támogatott ágazatokról, beleértve kkv-k rendelkezésére álló kölcsönök hozzáférhetőségének és azok hatékonyságának értékelését; |
| --- | --- |

89.

kéri az EBB-t, hogy a pénzügyi közvetítőkön keresztül történő hitelnyújtása során fokozza az átláthatóságot azáltal, hogy éves jelentést készít a kkv-knak nyújtott kölcsönökről, összesített adatokat közölve a kkv-knak történő kifizetések szintjéről, a megcélzott kkv-k számáról, a hitelek átlagos nagyságáról és a támogatott ágazatokról, beleértve kkv-k rendelkezésére álló kölcsönök hozzáférhetőségének és azok hatékonyságának értékelését;

| 90. | kéri az EBB-t, hogy tartózkodjon az átláthatóság, a csalás, a korrupció, valamint a környezeti és társadalmi hatások tekintetében kedvezőtlen múltbeli eredményekkel rendelkező pénzügyi közvetítőkkel való együttműködéstől; arra ösztönzi az EBB-t, hogy alakítson ki partneri kapcsolatokat átláthatóan és elszámoltathatóan működő pénzügyi közvetítőkkel, amelyek kapcsolatokkal rendelkeznek a helyi gazdasággal az egyes működési országokban; ebben a vonatkozásban kéri az EBB-t, hogy gondoskodjon nagyobb átláthatóságról, különösen a közvetített hitelek üzletágában, valamint járjon el kellő gondossággal az adóparadicsomok, a belső transzferárazás, az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adókikerülés vagy -tervezés használatának megelőzése terén; kéri a pénzügyi közvetítők kiválasztási kritériumait tartalmazó, nyilvánosan elérhető, kötelező lista létrehozását; felhívja az EBB-t, hogy erősítse meg együttműködését a köztulajdonban lévő nemzeti hitelintézetekkel a finanszírozási programjai által a kis-és középvállalkozásokra gyakorolt kedvező hatások maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

90.

kéri az EBB-t, hogy tartózkodjon az átláthatóság, a csalás, a korrupció, valamint a környezeti és társadalmi hatások tekintetében kedvezőtlen múltbeli eredményekkel rendelkező pénzügyi közvetítőkkel való együttműködéstől; arra ösztönzi az EBB-t, hogy alakítson ki partneri kapcsolatokat átláthatóan és elszámoltathatóan működő pénzügyi közvetítőkkel, amelyek kapcsolatokkal rendelkeznek a helyi gazdasággal az egyes működési országokban; ebben a vonatkozásban kéri az EBB-t, hogy gondoskodjon nagyobb átláthatóságról, különösen a közvetített hitelek üzletágában, valamint járjon el kellő gondossággal az adóparadicsomok, a belső transzferárazás, az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adókikerülés vagy -tervezés használatának megelőzése terén; kéri a pénzügyi közvetítők kiválasztási kritériumait tartalmazó, nyilvánosan elérhető, kötelező lista létrehozását; felhívja az EBB-t, hogy erősítse meg együttműködését a köztulajdonban lévő nemzeti hitelintézetekkel a finanszírozási programjai által a kis-és középvállalkozásokra gyakorolt kedvező hatások maximalizálása érdekében;

| 91. | kéri az EBB-t, hogy haladéktalanul kezdje meg a nem együttműködő országokkal és területekkel kapcsolatos politikájára irányuló befogadó felülvizsgálati eljárást, kellően figyelembe véve az ezzel kapcsolatos legutóbbi uniós és nemzetközi szintű fejleményeket; felszólítja ezért az EBB-t annak biztosítására, hogy a projektjeiben részt vevő minden vállalkozás és pénzügyi közvetítő nyilvánosan tegye közzé a vállalkozáshoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó bármely jogi struktúra – köztük a vagyonkezelő alapok, alapítványok és bankszámlák – haszonélvezeti jogát; |
| --- | --- |

91.

kéri az EBB-t, hogy haladéktalanul kezdje meg a nem együttműködő országokkal és területekkel kapcsolatos politikájára irányuló befogadó felülvizsgálati eljárást, kellően figyelembe véve az ezzel kapcsolatos legutóbbi uniós és nemzetközi szintű fejleményeket; felszólítja ezért az EBB-t annak biztosítására, hogy a projektjeiben részt vevő minden vállalkozás és pénzügyi közvetítő nyilvánosan tegye közzé a vállalkozáshoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó bármely jogi struktúra – köztük a vagyonkezelő alapok, alapítványok és bankszámlák – haszonélvezeti jogát;

| 92. | kéri továbbá, hogy az Európai Bizottsággal együtt dolgozzon ki a pénzügyi közvetítők tekintetében egy nyilvános tilalmi listát, amely az átláthatósággal, a csalással, az offshore joghatósági területekhez fűződő kapcsolattal, valamint a társadalmi és környezeti hatásokkal kapcsolatos szakmai múltjukon alapul; |
| --- | --- |

92.

kéri továbbá, hogy az Európai Bizottsággal együtt dolgozzon ki a pénzügyi közvetítők tekintetében egy nyilvános tilalmi listát, amely az átláthatósággal, a csalással, az offshore joghatósági területekhez fűződő kapcsolattal, valamint a társadalmi és környezeti hatásokkal kapcsolatos szakmai múltjukon alapul;

| 93. | alapvetőnek tartja, hogy az EBB megőrizze „AAA” hitelminősítését, mivel ez lehetővé tette számára, hogy 2012-ben 71 milliárd EUR kedvező kamatozású hitelt vegyen fel a nemzetközi tőkepiacokon; ösztönzi az EBB-t, hogy fokozza arra irányuló képességét is, hogy a nagyobb kockázatú, nagyobb értéktöbblettel járó projekteknek elsőbbséget biztosíthasson; |
| --- | --- |

93.

alapvetőnek tartja, hogy az EBB megőrizze „AAA” hitelminősítését, mivel ez lehetővé tette számára, hogy 2012-ben 71 milliárd EUR kedvező kamatozású hitelt vegyen fel a nemzetközi tőkepiacokon; ösztönzi az EBB-t, hogy fokozza arra irányuló képességét is, hogy a nagyobb kockázatú, nagyobb értéktöbblettel járó projekteknek elsőbbséget biztosíthasson;

| 94. | emlékeztet arra és az előző évekhez hasonlóan hangsúlyozza, hogy az EBB-t prudenciális bankfelügyelet alá kell vonni, valamint kéri, hogy a lehetséges megoldást jogi tanulmány alapján határozzák meg; |
| --- | --- |

94.

emlékeztet arra és az előző évekhez hasonlóan hangsúlyozza, hogy az EBB-t prudenciális bankfelügyelet alá kell vonni, valamint kéri, hogy a lehetséges megoldást jogi tanulmány alapján határozzák meg;

| 95. | javasolja, hogy ezt a szabályozási felügyeletet:






  i. | vagy az EKB gyakorolja az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése alapján, vagy |
| --- | --- | --- |

95.

javasolja, hogy ezt a szabályozási felügyeletet:

i.

vagy az EKB gyakorolja az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése alapján, vagy

| ii. | az Európai Bizottság 2012. szeptember 12-i közleményében előirányzott jövőbeni bankunió keretében gyakorolják, vagy |
| --- | --- |

ii.

az Európai Bizottság 2012. szeptember 12-i közleményében előirányzott jövőbeni bankunió keretében gyakorolják, vagy

| iii. | ennek hiányában és az EBB önkéntes eljárása alapján – egy vagy több nemzeti felügyeleti hatóság bevonásával vagy anélkül – az Európai Bankhatóság, vagy egy független könyvvizsgáló hajtsa végre; |
| --- | --- |

iii.

ennek hiányában és az EBB önkéntes eljárása alapján – egy vagy több nemzeti felügyeleti hatóság bevonásával vagy anélkül – az Európai Bankhatóság, vagy egy független könyvvizsgáló hajtsa végre;

sajnálja, hogy a Bizottság a Parlament 2007-re visszanyúló kérései ellenére nem javasolt lépéseket ennek érdekében;

| 96. | üdvözli az EBB-n belüli, a legjobb banki gyakorlatoknak való általános megfeleléssel kapcsolatos új belső fejlesztéseket; kéri az EBB-től annak biztosítását, hogy mind az Unión belüli, mind az Unión kívüli műveletei tekintetében partnerei is betartsák azokat a bevált banki gyakorlatokat, amelyek megfelelnek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályoknak és a pénzügyi piacok stabilitásának; kéri, hogy az EBB éves munkatervébe foglalja bele egy tevékenységi terület vizsgálatát annak érdekében, hogy bizonyosságot adjon arra vonatkozóan, hogy a bevált banki gyakorlatok a bank belső írásbeli eljárásainak részét képezik; |
| --- | --- |

96.

üdvözli az EBB-n belüli, a legjobb banki gyakorlatoknak való általános megfeleléssel kapcsolatos új belső fejlesztéseket; kéri az EBB-től annak biztosítását, hogy mind az Unión belüli, mind az Unión kívüli műveletei tekintetében partnerei is betartsák azokat a bevált banki gyakorlatokat, amelyek megfelelnek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályoknak és a pénzügyi piacok stabilitásának; kéri, hogy az EBB éves munkatervébe foglalja bele egy tevékenységi terület vizsgálatát annak érdekében, hogy bizonyosságot adjon arra vonatkozóan, hogy a bevált banki gyakorlatok a bank belső írásbeli eljárásainak részét képezik;

| 97. | kéri az EBB-t, hogy növelje tovább tevékenységei, értékelései és eredményei átláthatóságát és hozzáférhetőségét, az információhoz való könnyebb hozzáférés kialakítása által, mind belülről, az EBB munkatársai számára, a fontosabb EBB üléseken való részvétel lehetővé tétele révén, mind kívülről, például a weboldalán; |
| --- | --- |

97.

kéri az EBB-t, hogy növelje tovább tevékenységei, értékelései és eredményei átláthatóságát és hozzáférhetőségét, az információhoz való könnyebb hozzáférés kialakítása által, mind belülről, az EBB munkatársai számára, a fontosabb EBB üléseken való részvétel lehetővé tétele révén, mind kívülről, például a weboldalán;

| 98. | üdvözli, hogy az EBB intézkedéseket tett a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem területén, és az új csoportszintű megfelelés-ellenőrzési vezető kinevezése révén megerősítette megfelelési funkciójának erőforrásait; kéri, hogy a Parlament kapjon rendszeres tájékoztatást a csoportszintű megfelelés-ellenőrzési vezető jelentésében ismertetett eredményekről; |
| --- | --- |

98.

üdvözli, hogy az EBB intézkedéseket tett a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem területén, és az új csoportszintű megfelelés-ellenőrzési vezető kinevezése révén megerősítette megfelelési funkciójának erőforrásait; kéri, hogy a Parlament kapjon rendszeres tájékoztatást a csoportszintű megfelelés-ellenőrzési vezető jelentésében ismertetett eredményekről;

| 99. | kéri az EBB-t, hogy az illegális tevékenységek finanszírozása elleni küzdelem érdekében országonkénti jelentéstételt alkalmazzon; úgy véli, hogy az EBB által nyújtott finanszírozásra való jogosultság érdekében a különböző joghatóságok alá tartozó valamennyi kedvezményezett – akár társaság, akár pénzügyi közvetítő –, auditált éves jelentésében köteles közzétenni az eladásairól, az eszközeiről, az alkalmazottairól, az elért nyereségéről és a befizetett adóiról szóló, országonkénti információkat minden egyes országban, ahol tevékenységet folytat; úgy ítéli meg továbbá, hogy a kedvezményezetteknek a befogadó országuk kormányával kötött szerződésüket nyilvánosságra kell hozniuk, és külön közzé kell tenniük az adózási szabályokat minden egyes országban, ahol tevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

99.

kéri az EBB-t, hogy az illegális tevékenységek finanszírozása elleni küzdelem érdekében országonkénti jelentéstételt alkalmazzon; úgy véli, hogy az EBB által nyújtott finanszírozásra való jogosultság érdekében a különböző joghatóságok alá tartozó valamennyi kedvezményezett – akár társaság, akár pénzügyi közvetítő –, auditált éves jelentésében köteles közzétenni az eladásairól, az eszközeiről, az alkalmazottairól, az elért nyereségéről és a befizetett adóiról szóló, országonkénti információkat minden egyes országban, ahol tevékenységet folytat; úgy ítéli meg továbbá, hogy a kedvezményezetteknek a befogadó országuk kormányával kötött szerződésüket nyilvánosságra kell hozniuk, és külön közzé kell tenniük az adózási szabályokat minden egyes országban, ahol tevékenységet folytatnak;

| 100. | kéri, hogy az ellenőrzési környezetet igazítsák hozzá az EBB tőkeemelésének eredményeképpen és más pénzügyi partnerségeken belül a finanszírozási kérelmek mennyiségében bekövetkező jövőbeni növekedéshez, különösen a kockázatkezelési funkciók szempontjából; |
| --- | --- |

100.

kéri, hogy az ellenőrzési környezetet igazítsák hozzá az EBB tőkeemelésének eredményeképpen és más pénzügyi partnerségeken belül a finanszírozási kérelmek mennyiségében bekövetkező jövőbeni növekedéshez, különösen a kockázatkezelési funkciók szempontjából;

A parlamenti állásfoglalások EBB általi nyomon követése

| 101. | felszólítja az EBB-t, hogy minden éves jelentésben számoljon be a Parlament által kiadott korábbi ajánlások helyzetéről és állásáról, különösen a különféle működési régióiban folytatott hitelezési tevékenységeinek az Unión és a szóban forgó régiókon belül a növekedésre és a munkahelyteremtésre, valamint az EU, illetve a tagjelölt országok és a szomszédságpolitikai partnerországok közötti gazdasági integrációra gyakorolt hatását illetően; |
| --- | --- |

101.

felszólítja az EBB-t, hogy minden éves jelentésben számoljon be a Parlament által kiadott korábbi ajánlások helyzetéről és állásáról, különösen a különféle működési régióiban folytatott hitelezési tevékenységeinek az Unión és a szóban forgó régiókon belül a növekedésre és a munkahelyteremtésre, valamint az EU, illetve a tagjelölt országok és a szomszédságpolitikai partnerországok közötti gazdasági integrációra gyakorolt hatását illetően;

o

o o

| 102. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

102.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0404.

(2)  HL C 258. E, 2013.9.7., 131. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0057.

(4)  HL L 280., 2011.10.27., 1. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/13

---

P7_TA(2014)0202

Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáról

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatárólBizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáróll (2013/2166(INL))

(2017/C 378/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendeletére a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendeletére a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (1),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a Tanács 2010. november 17-i 1096/2010/EU rendeletére az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. november 17-i 1096/2010/EU rendeletére az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról (5),

| — | tekintettel a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 24-i 2010/78/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 24-i 2010/78/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../.../EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../.../EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (9), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (9), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (11), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (11), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (13), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. június 3-i jelentésére (13), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 18-i jelentésére (15), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 18-i jelentésére (15), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 25-i jelentésére (17), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 25-i jelentésére (17), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 25-i jelentésére (19), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 25-i jelentésére (19), valamint az említett javaslatról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére,

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére,

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 1-jei véleményére,

| — | tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának „Az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéséről – összes szakasz” című, 2013. szeptember 5-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági és Monetáris Bizottságának „Az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéséről – összes szakasz” című, 2013. szeptember 5-i véleményére,

| — | tekintettel a hatékony bankfelügyelet alapelveire, amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2012. szeptember 13–14-én hagyott jóvá (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony bankfelügyelet alapelveire, amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2012. szeptember 13–14-én hagyott jóvá (21),

| — | figyelemmel a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2011 októberében elfogadott, a pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentumra, |
| --- | --- |

—

figyelemmel a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2011 októberében elfogadott, a pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentumra,

| — | tekintettel a felügyeleti kollégiumok bevált gyakorlataira vonatkozó elvekre, amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2010 októberében adott ki (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felügyeleti kollégiumok bevált gyakorlataira vonatkozó elvekre, amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2010 októberében adott ki (22),

| — | tekintettel a C-270/12. sz., Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Parlament ügyben hozott, 2014. Január 22-i európai bírósági ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a C-270/12. sz., Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Parlament ügyben hozott, 2014. Január 22-i európai bírósági ítéletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0133/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0133/2014),

| A. | mivel a pénzügyi válság rámutatott arra, hogy az elégtelen kockázatkezelés, a pénzügyi piacok hatástalan, egyenetlen és töredezett felügyelete is hozzájárult a pénzügyi instabilitáshoz és a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos fogyasztóvédelem hiányához; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi válság rámutatott arra, hogy az elégtelen kockázatkezelés, a pénzügyi piacok hatástalan, egyenetlen és töredezett felügyelete is hozzájárult a pénzügyi instabilitáshoz és a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos fogyasztóvédelem hiányához;

| B. | mivel az Európai Parlament határozottan támogatta az európai felügyeleti hatóságok létrehozását, nagyobb koordinációs hatáskört és közvetlen felügyeleti jogot biztosított számukra és meggyőződése, hogy a hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak a stabilabb és biztonságosabb pénzügyi piacok megteremtésében, és hogy az Uniónak erősebb és összehangoltabb uniós szintű felügyeletre van szüksége; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament határozottan támogatta az európai felügyeleti hatóságok létrehozását, nagyobb koordinációs hatáskört és közvetlen felügyeleti jogot biztosított számukra és meggyőződése, hogy a hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak a stabilabb és biztonságosabb pénzügyi piacok megteremtésében, és hogy az Uniónak erősebb és összehangoltabb uniós szintű felügyeletre van szüksége;

| C. | mivel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása növelte a belső piacon a pénzügyi felügyelet minőségét és következetességét; mivel ez olyan fejlődési folyamat, amelyben a felügyeleti tanács tagjainak az Unió értékeire és érdekeire kellene összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

C.

mivel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása növelte a belső piacon a pénzügyi felügyelet minőségét és következetességét; mivel ez olyan fejlődési folyamat, amelyben a felügyeleti tanács tagjainak az Unió értékeire és érdekeire kellene összpontosítaniuk;

| D. | mivel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása óta az Unióban a mikroprudenciális felügyelet a makroprudenciális felügyeletnél gyorsabb ütemben fejlődött; |
| --- | --- |

D.

mivel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása óta az Unióban a mikroprudenciális felügyelet a makroprudenciális felügyeletnél gyorsabb ütemben fejlődött;

| E. | mivel a mikro- és makrogazdasági felügyelet az Európai Központi Bank (EKB) kezében összpontosul, az EKB-nak megfelelő lépéseket kell tennie monetáris politikai feladatai miatti összeférhetetlenség elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a mikro- és makrogazdasági felügyelet az Európai Központi Bank (EKB) kezében összpontosul, az EKB-nak megfelelő lépéseket kell tennie monetáris politikai feladatai miatti összeférhetetlenség elkerülése érdekében;

| F. | mivel az európai felügyeleti hatóságoknak meg kell akadályozniuk az Unió pénzügyi piacainak széttöredeződését; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai felügyeleti hatóságoknak meg kell akadályozniuk az Unió pénzügyi piacainak széttöredeződését;

| G. | mivel az európai felügyeleti hatóságoknak többek között feladatuk a napi felügyelet konvergenciája és minőségének javítása, és az európai felügyeleti hatóságok számára olyan teljesítménymutatókat kell kialakítani, amelyek a napi felügyelet során elért szabályozási eredményekre összpontosítanak; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai felügyeleti hatóságoknak többek között feladatuk a napi felügyelet konvergenciája és minőségének javítása, és az európai felügyeleti hatóságok számára olyan teljesítménymutatókat kell kialakítani, amelyek a napi felügyelet során elért szabályozási eredményekre összpontosítanak;

| H. | mivel az európai felügyeleti hatóságok nagyban eleget tettek azon megbízatásuknak, hogy hozzájáruljanak a jogalkotási eljárásokhoz, továbbá hogy technikai előírásokat javasoljanak; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai felügyeleti hatóságok nagyban eleget tettek azon megbízatásuknak, hogy hozzájáruljanak a jogalkotási eljárásokhoz, továbbá hogy technikai előírásokat javasoljanak;

| I. | mivel az európai felügyeleti hatóságok hatásköre – noha az azokat létrehozó rendeletek szinte azonosak – igen eltérően alakult; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai felügyeleti hatóságok hatásköre – noha az azokat létrehozó rendeletek szinte azonosak – igen eltérően alakult;

| J. | mivel a szabályozástechnikai standardok (SZTS), illetve a végrehajtás-technikai standardok (VTS) tekintetében a Bizottság feladata az európai felügyeleti hatóságok által javasolt tervezetek változatlan vagy módosított formában történő elfogadása, és az e tervezetektől való eltérést részletesen meg kell indokolnia; |
| --- | --- |

J.

mivel a szabályozástechnikai standardok (SZTS), illetve a végrehajtás-technikai standardok (VTS) tekintetében a Bizottság feladata az európai felügyeleti hatóságok által javasolt tervezetek változatlan vagy módosított formában történő elfogadása, és az e tervezetektől való eltérést részletesen meg kell indokolnia;

| K. | mivel a hitelminősítő ügynökségek ESMA általi közvetlen felügyelete javíthatja e terület felügyeletének minőségét; |
| --- | --- |

K.

mivel a hitelminősítő ügynökségek ESMA általi közvetlen felügyelete javíthatja e terület felügyeletének minőségét;

| L. | mivel az SZTS-eket felhatalmazáson alapuló jogi aktusokként fogadják el, ami biztosítja az európai felügyeleti hatóságok bevonását azokon a területeken, ahol nagyobb technikai szekértelemmel rendelkeznek az alacsonyabb szintű jogszabályok megfogalmazásában; |
| --- | --- |

L.

mivel az SZTS-eket felhatalmazáson alapuló jogi aktusokként fogadják el, ami biztosítja az európai felügyeleti hatóságok bevonását azokon a területeken, ahol nagyobb technikai szekértelemmel rendelkeznek az alacsonyabb szintű jogszabályok megfogalmazásában;

| M. | mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság között a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében létrejött közös megállapodás (2) bekezdése kimondja, hogy a három intézménynek az eljárás teljes ideje alatt együtt kell működnie egymással annak érdekében, hogy biztosítsák a felhatalmazáson alapuló jogalkotói hatáskör zökkenőmentes gyakorlását, valamint annak az Európai Parlament és a Tanács általi hatékony ellenőrzését; |
| --- | --- |

M.

mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság között a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében létrejött közös megállapodás (2) bekezdése kimondja, hogy a három intézménynek az eljárás teljes ideje alatt együtt kell működnie egymással annak érdekében, hogy biztosítsák a felhatalmazáson alapuló jogalkotói hatáskör zökkenőmentes gyakorlását, valamint annak az Európai Parlament és a Tanács általi hatékony ellenőrzését;

| N. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása az euróövezetben és más részt vevő tagállamokban a bankok koherens felügyelete irányában tett fontos következő lépés volt; |
| --- | --- |

N.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása az euróövezetben és más részt vevő tagállamokban a bankok koherens felügyelete irányában tett fontos következő lépés volt;

| O. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása igen fontos hatást gyakorol az uniós mikro- és makroprudenciális felügyelet intézményi környezetére, tekintve az EKB-nak e területen juttatott hatásköröket; |
| --- | --- |

O.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása igen fontos hatást gyakorol az uniós mikro- és makroprudenciális felügyelet intézményi környezetére, tekintve az EKB-nak e területen juttatott hatásköröket;

| P. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) hasznos makroökonómiai ajánlásokkal segítette a jogalkotási folyamatot, amelyeket a Bizottság és a társjogalkotók csak részben vettek figyelembe a pénzpiaci alapok, a tőkekövetelmények, a jelzáloghitel-irányelv vagy a Szolvencia II (23). szimmetrikus hosszú távú garanciaintézkedései területén; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) hasznos makroökonómiai ajánlásokkal segítette a jogalkotási folyamatot, amelyeket a Bizottság és a társjogalkotók csak részben vettek figyelembe a pénzpiaci alapok, a tőkekövetelmények, a jelzáloghitel-irányelv vagy a Szolvencia II (23). szimmetrikus hosszú távú garanciaintézkedései területén;

| Q. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület még makrogazdasági kérdések tekintetében sem rendelkezik kötelező jogalkotási szerepkörrel; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület még makrogazdasági kérdések tekintetében sem rendelkezik kötelező jogalkotási szerepkörrel;

| R. | mivel a tudományos tanácsadó bizottság fontos és építő szerepet töltött be az Európai Rendszerkockázati Testület menetrendjének kialakításában, különösen annak ösztönzésével, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület összpontosítson az ellentmondásos és alapvető kérdéskörökre; |
| --- | --- |

R.

mivel a tudományos tanácsadó bizottság fontos és építő szerepet töltött be az Európai Rendszerkockázati Testület menetrendjének kialakításában, különösen annak ösztönzésével, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület összpontosítson az ellentmondásos és alapvető kérdéskörökre;

| S. | mivel lehetőség lett volna arra, hogy a társjogalkotók és a Bizottság figyelembe vegyék az Európai Rendszerkockázati Testület javaslatait, amennyiben azokat a jogalkotási folyamat korábbi szakaszában adták volna ki; |
| --- | --- |

S.

mivel lehetőség lett volna arra, hogy a társjogalkotók és a Bizottság figyelembe vegyék az Európai Rendszerkockázati Testület javaslatait, amennyiben azokat a jogalkotási folyamat korábbi szakaszában adták volna ki;

| T. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testületet a pénzügyi válság során a további válságok megelőzésére és a pénzügyi stabilitás megőrzésére hozták létre; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testületet a pénzügyi válság során a további válságok megelőzésére és a pénzügyi stabilitás megőrzésére hozták létre;

| U. | mivel a túl hosszú időn át fenntartott rendkívül alacsony kamatlábak keltette rendszerkockázatot az Európai Rendszerkockázati Testület egyik nyilatkozata sem említette; |
| --- | --- |

U.

mivel a túl hosszú időn át fenntartott rendkívül alacsony kamatlábak keltette rendszerkockázatot az Európai Rendszerkockázati Testület egyik nyilatkozata sem említette;

| V. | mivel a monetáris politika jelentős hatást gyakorolhat a hitelezési és eszközárbuborékokra, és ezért az EKB monetáris politikája és az Európai Rendszerkockázati Testület tevékenysége között összeférhetetlenség merülhet fel; |
| --- | --- |

V.

mivel a monetáris politika jelentős hatást gyakorolhat a hitelezési és eszközárbuborékokra, és ezért az EKB monetáris politikája és az Európai Rendszerkockázati Testület tevékenysége között összeférhetetlenség merülhet fel;

| W. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület személyzetének a Bizottság első javaslatait követően a tényleges állomány kétszeresét is meg kellett volna haladnia és a képzett személyzet cserélődése káros annak munkájára; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület személyzetének a Bizottság első javaslatait követően a tényleges állomány kétszeresét is meg kellett volna haladnia és a képzett személyzet cserélődése káros annak munkájára;

| X. | mivel az ESMA nem vette figyelembe az Európai Rendszerkockázati Testület EMIR-rendeletről tett nyilatkozatait; |
| --- | --- |

X.

mivel az ESMA nem vette figyelembe az Európai Rendszerkockázati Testület EMIR-rendeletről tett nyilatkozatait;

| Y. | mivel az EKB-n kívül létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület az EUMSZ 130. cikke értelmében nem intézhet az EKB-hoz véleményeket, ajánlásokat vagy figyelmeztetéseket; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EKB-n kívül létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület az EUMSZ 130. cikke értelmében nem intézhet az EKB-hoz véleményeket, ajánlásokat vagy figyelmeztetéseket;

| Z. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület struktúrája és döntéshozatali szervének mérete gátolja a gyors döntéshozatali eljárást; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület struktúrája és döntéshozatali szervének mérete gátolja a gyors döntéshozatali eljárást;

| AA. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület 2011/3. sz. ajánlása szerint a központi bankoknak vezető szerepet kell betölteniük a makroprudenciális felügyeletben, a központi bankok képviselőinek ennek megfelelően szükségszerűen az Európai Rendszerkockázati Testület döntéshozó szerveinek tagjává kell válniuk; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület 2011/3. sz. ajánlása szerint a központi bankoknak vezető szerepet kell betölteniük a makroprudenciális felügyeletben, a központi bankok képviselőinek ennek megfelelően szükségszerűen az Európai Rendszerkockázati Testület döntéshozó szerveinek tagjává kell válniuk;

| AB. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület tagsága erősen a központi bankok köréből érkezik, amely bankok szerepe jelentős, de nézőpontjuk hasonló; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület tagsága erősen a központi bankok köréből érkezik, amely bankok szerepe jelentős, de nézőpontjuk hasonló;

| AC. | mivel az európai felügyeleti hatóságokra ruházó ágazati jogszabályok jelentős része még nem lépett hatályba, ezzel lehetetlenné téve az európai felügyeleti hatóságok számára feladataik egyenlő mértékben történő ellátását; |
| --- | --- |

AC.

mivel az európai felügyeleti hatóságokra ruházó ágazati jogszabályok jelentős része még nem lépett hatályba, ezzel lehetetlenné téve az európai felügyeleti hatóságok számára feladataik egyenlő mértékben történő ellátását;

| AD. | mivel a pénzügyi piacokkal, szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatos jogszabályok nagymértékben töredezettek, a számos jogi szöveg pedig joghézagokat, a jelentéstételi kötelezettségek megkettőződését, intézményi eltéréseket és szabályozási átfedéseket okoz, továbbá nem kívánt következményekhez és a reálgazdaságra gyakorolt kedvezőtlen hatásokhoz vezethet; |
| --- | --- |

AD.

mivel a pénzügyi piacokkal, szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatos jogszabályok nagymértékben töredezettek, a számos jogi szöveg pedig joghézagokat, a jelentéstételi kötelezettségek megkettőződését, intézményi eltéréseket és szabályozási átfedéseket okoz, továbbá nem kívánt következményekhez és a reálgazdaságra gyakorolt kedvezőtlen hatásokhoz vezethet;

| AE. | mivel az Amerikai Egyesült Államok egy erőteljes megbízatással rendelkező szövetségi pénzügyi fogyasztóvédelmi hivatalt hozott létre; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Amerikai Egyesült Államok egy erőteljes megbízatással rendelkező szövetségi pénzügyi fogyasztóvédelmi hivatalt hozott létre;

| AF. | mivel az átláthatóság és a függetlenség a jó kormányzás fontos összetevője, és fontos az európai felügyeleti hatóságok munkája átláthatóságának és függetlenségének növelése; |
| --- | --- |

AF.

mivel az átláthatóság és a függetlenség a jó kormányzás fontos összetevője, és fontos az európai felügyeleti hatóságok munkája átláthatóságának és függetlenségének növelése;

| AG. | mivel annak ellenére, hogy az európai felügyeleti hatóságok általában átlátható módon működnek a honlapjukon közzétett információk révén, nagyobb átláthatóságra van szükség munkájukkal, valamint a tanácsok és javaslatok alakulásával, valamint például az akciócsoportokra és a munkacsoportokra vonatkozó információkkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

AG.

mivel annak ellenére, hogy az európai felügyeleti hatóságok általában átlátható módon működnek a honlapjukon közzétett információk révén, nagyobb átláthatóságra van szükség munkájukkal, valamint a tanácsok és javaslatok alakulásával, valamint például az akciócsoportokra és a munkacsoportokra vonatkozó információkkal kapcsolatban;

| AH. | mivel a Bizottság hivatalosan és nem hivatalosan is részt vesz az európai felügyeleti hatóságok műveleteiben, és e részvételt még nem helyezték átlátható alapokra, szerepét pedig össze kellene hangolni a Parlament és a Tanács szerepével, hogy az európai felügyeleti hatóságok függetlenségét ne kérdőjelezzék meg; |
| --- | --- |

AH.

mivel a Bizottság hivatalosan és nem hivatalosan is részt vesz az európai felügyeleti hatóságok műveleteiben, és e részvételt még nem helyezték átlátható alapokra, szerepét pedig össze kellene hangolni a Parlament és a Tanács szerepével, hogy az európai felügyeleti hatóságok függetlenségét ne kérdőjelezzék meg;

| AI. | mivel az európai felügyeleti hatóságok munkájában az érdekképviseleti csoportok részvétele minden bizonnyal csak korlátozott előnyt hozott; |
| --- | --- |

AI.

mivel az európai felügyeleti hatóságok munkájában az érdekképviseleti csoportok részvétele minden bizonnyal csak korlátozott előnyt hozott;

| AJ. | mivel nagyobb átláthatóság kiemelkedő fontosságú az érdekképviseleti csoportok tekintetében az alaposan megfontolt és működőképes pénzpiaci szabályok létrehozásához és a piaci szereplőkkel való együttműködés sokkal jobban működne, ha e csoportok átláthatóbbak lennének összetételük és a rájuk bízott feladatok tekintetében; |
| --- | --- |

AJ.

mivel nagyobb átláthatóság kiemelkedő fontosságú az érdekképviseleti csoportok tekintetében az alaposan megfontolt és működőképes pénzpiaci szabályok létrehozásához és a piaci szereplőkkel való együttműködés sokkal jobban működne, ha e csoportok átláthatóbbak lennének összetételük és a rájuk bízott feladatok tekintetében;

| AK. | mivel az európai felügyeleti hatóságoknak azzal kell támogatniuk a Bizottságot, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén meglévő szakértelmüket átlátható módon bocsátják rendelkezésre; |
| --- | --- |

AK.

mivel az európai felügyeleti hatóságoknak azzal kell támogatniuk a Bizottságot, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén meglévő szakértelmüket átlátható módon bocsátják rendelkezésre;

| AL. | mivel az európai felügyeleti hatóságoknak segíteniük kell a Bizottságot és a társjogalkotókat annak értékelésével, hogy a jogszabályok milyen mértékben felelnek meg szabályozási célkitűzéseiknek, az átláthatóság érdekében pedig ezt az értékelést nyilvánosságra kell hozni; Az európai felügyeleti hatóságoknak hivatalos véleményeket kell adniuk az uniós jogszabályokra irányuló javaslatokról és értékelniük kell a jogalkotási javaslat hatásvizsgálatában adott bizonyítékok és elemzés erejét; |
| --- | --- |

AL.

mivel az európai felügyeleti hatóságoknak segíteniük kell a Bizottságot és a társjogalkotókat annak értékelésével, hogy a jogszabályok milyen mértékben felelnek meg szabályozási célkitűzéseiknek, az átláthatóság érdekében pedig ezt az értékelést nyilvánosságra kell hozni; Az európai felügyeleti hatóságoknak hivatalos véleményeket kell adniuk az uniós jogszabályokra irányuló javaslatokról és értékelniük kell a jogalkotási javaslat hatásvizsgálatában adott bizonyítékok és elemzés erejét;

| AM. | mivel a C-270/12. számú ügyben az Európai Bíróság ítélete tartalmazza a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere tevékenységi területének esetleges kiterjesztését az EUMSZ 114. cikke szerint a C-9/56 Meroni
   (24) ügy ítéletének a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere létrehozása idején elfogadott értelmezéséhez képest, ezért a Bizottságnak értékelnie kéne annak esetleges következményeit a rendszer soron következő reformja során; |
| --- | --- |

AM.

mivel a C-270/12. számú ügyben az Európai Bíróság ítélete tartalmazza a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere tevékenységi területének esetleges kiterjesztését az EUMSZ 114. cikke szerint a C-9/56 Meroni
   (24) ügy ítéletének a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere létrehozása idején elfogadott értelmezéséhez képest, ezért a Bizottságnak értékelnie kéne annak esetleges következményeit a rendszer soron következő reformja során;

| AN. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmusra vonatkozó jogalap korlátozza a banki és biztosítási tevékenységet folytató pénzügyi konglomerátumok EKB általi felügyeletét; |
| --- | --- |

AN.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmusra vonatkozó jogalap korlátozza a banki és biztosítási tevékenységet folytató pénzügyi konglomerátumok EKB általi felügyeletét;

| AO. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása módosítja a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének felügyeleti rendszerét és létrehoz egyfajta aszimmetriát a különféle hatóságok és felügyeleti hatásköreik között; |
| --- | --- |

AO.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása módosítja a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének felügyeleti rendszerét és létrehoz egyfajta aszimmetriát a különféle hatóságok és felügyeleti hatásköreik között;

| AP. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmus hatályba lépése után különösen fontos a szabályozói arbitrázs megelőzése, az egyenlő versenyfeltételek garantálása, a belső piac megfelelő működésének biztosítása, a torzulások megakadályozása és az alapvető szabadságok megőrzése; |
| --- | --- |

AP.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmus hatályba lépése után különösen fontos a szabályozói arbitrázs megelőzése, az egyenlő versenyfeltételek garantálása, a belső piac megfelelő működésének biztosítása, a torzulások megakadályozása és az alapvető szabadságok megőrzése;

| AQ. | mivel az EKB-nak és az európai felügyeleti hatóságoknak eltérő gyakorisággal és eltérő előírások betartásával kell jelentést tenniük, és az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása felvetheti a jelentéstételi kötelezettségek megkettőződésének súlyos kockázatát, ha a nemzeti hatóságok nem működnek együtt megfelelő mértékben az egységes felügyeleti mechanizmussal és az európai felügyeleti hatóságokkal; |
| --- | --- |

AQ.

mivel az EKB-nak és az európai felügyeleti hatóságoknak eltérő gyakorisággal és eltérő előírások betartásával kell jelentést tenniük, és az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása felvetheti a jelentéstételi kötelezettségek megkettőződésének súlyos kockázatát, ha a nemzeti hatóságok nem működnek együtt megfelelő mértékben az egységes felügyeleti mechanizmussal és az európai felügyeleti hatóságokkal;

| AR. | mivel az uniós jog esetleges megsértésének kivizsgálására vonatkozó jogot és a kötelező közvetítés lehetőségét csak ritkán vették igénybe, és az európai felügyeleti hatóságoknak csak rendkívül korlátozott lehetőségei vannak vizsgálatok indítására a nemzeti hatóságok általi állítólagos jogsértések vonatkozásában; |
| --- | --- |

AR.

mivel az uniós jog esetleges megsértésének kivizsgálására vonatkozó jogot és a kötelező közvetítés lehetőségét csak ritkán vették igénybe, és az európai felügyeleti hatóságoknak csak rendkívül korlátozott lehetőségei vannak vizsgálatok indítására a nemzeti hatóságok általi állítólagos jogsértések vonatkozásában;

| AS. | mivel az uniós jog esetleges megsértése esetén a nemzeti felügyeleti hatóságokat érintő határozatokat az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti tanácsainak nemzeti tagjai hozzák meg; |
| --- | --- |

AS.

mivel az uniós jog esetleges megsértése esetén a nemzeti felügyeleti hatóságokat érintő határozatokat az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti tanácsainak nemzeti tagjai hozzák meg;

| AT. | mivel az európai felügyeleti hatóságok kötelező erejű közvetítési jogköreinek hatására a nemzeti felügyeleti hatóságok között számos hasznos megoldás született; |
| --- | --- |

AT.

mivel az európai felügyeleti hatóságok kötelező erejű közvetítési jogköreinek hatására a nemzeti felügyeleti hatóságok között számos hasznos megoldás született;

| AU. | mivel a nemzeti képviselők számára nehéz volt a nemzeti illetékes hatóság vezetőjeként és az európai döntéshozó szervezet tagjaként betöltött szerepük kettéválasztása, ami kihívásokat támasztott számukra a független és tárgyilagos, az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 42. cikkével összhangban kizárólag az Unió egésze érdekeinek megfelelően történő eljárás követelményének betartása terén; |
| --- | --- |

AU.

mivel a nemzeti képviselők számára nehéz volt a nemzeti illetékes hatóság vezetőjeként és az európai döntéshozó szervezet tagjaként betöltött szerepük kettéválasztása, ami kihívásokat támasztott számukra a független és tárgyilagos, az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 42. cikkével összhangban kizárólag az Unió egésze érdekeinek megfelelően történő eljárás követelményének betartása terén;

| AV. | mivel a többi tagállam részéről érkező nyomás nem úgy működik, ahogyan azt az európai felügyeleti hatóságok kialakításakor eredetileg elképzelték, és képessé kell tenni az európai felügyeleti hatóságokat e fejlemény ösztönzésére; |
| --- | --- |

AV.

mivel a többi tagállam részéről érkező nyomás nem úgy működik, ahogyan azt az európai felügyeleti hatóságok kialakításakor eredetileg elképzelték, és képessé kell tenni az európai felügyeleti hatóságokat e fejlemény ösztönzésére;

| AW. | mivel egyes európai felügyeleti hatóságok továbbra is jelentős nehézségekkel küzdve gyűjtik össze a munkájukhoz szükséges információkat a szükséges formátumban, és mivel az Európai Bankhatóságnak stresszteszteket kellett végeznie, de egyes esetekben nem voltak meg a tesztekhez elengedhetetlen adatok begyűjtéséhez, illetve a pontatlannak bizonyult adatok ellenőrzéséhez szükséges, jogszabályon alapuló jogkörei; |
| --- | --- |

AW.

mivel egyes európai felügyeleti hatóságok továbbra is jelentős nehézségekkel küzdve gyűjtik össze a munkájukhoz szükséges információkat a szükséges formátumban, és mivel az Európai Bankhatóságnak stresszteszteket kellett végeznie, de egyes esetekben nem voltak meg a tesztekhez elengedhetetlen adatok begyűjtéséhez, illetve a pontatlannak bizonyult adatok ellenőrzéséhez szükséges, jogszabályon alapuló jogkörei;

| AX. | mivel az európai felügyeleti hatóságok tartózkodhatnak bizonyos szükséges információkérésektől, mivel úgy gondolják, hogy felügyeleti tanácsaik nem fogják teljesíteni azokat; |
| --- | --- |

AX.

mivel az európai felügyeleti hatóságok tartózkodhatnak bizonyos szükséges információkérésektől, mivel úgy gondolják, hogy felügyeleti tanácsaik nem fogják teljesíteni azokat;

| AY. | mivel a nemrégiben elfogadott jogszabályok erősítették az európai felügyeleti hatóságoknak azon uniós jogszabályok állítólagos megsértése vagy alkalmazásának mellőzése vizsgálata tekintetében meglévő jogköreit, amelyek az illetékes hatóságokat kötelezik arra, hogy az érintett európai felügyeleti hatóság számára adjanak át minden szükségesnek tartott információt, ideértve a jogszabályok uniós jognak megfelelő alkalmazásának mikéntjére vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

AY.

mivel a nemrégiben elfogadott jogszabályok erősítették az európai felügyeleti hatóságoknak azon uniós jogszabályok állítólagos megsértése vagy alkalmazásának mellőzése vizsgálata tekintetében meglévő jogköreit, amelyek az illetékes hatóságokat kötelezik arra, hogy az érintett európai felügyeleti hatóság számára adjanak át minden szükségesnek tartott információt, ideértve a jogszabályok uniós jognak megfelelő alkalmazásának mikéntjére vonatkozó információkat is;

| AZ. | mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása során az Európai Bankhatóság (EBH) szükséges közvetlen információgyűjtési hatáskörökhöz jutásával történtek bizonyos előrelépések, de ezeket a hatásköröket a többi európai felügyeleti hatóság számára is meg kell adni; |
| --- | --- |

AZ.

mivel az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása során az Európai Bankhatóság (EBH) szükséges közvetlen információgyűjtési hatáskörökhöz jutásával történtek bizonyos előrelépések, de ezeket a hatásköröket a többi európai felügyeleti hatóság számára is meg kell adni;

| BA. | mivel az iránymutatások hasznos és szükséges eszköznek bizonyultak a szabályozási hiányosságok betöltésére ott, ahol az ágazati jogszabályok nem biztosítottak hatáskört az európai felügyeleti hatóságok számára; |
| --- | --- |

BA.

mivel az iránymutatások hasznos és szükséges eszköznek bizonyultak a szabályozási hiányosságok betöltésére ott, ahol az ágazati jogszabályok nem biztosítottak hatáskört az európai felügyeleti hatóságok számára;

| BB. | mivel az európai felügyeleti hatóságok rendelkeznek megbízással az uniós jog tagállami végrehajtásának ellenőrzésére, de a tényleges végrehajtás értékeléséhez szükséges erőforrások hiányoznak; |
| --- | --- |

BB.

mivel az európai felügyeleti hatóságok rendelkeznek megbízással az uniós jog tagállami végrehajtásának ellenőrzésére, de a tényleges végrehajtás értékeléséhez szükséges erőforrások hiányoznak;

| BC. | mivel a MiFID I irányelvet (25) valamennyi tagállamban végrehajtották, de néhány tagállam megtagadja a fogyasztóvédelmi szabályok gyakorlati alkalmazását és érvényesítését; |
| --- | --- |

BC.

mivel a MiFID I irányelvet (25) valamennyi tagállamban végrehajtották, de néhány tagállam megtagadja a fogyasztóvédelmi szabályok gyakorlati alkalmazását és érvényesítését;

| BD. | mivel az európai felügyeleti hatóságok képviselőinek a felügyeleti kollégiumokban való részvétele javította a kollégiumok működését, de a kollégiumok csak korlátozott előrehaladást értek el a felügyeleti konvergencia fokozásában; |
| --- | --- |

BD.

mivel az európai felügyeleti hatóságok képviselőinek a felügyeleti kollégiumokban való részvétele javította a kollégiumok működését, de a kollégiumok csak korlátozott előrehaladást értek el a felügyeleti konvergencia fokozásában;

| BE. | mivel az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti tanácsaiban a szavazati jogok nem állnak arányban az egyes tagállamok méretével, hasonlóan az EKB-hoz és más európai ügynökségekhez; |
| --- | --- |

BE.

mivel az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti tanácsaiban a szavazati jogok nem állnak arányban az egyes tagállamok méretével, hasonlóan az EKB-hoz és más európai ügynökségekhez;

| BF. | mivel az európai felügyeleti hatóságok eredeti, a tagállamok tisztességes kezelését és a hatóságok gördülékeny munkavégzését lehetővé tevő szavazati rendszerének módosítása engedmény volt néhány tagállam számára és a döntéshozatali eljárásokat megterhelővé és nehézkessé tette; |
| --- | --- |

BF.

mivel az európai felügyeleti hatóságok eredeti, a tagállamok tisztességes kezelését és a hatóságok gördülékeny munkavégzését lehetővé tevő szavazati rendszerének módosítása engedmény volt néhány tagállam számára és a döntéshozatali eljárásokat megterhelővé és nehézkessé tette;

| BG. | mivel életkor vagy nem szerinti megkülönböztetést nem lenne szabad alkalmazni az európai felügyeleti hatóságok elnökeinek kinevezésekor, és a beosztást az egész Unióban széles körben kellene meghirdetni; |
| --- | --- |

BG.

mivel életkor vagy nem szerinti megkülönböztetést nem lenne szabad alkalmazni az európai felügyeleti hatóságok elnökeinek kinevezésekor, és a beosztást az egész Unióban széles körben kellene meghirdetni;

| BH. | mivel a felügyeleti tanács és az igazgatótanács elnökének, ügyvezető igazgatójának és tagjainak olyan helyzetben kell lenniük, hogy függetlenül és kizárólag az Unió érdekében járhassanak el; |
| --- | --- |

BH.

mivel a felügyeleti tanács és az igazgatótanács elnökének, ügyvezető igazgatójának és tagjainak olyan helyzetben kell lenniük, hogy függetlenül és kizárólag az Unió érdekében járhassanak el;

| BI. | mivel egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai számára nehézséget okozott az európai felügyeleti hatóságok költségvetéseihez való kötelező hozzájárulás teljesítése; |
| --- | --- |

BI.

mivel egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai számára nehézséget okozott az európai felügyeleti hatóságok költségvetéseihez való kötelező hozzájárulás teljesítése;

| BJ. | mivel a kötelező tagállami hozzájárulás ellentétes az európai felügyeleti hatóságok függetlenségével; |
| --- | --- |

BJ.

mivel a kötelező tagállami hozzájárulás ellentétes az európai felügyeleti hatóságok függetlenségével;

| BK. | mivel az európai felügyeleti hatóságok nehezen tudnak bizonyos beosztás feletti alkalmazottakat felvenni, megbízatásuk teljesítését korlátozza a források és a személyzet hiánya, a rendelkezésre álló erőforrások pedig nem felelnek meg az ellátandó feladatoknak; |
| --- | --- |

BK.

mivel az európai felügyeleti hatóságok nehezen tudnak bizonyos beosztás feletti alkalmazottakat felvenni, megbízatásuk teljesítését korlátozza a források és a személyzet hiánya, a rendelkezésre álló erőforrások pedig nem felelnek meg az ellátandó feladatoknak;

| BL. | mivel az európai felügyeleti hatóságok jelenlegi, vegyes finanszírozási rendszeren alapuló finanszírozása rugalmatlan, adminisztratív terhekhez vezet és veszélyezteti az ügynökségek függetlenségét; |
| --- | --- |

BL.

mivel az európai felügyeleti hatóságok jelenlegi, vegyes finanszírozási rendszeren alapuló finanszírozása rugalmatlan, adminisztratív terhekhez vezet és veszélyezteti az ügynökségek függetlenségét;

| BM. | mivel a végrehajtási és felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozására vonatkozó szabályozási megbízatás volt az európai felügyeleti hatóságok prioritása a kezdeti szakaszban, és aránytalan súlyt képviselt munkaterhelésükben más feladataikhoz képest; |
| --- | --- |

BM.

mivel a végrehajtási és felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozására vonatkozó szabályozási megbízatás volt az európai felügyeleti hatóságok prioritása a kezdeti szakaszban, és aránytalan súlyt képviselt munkaterhelésükben más feladataikhoz képest;

| BN. | mivel az európai felügyeleti hatóságok képtelenek voltak megfelelő erőforrásokat fordítani a pénzügyi piacok gazdasági elemzéseinek elvégzésével kapcsolatos központi feladatra (az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének g) pontjában előírtak szerint), ami a kiváló minőségű szabályok megfogalmazásának előfeltétele; |
| --- | --- |

BN.

mivel az európai felügyeleti hatóságok képtelenek voltak megfelelő erőforrásokat fordítani a pénzügyi piacok gazdasági elemzéseinek elvégzésével kapcsolatos központi feladatra (az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének g) pontjában előírtak szerint), ami a kiváló minőségű szabályok megfogalmazásának előfeltétele;

| BO. | mivel a fogyasztói tendenciákról készített jelentések készítésére vonatkozó közös megbízás megköveteli, hogy valamennyi tagállam gyűjtsön információkat ezekről a tendenciákról; |
| --- | --- |

BO.

mivel a fogyasztói tendenciákról készített jelentések készítésére vonatkozó közös megbízás megköveteli, hogy valamennyi tagállam gyűjtsön információkat ezekről a tendenciákról;

| BP. | mivel az Európai Bankhatóság továbbra sem rendelkezik jogalappal például a pénzforgalmi szolgáltatások és a fogyasztói hitelekről szóló irányelv (26) tekintetében; |
| --- | --- |

BP.

mivel az Európai Bankhatóság továbbra sem rendelkezik jogalappal például a pénzforgalmi szolgáltatások és a fogyasztói hitelekről szóló irányelv (26) tekintetében;

| BQ. | mivel az európai felügyeleti hatóságok által a piaci szereplőkre előírt egyes követelményeket egyes piaci szereplők terhesnek, nem megfelelőnek, valamint a címzettek méretével és üzleti modelljével aránytalannak tartották, és az ágazati szabályozás nem biztosított elegendő rugalmasságot az uniós jogszabályok alkalmazása terén; |
| --- | --- |

BQ.

mivel az európai felügyeleti hatóságok által a piaci szereplőkre előírt egyes követelményeket egyes piaci szereplők terhesnek, nem megfelelőnek, valamint a címzettek méretével és üzleti modelljével aránytalannak tartották, és az ágazati szabályozás nem biztosított elegendő rugalmasságot az uniós jogszabályok alkalmazása terén;

| BR. | mivel az EKB jogosult a Tanács munkacsoportjaiban való részvételre, miközben az európai felügyeleti hatóságok jórészt távol maradnak a hivatalos döntéshozatali folyamattól; |
| --- | --- |

BR.

mivel az EKB jogosult a Tanács munkacsoportjaiban való részvételre, miközben az európai felügyeleti hatóságok jórészt távol maradnak a hivatalos döntéshozatali folyamattól;

| BS. | mivel a fogyasztóvédelem terén az európai felügyeleti hatóságok által tett erőfeszítések, felhasznált erőforrások és elért eredmények eltérőek, az Európai Bankhatóság esetében pedig számottevően kismértékűek voltak; |
| --- | --- |

BS.

mivel a fogyasztóvédelem terén az európai felügyeleti hatóságok által tett erőfeszítések, felhasznált erőforrások és elért eredmények eltérőek, az Európai Bankhatóság esetében pedig számottevően kismértékűek voltak;

| BT. | mivel a gyenge vállalatirányítási rendszer és közzétételi rendszer jelentősen hozzájárult a mostani válsághoz; |
| --- | --- |

BT.

mivel a gyenge vállalatirányítási rendszer és közzétételi rendszer jelentősen hozzájárult a mostani válsághoz;

| BU. | mivel az új bázeli felügyeleti elvek közé tartozik két új elv a vállalatirányítással, valamint az átláthatósággal és közzététellel kapcsolatban; |
| --- | --- |

BU.

mivel az új bázeli felügyeleti elvek közé tartozik két új elv a vállalatirányítással, valamint az átláthatósággal és közzététellel kapcsolatban;

| BV. | mivel a fogyasztók számára hátrányt okozhat a megtévesztő értékesítés, a tisztességtelen verseny és a járadékvadászat, |
| --- | --- |

BV.

mivel a fogyasztók számára hátrányt okozhat a megtévesztő értékesítés, a tisztességtelen verseny és a járadékvadászat,

| BW. | mivel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Bankhatóság nem készített jelentéseket az alapvető fogyasztói tendenciákról; |
| --- | --- |

BW.

mivel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Bankhatóság nem készített jelentéseket az alapvető fogyasztói tendenciákról;

| BX. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület – Mario Draghi, az EKB elnöke által beígért – pénzügyi stabilitási jelentésének közzététele még mindig várat magára; |
| --- | --- |

BX.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület – Mario Draghi, az EKB elnöke által beígért – pénzügyi stabilitási jelentésének közzététele még mindig várat magára;

| BY. | mivel a fogyasztóvédelmi kérdésekben történő döntéshozatal egyforma szintű szakértelmet igényel az európai felügyeleti hatóságok tagjai részéről, bár némelyikük saját tagállamában nem rendelkezik párhuzamos megbízatással; |
| --- | --- |

BY.

mivel a fogyasztóvédelmi kérdésekben történő döntéshozatal egyforma szintű szakértelmet igényel az európai felügyeleti hatóságok tagjai részéről, bár némelyikük saját tagállamában nem rendelkezik párhuzamos megbízatással;

| BZ. | mivel az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 38. cikkének (1) bekezdése szerinti jelenlegi védzáradékok korlátozzák az említett rendeletek 18. és 19. cikkei szerinti közvetítés lehetőségét, ezért a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv szerinti, határokon átnyúló csoportszintű szanálás eseteiben a végső döntési jogkör azon tagállamnál marad, amely a szóban forgó intézmény adóztatásáért felelős; |
| --- | --- |

BZ.

mivel az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 38. cikkének (1) bekezdése szerinti jelenlegi védzáradékok korlátozzák az említett rendeletek 18. és 19. cikkei szerinti közvetítés lehetőségét, ezért a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv szerinti, határokon átnyúló csoportszintű szanálás eseteiben a végső döntési jogkör azon tagállamnál marad, amely a szóban forgó intézmény adóztatásáért felelős;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy 2014. július 1-jéig nyújtson be a Parlamentnek jogalkotási javaslatokat az 1092/2010/EU, az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU, az 1095/2010/EU és az 1096/2010/EU rendelet felülvizsgálatára az e dokumentumhoz tartozó mellékletben részletezett ajánlások, az európai felügyeleti hatóságok létrehozása óta szerzett tapasztalatok, valamint a jogalap mélyreható elemzése és az EUMSZ 114. cikkének rendelkezésre álló alternatívái alapján, a közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatra is figyelemmel; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy 2014. július 1-jéig nyújtson be a Parlamentnek jogalkotási javaslatokat az 1092/2010/EU, az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU, az 1095/2010/EU és az 1096/2010/EU rendelet felülvizsgálatára az e dokumentumhoz tartozó mellékletben részletezett ajánlások, az európai felügyeleti hatóságok létrehozása óta szerzett tapasztalatok, valamint a jogalap mélyreható elemzése és az EUMSZ 114. cikkének rendelkezésre álló alternatívái alapján, a közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatra is figyelemmel;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő uniós költségvetési forrásokból kell fedezni, figyelembe véve azt a lehetőséget, hogy az európai felügyeleti hatóságok a díjat levonhatják a felügyeletük alatt álló szervezetektől; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő uniós költségvetési forrásokból kell fedezni, figyelembe véve azt a lehetőséget, hogy az európai felügyeleti hatóságok a díjat levonhatják a felügyeletük alatt álló szervezetektől;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

(5)  HL L 331., 2010.12.15., 162. o.

(6)  HL L 331., 2010.12.15., 120. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0371.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0372.

(9)  A7-0166/2010.

(10)  HL C 50. E, 2012.2.21., 214. o.

(11)  A7-0170/2010.

(12)  HL C 50. E, 2012.2.21., 209. o.

(13)  A7-0169/2010.

(14)  HL C 50. E, 2012.2.21., 217. o.

(15)  A7-0163/2010.

(16)  HL C 50. E, 2012.2.21., 212. o.

(17)  A7-0168/2010.

(18)  HL C 50. E, 2012.2.21., 210. o.

(19)  A7-0167/2010.

(20)  HL C 50. E, 2012.2.21., 216. o.

(21)  http://www.bis.org/publ/bcbs230.pdf.

(22)  http://www.bis.org/publ/bcbs177.pdf.

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/138/EK irányelve a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

(24)  A 9/56. sz., Meroni kontra Főhatóság ügy (EBHT 1957/1958., 133. o.).

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1.o.).

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 2008/48/EK irányelve a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 133., 2008.5.22., 66. o.).

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

Az Európai Parlament véleménye szerint az elfogadandó jogalkotási aktus(ok)nak tartalmazniuk kell a következőket.

Folytatni kell a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének az egységes felügyeleti mechanizmushoz való hozzáigazítását, a következők szerint:

| — | meg kell erősíteni az európai felügyeleti hatóságok azon megbízatását, hogy kötelező vagy nem kötelező jelleggel közvetítést folytassanak – különösen az EKB tekintetében; |
| --- | --- |

—

meg kell erősíteni az európai felügyeleti hatóságok azon megbízatását, hogy kötelező vagy nem kötelező jelleggel közvetítést folytassanak – különösen az EKB tekintetében;

| — | pontosítani kell az európai felügyeleti hatóságok arra vonatkozó jogkörét, hogy kötelező jellegű közvetítést folytassanak a felügyeleti mérlegelés gyakorlásával járó területeken; |
| --- | --- |

—

pontosítani kell az európai felügyeleti hatóságok arra vonatkozó jogkörét, hogy kötelező jellegű közvetítést folytassanak a felügyeleti mérlegelés gyakorlásával járó területeken;

| — | az európai felügyeleti hatóságok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy amennyiben az ágazati szabályozás előírja, az igazgatótanács saját kezdeményezésére kötelező vagy nem kötelező jellegű közvetítést folytassanak; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy amennyiben az ágazati szabályozás előírja, az igazgatótanács saját kezdeményezésére kötelező vagy nem kötelező jellegű közvetítést folytassanak;

| — | meg kell erősíteni az európai felügyeleti hatóságok stressztesztek folytatásával kapcsolatos hatásköreit annak érdekében, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása során legalább ahhoz mérhető lehetőségekkel rendelkezzenek, mint amelyek az Európai Bankhatóságot megilletik; |
| --- | --- |

—

meg kell erősíteni az európai felügyeleti hatóságok stressztesztek folytatásával kapcsolatos hatásköreit annak érdekében, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása során legalább ahhoz mérhető lehetőségekkel rendelkezzenek, mint amelyek az Európai Bankhatóságot megilletik;

| — | annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok, az Európai Rendszerkockázati Testület, a nemzeti felügyeleti hatóságok és az egységes felügyeleti mechanizmuson belüli tagállamok esetében az Európai Központi Bank ugyanazon – lehetőség szerint az európai felügyeleti hatóságok által megállapított azonos időközönként és közös elektronikus formátumban nyújtott – felügyeleti információkhoz férjenek hozzá, az egységes formátum azonban nem von maga után nemzetközi előírások, például az IFRS szerinti adatszolgáltatatásra vonatkozó új követelményeket, és az egységes formátum kötelező bevezetésére elegendő átmeneti időszakokat engedélyeznek; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok, az Európai Rendszerkockázati Testület, a nemzeti felügyeleti hatóságok és az egységes felügyeleti mechanizmuson belüli tagállamok esetében az Európai Központi Bank ugyanazon – lehetőség szerint az európai felügyeleti hatóságok által megállapított azonos időközönként és közös elektronikus formátumban nyújtott – felügyeleti információkhoz férjenek hozzá, az egységes formátum azonban nem von maga után nemzetközi előírások, például az IFRS szerinti adatszolgáltatatásra vonatkozó új követelményeket, és az egységes formátum kötelező bevezetésére elegendő átmeneti időszakokat engedélyeznek;

| — | biztosítani kell, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület erős hálózatként tovább fejlődhessen, biztosítva a döntéshozók körében a rendszerkockázatok állandó felügyeletét és elemzését, kialakítva a mikroprudenciális és makroökonómiai felügyelet közötti párbeszéd kultúráját; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület erős hálózatként tovább fejlődhessen, biztosítva a döntéshozók körében a rendszerkockázatok állandó felügyeletét és elemzését, kialakítva a mikroprudenciális és makroökonómiai felügyelet közötti párbeszéd kultúráját;

| — | gondoskodni kell az Európai Rendszerkockázati Testület függetlenségét erősítő mechanizmusokról, egyidejűleg megőrizve az EKB-val való együttműködést; |
| --- | --- |

—

gondoskodni kell az Európai Rendszerkockázati Testület függetlenségét erősítő mechanizmusokról, egyidejűleg megőrizve az EKB-val való együttműködést;

| — | biztosítani kell az Európai Rendszerkockázati Testületben az egységes felügyeleti mechanizmus következtében szükséges operatív változásokat, többek között az Európai Rendszerkockázati Testület azon lehetőségét, hogy figyelmeztetéseket és ajánlásokat intézhessen az EKB-hez és az egységes felügyeleti mechanizmushoz; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az Európai Rendszerkockázati Testületben az egységes felügyeleti mechanizmus következtében szükséges operatív változásokat, többek között az Európai Rendszerkockázati Testület azon lehetőségét, hogy figyelmeztetéseket és ajánlásokat intézhessen az EKB-hez és az egységes felügyeleti mechanizmushoz;

| — | egy egyedüli adatgyűjtési pont kialakítása, amely a felügyeleti és statisztikai adatok kiválasztásáért, ellenőrzéséért és továbbításáért felel; |
| --- | --- |

—

egy egyedüli adatgyűjtési pont kialakítása, amely a felügyeleti és statisztikai adatok kiválasztásáért, ellenőrzéséért és továbbításáért felel;

| — | bővíteni kell az egységes felügyeleti mechanizmus tudományos bizottságának szerepét; |
| --- | --- |

—

bővíteni kell az egységes felügyeleti mechanizmus tudományos bizottságának szerepét;

| — | ki kell nevezni az egységes felügyeleti mechanizmus ügyvezető elnökét; |
| --- | --- |

—

ki kell nevezni az egységes felügyeleti mechanizmus ügyvezető elnökét;

| — | értékelni és pontosítani kell az Európai Rendszerkockázati Testület megbízását és feladatait a mikroprudenciális és makroökonómiai felügyelet, valamint a felügyeleti eszközök közötti összeférhetetlenség elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

—

értékelni és pontosítani kell az Európai Rendszerkockázati Testület megbízását és feladatait a mikroprudenciális és makroökonómiai felügyelet, valamint a felügyeleti eszközök közötti összeférhetetlenség elkerülése érdekében;

| — | erősíteni kell az Európai Rendszerkockázati Testület irányító bizottságának koordinációs szerepét és módosítani kell összetételét; |
| --- | --- |

—

erősíteni kell az Európai Rendszerkockázati Testület irányító bizottságának koordinációs szerepét és módosítani kell összetételét;

| — | bővíteni kell az Európai Rendszerkockázati Testület által közzétett figyelmeztetések és ajánlások lehetséges címzettjeinek körét az EKB-val (az egységes felügyeleti mechanizmusban meghatározott szerepkörében) és a nemzeti makroprudenciális hatóságokkal; |
| --- | --- |

—

bővíteni kell az Európai Rendszerkockázati Testület által közzétett figyelmeztetések és ajánlások lehetséges címzettjeinek körét az EKB-val (az egységes felügyeleti mechanizmusban meghatározott szerepkörében) és a nemzeti makroprudenciális hatóságokkal;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlásait országspecifikus és uniós szintű ajánlások révén be kell építeni az európai szemeszterbe; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlásait országspecifikus és uniós szintű ajánlások révén be kell építeni az európai szemeszterbe;

Azokon a területeken, ahol a tapasztalatok alapján felülvizsgálatra van szükség, az új jogalkotási aktusoknak javítaniuk kell az ESFS működését a következők révén:

Elnökök

| — | a három felügyeleti hatóság elnökei hatáskörének megerősítése azáltal, hogy azt kiterjesztik a technikai és működési határozatok meghozatalára vagy arra, hogy az adott felügyeleti tanács hozzájárulása nélkül is információt kérjenek más felügyeleti hatóságoktól, és engedélyezik az igazgatótanács további hatásköreinek az elnökre való átruházását; |
| --- | --- |

—

a három felügyeleti hatóság elnökei hatáskörének megerősítése azáltal, hogy azt kiterjesztik a technikai és működési határozatok meghozatalára vagy arra, hogy az adott felügyeleti tanács hozzájárulása nélkül is információt kérjenek más felügyeleti hatóságoktól, és engedélyezik az igazgatótanács további hatásköreinek az elnökre való átruházását;

| — | az elnökök felhatalmazása arra, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 30. cikke szerint szakértői felülvizsgálatokat adjanak ki; |
| --- | --- |

—

az elnökök felhatalmazása arra, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 30. cikke szerint szakértői felülvizsgálatokat adjanak ki;

| — | az elnöknek és az ügyvezető igazgatónak szavazati jog biztosítása a felügyeleti tanács ülésein; |
| --- | --- |

—

az elnöknek és az ügyvezető igazgatónak szavazati jog biztosítása a felügyeleti tanács ülésein;

| — | annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok elnökeit felhatalmazzák az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 41. cikke szerinti belső bizottságok és munkacsoportok elnökeinek kinevezésére; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok elnökeit felhatalmazzák az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 41. cikke szerinti belső bizottságok és munkacsoportok elnökeinek kinevezésére;

| — | annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület elnökeit évente legalább két alkalommal hivatalosan meghívják az ECOFIN üléseire, hogy beszámoljanak tevékenységükről és munkaprogramjukról; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület elnökeit évente legalább két alkalommal hivatalosan meghívják az ECOFIN üléseire, hogy beszámoljanak tevékenységükről és munkaprogramjukról;

| — | annak biztosítása, hogy az elnökök és helyetteseik kiválasztási eljárásának keretében aktívan törekednek a nemek közötti egyensúlyra, hogy az eljárások átláthatóak és úgy vannak kialakítva, hogy a Parlament gyakorolni tudja szerepét azokban; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az elnökök és helyetteseik kiválasztási eljárásának keretében aktívan törekednek a nemek közötti egyensúlyra, hogy az eljárások átláthatóak és úgy vannak kialakítva, hogy a Parlament gyakorolni tudja szerepét azokban;

| — | annak biztosítása, hogy az előző bekezdésben említett elv sérelme nélkül az európai felügyeleti hatóság elnökét kizárólag érdemei, készségei, a pénzügyi intézményekkel és piacokkal kapcsolatos ismeretei, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett gyakorlata alapján választják ki; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az előző bekezdésben említett elv sérelme nélkül az európai felügyeleti hatóság elnökét kizárólag érdemei, készségei, a pénzügyi intézményekkel és piacokkal kapcsolatos ismeretei, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett gyakorlata alapján választják ki;

Irányítás: szervezeti felépítés, döntéshozatal, függetlenség és átláthatóság

| — | az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 45. cikkének módosítása, valamint a három európai felügyeleti hatóság felügyeleti tanácsainak független szervekké alakítása, amelyekben részt vesz három, a Parlament, a felügyeleti hatóságok elnökei és az ügyvezető igazgatók által kinevezett, európai megbízással rendelkező szakember, továbbá szavazati jog biztosítása az igazgatótanács tagjai számára a felügyeleti tanácsok ülésein, a nemzeti érdekektől való fokozott függetlenség biztosítása céljából; az igazgatótanács elnöke azonos a felügyeleti tanács elnökével, szavazategyenlőség esetén pedig szavazata dönt az igazgatótanács és a felügyeleti tanács ülésein egyaránt; |
| --- | --- |

—

az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 45. cikkének módosítása, valamint a három európai felügyeleti hatóság felügyeleti tanácsainak független szervekké alakítása, amelyekben részt vesz három, a Parlament, a felügyeleti hatóságok elnökei és az ügyvezető igazgatók által kinevezett, európai megbízással rendelkező szakember, továbbá szavazati jog biztosítása az igazgatótanács tagjai számára a felügyeleti tanácsok ülésein, a nemzeti érdekektől való fokozott függetlenség biztosítása céljából; az igazgatótanács elnöke azonos a felügyeleti tanács elnökével, szavazategyenlőség esetén pedig szavazata dönt az igazgatótanács és a felügyeleti tanács ülésein egyaránt;

| — | az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 40. cikkének módosítása, valamint a felügyeleti tanács összetételének módosítása, amelynek a nemzeti illetékes hatóságok vezetőiből és az igazgatótanács tagjaiból kell állnia; |
| --- | --- |

—

az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 40. cikkének módosítása, valamint a felügyeleti tanács összetételének módosítása, amelynek a nemzeti illetékes hatóságok vezetőiből és az igazgatótanács tagjaiból kell állnia;

| — | a feladatok átcsoportosítása az igazgatótanács és a felügyeleti tanács között olyan módon, hogy a felügyeleti tanács az európai felügyeleti hatóság munkájához stratégiai útmutatás nyújtására, a technikai standardok, általános iránymutatások és ajánlások elfogadására összpontosít, míg az igazgatótanács hozza meg az ideiglenes beavatkozásra vonatkozó és más határozatokat, és egyes esetekben a felügyeleti tanács kifogásolási jogot kap az igazgatótanács javaslatai tekintetében; |
| --- | --- |

—

a feladatok átcsoportosítása az igazgatótanács és a felügyeleti tanács között olyan módon, hogy a felügyeleti tanács az európai felügyeleti hatóság munkájához stratégiai útmutatás nyújtására, a technikai standardok, általános iránymutatások és ajánlások elfogadására összpontosít, míg az igazgatótanács hozza meg az ideiglenes beavatkozásra vonatkozó és más határozatokat, és egyes esetekben a felügyeleti tanács kifogásolási jogot kap az igazgatótanács javaslatai tekintetében;

| — | az európai felügyeleti hatóságok számára – az európai adatvédelmi biztoshoz hasonlóan – független költségvetési sor biztosítása, amelynek forrását a piaci résztvevők hozzájárulásai és az uniós költségvetés jelentenék; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok számára – az európai adatvédelmi biztoshoz hasonlóan – független költségvetési sor biztosítása, amelynek forrását a piaci résztvevők hozzájárulásai és az uniós költségvetés jelentenék;

| — | az európai felügyeleti hatóságok Bizottságtól való függetlenségének erősítése, különösen a napi tevékenységek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok Bizottságtól való függetlenségének erősítése, különösen a napi tevékenységek vonatkozásában;

| — | egyszerűbb döntéshozatali folyamatok kialakítása mindhárom európai felügyeleti hatáság felügyeleti tanácsán belül; |
| --- | --- |

—

egyszerűbb döntéshozatali folyamatok kialakítása mindhárom európai felügyeleti hatáság felügyeleti tanácsán belül;

| — | a szavazási mechanizmus egyszerűsítése és azonos szavazási szabályok bevezetése mindhárom európai felügyeleti hatóságnál, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság jelenlegi szavazási mechanizmusa alapján; |
| --- | --- |

—

a szavazási mechanizmus egyszerűsítése és azonos szavazási szabályok bevezetése mindhárom európai felügyeleti hatóságnál, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság jelenlegi szavazási mechanizmusa alapján;

| — | az európai felügyeleti hatóságok Bizottságtól való függetlenségének erősítése és biztosítása azzal, hogy hivatalos eljárásokat és közzétételi kötelezettségeket dolgoznak ki a közlemények, a jogi vélemények és a Bizottság által adott hivatalos vagy nem hivatalos tanácsok vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok Bizottságtól való függetlenségének erősítése és biztosítása azzal, hogy hivatalos eljárásokat és közzétételi kötelezettségeket dolgoznak ki a közlemények, a jogi vélemények és a Bizottság által adott hivatalos vagy nem hivatalos tanácsok vonatkozásában;

| — | annak biztosítása, hogy fogyasztóvédelmi kérdésekben a felügyeleti tanácsok azon tagjait, akik a saját tagállamukban nem kaptak megbízást a fogyasztóvédelmi kérdésekben való eljárásra, a vonatkozó igazgatótanácsi üléseken a felelős nemzeti hatóság képviselője kísérje; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy fogyasztóvédelmi kérdésekben a felügyeleti tanácsok azon tagjait, akik a saját tagállamukban nem kaptak megbízást a fogyasztóvédelmi kérdésekben való eljárásra, a vonatkozó igazgatótanácsi üléseken a felelős nemzeti hatóság képviselője kísérje;

| — | a vegyes bizottságon belül gyors és eredményes döntéshozatali eljárások kidolgozása a gyorsabb döntések lehetővé tétele, valamint a kifogások lehetőségének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

—

a vegyes bizottságon belül gyors és eredményes döntéshozatali eljárások kidolgozása a gyorsabb döntések lehetővé tétele, valamint a kifogások lehetőségének csökkentése érdekében;

| — | az európai felügyeleti hatóságok rugalmasságának növelése abban, hogy a különleges feladatokra – akár meghatározott időre – szakképzett munkaerőt vegyenek fel; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok rugalmasságának növelése abban, hogy a különleges feladatokra – akár meghatározott időre – szakképzett munkaerőt vegyenek fel;

| — | az érdekelt felek részvételével és az esetleges összeférhetetlenségekkel kapcsolatos átláthatóság megerősítése, valamint a türelmi időszakok szigorúbb rendszerének kialakítása, különösen a lakossági csoportok nagyobb bevonása, hatékony konzultációk és átláthatóbb folyamatok révén; |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek részvételével és az esetleges összeférhetetlenségekkel kapcsolatos átláthatóság megerősítése, valamint a türelmi időszakok szigorúbb rendszerének kialakítása, különösen a lakossági csoportok nagyobb bevonása, hatékony konzultációk és átláthatóbb folyamatok révén;

| — | az érdekképviseleti csoportok rendszerének felülvizsgálata, beleértve szervezeti felépítésüket, összetételüket és forrásaikat, továbbá az érdekképviseleti csoportok összetételének újrasúlyozása annak érdekében, hogy a fogyasztók és nem ágazati érdekeltek hozzájárulásait is figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

—

az érdekképviseleti csoportok rendszerének felülvizsgálata, beleértve szervezeti felépítésüket, összetételüket és forrásaikat, továbbá az érdekképviseleti csoportok összetételének újrasúlyozása annak érdekében, hogy a fogyasztók és nem ágazati érdekeltek hozzájárulásait is figyelembe lehessen venni;

| — | gazdasági elemző egység létrehozása a javasolt VTS-ek, SZTS-ek és iránymutatások teljes körű bizonyítékokkal alátámasztott költség-haszon elemzésének elkészítésére, valamint a Bizottságnak, a Parlamentnek és a Tanácsnak az új jogszabályok előkészítésekor és a hatályos jogszabályok felülvizsgálatakor adott véleményekben való közreműködésre; |
| --- | --- |

—

gazdasági elemző egység létrehozása a javasolt VTS-ek, SZTS-ek és iránymutatások teljes körű bizonyítékokkal alátámasztott költség-haszon elemzésének elkészítésére, valamint a Bizottságnak, a Parlamentnek és a Tanácsnak az új jogszabályok előkészítésekor és a hatályos jogszabályok felülvizsgálatakor adott véleményekben való közreműködésre;

Egységes szabályok és egységes piac

| — | az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 1. cikkének (1) bekezdésében az intézkedések körének és az ágazati jogszabályok listájának felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 1. cikkének (1) bekezdésében az intézkedések körének és az ágazati jogszabályok listájának felülvizsgálata;

| — | annak előírása, hogy a Bizottság és adott esetben az európai felügyeleti hatóságok időben válaszoljanak az európai parlamenti képviselők szabályozástechnikai-standardtervezetekre vonatkozó kérdéseire, különösen, ha a képviselők által kifejezésre juttatott vélemények nem tükröződnek a Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai standardokban; |
| --- | --- |

—

annak előírása, hogy a Bizottság és adott esetben az európai felügyeleti hatóságok időben válaszoljanak az európai parlamenti képviselők szabályozástechnikai-standardtervezetekre vonatkozó kérdéseire, különösen, ha a képviselők által kifejezésre juttatott vélemények nem tükröződnek a Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai standardokban;

| — | annak előírása a Bizottság számára, hogy amennyiben eltér az európai felügyeleti hatóságok által javasolt SZTS-ek vagy VTS-ek tervezetétől, tegye közzé ennek indokait és a döntést alátámasztó egyértelmű költség-haszon elemzést; |
| --- | --- |

—

annak előírása a Bizottság számára, hogy amennyiben eltér az európai felügyeleti hatóságok által javasolt SZTS-ek vagy VTS-ek tervezetétől, tegye közzé ennek indokait és a döntést alátámasztó egyértelmű költség-haszon elemzést;

| — | a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságával folytatott kommunikáció hivatalos módszerének kialakítása azt biztosítandó, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok támogatják a tisztességes és fenntartható versenyt az egységes piacon és kerülik a jogszabályokból eredő versenykorlátozó egyensúlytalanságokat, mind a fogyasztók lakossági szolgáltatásokhoz való hozzáférése és annak az Unión belüli eltérése, mind pedig a szakmai partnerek és a nagykereskedelmi piac szintjén; |
| --- | --- |

—

a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságával folytatott kommunikáció hivatalos módszerének kialakítása azt biztosítandó, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok támogatják a tisztességes és fenntartható versenyt az egységes piacon és kerülik a jogszabályokból eredő versenykorlátozó egyensúlytalanságokat, mind a fogyasztók lakossági szolgáltatásokhoz való hozzáférése és annak az Unión belüli eltérése, mind pedig a szakmai partnerek és a nagykereskedelmi piac szintjén;

| — | az európai felügyeleti hatóságoknak felhatalmazás adása, hogy jelenthessék a Bizottságnak, ha a nemzeti jogszabályok vagy a nemzeti jogszabályok közötti eltérések gátolják az egységes piac működését; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságoknak felhatalmazás adása, hogy jelenthessék a Bizottságnak, ha a nemzeti jogszabályok vagy a nemzeti jogszabályok közötti eltérések gátolják az egységes piac működését;

| — | az európai felügyeleti hatóságokat fel kell hatalmazni és meg kell bízni arra, hogy meghatározzák a tagállamok közötti árkülönbségeket és elemezzék a konkrét piacokat, amennyiben járadékvadászat jelei mutatkoznak; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságokat fel kell hatalmazni és meg kell bízni arra, hogy meghatározzák a tagállamok közötti árkülönbségeket és elemezzék a konkrét piacokat, amennyiben járadékvadászat jelei mutatkoznak;

| — | az európai felügyeleti hatóságok megbízásának megerősítése a pénzügyi adatok terjesztése és a piaci fegyelem tekintetében annak előírásával, hogy weboldalukon tegyék közzé az egyedi pénzügyi intézményekre vonatkozó azon információkat, amelyeket szükségesnek tartanak a pénzügyi piacok átláthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok megbízásának megerősítése a pénzügyi adatok terjesztése és a piaci fegyelem tekintetében annak előírásával, hogy weboldalukon tegyék közzé az egyedi pénzügyi intézményekre vonatkozó azon információkat, amelyeket szükségesnek tartanak a pénzügyi piacok átláthatóságának biztosítása érdekében;

| — | annak pontosítása, hogy csak az ágazati jogszabályok további felhatalmazása és a vonatkozó preambulumbekezdések pontosítása alapján kerülhet sor az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 16. cikke szerinti, a belső piac egészére vonatkozó közös előírások javítását szolgáló iránymutatások kibocsátására, ami biztosítani tudja a demokratikus legitimációt; |
| --- | --- |

—

annak pontosítása, hogy csak az ágazati jogszabályok további felhatalmazása és a vonatkozó preambulumbekezdések pontosítása alapján kerülhet sor az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 16. cikke szerinti, a belső piac egészére vonatkozó közös előírások javítását szolgáló iránymutatások kibocsátására, ami biztosítani tudja a demokratikus legitimációt;

| — | annak pontosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 9. cikkének (1) bekezdése szerinti iránymutatások megegyeznek a 16. cikk szerinti iránymutatásokkal; |
| --- | --- |

—

annak pontosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek 9. cikkének (1) bekezdése szerinti iránymutatások megegyeznek a 16. cikk szerinti iránymutatásokkal;

| — | egyenlő feltételek biztosítása valamennyi pénzintézet számára és az európai felügyeleti hatóságok számára annak előírása, hogy feladataik teljesítése és felügyeleti módszereik, gyakorlataik és kézikönyveik kidolgozása során tartsák tiszteletben az arányosság elvét, különös tekintettel a kis és közepes méretű piaci szereplőkre; |
| --- | --- |

—

egyenlő feltételek biztosítása valamennyi pénzintézet számára és az európai felügyeleti hatóságok számára annak előírása, hogy feladataik teljesítése és felügyeleti módszereik, gyakorlataik és kézikönyveik kidolgozása során tartsák tiszteletben az arányosság elvét, különös tekintettel a kis és közepes méretű piaci szereplőkre;

| — | az európai felügyeleti hatóságok számára annak előírása, hogy végezzék el a javasolt intézkedések kisvállalkozásokra és a pénzügyi ágazatba való bejutás akadályaira gyakorolt hatásának értékelését; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok számára annak előírása, hogy végezzék el a javasolt intézkedések kisvállalkozásokra és a pénzügyi ágazatba való bejutás akadályaira gyakorolt hatásának értékelését;

| — | az európai felügyeleti hatóságok vizsgálati hatásköreinek megerősítése az uniós jog az általuk készített szabályozástechnikai standardok lehetséges megsértése tekintetében; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok vizsgálati hatásköreinek megerősítése az uniós jog az általuk készített szabályozástechnikai standardok lehetséges megsértése tekintetében;

| — | az európai felügyeleti hatóságok számára egyértelmű megbízatás biztosítása a vállalatirányítás, az átláthatóság és a közzététel területén az adatok uniós szintű összehasonlíthatóságának fokozása és a piaci fegyelem erősítése, valamint annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt számára lehetővé váljon a kockázati profil és gyakorlatok megértése és összehasonlítása, és erősödjön a közbizalom. |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok számára egyértelmű megbízatás biztosítása a vállalatirányítás, az átláthatóság és a közzététel területén az adatok uniós szintű összehasonlíthatóságának fokozása és a piaci fegyelem erősítése, valamint annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt számára lehetővé váljon a kockázati profil és gyakorlatok megértése és összehasonlítása, és erősödjön a közbizalom.

| — | annak biztosítása, hogy a Parlamentnek legalább három hónapja legyen a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok elutasításának megfontolására; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a Parlamentnek legalább három hónapja legyen a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok elutasításának megfontolására;

| — | az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület kötelező korai bevonása a szakterületüket érintő jogalkotási eljárások előkészítésébe; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület kötelező korai bevonása a szakterületüket érintő jogalkotási eljárások előkészítésébe;

| — | a Parlament számára lehetőség biztosítása arra, hogy felhasználhassa az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület szakértelmét, többek között a javasolt technikai standardok kerete és időzítése vonatkozásában, valamint hogy kérdéseket tehessen fel; |
| --- | --- |

—

a Parlament számára lehetőség biztosítása arra, hogy felhasználhassa az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület szakértelmét, többek között a javasolt technikai standardok kerete és időzítése vonatkozásában, valamint hogy kérdéseket tehessen fel;

Felügyeleti együttműködés és konvergencia

| — | a három ágazat felügyeletében az egyensúly erősítése az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság ESFS-en belüli szerepének erősítésével annak megelőzése érdekében, hogy helytelenül, bankokra szabott jogszabályokat fogadjanak el és alkalmazzanak más ágazatokra is, és ugyanakkor biztosítsák az egyenlő feltételeket; |
| --- | --- |

—

a három ágazat felügyeletében az egyensúly erősítése az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság ESFS-en belüli szerepének erősítésével annak megelőzése érdekében, hogy helytelenül, bankokra szabott jogszabályokat fogadjanak el és alkalmazzanak más ágazatokra is, és ugyanakkor biztosítsák az egyenlő feltételeket;

| — | az európai felügyeleti hatóságok szakértői felülvizsgálati modelljének felülvizsgálata és egy függetlenebb – az IMF-éhez (FSAP) hasonló – értékelési modell kidolgozása; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok szakértői felülvizsgálati modelljének felülvizsgálata és egy függetlenebb – az IMF-éhez (FSAP) hasonló – értékelési modell kidolgozása;

| — | szükség esetén megfelelő mechanizmus létrehozása a tagállami felügyeleti gyakorlatok illetékes hatóságokkal folytatott párbeszédben, az adott esetben korrekciós ajánlásokkal követett helyszíni látogatások révén történő értékelésére; |
| --- | --- |

—

szükség esetén megfelelő mechanizmus létrehozása a tagállami felügyeleti gyakorlatok illetékes hatóságokkal folytatott párbeszédben, az adott esetben korrekciós ajánlásokkal követett helyszíni látogatások révén történő értékelésére;

| — | az Európai Bankhatóság feladatának kiterjesztése arra, hogy alakítsa ki és frissítse a pénzügyi intézmények felügyeleti kézikönyvét, valamint az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság megbízása hasonló feladatokkal az európai szinten egységes felügyelet és az közös felügyeleti kultúra javítása céljából; |
| --- | --- |

—

az Európai Bankhatóság feladatának kiterjesztése arra, hogy alakítsa ki és frissítse a pénzügyi intézmények felügyeleti kézikönyvét, valamint az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság megbízása hasonló feladatokkal az európai szinten egységes felügyelet és az közös felügyeleti kultúra javítása céljából;

| — | annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok fogyasztóvédelmi munkáját ne hátráltassák az európai felügyeleti hatóságok alapító rendeleteiben a jogalapok, valamint az ágazati jogszabályokban a hozzájuk rendelet megbízások eltérései; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok fogyasztóvédelmi munkáját ne hátráltassák az európai felügyeleti hatóságok alapító rendeleteiben a jogalapok, valamint az ágazati jogszabályokban a hozzájuk rendelet megbízások eltérései;

| — | annak pontosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak a nézeteltérések rendezésére vonatkozó képessége az uniós jog esetleges megsértésének kivizsgálásra irányuló képességtől elkülönülő hatáskör, és az az ágazati jogszabályok további felhatalmazása nélkül felhasználható a felügyeleti következetesség és a felügyeleti gyakorlatok konvergenciája koordinációjának előmozdítására; |
| --- | --- |

—

annak pontosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak a nézeteltérések rendezésére vonatkozó képessége az uniós jog esetleges megsértésének kivizsgálásra irányuló képességtől elkülönülő hatáskör, és az az ágazati jogszabályok további felhatalmazása nélkül felhasználható a felügyeleti következetesség és a felügyeleti gyakorlatok konvergenciája koordinációjának előmozdítására;

| — | a felügyeleti kollégiumok felügyeleti megbízatásának bővítése, és az európai felügyeleti hatóságok kollégiumokon belüli vezető szerepének javítása; |
| --- | --- |

—

a felügyeleti kollégiumok felügyeleti megbízatásának bővítése, és az európai felügyeleti hatóságok kollégiumokon belüli vezető szerepének javítása;

| — | annak biztosítása, hogy amennyiben a pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletére kijelölt koordinátor az egységes felügyeleti mechanizmus, a biztosítók vagy a konglomerátum részét képező csoport felügyeletében a biztosító vagy a csoport felügyeletéért felelős felügyeleti hatóságok legalább egyenlő mértékben vegyenek részt; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy amennyiben a pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletére kijelölt koordinátor az egységes felügyeleti mechanizmus, a biztosítók vagy a konglomerátum részét képező csoport felügyeletében a biztosító vagy a csoport felügyeletéért felelős felügyeleti hatóságok legalább egyenlő mértékben vegyenek részt;

| — | annak előírása az európai felügyeleti hatóságok számára, hogy azonosítsák a megbízatásaik közötti átfedéseket és tegyenek javaslatokat a jogszabályok módosításának és felülvizsgálatának összevonására, hogy egységesebb és összefésültebb megközelítés érvényesülhessen az ágazatok közötti és a joganyagon belüli következetesség biztosítására, különösen az egységes szabálykönyv következetességének növelésére a fogyasztóvédelmi szabályokat illetően; |
| --- | --- |

—

annak előírása az európai felügyeleti hatóságok számára, hogy azonosítsák a megbízatásaik közötti átfedéseket és tegyenek javaslatokat a jogszabályok módosításának és felülvizsgálatának összevonására, hogy egységesebb és összefésültebb megközelítés érvényesülhessen az ágazatok közötti és a joganyagon belüli következetesség biztosítására, különösen az egységes szabálykönyv következetességének növelésére a fogyasztóvédelmi szabályokat illetően;

| — | az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület szerepének erősítése az Unió nemzetközi szervezetekben való képviseletében, és számukra a nemzeti felügyeleti hatóságokkal megegyező tagi jogállás megadása; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület szerepének erősítése az Unió nemzetközi szervezetekben való képviseletében, és számukra a nemzeti felügyeleti hatóságokkal megegyező tagi jogállás megadása;

| — | annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságokkal közösen dolgozzanak ki részletes szakpolitikát és stratégiát, felsorolva prioritásaikat és meghatározva saját szerepüket és annak a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való egyeztetését, és évente adjanak ki közös és horizontális jelentést a fogyasztóvédelemről; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságokkal közösen dolgozzanak ki részletes szakpolitikát és stratégiát, felsorolva prioritásaikat és meghatározva saját szerepüket és annak a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való egyeztetését, és évente adjanak ki közös és horizontális jelentést a fogyasztóvédelemről;

Erősebb hatáskörök

| — | az európai felügyeleti hatóságok vizsgálati hatásköreinek megerősítése és forrásaik növelése a jogi aktusokból levezetett szabályok helyes végrehajtásának és az uniós jogi keret alapján elfogadott más határozatok betartásának közvetlen ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok vizsgálati hatásköreinek megerősítése és forrásaik növelése a jogi aktusokból levezetett szabályok helyes végrehajtásának és az uniós jogi keret alapján elfogadott más határozatok betartásának közvetlen ellenőrzése érdekében;

| — | az európai felügyeleti hatóságok általi közvetlen felügyelet bevezetése – beleértve stresszteszteket is – az erősen integrált páneurópai szervezetek vagy tevékenységek tekintetében, feljogosítva, felhatalmazva és forrásokkal ellátva az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot és Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot e tevékenységek elvégzésére, valamint a vonatkozó helyreállítási és szanálási tervezés megfelelőségének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok általi közvetlen felügyelet bevezetése – beleértve stresszteszteket is – az erősen integrált páneurópai szervezetek vagy tevékenységek tekintetében, feljogosítva, felhatalmazva és forrásokkal ellátva az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot és Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot e tevékenységek elvégzésére, valamint a vonatkozó helyreállítási és szanálási tervezés megfelelőségének ellenőrzésére;

| — | az Európai Bankhatóság számára hatáskör, megbízatás és erőforrások biztosítása a banki ágazatban a fogyasztókat érintő új kockázatok azonosítását szolgáló intézkedések kidolgozására; |
| --- | --- |

—

az Európai Bankhatóság számára hatáskör, megbízatás és erőforrások biztosítása a banki ágazatban a fogyasztókat érintő új kockázatok azonosítását szolgáló intézkedések kidolgozására;

| — | az európai felügyeleti hatóságok fogyasztóvédelmi munkája jogalapjának megerősítése a fogyasztóvédelmi intézkedéseket szabályozó jogszabályoknak az európai felügyeleti hatóságok intézkedési körébe vonása révén; a „pénzügyi intézmények” fogalommeghatározásának kiterjesztése annak érdekében, hogy egyforma tevékenységekre egyforma szabályok vonatkozzanak, és az „illetékes hatóságokra” való hivatkozások frissítése az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek alkalmazásában; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok fogyasztóvédelmi munkája jogalapjának megerősítése a fogyasztóvédelmi intézkedéseket szabályozó jogszabályoknak az európai felügyeleti hatóságok intézkedési körébe vonása révén; a „pénzügyi intézmények” fogalommeghatározásának kiterjesztése annak érdekében, hogy egyforma tevékenységekre egyforma szabályok vonatkozzanak, és az „illetékes hatóságokra” való hivatkozások frissítése az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek alkalmazásában;

| — | az európai felügyeleti hatóságok azzal való megbízása és arra való felhatalmazása, hogy a nemzeti panaszkezelésre és a panaszokkal kapcsolatos adatgyűjtésre vonatkozóan standardokat állapítsanak meg; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok azzal való megbízása és arra való felhatalmazása, hogy a nemzeti panaszkezelésre és a panaszokkal kapcsolatos adatgyűjtésre vonatkozóan standardokat állapítsanak meg;

Európai Rendszerkockázati Testület

| — | annak biztosítása, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület képviselje magát a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság ülésein; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület képviselje magát a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság ülésein;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület számára annak biztosítása, hogy egész Unióra kiterjedő útmutatást adhasson a tagállamoknak makroprudenciális eszközökről, például a tőkeáttételi arányról, a hitelfedezeti rátáról és a jövedelemarányos adósság mutatóról; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület számára annak biztosítása, hogy egész Unióra kiterjedő útmutatást adhasson a tagállamoknak makroprudenciális eszközökről, például a tőkeáttételi arányról, a hitelfedezeti rátáról és a jövedelemarányos adósság mutatóról;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület számára annak lehetővé tétele, hogy az EKB-hoz annak egyedüli felügyeleti hatóság (egységes felügyeleti mechanizmus) feladatkörében, illetve monetáris politikai szerepkörében is figyelmeztetéseket és ajánlásokat intézhessen; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület számára annak lehetővé tétele, hogy az EKB-hoz annak egyedüli felügyeleti hatóság (egységes felügyeleti mechanizmus) feladatkörében, illetve monetáris politikai szerepkörében is figyelmeztetéseket és ajánlásokat intézhessen;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testületről szóló rendelet 15. cikkének felülvizsgálata és egyszerűsítése az Európai Rendszerkockázati Testület általi adatgyűjtés elősegítése érdekében, az Európai Rendszerkockázati Testület számára történő adatkérések tekintetében gyorsabb és egyszerűbb döntéshozatal létrehozásával, és annak biztosításával, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület valós idejű adatokhoz jusson hozzá; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testületről szóló rendelet 15. cikkének felülvizsgálata és egyszerűsítése az Európai Rendszerkockázati Testület általi adatgyűjtés elősegítése érdekében, az Európai Rendszerkockázati Testület számára történő adatkérések tekintetében gyorsabb és egyszerűbb döntéshozatal létrehozásával, és annak biztosításával, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület valós idejű adatokhoz jusson hozzá;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület struktúrájának felülvizsgálata a gyorsabb döntéshozatal és a fokozott elszámoltathatóság érdekében; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület struktúrájának felülvizsgálata a gyorsabb döntéshozatal és a fokozott elszámoltathatóság érdekében;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület nemzetközi makroprudenciális szabályozási fórumokon való részvételének erősítése; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület nemzetközi makroprudenciális szabályozási fórumokon való részvételének erősítése;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testület titkárságának rendelkezésére álló elemzési erőforrások növelése és több erőforrás biztosítása tudományos tanácsadó bizottsága részére; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testület titkárságának rendelkezésére álló elemzési erőforrások növelése és több erőforrás biztosítása tudományos tanácsadó bizottsága részére;

| — | annak biztosítása, hogy az illetékes hatóságok – ideértve az EKB-t vagy az európai felügyeleti hatóságokat – a stressztesztrendszerek kidolgozásakor az Európai Rendszerkockázati Testülettel konzultáljanak; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az illetékes hatóságok – ideértve az EKB-t vagy az európai felügyeleti hatóságokat – a stressztesztrendszerek kidolgozásakor az Európai Rendszerkockázati Testülettel konzultáljanak;

| — | annak biztosítása, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület képviselőit megfigyelőként meghívják az EKB vonatkozó üléseire és megbeszéléseire, köztük a pénzügyi stabilitási bizottság üléseire; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület képviselőit megfigyelőként meghívják az EKB vonatkozó üléseire és megbeszéléseire, köztük a pénzügyi stabilitási bizottság üléseire;

| — | az Európai Rendszerkockázati Testületről szóló rendelet figyelmeztetések és ajánlások közzétételére vonatkozó 18. cikkének módosítása az Európai Rendszerkockázati Testület nyilvánosságának, valamint figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testületről szóló rendelet figyelmeztetések és ajánlások közzétételére vonatkozó 18. cikkének módosítása az Európai Rendszerkockázati Testület nyilvánosságának, valamint figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének erősítése érdekében;

A jogalkotási aktus(ok) elfogadása előtt alaposan meg kell vizsgálni a következő kérdéseket, tekintettel arra, hogy a tagállamok még a pénzügyi válság legsúlyosabb időszakai során sem voltak hajlandóak jelentős felügyeleti hatáskört ruházni az európai felügyeleti hatóságokra:

| — | a három különálló felügyeleti szerv jelenlegi modellje jelenti-e a legjobb megoldást a koherens felügyelet biztosítására; |
| --- | --- |

—

a három különálló felügyeleti szerv jelenlegi modellje jelenti-e a legjobb megoldást a koherens felügyelet biztosítására;

| — | az Európai Bizottság túlterjeszkedett-e megfigyelői szerepkörén az európai felügyeleti szervek felügyeleti tanácsában; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság túlterjeszkedett-e megfigyelői szerepkörén az európai felügyeleti szervek felügyeleti tanácsában;

| — | az európai felügyeleti hatóságok függetlenségére figyelemmel az Európai Bizottságtól való erős függésük hátráltatja-e az európai felügyeleti hatóságok fejlődését és az átláthatóságot e tekintetben fokozni kell-e; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok függetlenségére figyelemmel az Európai Bizottságtól való erős függésük hátráltatja-e az európai felügyeleti hatóságok fejlődését és az átláthatóságot e tekintetben fokozni kell-e;

| — | az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozásának mely következményei fogják érinteni a pénzügyi felügyeletet az Európai Unió egészében; |
| --- | --- |

—

az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozásának mely következményei fogják érinteni a pénzügyi felügyeletet az Európai Unió egészében;

| — | az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása miatt teljes egészében módosítani kell-e az Európai Bankhatóság működését a bankfelügyeletet illetően; |
| --- | --- |

—

az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása miatt teljes egészében módosítani kell-e az Európai Bankhatóság működését a bankfelügyeletet illetően;

| — | a pénzügyi szabályozással kapcsolatos számos uniós jogszabály és azok részbeni átfedése nem eredményez-e szabályozási hiányosságot és egymástól eltérő fogalommeghatározásokat, és egy átfogó európai pénzügyi kódex segítene-e egy ilyen helyzet orvoslásában; |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szabályozással kapcsolatos számos uniós jogszabály és azok részbeni átfedése nem eredményez-e szabályozási hiányosságot és egymástól eltérő fogalommeghatározásokat, és egy átfogó európai pénzügyi kódex segítene-e egy ilyen helyzet orvoslásában;

| — | hogyan egységesíthető, optimalizálható és egyszerűsíthető a piaci szereplők számára az európai felügyeleti hatóságok és a nemzeti felügyeletek irányában való jelentéstétel; |
| --- | --- |

—

hogyan egységesíthető, optimalizálható és egyszerűsíthető a piaci szereplők számára az európai felügyeleti hatóságok és a nemzeti felügyeletek irányában való jelentéstétel;

| — | miként kell megőrizni az európai felügyeleti hatóságok vészhelyzeti hatásköreit; |
| --- | --- |

—

miként kell megőrizni az európai felügyeleti hatóságok vészhelyzeti hatásköreit;

| — | meg kell-e vizsgálni annak lehetőségét, hogy az európai felügyeleti hatóságok időlegesen felfüggeszthessék valamely konkrét szabály alkalmazását, amely nem kívánt következményekhez vezethet a rendkívüli piaci fejlemények folytán; |
| --- | --- |

—

meg kell-e vizsgálni annak lehetőségét, hogy az európai felügyeleti hatóságok időlegesen felfüggeszthessék valamely konkrét szabály alkalmazását, amely nem kívánt következményekhez vezethet a rendkívüli piaci fejlemények folytán;

| — | az európai felügyeleti hatóságok feladatainak összevonása az állandó bizottságokban pl. a fogyasztóvédelem terén a vegyes bizottságok feladatkörében növelheti-e hatékonyságot és minimumra szoríthatja-e a feladatok megkettőzését; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok feladatainak összevonása az állandó bizottságokban pl. a fogyasztóvédelem terén a vegyes bizottságok feladatkörében növelheti-e hatékonyságot és minimumra szoríthatja-e a feladatok megkettőzését;

| — | hogy szükség van-e a bankunió modelljét követő biztosítási unióra, és az ESFS milyen szerepet tölthet be egy biztosítási unióban; |
| --- | --- |

—

hogy szükség van-e a bankunió modelljét követő biztosítási unióra, és az ESFS milyen szerepet tölthet be egy biztosítási unióban;

| — | hogy az Európai Bankhatóságnak és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak további erőforrásokat kell-e kapnia a tőkekövetelmények belső modelljei felügyeleti konvergenciájának ellenőrzésére és előmozdítására; |
| --- | --- |

—

hogy az Európai Bankhatóságnak és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak további erőforrásokat kell-e kapnia a tőkekövetelmények belső modelljei felügyeleti konvergenciájának ellenőrzésére és előmozdítására;

| — | hogy a közelmúltban az Egyesült Államokban létrehozott pénzügyi fogyasztóvédelmi hivatal megbízatása, hatásköre és erőforrásai modellként szolgálhatnak-e az ESFS számára; |
| --- | --- |

—

hogy a közelmúltban az Egyesült Államokban létrehozott pénzügyi fogyasztóvédelmi hivatal megbízatása, hatásköre és erőforrásai modellként szolgálhatnak-e az ESFS számára;

| — | hogy a pénzügyi ágazattól szedett további díjak – például harmadik országbeli központi szerződő felektől származó díjak elfogadásakor – az európai felügyeleti hatóságok számára további bevételi forrást jelenthetnek-e; |
| --- | --- |

—

hogy a pénzügyi ágazattól szedett további díjak – például harmadik országbeli központi szerződő felektől származó díjak elfogadásakor – az európai felügyeleti hatóságok számára további bevételi forrást jelenthetnek-e;

| — | az európai felügyeleti hatóságok hatékonyabban hozzájárulhatnának-e a pénzügyi jártasság fokozásához egy, az OECD PISÁ-jához hasonló „európai pénzügyi nemzetközi értékelési program (PISA)” rendszer működtetése révén; |
| --- | --- |

—

az európai felügyeleti hatóságok hatékonyabban hozzájárulhatnának-e a pénzügyi jártasság fokozásához egy, az OECD PISÁ-jához hasonló „európai pénzügyi nemzetközi értékelési program (PISA)” rendszer működtetése révén;

| — | hogy a három európai felügyeleti hatóságnak és Európai Rendszerkockázati Testületnek közös hírlevelet kell-e kiadnia. |
| --- | --- |

—

hogy a három európai felügyeleti hatóságnak és Európai Rendszerkockázati Testületnek közös hírlevelet kell-e kiadnia.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/27

---

P7_TA(2014)0203

Dokumentumokhoz való hozzáférés a 2011–2013 közötti időszakban

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2011–2013. évben (2013/2155(INI))

(2017/C 378/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1., 10. és 16. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. és 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1., 10. és 16. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. és 298. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ 11. cikkére és az intézmények azon kötelezettségére, hogy nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet folytassanak a képviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 11. cikkére és az intézmények azon kötelezettségére, hogy nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet folytassanak a képviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2009–2010. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009–2010. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának és a Törvényszéknek a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és különösen a Bíróság Access Info Europe (C-280/11 P. sz. ügy), Donau Chemie (C-536/11. sz. ügy), IFAW kontra Bizottság (C-135/11. sz. ügy) (4), My Travel (C-506/08 P. sz. ügy) és Turco (C-39/05 P. és C-52/05 P. sz. egyesített ügyek) ügyben hozott ítéleteire, valamint a Törvényszék (T-529/09. sz.) In ‘t Veld kontra Tanács, (T-59/09. sz.) Németország kontra Bizottság, (T-344/08. sz.) EnBW kontra Bizottság, (T-6/10. sz.) Sviluppo Globale, (T-300/10. sz.) Internationaler Hilfsfonds, (T-167/10. sz.) Evropaïki Dynamiki, (T-161/04. sz.) Jordana és (T-437/08. sz.) CDC ügyben hozott ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának és a Törvényszéknek a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és különösen a Bíróság Access Info Europe (C-280/11 P. sz. ügy), Donau Chemie (C-536/11. sz. ügy), IFAW kontra Bizottság (C-135/11. sz. ügy) (4), My Travel (C-506/08 P. sz. ügy) és Turco (C-39/05 P. és C-52/05 P. sz. egyesített ügyek) ügyben hozott ítéleteire, valamint a Törvényszék (T-529/09. sz.) In ‘t Veld kontra Tanács, (T-59/09. sz.) Németország kontra Bizottság, (T-344/08. sz.) EnBW kontra Bizottság, (T-6/10. sz.) Sviluppo Globale, (T-300/10. sz.) Internationaler Hilfsfonds, (T-167/10. sz.) Evropaïki Dynamiki, (T-161/04. sz.) Jordana és (T-437/08. sz.) CDC ügyben hozott ítéleteire,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. március 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. március 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0137),

| — | tekintettel az Európa Tanács hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, 2008. évi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, 2008. évi egyezményére,

| — | tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, az 1049/2001/EK rendelet 17. cikke alapján benyújtott 2011. és 2012. évi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, az 1049/2001/EK rendelet 17. cikke alapján benyújtott 2011. és 2012. évi jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről 2002. november 20-án az Európai Parlament és a Tanács között létrejött intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről 2002. november 20-án az Európai Parlament és a Tanács között létrejött intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló 2012-es éves jelentésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (5) és a dokumentumokhoz való hozzáférés jogi keretének a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után szükséges javításáról (1049/2001/EK rendelet) szóló, 2009. december 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló 2012-es éves jelentésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (5) és a dokumentumokhoz való hozzáférés jogi keretének a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után szükséges javításáról (1049/2001/EK rendelet) szóló, 2009. december 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai ombudsman 2012. évre vonatkozó éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2012. évre vonatkozó éves jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 104. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 104. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0148/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0148/2014),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés már négy éve hatályba lépett; mivel az EUMSZ 15. cikke létrehozza az uniós intézményi átláthatóság alkotmányos keretét, és az uniós polgárok, valamint a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek alapvető jogaként határozza meg az uniós intézmények, szervek és hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférést; mivel ezt a jogot a Parlament és a Tanács által elfogadott jogszabályokban foglalt általános elveket és korlátozásokat tiszteletben tartva kell gyakorolni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés már négy éve hatályba lépett; mivel az EUMSZ 15. cikke létrehozza az uniós intézményi átláthatóság alkotmányos keretét, és az uniós polgárok, valamint a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek alapvető jogaként határozza meg az uniós intézmények, szervek és hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférést; mivel ezt a jogot a Parlament és a Tanács által elfogadott jogszabályokban foglalt általános elveket és korlátozásokat tiszteletben tartva kell gyakorolni;

| B. | mivel az EUMSZ 298. cikke nyitott, hatékony és független európai igazgatásról rendelkezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 298. cikke nyitott, hatékony és független európai igazgatásról rendelkezik;

| C. | mivel általános szabály, hogy a jogalkotási dokumentumokhoz teljes körű hozzáférést kell biztosítani, a nem jogalkotási jellegű dokumentumokra vonatkozó kivételek hatályát pedig szűkíteni kell; |
| --- | --- |

C.

mivel általános szabály, hogy a jogalkotási dokumentumokhoz teljes körű hozzáférést kell biztosítani, a nem jogalkotási jellegű dokumentumokra vonatkozó kivételek hatályát pedig szűkíteni kell;

| D. | mivel az átláthatóság nélkülözhetetlen eleme a polgárok olyan demokratikus Európai Uniójának, amelyben e polgárok a demokratikus folyamat teljes jogú résztvevői lehetnek és nyilvános ellenőrzést gyakorolhatnak; mivel az átlátható igazgatás a polgárok érdekei, a korrupció elleni küzdelem, valamint az uniós politikai rendszer és jogalkotás legitimitása szempontjából egyaránt előnyös; |
| --- | --- |

D.

mivel az átláthatóság nélkülözhetetlen eleme a polgárok olyan demokratikus Európai Uniójának, amelyben e polgárok a demokratikus folyamat teljes jogú résztvevői lehetnek és nyilvános ellenőrzést gyakorolhatnak; mivel az átlátható igazgatás a polgárok érdekei, a korrupció elleni küzdelem, valamint az uniós politikai rendszer és jogalkotás legitimitása szempontjából egyaránt előnyös;

| E. | mivel a dokumentumokhoz való széles körű nyilvános hozzáférés az egészséges demokrácia fontos eleme; |
| --- | --- |

E.

mivel a dokumentumokhoz való széles körű nyilvános hozzáférés az egészséges demokrácia fontos eleme;

| F. | mivel egy egészséges demokráciában a polgároknak nem kellene a visszaélést jelentő személyekre számítaniuk abban, hogy biztosítsák kormányaik hatásköreinek és tevékenységeinek átláthatóságát; |
| --- | --- |

F.

mivel egy egészséges demokráciában a polgároknak nem kellene a visszaélést jelentő személyekre számítaniuk abban, hogy biztosítsák kormányaik hatásköreinek és tevékenységeinek átláthatóságát;

| G. | mivel a polgároknak joguk van megismerni a döntéshozatali folyamat működésének módját, képviselőik eljárásának mikéntjét, továbbá joguk van a képviselők elszámoltatására és annak megismerésére, hogy miként történik a közpénzek elosztása és felhasználása; |
| --- | --- |

G.

mivel a polgároknak joguk van megismerni a döntéshozatali folyamat működésének módját, képviselőik eljárásának mikéntjét, továbbá joguk van a képviselők elszámoltatására és annak megismerésére, hogy miként történik a közpénzek elosztása és felhasználása;

| H. | mivel a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló uniós jogszabályt az uniós igazgatási szervek továbbra sem alkalmazzák megfelelően; mivel az 1049/2001/EK rendeletben biztosított kivételeket ezek az igazgatási szervek nem kivételes esetekben, hanem többnyire rutinszerűen alkalmazzák; |
| --- | --- |

H.

mivel a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló uniós jogszabályt az uniós igazgatási szervek továbbra sem alkalmazzák megfelelően; mivel az 1049/2001/EK rendeletben biztosított kivételeket ezek az igazgatási szervek nem kivételes esetekben, hanem többnyire rutinszerűen alkalmazzák;

| I. | mivel az ítélkezési gyakorlat értelmében egy intézménynek, ha úgy dönt, hogy megtagadja a hozzáférést egy olyan dokumentumhoz, amelynek a hozzáférhetővé tételét kérték tőle, főszabály szerint magyarázatot kell adnia arra a kérdésre, hogy az e dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen miként sérthetné – a többek között a 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében előírt – kivétellel védett érdeket (lásd az In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítéletet (7)); |
| --- | --- |

I.

mivel az ítélkezési gyakorlat értelmében egy intézménynek, ha úgy dönt, hogy megtagadja a hozzáférést egy olyan dokumentumhoz, amelynek a hozzáférhetővé tételét kérték tőle, főszabály szerint magyarázatot kell adnia arra a kérdésre, hogy az e dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen miként sérthetné – a többek között a 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében előírt – kivétellel védett érdeket (lásd az In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítéletet (7));

| J. | mivel a szóban forgó érdek konkrét és előrelátható sérelme nem állapítható meg csak azon az alapon, hogy az intézmények félnek a polgárok elé tárni az Unió nemzetközi fellépésének jogalapját illetően közöttük kialakult nézetkülönbségeket, és ezáltal kételyeket kelteni a közvéleményben e fellépés jogszerűségével kapcsolatban (lásd az In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítéletet (8)); |
| --- | --- |

J.

mivel a szóban forgó érdek konkrét és előrelátható sérelme nem állapítható meg csak azon az alapon, hogy az intézmények félnek a polgárok elé tárni az Unió nemzetközi fellépésének jogalapját illetően közöttük kialakult nézetkülönbségeket, és ezáltal kételyeket kelteni a közvéleményben e fellépés jogszerűségével kapcsolatban (lásd az In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítéletet (8));

| K. | mivel az európai ombudsman által 2012-ben a tíz „kiemelt ügyben” folytatott vizsgálat közül hat az átláthatósághoz kapcsolódott; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai ombudsman által 2012-ben a tíz „kiemelt ügyben” folytatott vizsgálat közül hat az átláthatósághoz kapcsolódott;

| L. | mivel az 1049/2011/EK rendelet alkalmazására vonatkozó statisztikák szerint mindhárom intézményben csökkent az alapkérelmek száma; |
| --- | --- |

L.

mivel az 1049/2011/EK rendelet alkalmazására vonatkozó statisztikák szerint mindhárom intézményben csökkent az alapkérelmek száma;

| M. | mivel a Parlamentben csökkent a kért meghatározott dokumentumok száma (a 2011. évi 1666-ról 2012-ben 777-re); mivel azonban a nem meghatározott dokumentumokra (pl. „a következőhöz kapcsolódó összes dokumentum: ...”) irányuló kérések aránya a Parlamentben nőtt (a 2011. évi 35,5 %-ról 2012-ben 53,5 %-ra); mivel a kért tanácsi dokumentumok száma csökkent (a 2011. évi 9 641-ről 2012-ben 6 166-ra) (9); |
| --- | --- |

M.

mivel a Parlamentben csökkent a kért meghatározott dokumentumok száma (a 2011. évi 1666-ról 2012-ben 777-re); mivel azonban a nem meghatározott dokumentumokra (pl. „a következőhöz kapcsolódó összes dokumentum: ...”) irányuló kérések aránya a Parlamentben nőtt (a 2011. évi 35,5 %-ról 2012-ben 53,5 %-ra); mivel a kért tanácsi dokumentumok száma csökkent (a 2011. évi 9 641-ről 2012-ben 6 166-ra) (9);

| N. | mivel a 2012. évi éves jelentésekben szereplő mennyiségi adatok azt jelzik, hogy a Bizottság és a Tanács egyaránt többször (a 2011. évi 12 % helyett 2012-ben 17 %-ban, illetve a 2011. évi 12 % helyett 2012-ben 21 %-ban) tagadta meg teljes körűen a hozzáférést, míg a Parlamentben ez a statisztikai adat állandó (2011-ben és 2012-ben egyaránt 5 %); |
| --- | --- |

N.

mivel a 2012. évi éves jelentésekben szereplő mennyiségi adatok azt jelzik, hogy a Bizottság és a Tanács egyaránt többször (a 2011. évi 12 % helyett 2012-ben 17 %-ban, illetve a 2011. évi 12 % helyett 2012-ben 21 %-ban) tagadta meg teljes körűen a hozzáférést, míg a Parlamentben ez a statisztikai adat állandó (2011-ben és 2012-ben egyaránt 5 %);

| O. | mivel a Bizottság esetében jelentősen (a 2011. évi 165-ről 2012-ben 229-re) nőtt a megerősítő kérelmek száma, aminek nyomán a teljes körűen felülvizsgált határozatok száma némileg nőtt, a részben felülvizsgált határozatok száma csökkent, és a megerősített határozatok száma is emelkedett, míg a Tanácshoz és a Parlamenthez benyújtott megerősítő kérelmek száma viszonylag állandó volt (Tanács: 2011-ben 27, 2012-ben 23; Parlament: 2011-ben 4, 2012-ben 6); |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság esetében jelentősen (a 2011. évi 165-ről 2012-ben 229-re) nőtt a megerősítő kérelmek száma, aminek nyomán a teljes körűen felülvizsgált határozatok száma némileg nőtt, a részben felülvizsgált határozatok száma csökkent, és a megerősített határozatok száma is emelkedett, míg a Tanácshoz és a Parlamenthez benyújtott megerősítő kérelmek száma viszonylag állandó volt (Tanács: 2011-ben 27, 2012-ben 23; Parlament: 2011-ben 4, 2012-ben 6);

| P. | mivel számos kérelem nyomán nyújtottak be panaszt az európai ombudsmanhoz (Bizottság: 2011-ben 10, 2012-ben 20; Tanács: 2011-ben 2, 2012-ben 4; Parlament: 2011-ben és 2012-ben is 1); |
| --- | --- |

P.

mivel számos kérelem nyomán nyújtottak be panaszt az európai ombudsmanhoz (Bizottság: 2011-ben 10, 2012-ben 20; Tanács: 2011-ben 2, 2012-ben 4; Parlament: 2011-ben és 2012-ben is 1);

| Q. | mivel az európai ombudsman 2011-ben és 2012-ben is több panaszt kritikus észrevételekkel vagy további intézkedésekre tett javaslatokkal zárt le (Bizottság: 2011-ben 18-ból 10, 2012-ben 10-ből 8; Tanács: nincs adat; Parlament: 2011-ben 0-ból 0, 2012-ben 1-ből 1); |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai ombudsman 2011-ben és 2012-ben is több panaszt kritikus észrevételekkel vagy további intézkedésekre tett javaslatokkal zárt le (Bizottság: 2011-ben 18-ból 10, 2012-ben 10-ből 8; Tanács: nincs adat; Parlament: 2011-ben 0-ból 0, 2012-ben 1-ből 1);

| R. | mivel több dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemhez kapcsolódó ügyet a Törvényszék elé vagy fellebbezés céljából a Bíróság elé terjesztettek (Bizottság: 2011-ben 15 ügy és 3 fellebbezés, 2012-ben 14 ügy és 1 fellebbezés; Tanács: 2011-ben 1 ügy és 2 fellebbezés, 2012-ben 1 fellebbezés (10); Parlament: 2011-ben és 2012-ben is 0); |
| --- | --- |

R.

mivel több dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemhez kapcsolódó ügyet a Törvényszék elé vagy fellebbezés céljából a Bíróság elé terjesztettek (Bizottság: 2011-ben 15 ügy és 3 fellebbezés, 2012-ben 14 ügy és 1 fellebbezés; Tanács: 2011-ben 1 ügy és 2 fellebbezés, 2012-ben 1 fellebbezés (10); Parlament: 2011-ben és 2012-ben is 0);

| S. | mivel a Törvényszék ítéletei túlnyomórészt a fokozott átláthatóságot támogatták, illetve több esetben az 1049/2001/EK rendeletet pontosították (Bizottság: 2011-ben 6-ból 5 (11), 2012-ben 5-ből 5 (12); Tanács: 2011-ben 1-ből 1 (T-233/09. sz. Access Info Europe ügy), 2012-ben 4-ből 1 (T-529/09. sz. In ‘t Veld ügy); Parlament: 2011-ben 2-ből 1 (13) (T-471/08. sz. Toland ügy), 2012-ben 1-ből 1 (T-190/10. sz. Kathleen Egan és Margaret Hackett ügy)); |
| --- | --- |

S.

mivel a Törvényszék ítéletei túlnyomórészt a fokozott átláthatóságot támogatták, illetve több esetben az 1049/2001/EK rendeletet pontosították (Bizottság: 2011-ben 6-ból 5 (11), 2012-ben 5-ből 5 (12); Tanács: 2011-ben 1-ből 1 (T-233/09. sz. Access Info Europe ügy), 2012-ben 4-ből 1 (T-529/09. sz. In ‘t Veld ügy); Parlament: 2011-ben 2-ből 1 (13) (T-471/08. sz. Toland ügy), 2012-ben 1-ből 1 (T-190/10. sz. Kathleen Egan és Margaret Hackett ügy));

| T. | mivel a Bíróság ítéletei túlnyomórészt a fokozott átláthatóságot támogatták, például a következő ügyekben: Bizottság: 2011-ben 1-ből 1 [C-506/08. sz. My Travel ügy], 2012-ben 3-ból 1 [C-135/11 P. sz. IFAW ügy] (14); Tanács és Parlament: 2011-ben és 2012-ben nem születtek ilyen ítéletek; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bíróság ítéletei túlnyomórészt a fokozott átláthatóságot támogatták, például a következő ügyekben: Bizottság: 2011-ben 1-ből 1 [C-506/08. sz. My Travel ügy], 2012-ben 3-ból 1 [C-135/11 P. sz. IFAW ügy] (14); Tanács és Parlament: 2011-ben és 2012-ben nem születtek ilyen ítéletek;

| U. | mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament éves jelentései nem szolgálnak összehasonlítható statisztikai adatokkal; mivel a három intézmény a statisztikák ismertetésekor azok teljességét nem azonos szabályok szerint értékeli; |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament éves jelentései nem szolgálnak összehasonlítható statisztikai adatokkal; mivel a három intézmény a statisztikák ismertetésekor azok teljességét nem azonos szabályok szerint értékeli;

| V. | mivel a kivétel leggyakrabban említett indoka, amelyet a Bizottság és a Tanács az alapkérelmekre válaszul alkalmazott, „a döntéshozatali eljárás védelme” volt (Bizottság: 2011-ben 17 %, 2012-ben 20 %; Tanács: 2011-ben és 2012-ben 41 %); mivel a Tanács esetében a második leggyakrabban említett indok „a nemzetközi kapcsolatok védelme” volt; mivel a Parlament esetében a leggyakoribb kivételt „az egyén magánéletének és becsületének védelme” jelentette; |
| --- | --- |

V.

mivel a kivétel leggyakrabban említett indoka, amelyet a Bizottság és a Tanács az alapkérelmekre válaszul alkalmazott, „a döntéshozatali eljárás védelme” volt (Bizottság: 2011-ben 17 %, 2012-ben 20 %; Tanács: 2011-ben és 2012-ben 41 %); mivel a Tanács esetében a második leggyakrabban említett indok „a nemzetközi kapcsolatok védelme” volt; mivel a Parlament esetében a leggyakoribb kivételt „az egyén magánéletének és becsületének védelme” jelentette;

| W. | mivel az intézmények nem hajtották végre az EUMSZ 15. cikkének (2) bekezdését és 15. cikke (3) bekezdésének ötödik albekezdését, amelyek szerint az Európai Parlament és a Tanács ülései kötelezően nyilvánosak, amikor azokon jogalkotási aktus tervezetéről tanácskoznak, illetve a két intézmény köteles a 15. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett rendeleteknek megfelelően biztosítani a jogalkotási eljárásokhoz kapcsolódó dokumentumok nyilvánosságát; |
| --- | --- |

W.

mivel az intézmények nem hajtották végre az EUMSZ 15. cikkének (2) bekezdését és 15. cikke (3) bekezdésének ötödik albekezdését, amelyek szerint az Európai Parlament és a Tanács ülései kötelezően nyilvánosak, amikor azokon jogalkotási aktus tervezetéről tanácskoznak, illetve a két intézmény köteles a 15. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett rendeleteknek megfelelően biztosítani a jogalkotási eljárásokhoz kapcsolódó dokumentumok nyilvánosságát;

| X. | mivel az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése az átláthatóság alól kivételt biztosít, „amennyiben a dokumentum közzététele az intézmény döntéshozatali eljárását súlyosan veszélyeztetné, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik”; mivel ez a rendelkezés a Lisszaboni Szerződést megelőzően született, és összhangba kell hozni az EUMSZ 15. cikkével; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése az átláthatóság alól kivételt biztosít, „amennyiben a dokumentum közzététele az intézmény döntéshozatali eljárását súlyosan veszélyeztetné, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik”; mivel ez a rendelkezés a Lisszaboni Szerződést megelőzően született, és összhangba kell hozni az EUMSZ 15. cikkével;

| Y. | mivel a Bíróságnak az Access Info Europe ügyben hozott ítélete (15) megerősítette, hogy a tagállamok nevének és javaslatainak közzététele nem sérti a döntéshozatali eljárást; mivel a Törvényszék az ezen ügyben hozott korábbi ítéletében kimondta, hogy „a polgárok demokratikus jogainak gyakorlása [...] feltételezi [a] [...] döntéshozatali eljárás részletes követésének [...] a lehetőségét”; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bíróságnak az Access Info Europe ügyben hozott ítélete (15) megerősítette, hogy a tagállamok nevének és javaslatainak közzététele nem sérti a döntéshozatali eljárást; mivel a Törvényszék az ezen ügyben hozott korábbi ítéletében kimondta, hogy „a polgárok demokratikus jogainak gyakorlása [...] feltételezi [a] [...] döntéshozatali eljárás részletes követésének [...] a lehetőségét”;

| Z. | mivel a nemzetközi megállapodások hatást gyakorolnak az uniós jogalkotásra; mivel a megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumokat főszabály szerint – a jogszerű kivételek sérelme nélkül – nyilvánossá kell tenni; mivel a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivételt a T-529/09. sz. In ’t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélet 19. pontjában foglaltak szerint kell alkalmazni; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nemzetközi megállapodások hatást gyakorolnak az uniós jogalkotásra; mivel a megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumokat főszabály szerint – a jogszerű kivételek sérelme nélkül – nyilvánossá kell tenni; mivel a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivételt a T-529/09. sz. In ’t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélet 19. pontjában foglaltak szerint kell alkalmazni;

| AA. | mivel a Bizottság, a Parlament és a Tanács közötti háromoldalú egyeztetések meghatározóak az uniós jogszabályok kidolgozása szempontjából; mivel a háromoldalú egyeztetések nem nyilvánosak, és az informális háromoldalú egyeztetésekhez kapcsolódó dokumentumokat, többek között a napirendeket és az összefoglaló jelentéseket alapesetben nem hozzák nyilvánosságra és azokat a Parlament számára sem teszik elérhetővé, ami ellentétes az EUMSZ 15. cikkével; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság, a Parlament és a Tanács közötti háromoldalú egyeztetések meghatározóak az uniós jogszabályok kidolgozása szempontjából; mivel a háromoldalú egyeztetések nem nyilvánosak, és az informális háromoldalú egyeztetésekhez kapcsolódó dokumentumokat, többek között a napirendeket és az összefoglaló jelentéseket alapesetben nem hozzák nyilvánosságra és azokat a Parlament számára sem teszik elérhetővé, ami ellentétes az EUMSZ 15. cikkével;

| AB. | mivel a Tanács Elnöksége által az e feladatkörben végzett munkájához kapcsolódóan készített vagy feldolgozott dokumentumoknak az uniós átláthatósági szabályok értelmében hozzáférhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Tanács Elnöksége által az e feladatkörben végzett munkájához kapcsolódóan készített vagy feldolgozott dokumentumoknak az uniós átláthatósági szabályok értelmében hozzáférhetőknek kell lenniük;

| AC. | mivel az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos tárgyalások holtpontra jutottak; mivel a jelenleginél jelentősen nagyobb átláthatóság biztosításához új eszközre van szükség; |
| --- | --- |

AC.

mivel az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos tárgyalások holtpontra jutottak; mivel a jelenleginél jelentősen nagyobb átláthatóság biztosításához új eszközre van szükség;

| AD. | mivel a Parlament zárt üléseire vonatkozó kérelmeket főszabály szerint az 1049/2001/EK rendelettel összhangban kell elbírálni; mivel a Parlamentnek eseti alapon kell értékelnie az ilyen kérelmeket, és nem hagyhatja azokat jóvá automatikusan; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Parlament zárt üléseire vonatkozó kérelmeket főszabály szerint az 1049/2001/EK rendelettel összhangban kell elbírálni; mivel a Parlamentnek eseti alapon kell értékelnie az ilyen kérelmeket, és nem hagyhatja azokat jóvá automatikusan;

| AE. | mivel a dokumentumoknak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodás hatálya alá tartozó titkosítási kategóriába, illetve az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke szerinti „minősített dokumentumként” történő besorolását körültekintő és egyedi megfontolásokra kell alapozni; mivel a túlminősítés a dokumentumok felesleges és aránytalan titkosításához vezet, illetve azt eredményezi, hogy megfelelő indokolás nélkül kerül sor zárt ülésekre; |
| --- | --- |

AE.

mivel a dokumentumoknak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodás hatálya alá tartozó titkosítási kategóriába, illetve az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke szerinti „minősített dokumentumként” történő besorolását körültekintő és egyedi megfontolásokra kell alapozni; mivel a túlminősítés a dokumentumok felesleges és aránytalan titkosításához vezet, illetve azt eredményezi, hogy megfelelő indokolás nélkül kerül sor zárt ülésekre;

| AF. | mivel az alapvető szabály továbbra is az átláthatóság, többek között a kartellekkel szembeni engedékenységi programmal összefüggésben is; mivel a közzétételre vonatkozó automatikus tilalom sérti a Szerződésekben meghatározott átláthatóság szabályát; mivel a titoktartás képezi a kivételt, és ezért azt a nemzeti bíráknak eseti alapon kell indokolniuk a kártérítési keresetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

AF.

mivel az alapvető szabály továbbra is az átláthatóság, többek között a kartellekkel szembeni engedékenységi programmal összefüggésben is; mivel a közzétételre vonatkozó automatikus tilalom sérti a Szerződésekben meghatározott átláthatóság szabályát; mivel a titoktartás képezi a kivételt, és ezért azt a nemzeti bíráknak eseti alapon kell indokolniuk a kártérítési keresetek vonatkozásában;

| AG. | mivel javasolt, hogy a bíráknak szóló hasznos eszközként uniós iránymutatásokat dolgozzanak ki; mivel ezeknek az iránymutatásoknak különbséget kell tenniük a vállalati dokumentumok és a Bizottság tulajdonában lévő kartellakták között; |
| --- | --- |

AG.

mivel javasolt, hogy a bíráknak szóló hasznos eszközként uniós iránymutatásokat dolgozzanak ki; mivel ezeknek az iránymutatásoknak különbséget kell tenniük a vállalati dokumentumok és a Bizottság tulajdonában lévő kartellakták között;

A dokumentumokhoz való hozzáférés joga

| 1. | emlékeztet arra, hogy az általános szabály az átláthatóság, és hogy a Lisszaboni Szerződés alapvető jogként határozza meg a dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az általános szabály az átláthatóság, és hogy a Lisszaboni Szerződés alapvető jogként határozza meg a dokumentumokhoz való hozzáférést;

| 2. | emlékeztet, hogy a lehető legszélesebb körben kell biztosítani a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést annak érdekében, hogy a polgárok és a civil társadalom véleményt nyilváníthassanak az uniós tevékenységek valamennyi vonatkozásáról; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy a lehető legszélesebb körben kell biztosítani a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést annak érdekében, hogy a polgárok és a civil társadalom véleményt nyilváníthassanak az uniós tevékenységek valamennyi vonatkozásáról;

| 3. | emlékeztet, hogy az átláthatóság erősíti a polgárok uniós intézmények iránti bizalmát azáltal, hogy biztosítja a tájékoztatásukat és az uniós döntéshozatali eljárásban való részvételüket, ily módon az EU demokratikusabbá tételéhez való hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet, hogy az átláthatóság erősíti a polgárok uniós intézmények iránti bizalmát azáltal, hogy biztosítja a tájékoztatásukat és az uniós döntéshozatali eljárásban való részvételüket, ily módon az EU demokratikusabbá tételéhez való hozzájárulásukat;

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó határozatoknak egyértelműen és szigorúan meghatározott jogi kivételeken kell alapulniuk, és azokat részletes és konkrét indokolással kell alátámasztani, amelynek köszönhetően az érintett polgár megtudhatja a hozzáférés megtagadásának okát, és hatékonyan élhet a rendelkezésre álló jogorvoslatokkal; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet arra, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó határozatoknak egyértelműen és szigorúan meghatározott jogi kivételeken kell alapulniuk, és azokat részletes és konkrét indokolással kell alátámasztani, amelynek köszönhetően az érintett polgár megtudhatja a hozzáférés megtagadásának okát, és hatékonyan élhet a rendelkezésre álló jogorvoslatokkal;

| 5. | emlékeztet, hogy meg kell teremteni a megfelelő egyensúlyt az átláthatóság és az adatvédelem között, amint azt a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet egyértelművé tette, továbbá hangsúlyozza, hogy az adatvédelemmel – különösen az összeférhetetlenség eseteinek elfedése, valamint az uniós igazgatással és döntéshozatallal összefüggésben gyakorolt jogosulatlan befolyás céljából – nem szabad visszaélni; rámutat, hogy a Bíróság által a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi szövegén alapul, és nem akadályozza meg a szövegezés megváltoztatását, ami szükséges és sürgős, különösen miután a Szerződések és az Alapjogi Charta egyértelműen kimondják a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet, hogy meg kell teremteni a megfelelő egyensúlyt az átláthatóság és az adatvédelem között, amint azt a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet egyértelművé tette, továbbá hangsúlyozza, hogy az adatvédelemmel – különösen az összeférhetetlenség eseteinek elfedése, valamint az uniós igazgatással és döntéshozatallal összefüggésben gyakorolt jogosulatlan befolyás céljából – nem szabad visszaélni; rámutat, hogy a Bíróság által a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi szövegén alapul, és nem akadályozza meg a szövegezés megváltoztatását, ami szükséges és sürgős, különösen miután a Szerződések és az Alapjogi Charta egyértelműen kimondják a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát;

| 6. | felhívja az intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy az 1049/2001/EK rendeletet szigorúan alkalmazzák, teljes körűen figyelembe véve a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, és hangolják össze hatályos belső szabályaikat a rendelet szövegével és szellemével, különös tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek elbírálásának határidejére, ugyanakkor biztosítsák, hogy ez ne eredményezze a határidők meghosszabbodását; felszólítja a Tanácsot, hogy tegye közzé a tanácsi munkacsoportok üléseinek jegyzőkönyvét, többek között – tekintettel az Access Info Europe ügyre – a tagállamok neveit és javaslatait is; |
| --- | --- |

6.

felhívja az intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy az 1049/2001/EK rendeletet szigorúan alkalmazzák, teljes körűen figyelembe véve a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, és hangolják össze hatályos belső szabályaikat a rendelet szövegével és szellemével, különös tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek elbírálásának határidejére, ugyanakkor biztosítsák, hogy ez ne eredményezze a határidők meghosszabbodását; felszólítja a Tanácsot, hogy tegye közzé a tanácsi munkacsoportok üléseinek jegyzőkönyvét, többek között – tekintettel az Access Info Europe ügyre – a tagállamok neveit és javaslatait is;

| 7. | felhívja az intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásakor szigorúan vizsgálják meg egy adott dokumentum, táblázat, ábra, bekezdés vagy mondat részleges nyilvánosságra hozatalának lehetőségeit; |
| --- | --- |

7.

felhívja az intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásakor szigorúan vizsgálják meg egy adott dokumentum, táblázat, ábra, bekezdés vagy mondat részleges nyilvánosságra hozatalának lehetőségeit;

| 8. | felszólítja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, hogy dolgozzanak az átláthatósággal kapcsolatos proaktívabb megközelítés továbbfejlesztésén azáltal, hogy weboldalukon nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a lehető legtöbb dokumentumtípust – többek között a belső igazgatási dokumentumokat is – felveszik azokat a nyilvánosság által hozzáférhető nyilvántartásaikba; úgy véli, hogy ez a megközelítés hozzájárul az átláthatóság tényleges biztosításához, valamint a szükségtelen jogviták megelőzéséhez, amelyek az intézmények és a polgárok számára egyaránt szükségtelen költségeket és terhet okozhatnak; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, hogy dolgozzanak az átláthatósággal kapcsolatos proaktívabb megközelítés továbbfejlesztésén azáltal, hogy weboldalukon nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a lehető legtöbb dokumentumtípust – többek között a belső igazgatási dokumentumokat is – felveszik azokat a nyilvánosság által hozzáférhető nyilvántartásaikba; úgy véli, hogy ez a megközelítés hozzájárul az átláthatóság tényleges biztosításához, valamint a szükségtelen jogviták megelőzéséhez, amelyek az intézmények és a polgárok számára egyaránt szükségtelen költségeket és terhet okozhatnak;

| 9. | felszólítja az intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy maradéktalanul hajtsák végre az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkét, és hozzanak létre a következő jellemzőkkel bíró nyilvános dokumentum-nyilvántartásokat: világos és hozzáférhető struktúrák; jó keresőfunkció; rendszeresen frissített információk az elkészített és nyilvántartásba vett új dokumentumokról; a nem nyilvános dokumentumokra való hivatkozások felvétele; felhasználói útmutató a nyilvántartásban szereplő dokumentumtípusokról a nyilvánosság tagjai általi felhasználás támogatása érdekében; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy maradéktalanul hajtsák végre az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkét, és hozzanak létre a következő jellemzőkkel bíró nyilvános dokumentum-nyilvántartásokat: világos és hozzáférhető struktúrák; jó keresőfunkció; rendszeresen frissített információk az elkészített és nyilvántartásba vett új dokumentumokról; a nem nyilvános dokumentumokra való hivatkozások felvétele; felhasználói útmutató a nyilvántartásban szereplő dokumentumtípusokról a nyilvánosság tagjai általi felhasználás támogatása érdekében;

| 10. | felszólítja az intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy rendszeresen és késedelem nélkül hozzák nyilvánosságra dokumentum-nyilvántartásaikban a nyilvánosság számára korábban nem elérhető mindazon dokumentumokat, amelyeket a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmekre válaszul már közzétettek; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy rendszeresen és késedelem nélkül hozzák nyilvánosságra dokumentum-nyilvántartásaikban a nyilvánosság számára korábban nem elérhető mindazon dokumentumokat, amelyeket a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmekre válaszul már közzétettek;

| 11. | felhívja az igazgatási szerveket, hogy az alapkérelmet követően teljes körűen ismertessék az 1049/2001/EK rendelet értelmében a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem hatálya alá tartozó valamennyi dokumentumot; |
| --- | --- |

11.

felhívja az igazgatási szerveket, hogy az alapkérelmet követően teljes körűen ismertessék az 1049/2001/EK rendelet értelmében a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem hatálya alá tartozó valamennyi dokumentumot;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az európai ombudsman megkeresése értékes lehetőség akkor, ha az érintett igazgatási szerv megerősítette a dokumentumhoz való hozzáférés megtagadását; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az ombudsman határozatainak kötelező végrehajtására nincs mód; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az európai ombudsman megkeresése értékes lehetőség akkor, ha az érintett igazgatási szerv megerősítette a dokumentumhoz való hozzáférés megtagadását; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az ombudsman határozatainak kötelező végrehajtására nincs mód;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a peres eljárás rendkívül hosszadalmas folyamat, amely magas, akár megfizethetetlen költségek kockázatával jár, és amelynek végkimenetele bizonytalan, így ésszerűtlenül nagy terhet ró azokra a polgárokra, akik kifogást kívánnak emelni a (részleges) hozzáférést megtagadó határozat ellen; hangsúlyozza, hogy ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmet elutasító határozat ellen nincs hatékony jogorvoslat; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a peres eljárás rendkívül hosszadalmas folyamat, amely magas, akár megfizethetetlen költségek kockázatával jár, és amelynek végkimenetele bizonytalan, így ésszerűtlenül nagy terhet ró azokra a polgárokra, akik kifogást kívánnak emelni a (részleges) hozzáférést megtagadó határozat ellen; hangsúlyozza, hogy ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmet elutasító határozat ellen nincs hatékony jogorvoslat;

| 14. | felszólítja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy a bírósági eljárások iránti igény csökkentése és egy valódi átláthatósági kultúra megteremtése érdekében sürgősen fogadjanak el a hozzáférés megtagadása miatt benyújtott panaszok kezelésére szolgáló gyorsabb, egyszerűbb és hozzáférhetőbb eljárásokat; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy a bírósági eljárások iránti igény csökkentése és egy valódi átláthatósági kultúra megteremtése érdekében sürgősen fogadjanak el a hozzáférés megtagadása miatt benyújtott panaszok kezelésére szolgáló gyorsabb, egyszerűbb és hozzáférhetőbb eljárásokat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a három intézmény, valamint a szervek és ügynökségek éves jelentéseinek összehasonlítható formátumban kellene adatokat szolgáltatniuk, többek között például a következőket: a kért dokumentumok száma, a kérelmek száma, azon dokumentumok száma, amelyekhez biztosították a (részleges) hozzáférést, a megerősítő kérelem benyújtása előtt, illetve után teljesített kérelmek száma, illetve a Bíróság által megítélt hozzáférések száma, a Bíróság által megítélt részleges hozzáférések száma és a megtagadott hozzáférések száma; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a három intézmény, valamint a szervek és ügynökségek éves jelentéseinek összehasonlítható formátumban kellene adatokat szolgáltatniuk, többek között például a következőket: a kért dokumentumok száma, a kérelmek száma, azon dokumentumok száma, amelyekhez biztosították a (részleges) hozzáférést, a megerősítő kérelem benyújtása előtt, illetve után teljesített kérelmek száma, illetve a Bíróság által megítélt hozzáférések száma, a Bíróság által megítélt részleges hozzáférések száma és a megtagadott hozzáférések száma;

| 16. | felhívja az uniós intézményeket, hogy a továbbiakban ne szorgalmazzák, hogy a bírósági eljárások költségei a kifogást emelő felet terheljék, valamint biztosítsák, hogy a polgárokat az eszközök hiánya ne akadályozza a határozatok elleni fellebbezésben; |
| --- | --- |

16.

felhívja az uniós intézményeket, hogy a továbbiakban ne szorgalmazzák, hogy a bírósági eljárások költségei a kifogást emelő felet terheljék, valamint biztosítsák, hogy a polgárokat az eszközök hiánya ne akadályozza a határozatok elleni fellebbezésben;

| 17. | megjegyzi, hogy a tagállamoknak alkalmazkodniuk kell a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új átláthatósági kerethez, amelyet jól szemléltet a T-59/09. sz. Németország kontra Bizottság ügy, amelyben Németország a „nemzetközi kapcsolatokkal” összefüggésben a közérdek védelmére hivatkozva kifogásolta a hozzá intézett felszólító levélhez kapcsolódó dokumentumok hozzáférhetővé tételét, a Törvényszék azonban kimondta, hogy a „nemzetközi kapcsolatok” fogalma uniós jogi fogalom, következésképpen nem alkalmazható a Bizottság és valamely tagállam közötti kommunikációra; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a tagállamoknak alkalmazkodniuk kell a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új átláthatósági kerethez, amelyet jól szemléltet a T-59/09. sz. Németország kontra Bizottság ügy, amelyben Németország a „nemzetközi kapcsolatokkal” összefüggésben a közérdek védelmére hivatkozva kifogásolta a hozzá intézett felszólító levélhez kapcsolódó dokumentumok hozzáférhetővé tételét, a Törvényszék azonban kimondta, hogy a „nemzetközi kapcsolatok” fogalma uniós jogi fogalom, következésképpen nem alkalmazható a Bizottság és valamely tagállam közötti kommunikációra;

| 18. | felhívja az uniós intézményeket, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekre és a megerősítő kérelmekre rövidebb időn belül válaszoljanak; |
| --- | --- |

18.

felhívja az uniós intézményeket, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekre és a megerősítő kérelmekre rövidebb időn belül válaszoljanak;

| 19. | célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy miként tehető átláthatóbbá a parlamenti Elnökségen és Elnökök Értekezletén belüli határozathozatal, mint például részletes jegyzőkönyvek készítése és azok nyilvánosságra hozatala révén; |
| --- | --- |

19.

célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy miként tehető átláthatóbbá a parlamenti Elnökségen és Elnökök Értekezletén belüli határozathozatal, mint például részletes jegyzőkönyvek készítése és azok nyilvánosságra hozatala révén;

Az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata

| 20. | csalódottságának ad hangot annak kapcsán, hogy az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos első olvasatbeli álláspontjának 2011 decemberében való elfogadása óta nem történt előrelépés, mivel a Tanács és a Bizottság nem mutatkozott késznek az érdemi tárgyalások folytatására; felhívja ezért a Tanácsot, hogy végre folytassa az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatát; felhívja a Tanácsot és a Parlamentet, hogy fogadjanak el egy olyan új eszközt, amely jelentősen nagyobb átláthatóságot biztosít, ideértve az EUMSZ 15. cikkének hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

csalódottságának ad hangot annak kapcsán, hogy az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos első olvasatbeli álláspontjának 2011 decemberében való elfogadása óta nem történt előrelépés, mivel a Tanács és a Bizottság nem mutatkozott késznek az érdemi tárgyalások folytatására; felhívja ezért a Tanácsot, hogy végre folytassa az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatát; felhívja a Tanácsot és a Parlamentet, hogy fogadjanak el egy olyan új eszközt, amely jelentősen nagyobb átláthatóságot biztosít, ideértve az EUMSZ 15. cikkének hatékony végrehajtását;

| 21. | felszólít minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget az 1049/2001/EK rendeletnek az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazására; teljes mértékben támogatja az Európai Gyógyszerügynökség azon gyakorlatát, hogy kérelemre nyilvánosságra hozza az uniós piacon forgalomban lévő gyógyszerekről készített klinikai vizsgálati jelentéseket, mihelyt az adott gyógyszerrel kapcsolatos döntéshozatali eljárás lezárult; hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet bármiféle felülvizsgálata során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az Aarhusi Egyezményt, és a felülvizsgálat keretében a kivételeket az Egyezmény maradéktalan betartása mellett kell meghatározni; |
| --- | --- |

21.

felszólít minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget az 1049/2001/EK rendeletnek az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazására; teljes mértékben támogatja az Európai Gyógyszerügynökség azon gyakorlatát, hogy kérelemre nyilvánosságra hozza az uniós piacon forgalomban lévő gyógyszerekről készített klinikai vizsgálati jelentéseket, mihelyt az adott gyógyszerrel kapcsolatos döntéshozatali eljárás lezárult; hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet bármiféle felülvizsgálata során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az Aarhusi Egyezményt, és a felülvizsgálat keretében a kivételeket az Egyezmény maradéktalan betartása mellett kell meghatározni;

| 22. | javasolja, hogy az egyes uniós intézmények és szervek irányítási struktúrájukon belül jelöljenek ki a megfelelés biztosításáért és a gyakorlatok javításáért felelős átláthatósági tisztviselőt; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy az egyes uniós intézmények és szervek irányítási struktúrájukon belül jelöljenek ki a megfelelés biztosításáért és a gyakorlatok javításáért felelős átláthatósági tisztviselőt;

| 23. | felhívja az intézményeket, hogy értékeljék és szükség esetén vizsgálják felül a jogellenes magatartás jelentésére vonatkozó belső előírásaikat, valamint szorgalmazza a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét; felszólítja különösen a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek a visszaélések bejelentése terén az uniós személyzetre alkalmazandó, 2012-ben elfogadott új szabályokkal és azok végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatos tapasztalatairól; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be a visszaélést bejelentők számára erkölcsi és pénzügyi védelmet biztosító javaslatot annak érdekében, hogy a demokratikus rendszer részeként e személyek megfelelő védelemben és támogatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

23.

felhívja az intézményeket, hogy értékeljék és szükség esetén vizsgálják felül a jogellenes magatartás jelentésére vonatkozó belső előírásaikat, valamint szorgalmazza a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét; felszólítja különösen a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek a visszaélések bejelentése terén az uniós személyzetre alkalmazandó, 2012-ben elfogadott új szabályokkal és azok végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatos tapasztalatairól; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be a visszaélést bejelentők számára erkölcsi és pénzügyi védelmet biztosító javaslatot annak érdekében, hogy a demokratikus rendszer részeként e személyek megfelelő védelemben és támogatásban részesüljenek;

Jelentéstétel

| 24. | felhívja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy hangolják össze a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló éves jelentéseiket, és hasonló, lehetőség szerint teljes és mindenre kiterjedő statisztikákat közöljenek, összehasonlítható formában (pl. a mellékletben szereplő, közvetlen összehasonlítást lehetővé tevő táblázatokban); |
| --- | --- |

24.

felhívja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy hangolják össze a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló éves jelentéseiket, és hasonló, lehetőség szerint teljes és mindenre kiterjedő statisztikákat közöljenek, összehasonlítható formában (pl. a mellékletben szereplő, közvetlen összehasonlítást lehetővé tevő táblázatokban);

| 25. | felhívja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy fogadják el a Parlament által a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló korábbi állásfoglalásában megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

25.

felhívja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy fogadják el a Parlament által a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló korábbi állásfoglalásában megfogalmazott ajánlásokat;

| 26. | felhívja az uniós intézményeket, hogy éves átláthatósági jelentéseikben adjanak választ a Parlament ajánlásaira; |
| --- | --- |

26.

felhívja az uniós intézményeket, hogy éves átláthatósági jelentéseikben adjanak választ a Parlament ajánlásaira;

Jogalkotási dokumentumok

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy nyilvános ülések, valamint a tagok felvételére vonatkozó eljárás, illetve a tagságra, az eljárásokra, a vizsgált dokumentumokra, a szavazatokra, a határozatokra és az ülések jegyzőkönyveire vonatkozó információk – online, szabványos formátumban történő – nyilvánossá tétele révén javítsa a szakértői csoportok és a komitológiai munkacsoportok átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a szakértői csoportok tagjainak és a komitológiai eljárásban részt vevőknek előzetesen nyilatkozniuk kell arról, hogy nincs-e személyes érdekeltségük a megtárgyalt témákban; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi főigazgatóság tekintetében javítsa és maradéktalanul hajtsa végre a felvételi eljárásra vonatkozó (többek között a kiegyensúlyozott összetétellel, az összeférhetetlenségi politikával és a nyilvános felhívásokkal kapcsolatos) belső iránymutatásokat és a költségvisszatérítési szabályokat; felszólítja továbbá arra, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló éves jelentések mellett a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben is számoljon be e kérdésekről; felszólítja a Bizottságot különösen arra, hogy számoljon be a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség érdekelt feleket tömörítő tanácsadó csoportjának működéséről; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy nyilvános ülések, valamint a tagok felvételére vonatkozó eljárás, illetve a tagságra, az eljárásokra, a vizsgált dokumentumokra, a szavazatokra, a határozatokra és az ülések jegyzőkönyveire vonatkozó információk – online, szabványos formátumban történő – nyilvánossá tétele révén javítsa a szakértői csoportok és a komitológiai munkacsoportok átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a szakértői csoportok tagjainak és a komitológiai eljárásban részt vevőknek előzetesen nyilatkozniuk kell arról, hogy nincs-e személyes érdekeltségük a megtárgyalt témákban; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi főigazgatóság tekintetében javítsa és maradéktalanul hajtsa végre a felvételi eljárásra vonatkozó (többek között a kiegyensúlyozott összetétellel, az összeférhetetlenségi politikával és a nyilvános felhívásokkal kapcsolatos) belső iránymutatásokat és a költségvisszatérítési szabályokat; felszólítja továbbá arra, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló éves jelentések mellett a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben is számoljon be e kérdésekről; felszólítja a Bizottságot különösen arra, hogy számoljon be a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség érdekelt feleket tömörítő tanácsadó csoportjának működéséről;

| 28. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a Parlamentet, hogy gondoskodjanak az informális háromoldalú egyeztetések fokozottabb átláthatóságáról azáltal, hogy nyilvános üléseket szerveznek, és alapvető szabályként szabványos és könnyen hozzáférhető online környezetben közzéteszik a dokumentációt, többek között az ütemterveket, a napirendeket, a jegyzőkönyveket, a vizsgált dokumentumokat, a módosításokat, az elfogadott határozatokat és a tagállami küldöttségekre, valamint az azok álláspontjára és jegyzőkönyveire vonatkozó információkat, az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kivételekre is figyelemmel; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a Parlamentet, hogy gondoskodjanak az informális háromoldalú egyeztetések fokozottabb átláthatóságáról azáltal, hogy nyilvános üléseket szerveznek, és alapvető szabályként szabványos és könnyen hozzáférhető online környezetben közzéteszik a dokumentációt, többek között az ütemterveket, a napirendeket, a jegyzőkönyveket, a vizsgált dokumentumokat, a módosításokat, az elfogadott határozatokat és a tagállami küldöttségekre, valamint az azok álláspontjára és jegyzőkönyveire vonatkozó információkat, az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kivételekre is figyelemmel;

| 29. | emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet minősített dokumentumokról szóló 9. cikke kompromisszum, amely már nem tükrözi a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta érvényes új alkotmányos és jogi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet minősített dokumentumokról szóló 9. cikke kompromisszum, amely már nem tükrözi a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta érvényes új alkotmányos és jogi kötelezettségeket;

| 30. | felszólítja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy minősítési kategóriáik szerint vezessenek naprakész nyilvános nyilvántartást a birtokukban lévő minősített dokumentumok számáról; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy minősítési kategóriáik szerint vezessenek naprakész nyilvános nyilvántartást a birtokukban lévő minősített dokumentumok számáról;

A dokumentumok titkosítása

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amelyben egyértelmű szabályokat és kritériumokat határoz meg a dokumentumok uniós intézmények, szervek és hivatalok általi titkosítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amelyben egyértelmű szabályokat és kritériumokat határoz meg a dokumentumok uniós intézmények, szervek és hivatalok általi titkosítására vonatkozóan;

| 32. | felhívja az intézményeket, hogy az 1049/2001/EK rendelettel összhangban vizsgálják meg és indokolják a zárt ülésekre irányuló kérelmeket; |
| --- | --- |

32.

felhívja az intézményeket, hogy az 1049/2001/EK rendelettel összhangban vizsgálják meg és indokolják a zárt ülésekre irányuló kérelmeket;

| 33. | felhívja az uniós intézményeket, hogy hozzanak létre a dokumentumok titkosításáért és a zárt ülésekre irányuló kérelmek vizsgálatáért felelős független uniós ellenőrző hatóságot; |
| --- | --- |

33.

felhívja az uniós intézményeket, hogy hozzanak létre a dokumentumok titkosításáért és a zárt ülésekre irányuló kérelmek vizsgálatáért felelős független uniós ellenőrző hatóságot;

Pénzügyi információk

| 34. | felszólítja az intézményeket, hogy tegyék nyilvánosan elérhetővé és hozzáférhetővé a polgárok számára az uniós költségvetésre, annak végrehajtására és az uniós források és támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó dokumentumokat, és hangsúlyozza, hogy az ilyen dokumentumokat külön weboldalon és adatbázisban, valamint az Unión belüli pénzügyi átláthatóság biztosítása érdekében létrehozott adatbázisban is hozzáférhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az intézményeket, hogy tegyék nyilvánosan elérhetővé és hozzáférhetővé a polgárok számára az uniós költségvetésre, annak végrehajtására és az uniós források és támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó dokumentumokat, és hangsúlyozza, hogy az ilyen dokumentumokat külön weboldalon és adatbázisban, valamint az Unión belüli pénzügyi átláthatóság biztosítása érdekében létrehozott adatbázisban is hozzáférhetővé kell tenni;

Nemzetközi tárgyalások

| 35. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivételt rutinszerűen alkalmazzák a dokumentumok titkosításának indokaként; |
| --- | --- |

35.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivételt rutinszerűen alkalmazzák a dokumentumok titkosításának indokaként;

| 36. | emlékeztet arra, hogy egy intézménynek, ha úgy dönt, hogy megtagadja a hozzáférést egy olyan dokumentumhoz, amelynek a hozzáférhetővé tételét kérték tőle, főszabály szerint magyarázatot kell adnia arra a kérdésre, hogy az e dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen miként sérthetné a nemzetközi kapcsolatokhoz fűződő közérdeket; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy egy intézménynek, ha úgy dönt, hogy megtagadja a hozzáférést egy olyan dokumentumhoz, amelynek a hozzáférhetővé tételét kérték tőle, főszabály szerint magyarázatot kell adnia arra a kérdésre, hogy az e dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen miként sérthetné a nemzetközi kapcsolatokhoz fűződő közérdeket;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az említett elvek ellenére ez a gyakorlatban továbbra sem valósul meg, amint azt a Törvényszék T-529/09. sz. In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélete is szemlélteti, amelynek tárgya a Tanács Jogi Szolgálatának az EU és az Egyesült Államok közötti TFTP megállapodásról szóló véleményéhez való hozzáférés Tanács általi megtagadása; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az említett elvek ellenére ez a gyakorlatban továbbra sem valósul meg, amint azt a Törvényszék T-529/09. sz. In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélete is szemlélteti, amelynek tárgya a Tanács Jogi Szolgálatának az EU és az Egyesült Államok közötti TFTP megállapodásról szóló véleményéhez való hozzáférés Tanács általi megtagadása;

A Jogi Szolgálatok véleményei

| 38. | hangsúlyozza, hogy az intézmények jogi szolgálatainak véleményeit főszabály szerint nyilvánossá kell tenni, amint azt a Bíróság Turco-ügyben hozott ítélete is hangsúlyozta, amikor kimondta, hogy „az 1049/2001/EK rendelet célja – mint azt a (4) preambulumbekezdése és az 1. cikke kimondja –, hogy a lehető legszélesebb körű hozzáférési jogot biztosítsa a nyilvánosság számára az intézmények dokumentumaihoz” (16); |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az intézmények jogi szolgálatainak véleményeit főszabály szerint nyilvánossá kell tenni, amint azt a Bíróság Turco-ügyben hozott ítélete is hangsúlyozta, amikor kimondta, hogy „az 1049/2001/EK rendelet célja – mint azt a (4) preambulumbekezdése és az 1. cikke kimondja –, hogy a lehető legszélesebb körű hozzáférési jogot biztosítsa a nyilvánosság számára az intézmények dokumentumaihoz” (16);

| 39. | emlékeztet arra, hogy a 4. cikk (2) bekezdése második francia bekezdése szerinti, jogi tanácsadásra vonatkozó kivétel alkalmazhatóságának vizsgálata előtt az érintett intézménynek meg kell győződnie arról, hogy a dokumentum, melynek közzétételét kérelmezték, valóban jogi véleményt érint-e, ennek megerősítése esetén pedig meg kell határoznia, hogy annak melyek azok a részei, amelyek ténylegesen érintettek, vagyis az említett kivétel hatálya alá tartozhatnak (a Turco-ügyben hozott ítélet 38. pontja); |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a 4. cikk (2) bekezdése második francia bekezdése szerinti, jogi tanácsadásra vonatkozó kivétel alkalmazhatóságának vizsgálata előtt az érintett intézménynek meg kell győződnie arról, hogy a dokumentum, melynek közzétételét kérelmezték, valóban jogi véleményt érint-e, ennek megerősítése esetén pedig meg kell határoznia, hogy annak melyek azok a részei, amelyek ténylegesen érintettek, vagyis az említett kivétel hatálya alá tartozhatnak (a Turco-ügyben hozott ítélet 38. pontja);

| 40. | felhívja az intézményeket, hogy tartsák tiszteletben a Jogi Szolgálatok jogalkotási eljárás keretében kidolgozott véleményeiről szóló Turco-ügyben hozott ítéletet, amely kimondta, hogy „épp az ezzel kapcsolatos átláthatóság az, amely – a különböző álláspontok nyílt megvitatását lehetővé téve – hozzájárul az intézményeknek az európai polgárok vonatkozásában fennálló nagyobb legitimitásához, valamint az európai polgárok bizalmának növeléséhez”, és hogy „[v]alójában sokkal inkább az információ és a vita hiánya az, amely kételyeket ébreszthet a polgárokban, nem csupán valamely egyedi aktus jogszerűségét illetően, hanem az egész döntéshozatali eljárás legitimitásával kapcsolatban is” (17); |
| --- | --- |

40.

felhívja az intézményeket, hogy tartsák tiszteletben a Jogi Szolgálatok jogalkotási eljárás keretében kidolgozott véleményeiről szóló Turco-ügyben hozott ítéletet, amely kimondta, hogy „épp az ezzel kapcsolatos átláthatóság az, amely – a különböző álláspontok nyílt megvitatását lehetővé téve – hozzájárul az intézményeknek az európai polgárok vonatkozásában fennálló nagyobb legitimitásához, valamint az európai polgárok bizalmának növeléséhez”, és hogy „[v]alójában sokkal inkább az információ és a vita hiánya az, amely kételyeket ébreszthet a polgárokban, nem csupán valamely egyedi aktus jogszerűségét illetően, hanem az egész döntéshozatali eljárás legitimitásával kapcsolatban is” (17);

| 41. | hangsúlyozza, hogy a T–529/09. sz. In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélettel (18) összhangban a szóban forgó érdek konkrét és előre látható sérelme nem állapítható meg csak azon az alapon, hogy az intézmények félnek a polgárok elé tárni az Unió nemzetközi fellépésének jogalapját illetően közöttük kialakult nézetkülönbségeket, és ezáltal kételyeket kelteni a közvéleményben e fellépés jogszerűségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a T–529/09. sz. In ‘t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélettel (18) összhangban a szóban forgó érdek konkrét és előre látható sérelme nem állapítható meg csak azon az alapon, hogy az intézmények félnek a polgárok elé tárni az Unió nemzetközi fellépésének jogalapját illetően közöttük kialakult nézetkülönbségeket, és ezáltal kételyeket kelteni a közvéleményben e fellépés jogszerűségével kapcsolatban;

A kartellekkel kapcsolatos engedékenységi politika

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Bíróság a C-536/11. sz. ügyben hozott ítélet 43. pontjában kimondta, hogy „[a nemzeti bíróságoknak] minden, a [kartellaktákba] való betekintés iránti kérelmet eseti alapon kell [értékelniük], az ügy valamennyi elemének figyelembevételével”; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Bíróság a C-536/11. sz. ügyben hozott ítélet 43. pontjában kimondta, hogy „[a nemzeti bíróságoknak] minden, a [kartellaktákba] való betekintés iránti kérelmet eseti alapon kell [értékelniük], az ügy valamennyi elemének figyelembevételével”;

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(2)  HL L 243., 2003.9.27., 1. o.

(3)  HL C 51. E, 2013.2.22., 72. o.

(4)  Lásd a C-135/11 P. sz. IFAW kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet, amelynek 75. pontja kimondja, hogy mivel maga nem tanulmányozta a kért dokumentumot, „a Törvényszék nem tudta konkrétan értékelni, hogy az e dokumentumhoz való hozzáférés érvényesen megtagadható volt-e [a] [...] kivételek alapján”.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0369.

(6)  HL C 286. E, 2010.10.22., 12. o.

(7)  A T-529/09. sz. In ’t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélet 19. pontja.

(8)  A T-529/09. sz. In ’t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélet 75. pontja.

(9)  A Bizottság nem közölte a kért dokumentumok számát. A bizottsági dokumentumokra irányuló alapkérelmek száma 2011-ben 6 447, 2012-ben pedig 6 014 volt.

(10)  Tanács kontra In ’t Veld ügy (a Sophie In ‘t Veld támogatását célzó európai parlamenti intézkedés).

(11)  Batchelor (T-362/08. sz. ügy), IFAW II (T-250/08. sz. ügy), Navigazione Libera del Golfo (T-109/05. és T-444/05. sz. ügy), Jordana (T-161/04. sz. ügy), CDC (T-437/08. sz. ügy) és LPN (T-29/08. sz. ügy).

(12)  Németország kontra Bizottság (T-59/09. sz. ügy), EnBW kontra Bizottság (T-344/08. sz. ügy), Sviluppo Globale (T-6/10. sz. ügy), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10. sz. ügy), Evropaïki Dynamiki (T-167/10. sz. ügy).

(13)  A másik a T-82/08. sz. Dennekamp ügyben hozott ítélet, amelyben a Törvényszék megerősítette a személyes adatok védelmén alapuló európai parlamenti határozatot.

(14)  Lásd az IFAW ügyben hozott ítéletet, amelynek tárgya a valamely tagállamtól származó dokumentumok, valamint a Törvényszéknek az érintett dokumentumok vizsgálatára vonatkozó kötelezettsége; lásd továbbá az összefonódások ellenőrzésére irányuló eljáráshoz kapcsolódó két további, a C-477/10 P. sz. Agrofert ügyben és a C-404/10 P. sz. Éditions Odile Jacob ügyben hozott ítéletet. E három bírósági ítéletet a Bizottság éves jelentése nem ismerteti.

(15)  A C-280/11 P. sz. Tanács kontra Access Info Europe ügyben hozott ítélet.

(16)  A C–39/05 P. és C–52/05 P. sz. Svédország és Turco kontra Tanács és Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet 35. pontja.

(17)  A C–39/05 P. és C–52/05 P. sz. Svédország és Turco kontra Tanács és Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet 59. pontja.

(18)  A T-529/09. sz. In ’t Veld kontra Tanács ügyben hozott ítélet 75. pontja.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/35

---

P7_TA(2014)0204

A Petíciós Bizottság 2013. évi tevékenységei

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2013. évi tevékenységéről (2014/2008(INI))

(2017/C 378/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a petíciós jog jelentőségére és annak fontosságára, hogy a parlamenti szervek haladéktalanul értesüljenek az európai polgárok és lakosok konkrét aggodalmairól és véleményéről, amint arról az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. és 227. cikke rendelkezik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a petíciós jog jelentőségére és annak fontosságára, hogy a parlamenti szervek haladéktalanul értesüljenek az európai polgárok és lakosok konkrét aggodalmairól és véleményéről, amint arról az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. és 227. cikke rendelkezik,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire, különösen 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire, különösen 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0131/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0131/2014),

| A. | szem előtt tartva, hogy 2013-ban, a polgárok európai évében 2 885 petíció érkezett be, ami a 2012-es évhez képest csaknem 45 %-os növekedést jelent; és tudomásul véve, hogy a jelenlegi parlamenti ciklusban eddig közel 10 000 petíciót vettek nyilvántartásba; |
| --- | --- |

A.

szem előtt tartva, hogy 2013-ban, a polgárok európai évében 2 885 petíció érkezett be, ami a 2012-es évhez képest csaknem 45 %-os növekedést jelent; és tudomásul véve, hogy a jelenlegi parlamenti ciklusban eddig közel 10 000 petíciót vettek nyilvántartásba;

| B. | mivel ez a számadat ugyan még mindig csekély az Európai Unió népességéhez képest, azt azonban jelzi, hogy határozottan javult a petíciós joggal kapcsolatos tudatosság, és nőttek a petíciós folyamat hasznosságával kapcsolatos jogos elvárások, amely folyamatra olyan eszközként tekintenek, amellyel fel lehet hívni az európai intézmények és a tagállamok figyelmét az egyéneket, a helyi közösségeket, a nem kormányzati szervezeteket és az önkéntes egyesületeket, valamint a magánvállalkozásokat foglalkoztató kérdésekre; |
| --- | --- |

B.

mivel ez a számadat ugyan még mindig csekély az Európai Unió népességéhez képest, azt azonban jelzi, hogy határozottan javult a petíciós joggal kapcsolatos tudatosság, és nőttek a petíciós folyamat hasznosságával kapcsolatos jogos elvárások, amely folyamatra olyan eszközként tekintenek, amellyel fel lehet hívni az európai intézmények és a tagállamok figyelmét az egyéneket, a helyi közösségeket, a nem kormányzati szervezeteket és az önkéntes egyesületeket, valamint a magánvállalkozásokat foglalkoztató kérdésekre;

| C. | mivel az európai polgárok közvetlen képviseletét az egyetlen általuk választott uniós intézmény, az Európai Parlament látja el; szem előtt tartva, hogy a petíciós jog lehetőséget kínál számukra, hogy közvetlenül forduljanak képviselőikhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai polgárok közvetlen képviseletét az egyetlen általuk választott uniós intézmény, az Európai Parlament látja el; szem előtt tartva, hogy a petíciós jog lehetőséget kínál számukra, hogy közvetlenül forduljanak képviselőikhez;

| D. | szem előtt tartva, hogy a petíciós jog révén az Európai Parlament fogékonyabb az uniós polgárok és lakosok felvetéseire, ugyanakkor nyílt, demokratikus és átlátható mechanizmust tud biztosítani az emberek számára ahhoz, hogy jogos és indokolt esetben peren kívüli jogorvoslatot nyerjenek panaszaikra, különösen ha azok az európai jogszabályok végrehajtásának problémáihoz kapcsolódnak; mivel a petíciók értékes visszajelzést adnak mind az uniós, mind a nemzeti szintű jogalkotók, mind pedig a végrehajtó testületek számára; |
| --- | --- |

D.

szem előtt tartva, hogy a petíciós jog révén az Európai Parlament fogékonyabb az uniós polgárok és lakosok felvetéseire, ugyanakkor nyílt, demokratikus és átlátható mechanizmust tud biztosítani az emberek számára ahhoz, hogy jogos és indokolt esetben peren kívüli jogorvoslatot nyerjenek panaszaikra, különösen ha azok az európai jogszabályok végrehajtásának problémáihoz kapcsolódnak; mivel a petíciók értékes visszajelzést adnak mind az uniós, mind a nemzeti szintű jogalkotók, mind pedig a végrehajtó testületek számára;

| E. | mivel meg kell akadályozni a biológiai sokféleség további helyrehozhatatlan csökkenését, különösen a Natura 2000 keretében kijelölt területeken; mivel a tagállamok vállalták a természetes élőhelyekről szóló (92/43/EGK) irányelv és a madárvédelmi (79/409/EGK) irányelv hatálya alá tartozó különleges természetvédelmi területetek védelmének biztosítását; mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is; |
| --- | --- |

E.

mivel meg kell akadályozni a biológiai sokféleség további helyrehozhatatlan csökkenését, különösen a Natura 2000 keretében kijelölt területeken; mivel a tagállamok vállalták a természetes élőhelyekről szóló (92/43/EGK) irányelv és a madárvédelmi (79/409/EGK) irányelv hatálya alá tartozó különleges természetvédelmi területetek védelmének biztosítását; mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is;

| F. | mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban; mivel a petíciós folyamat arra is alkalmas, hogy – különösen gazdasági válság és társadalmi elégedetlenség idején – valós képet adjon az európai társadalomban húzódó feszültségekről, így például a világ pénzügyi piacai és bankrendszerei összeomlásának hatására az európai lakosság körében megjelent problémákról; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság 2013 szeptemberében e tárgyban nyilvános meghallgatást szervezett a petíciók benyújtóinak részvételével; mivel a bankszektoron belüli jogellenes pénzügyi gyakorlatokra és a fogyasztói jogokkal való visszaélésekre vonatkozó számos petíció felkeltette a bizottság figyelmét, különös tekintettel azon drámai következményekre, hogy a jelzálogkölcsönök visszaélést jelentő záradékainak eredményeképpen egész családokat lakoltattak ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban; mivel a petíciós folyamat arra is alkalmas, hogy – különösen gazdasági válság és társadalmi elégedetlenség idején – valós képet adjon az európai társadalomban húzódó feszültségekről, így például a világ pénzügyi piacai és bankrendszerei összeomlásának hatására az európai lakosság körében megjelent problémákról; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság 2013 szeptemberében e tárgyban nyilvános meghallgatást szervezett a petíciók benyújtóinak részvételével; mivel a bankszektoron belüli jogellenes pénzügyi gyakorlatokra és a fogyasztói jogokkal való visszaélésekre vonatkozó számos petíció felkeltette a bizottság figyelmét, különös tekintettel azon drámai következményekre, hogy a jelzálogkölcsönök visszaélést jelentő záradékainak eredményeképpen egész családokat lakoltattak ki;

| G. | mivel a Petíciós Bizottsághoz intézett petíciók gyakran hasznos információt nyújtottak más európai parlamenti bizottságoknak, amelyek feladata az európai polgárok és lakosok jövőjéhez társadalmi-gazdasági és környezeti szempontból biztonságosabb, szilárdabb, igazságosabb és kedvezőbb alapot teremtő jogszabályok megfogalmazása; |
| --- | --- |

G.

mivel a Petíciós Bizottsághoz intézett petíciók gyakran hasznos információt nyújtottak más európai parlamenti bizottságoknak, amelyek feladata az európai polgárok és lakosok jövőjéhez társadalmi-gazdasági és környezeti szempontból biztonságosabb, szilárdabb, igazságosabb és kedvezőbb alapot teremtő jogszabályok megfogalmazása;

| H. | mivel minden petíciót érdemben kell megvizsgálni és kezelni, akkor is, ha csak egyetlen uniós polgár vagy lakos nyújtja be, és minden petíciót benyújtó személynek joga van ahhoz, hogy saját nyelvén kapjon választ; |
| --- | --- |

H.

mivel minden petíciót érdemben kell megvizsgálni és kezelni, akkor is, ha csak egyetlen uniós polgár vagy lakos nyújtja be, és minden petíciót benyújtó személynek joga van ahhoz, hogy saját nyelvén kapjon választ;

| I. | szem előtt tartva, hogy a feldolgozáshoz és a válaszadáshoz szükséges idő a beérkezett petíció természetétől és összetettségétől függően változik, ugyanakkor minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a petíció benyújtója ésszerű időn belül és elfogadható módon, nemcsak eljárási, hanem tartalmi szempontból is megfelelő választ kapjon az aggályaira; |
| --- | --- |

I.

szem előtt tartva, hogy a feldolgozáshoz és a válaszadáshoz szükséges idő a beérkezett petíció természetétől és összetettségétől függően változik, ugyanakkor minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a petíció benyújtója ésszerű időn belül és elfogadható módon, nemcsak eljárási, hanem tartalmi szempontból is megfelelő választ kapjon az aggályaira;

| J. | mivel az olyan petíciókat benyújtó személyek, akiknek a petícióját később a Petíciós Bizottság rendes ülésén tárgyalják, teljes joggal részt vehetnek az ülésen, joguk van részletesebben ismertetni a petíciójukat, és ezáltal aktívan közreműködni a bizottság munkájában, első kézből származó kiegészítő információt biztosítva a bizottság tagjainak és az Európai Bizottságnak, valamint a tagállamok esetlegesen jelen lévő képviselőinek; és mivel 2013-ban a petíciók benyújtói közül 185-en voltak jelen és vettek részt aktívan a bizottság tanácskozásain; |
| --- | --- |

J.

mivel az olyan petíciókat benyújtó személyek, akiknek a petícióját később a Petíciós Bizottság rendes ülésén tárgyalják, teljes joggal részt vehetnek az ülésen, joguk van részletesebben ismertetni a petíciójukat, és ezáltal aktívan közreműködni a bizottság munkájában, első kézből származó kiegészítő információt biztosítva a bizottság tagjainak és az Európai Bizottságnak, valamint a tagállamok esetlegesen jelen lévő képviselőinek; és mivel 2013-ban a petíciók benyújtói közül 185-en voltak jelen és vettek részt aktívan a bizottság tanácskozásain;

| K. | szem előtt tartva, hogy a Petíciós Bizottság tevékenységei kizárólag a petíciók benyújtóitól kapott információkon és hozzászólásokon, valamint az egyes ügyekben folytatott saját vizsgálatainak eredményein alapulnak, és ezeket egészíti ki szükség esetén az Európai Bizottságtól, a tagállamoktól vagy más szervektől származó további szakértői ismeretekkel; továbbá szem előtt tartva, hogy a napirendre tűzött kérdések fontossági sorrendjéről és a napirendek összetételéről tagjainak demokratikusan meghozott határozatai alapján dönt; |
| --- | --- |

K.

szem előtt tartva, hogy a Petíciós Bizottság tevékenységei kizárólag a petíciók benyújtóitól kapott információkon és hozzászólásokon, valamint az egyes ügyekben folytatott saját vizsgálatainak eredményein alapulnak, és ezeket egészíti ki szükség esetén az Európai Bizottságtól, a tagállamoktól vagy más szervektől származó további szakértői ismeretekkel; továbbá szem előtt tartva, hogy a napirendre tűzött kérdések fontossági sorrendjéről és a napirendek összetételéről tagjainak demokratikusan meghozott határozatai alapján dönt;

| L. | szem előtt tartva, hogy a Szerződés feltételei és a Parlament szabályai alapján a petíciók elfogadhatóságára vonatkozóan megállapított kritériumok kimondják, hogy a petícióknak az Unió tevékenységi köréhez tartozó kérdésekkel kell foglalkozniuk, amelyek közvetlenül érintik a petíciók benyújtóit; továbbá szem előtt tartva, hogy ennek következtében a beérkezett petíciók egy része elfogadhatatlannak minősül, mert nem felel meg e kritériumoknak; |
| --- | --- |

L.

szem előtt tartva, hogy a Szerződés feltételei és a Parlament szabályai alapján a petíciók elfogadhatóságára vonatkozóan megállapított kritériumok kimondják, hogy a petícióknak az Unió tevékenységi köréhez tartozó kérdésekkel kell foglalkozniuk, amelyek közvetlenül érintik a petíciók benyújtóit; továbbá szem előtt tartva, hogy ennek következtében a beérkezett petíciók egy része elfogadhatatlannak minősül, mert nem felel meg e kritériumoknak;

| M. | mivel a petíciós jog a polgárok részvételének és az általuk gyakorolt demokratikus ellenőrzésnek az egyik kulcsfontosságú eszköze, amelynek megfelelő végrehajtását az eljárás elejétől a végéig biztosítani kell; mivel egy ilyen jogot kormányérdekektől függetlenül, teljes mértékben garantálni kell; mivel ezt az elvet a petíciók e Parlamenten és a Bizottságon belüli kezelése során uniós szinten példaértékűen kell alkalmazni; |
| --- | --- |

M.

mivel a petíciós jog a polgárok részvételének és az általuk gyakorolt demokratikus ellenőrzésnek az egyik kulcsfontosságú eszköze, amelynek megfelelő végrehajtását az eljárás elejétől a végéig biztosítani kell; mivel egy ilyen jogot kormányérdekektől függetlenül, teljes mértékben garantálni kell; mivel ezt az elvet a petíciók e Parlamenten és a Bizottságon belüli kezelése során uniós szinten példaértékűen kell alkalmazni;

| N. | mivel a fent említett kritériumokat a bíróságok előtt is tesztelték, és az Európai Unió Bíróságának ítéletei – például a T-308/07. sz. ügyben – helybenhagyták a petíciós jogra vonatkozó kritériumokat és azt a kitételt, hogy az elfogadhatatlan petíciókról szóló nyilatkozatoknak megalapozottnak kell lenniük, és azokat a petíció benyújtójával folytatott későbbi levelezésben a bizottságnak meg kell indokolnia; e tekintetben példaként említhetők még a T-280/09. és T-160/10. sz. ügyek is olyan petíciókkal összefüggésben, amelyek tartalmi szempontból esetleg túlságosan pontatlannak minősülnek; |
| --- | --- |

N.

mivel a fent említett kritériumokat a bíróságok előtt is tesztelték, és az Európai Unió Bíróságának ítéletei – például a T-308/07. sz. ügyben – helybenhagyták a petíciós jogra vonatkozó kritériumokat és azt a kitételt, hogy az elfogadhatatlan petíciókról szóló nyilatkozatoknak megalapozottnak kell lenniük, és azokat a petíció benyújtójával folytatott későbbi levelezésben a bizottságnak meg kell indokolnia; e tekintetben példaként említhetők még a T-280/09. és T-160/10. sz. ügyek is olyan petíciókkal összefüggésben, amelyek tartalmi szempontból esetleg túlságosan pontatlannak minősülnek;

| O. | mivel a válság által az európai polgárokra és lakosokra gyakorolt hatásokkal összefüggésben beérkezett petíciók mellett a petíciók benyújtóit foglalkoztató további fontos kérdések a környezetvédelmi joghoz (különösen a hulladék- és a vízgazdálkodással kapcsolatos kérdésekhez), az alapvető jogokhoz (különösen a gyermekek jogaihoz, a fogyatékossággal élők jogaihoz és az egészségügyi vonatkozású kérdésekhez), a személyes tulajdonhoz és az ingatlanhoz való joghoz, valamint a személyek szabad mozgását, a különböző szempontok szerinti – különösen az etnikai, kulturális vagy nyelvi alapú – hátrányos megkülönböztetést, a vízumügyeket, a bevándorlást és a foglalkoztatást érintő kérdésekhez kapcsolódtak, miközben több petíció foglalkozott az igazságszolgáltatással, a feltételezett korrupcióval, a jogi eljárások késedelmeivel és számos egyéb tevékenységi területtel is; |
| --- | --- |

O.

mivel a válság által az európai polgárokra és lakosokra gyakorolt hatásokkal összefüggésben beérkezett petíciók mellett a petíciók benyújtóit foglalkoztató további fontos kérdések a környezetvédelmi joghoz (különösen a hulladék- és a vízgazdálkodással kapcsolatos kérdésekhez), az alapvető jogokhoz (különösen a gyermekek jogaihoz, a fogyatékossággal élők jogaihoz és az egészségügyi vonatkozású kérdésekhez), a személyes tulajdonhoz és az ingatlanhoz való joghoz, valamint a személyek szabad mozgását, a különböző szempontok szerinti – különösen az etnikai, kulturális vagy nyelvi alapú – hátrányos megkülönböztetést, a vízumügyeket, a bevándorlást és a foglalkoztatást érintő kérdésekhez kapcsolódtak, miközben több petíció foglalkozott az igazságszolgáltatással, a feltételezett korrupcióval, a jogi eljárások késedelmeivel és számos egyéb tevékenységi területtel is;

| P. | szem előtt tartva, hogy mivel a petíciók benyújtói közül sokan – különösen a fiatalabb népességi csoportok – rendszeresen használják a közösségi médiát kommunikációs csatornaként, a Petíciós Bizottság az Európai Parlament égisze alatt kialakította saját hálózatát, és egyre nő rendszeres követőinek száma a mainstream közösségi médiában, akik különösen aktívnak és hasznosnak bizonyultak a bizottsági üléseket övező időszakban; továbbá mivel a bizottság hírlevele, a PETI Journal ugyancsak jelentős számú – pillanatnyilag 1 500 – rendszeres előfizetővel rendelkezik; |
| --- | --- |

P.

szem előtt tartva, hogy mivel a petíciók benyújtói közül sokan – különösen a fiatalabb népességi csoportok – rendszeresen használják a közösségi médiát kommunikációs csatornaként, a Petíciós Bizottság az Európai Parlament égisze alatt kialakította saját hálózatát, és egyre nő rendszeres követőinek száma a mainstream közösségi médiában, akik különösen aktívnak és hasznosnak bizonyultak a bizottsági üléseket övező időszakban; továbbá mivel a bizottság hírlevele, a PETI Journal ugyancsak jelentős számú – pillanatnyilag 1 500 – rendszeres előfizetővel rendelkezik;

| Q. | mivel ugyanebben az összefüggésben a Petíciós Bizottság az Európai Parlament megfelelő szolgálataival közösen dolgozott azon, hogy egy új soknyelvű webportált alakítson ki, amely az Europarl honlapon a petíciók benyújtására szolgáló korábbi, korlátozottabb működésű elektronikus eszközt váltja fel; mivel az új portál egyszerre szolgál az adminisztratív hatékonyság növelésére és a petíciós folyamat átláthatóságának és interaktivitásának fokozására, ami a petíciók benyújtóinak, az európai parlamenti képviselőknek és a nagyközönségnek egyaránt előnyére válik; |
| --- | --- |

Q.

mivel ugyanebben az összefüggésben a Petíciós Bizottság az Európai Parlament megfelelő szolgálataival közösen dolgozott azon, hogy egy új soknyelvű webportált alakítson ki, amely az Europarl honlapon a petíciók benyújtására szolgáló korábbi, korlátozottabb működésű elektronikus eszközt váltja fel; mivel az új portál egyszerre szolgál az adminisztratív hatékonyság növelésére és a petíciós folyamat átláthatóságának és interaktivitásának fokozására, ami a petíciók benyújtóinak, az európai parlamenti képviselőknek és a nagyközönségnek egyaránt előnyére válik;

| R. | emlékeztetve ezzel összefüggésben a 2012. évi éves jelentés alapján fenntartott álláspontjára, miszerint hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanabbá teszi a petíciós folyamatot, miközben megőrzi a Petíciós Bizottság tagjainak részvételi jogait annak érdekében, hogy a petíciók kezelése még eljárási szinten is megfeleljen a bírósági felülvizsgálat kívánalmainak; |
| --- | --- |

R.

emlékeztetve ezzel összefüggésben a 2012. évi éves jelentés alapján fenntartott álláspontjára, miszerint hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanabbá teszi a petíciós folyamatot, miközben megőrzi a Petíciós Bizottság tagjainak részvételi jogait annak érdekében, hogy a petíciók kezelése még eljárási szinten is megfeleljen a bírósági felülvizsgálat kívánalmainak;

| S. | mivel a Petíciós Bizottság továbbra is élénken érdeklődik az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó rendelet alkalmazási módja iránt, és tudatában van a hatályos jogi keret számos gyengeségének és meglehetősen körülményes jellegének, amely az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által a rendelet kidolgozása során tett erőfeszítések ellenére sem közvetíti teljes mértékben a Szerződésben foglalt rendelkezések szellemét; és mivel a felülvizsgálati záradék értelmében a Parlamentnek a hatálybalépést követően három évvel eszmecserét kell folytatnia a rendelet felülvizsgálatáról; |
| --- | --- |

S.

mivel a Petíciós Bizottság továbbra is élénken érdeklődik az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó rendelet alkalmazási módja iránt, és tudatában van a hatályos jogi keret számos gyengeségének és meglehetősen körülményes jellegének, amely az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által a rendelet kidolgozása során tett erőfeszítések ellenére sem közvetíti teljes mértékben a Szerződésben foglalt rendelkezések szellemét; és mivel a felülvizsgálati záradék értelmében a Parlamentnek a hatálybalépést követően három évvel eszmecserét kell folytatnia a rendelet felülvizsgálatáról;

| T. | mivel hamarosan végre kell hajtani az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet azon rendelkezéseit, amelyek egy sikeres kezdeményezés számára az Európai Parlament épületeiben megrendezett nyilvános meghallgatásra vonatkoznak, mégpedig a Petíciós Bizottság mellett a kezdeményezés tárgyára vonatkozóan jogalkotási hatáskörrel rendelkező felelős bizottság bevonásával, a Parlament eljárási szabályzata és az Elnökség által elfogadott végrehajtási szabályok értelmében; |
| --- | --- |

T.

mivel hamarosan végre kell hajtani az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet azon rendelkezéseit, amelyek egy sikeres kezdeményezés számára az Európai Parlament épületeiben megrendezett nyilvános meghallgatásra vonatkoznak, mégpedig a Petíciós Bizottság mellett a kezdeményezés tárgyára vonatkozóan jogalkotási hatáskörrel rendelkező felelős bizottság bevonásával, a Parlament eljárási szabályzata és az Elnökség által elfogadott végrehajtási szabályok értelmében;

| U. | szem előtt tartva, hogy a vizsgált petíciókkal kapcsolatban szervezett tényfeltáró látogatások lényeges szerepet játszanak, és azokat rendszeresen olyan kérdésekben szervezi meg a bizottság, amelyeknek különös jelentőséget tulajdonít, valamint tekintettel annak szükségességére, hogy az ilyen látogatásokról készült jelentéseket a lehető legjobb minőség, legnagyobb fokú megbízhatóság és a résztvevők közötti, kívánatos konszenzushoz vezető, hű együttműködés jellemezze; emlékeztet a 2013-ban Spanyolországban (kétszer), Lengyelországban, Dániában és Görögországban tett látogatásokra; mivel a látogatások gyakorlati előkészületeivel kapcsolatos nagyobb fokú rugalmasság – főként a választható hetek vonatkozásában – hozzájárulna ahhoz, hogy e látogatások még sikeresebbek legyenek, különösen ami a képviselők elérhetőségét és a lemondás kockázatának csökkentését illeti; |
| --- | --- |

U.

szem előtt tartva, hogy a vizsgált petíciókkal kapcsolatban szervezett tényfeltáró látogatások lényeges szerepet játszanak, és azokat rendszeresen olyan kérdésekben szervezi meg a bizottság, amelyeknek különös jelentőséget tulajdonít, valamint tekintettel annak szükségességére, hogy az ilyen látogatásokról készült jelentéseket a lehető legjobb minőség, legnagyobb fokú megbízhatóság és a résztvevők közötti, kívánatos konszenzushoz vezető, hű együttműködés jellemezze; emlékeztet a 2013-ban Spanyolországban (kétszer), Lengyelországban, Dániában és Görögországban tett látogatásokra; mivel a látogatások gyakorlati előkészületeivel kapcsolatos nagyobb fokú rugalmasság – főként a választható hetek vonatkozásában – hozzájárulna ahhoz, hogy e látogatások még sikeresebbek legyenek, különösen ami a képviselők elérhetőségét és a lemondás kockázatának csökkentését illeti;

| V. | szem előtt tartva a bizottságnak az európai ombudsman hivatalával kapcsolatos felelősségeit, amely hivatal az európai uniós intézményeken és szerveken belüli lehetséges hivatali visszásságokkal kapcsolatban az uniós polgároktól kapott panaszok kivizsgálásáért felel, és erről a bizottság az európai ombudsman saját éves jelentése alapján szintén készít éves jelentést; egyúttal emlékeztetve arra, hogy a bizottság 2013-ban, a tisztséget annak idején betöltő Nikiforos Diamandouros nyugdíjba vonulása után aktívan részt vett az új európai ombudsman megválasztásának megszervezésében; |
| --- | --- |

V.

szem előtt tartva a bizottságnak az európai ombudsman hivatalával kapcsolatos felelősségeit, amely hivatal az európai uniós intézményeken és szerveken belüli lehetséges hivatali visszásságokkal kapcsolatban az uniós polgároktól kapott panaszok kivizsgálásáért felel, és erről a bizottság az európai ombudsman saját éves jelentése alapján szintén készít éves jelentést; egyúttal emlékeztetve arra, hogy a bizottság 2013-ban, a tisztséget annak idején betöltő Nikiforos Diamandouros nyugdíjba vonulása után aktívan részt vett az új európai ombudsman megválasztásának megszervezésében;

| W. | mivel jóllehet az Európai Parlament képviselői sikeresen megválasztották az új európai ombudsmant Emily O’Reilly személyében, aki 2013. október 1-jétől tölti be a tisztséget, az eljárási szabályzat 204. cikkében előírtak szerint a következő parlamenti ciklus elején új választást kell tartani, és mivel bölcs dolog lenne gondoskodni arról, hogy az eljárásra vonatkozó világos és átlátható szabályokat kellő időben közzéteszik, amelyek tovább pontosítják a Petíciós Bizottság feladatait e folyamaton belül, valamint biztosítják a választás megfelelő átláthatóságát, mégpedig egy erre kijelölt, továbbfejlesztett webes eszköz révén; |
| --- | --- |

W.

mivel jóllehet az Európai Parlament képviselői sikeresen megválasztották az új európai ombudsmant Emily O’Reilly személyében, aki 2013. október 1-jétől tölti be a tisztséget, az eljárási szabályzat 204. cikkében előírtak szerint a következő parlamenti ciklus elején új választást kell tartani, és mivel bölcs dolog lenne gondoskodni arról, hogy az eljárásra vonatkozó világos és átlátható szabályokat kellő időben közzéteszik, amelyek tovább pontosítják a Petíciós Bizottság feladatait e folyamaton belül, valamint biztosítják a választás megfelelő átláthatóságát, mégpedig egy erre kijelölt, továbbfejlesztett webes eszköz révén;

| X. | mivel a Petíciós Bizottság az Ombudsmanok Európai Hálózatának tagja, amely magában foglalja azon nemzeti parlamentek petíciós bizottságának némelyikét is, ahol működik ilyen bizottság, és mivel fontosnak tűnik, hogy a petíciós bizottságok közötti együttműködés még nagyobb hangsúlyt kapjon és – ahol az a gyakorlatban megvalósítható – tovább erősödjön, valamint hogy az Európai Parlament az európai polgárok érdekében központi szerepet játsszon ebben az előrelépésben; |
| --- | --- |

X.

mivel a Petíciós Bizottság az Ombudsmanok Európai Hálózatának tagja, amely magában foglalja azon nemzeti parlamentek petíciós bizottságának némelyikét is, ahol működik ilyen bizottság, és mivel fontosnak tűnik, hogy a petíciós bizottságok közötti együttműködés még nagyobb hangsúlyt kapjon és – ahol az a gyakorlatban megvalósítható – tovább erősödjön, valamint hogy az Európai Parlament az európai polgárok érdekében központi szerepet játsszon ebben az előrelépésben;

| Y. | mivel a Petíciós Bizottság hasznos és átlátható eszköz igyekszik lenni az európai polgárok és lakosok szolgálatában, demokratikus ellenőrzést és felügyeletet gyakorolva az Európai Unió tevékenységének számos területe felett, különös tekintettel az uniós jogszabályok nemzeti hatóságok által történő végrehajtására; és mivel a beérkezett petíciók alapján még inkább hozzájárulhat egyrészt az uniós jog még következetesebb és még összehangoltabb alkalmazásához, másrészt a jövőbeli uniós jogszabályok javításához azáltal, hogy felhívja a figyelmet a beérkezett petíciók érdemi részéből levonandó tanulságokra; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Petíciós Bizottság hasznos és átlátható eszköz igyekszik lenni az európai polgárok és lakosok szolgálatában, demokratikus ellenőrzést és felügyeletet gyakorolva az Európai Unió tevékenységének számos területe felett, különös tekintettel az uniós jogszabályok nemzeti hatóságok által történő végrehajtására; és mivel a beérkezett petíciók alapján még inkább hozzájárulhat egyrészt az uniós jog még következetesebb és még összehangoltabb alkalmazásához, másrészt a jövőbeli uniós jogszabályok javításához azáltal, hogy felhívja a figyelmet a beérkezett petíciók érdemi részéből levonandó tanulságokra;

| Z. | mivel ez a jelentés a Petíciós Bizottság utolsó éves jelentése az Európai Parlament hetedik jogalkotási ciklusában, ezen okból pedig ismerteti a bizottság 2013. évi tevékenységeit, valamint áttekinti a teljes parlamenti ciklust, és felméri, hogy a Petíciós Bizottságnak mennyiben sikerült teljesítenie a polgárok elvárásait a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően; |
| --- | --- |

Z.

mivel ez a jelentés a Petíciós Bizottság utolsó éves jelentése az Európai Parlament hetedik jogalkotási ciklusában, ezen okból pedig ismerteti a bizottság 2013. évi tevékenységeit, valamint áttekinti a teljes parlamenti ciklust, és felméri, hogy a Petíciós Bizottságnak mennyiben sikerült teljesítenie a polgárok elvárásait a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően;

| 1. | elismeri, hogy a Petíciós Bizottság jelentős és alapvető szerepet játszik az uniós polgárok és lakosok jogainak védelmében és támogatásában, mivel a petíciós folyamat révén biztosítja a petíciókat benyújtó személyek aggályainak jobb megismerését és lehetőség szerint jogos sérelmeik megoldását, ésszerű időn belül; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a Petíciós Bizottság jelentős és alapvető szerepet játszik az uniós polgárok és lakosok jogainak védelmében és támogatásában, mivel a petíciós folyamat révén biztosítja a petíciókat benyújtó személyek aggályainak jobb megismerését és lehetőség szerint jogos sérelmeik megoldását, ésszerű időn belül;

| 2. | elkötelezett az iránt, hogy a petíciós eljárást hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanabbá tegye, miközben fenntartja a Petíciós Bizottság tagjainak részvételi jogát annak érdekében, hogy a petíciók kezelése még eljárási szinten is megfeleljen a bírósági felülvizsgálat kívánalmainak; |
| --- | --- |

2.

elkötelezett az iránt, hogy a petíciós eljárást hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanabbá tegye, miközben fenntartja a Petíciós Bizottság tagjainak részvételi jogát annak érdekében, hogy a petíciók kezelése még eljárási szinten is megfeleljen a bírósági felülvizsgálat kívánalmainak;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság más intézményekkel és szervekkel, így például a vizsgálóbizottságokkal és az európai ombudsmannal egyetemben önálló és egyértelműen körvonalazott szerepet tölt be kapcsolattartási pontként minden egyes polgár számára; rámutat, hogy ezek a szervek, az európai polgári kezdeményezéssel együtt, az Unió demokratikus működésének és az európai démosz létrehozásának alapvető eszközei, és hogy garantálni kell megbízható működésüket és a hozzájuk való megfelelő hozzáférést; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság más intézményekkel és szervekkel, így például a vizsgálóbizottságokkal és az európai ombudsmannal egyetemben önálló és egyértelműen körvonalazott szerepet tölt be kapcsolattartási pontként minden egyes polgár számára; rámutat, hogy ezek a szervek, az európai polgári kezdeményezéssel együtt, az Unió demokratikus működésének és az európai démosz létrehozásának alapvető eszközei, és hogy garantálni kell megbízható működésüket és a hozzájuk való megfelelő hozzáférést;

| 4. | kiemeli, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus során a Petíciós Bizottság mindvégig felvállalta annak kihívásait, hogy teljesíti az Európai Unió polgárainak elvárásait; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a polgárok közvetlenül részt vegyenek a Parlament tevékenységében, és aggályaikkal, javaslataikkal vagy panaszaikkal kifejezetten a bizottság tagjai foglalkozzanak; rámutat a polgárok jogainak lehetséges megsértését érintő esetek megoldása érdekében, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal az uniós jogszabályok alkalmazásához fűződő kérdésekben folytatott együttműködés révén végzett komoly munkára, miközben továbbra is lényeges szerepet játszik az európai polgárokkal való folyamatos kapcsolattartásban, valamint az uniós döntéshozatali eljárás demokratikus legitimitásának és elszámoltathatóságának megerősítésében; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus során a Petíciós Bizottság mindvégig felvállalta annak kihívásait, hogy teljesíti az Európai Unió polgárainak elvárásait; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a polgárok közvetlenül részt vegyenek a Parlament tevékenységében, és aggályaikkal, javaslataikkal vagy panaszaikkal kifejezetten a bizottság tagjai foglalkozzanak; rámutat a polgárok jogainak lehetséges megsértését érintő esetek megoldása érdekében, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal az uniós jogszabályok alkalmazásához fűződő kérdésekben folytatott együttműködés révén végzett komoly munkára, miközben továbbra is lényeges szerepet játszik az európai polgárokkal való folyamatos kapcsolattartásban, valamint az uniós döntéshozatali eljárás demokratikus legitimitásának és elszámoltathatóságának megerősítésében;

| 5. | emlékeztet a Bizottság jelentős szerepére a petíciók benyújtói által felvetett esetek kezelésének támogatásában; úgy véli, hogy a Bizottságnak alaposabban kellene megvizsgálnia a petíciókat, és az esetek lényegét kellene elemeznie az uniós jogszabályokkal kapcsolatban; hangsúlyozza az eljárások átláthatóságának, valamint a vonatkozó dokumentumokhoz és az esetekkel kapcsolatos információkhoz való megfelelő, nyilvános hozzáférésnek a jelentőségét; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a Bizottság jelentős szerepére a petíciók benyújtói által felvetett esetek kezelésének támogatásában; úgy véli, hogy a Bizottságnak alaposabban kellene megvizsgálnia a petíciókat, és az esetek lényegét kellene elemeznie az uniós jogszabályokkal kapcsolatban; hangsúlyozza az eljárások átláthatóságának, valamint a vonatkozó dokumentumokhoz és az esetekkel kapcsolatos információkhoz való megfelelő, nyilvános hozzáférésnek a jelentőségét;

| 6. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság végezzen proaktív nyomon követést, és hozzon idejében megelőző, kiigazító intézkedéseket, ha megalapozott bizonyítékokkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos tervezett és közzétett projektek sérthetik az uniós jogot; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság végezzen proaktív nyomon követést, és hozzon idejében megelőző, kiigazító intézkedéseket, ha megalapozott bizonyítékokkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos tervezett és közzétett projektek sérthetik az uniós jogot;

| 7. | megjegyzi, hogy a polgárok petíciói sokféle kulcsfontosságú tematikus területtel foglalkoznak, így például az alapvető jogokkal, a belső piaccal, a környezetvédelmi joggal, a közegészségügyi kérdésekkel, a gyermekjóléttel, a közlekedéssel és az építkezésekkel, a tengerparti területek kezeléséről szóló spanyol törvénnyel, a megfelelő ügyintézésről szóló új rendelettel, a fogyatékossággal élő személyekkel, az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetéssel, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel, az Európai Iskolákkal, a költségvetési unióval, az acéliparral, az állatok jogaival, és számos egyéb területtel; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a polgárok petíciói sokféle kulcsfontosságú tematikus területtel foglalkoznak, így például az alapvető jogokkal, a belső piaccal, a környezetvédelmi joggal, a közegészségügyi kérdésekkel, a gyermekjóléttel, a közlekedéssel és az építkezésekkel, a tengerparti területek kezeléséről szóló spanyol törvénnyel, a megfelelő ügyintézésről szóló új rendelettel, a fogyatékossággal élő személyekkel, az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetéssel, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel, az Európai Iskolákkal, a költségvetési unióval, az acéliparral, az állatok jogaival, és számos egyéb területtel;

| 8. | úgy véli, hogy az említett tematikus területekhez tartozó petíciók bizonyítják, hogy széles körben még mindig gyakran előfordulnak az uniós jogszabályok nem megfelelő átültetéséhez vagy helytelen alkalmazásához kapcsolódó problémák; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az említett tematikus területekhez tartozó petíciók bizonyítják, hogy széles körben még mindig gyakran előfordulnak az uniós jogszabályok nem megfelelő átültetéséhez vagy helytelen alkalmazásához kapcsolódó problémák;

| 9. | fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák; hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak az uniós jog, különösen a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

9.

fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák; hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak az uniós jog, különösen a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája elveihez és tartalmához fűződő elfogadható petíciókat tevékenysége alapvető részének tekinti, és vizsgálatait az egyes ügyek érdemi részével kapcsolatban folytatja le, továbbá emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság a Charta 51. cikkének megléte miatt gyakran érezte úgy, hogy a bizottság kérése ellenére nem áll módjában intézkedéseket hozni; hangsúlyozza, hogy a polgárok elvárásai sokkal nagyobbak, mint amit a Charta szigorúan jogi rendelkezései lehetővé tesznek; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája elveihez és tartalmához fűződő elfogadható petíciókat tevékenysége alapvető részének tekinti, és vizsgálatait az egyes ügyek érdemi részével kapcsolatban folytatja le, továbbá emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság a Charta 51. cikkének megléte miatt gyakran érezte úgy, hogy a bizottság kérése ellenére nem áll módjában intézkedéseket hozni; hangsúlyozza, hogy a polgárok elvárásai sokkal nagyobbak, mint amit a Charta szigorúan jogi rendelkezései lehetővé tesznek;

| 11. | gratulál a bizottságnak a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekben beérkezett petíciók terén elvégzett munkájához, amelyek száma 2013-ban jelentősen megnőtt; tudomásul veszi a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 33. cikke szerinti uniós keret sikeres elindításának biztosítására tett erőfeszítéseket, amelyek égisze alatt a Petíciós Bizottság együttműködött az Európai Bizottsággal, az Alapjogi Ügynökséggel és az Európai Fogyatékosügyi Fórummal, továbbá rámutat a bizottság hajlandóságára e tevékenység további támogatására; sajnálatosnak tartja, hogy ezt követően megszüntették a Petíciós Bizottság közreműködését a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény (UNCRPD) keretében, helyét pedig jogalkotási bizottságok vették át, amelyek szintén rendelkeznek felelősségi körökkel e területen, továbbá úgy véli, hogy ez utóbbi döntés az UNCRPD-keret alapján kijelölt feladatkörök téves értelmezésén alapult; |
| --- | --- |

11.

gratulál a bizottságnak a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekben beérkezett petíciók terén elvégzett munkájához, amelyek száma 2013-ban jelentősen megnőtt; tudomásul veszi a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 33. cikke szerinti uniós keret sikeres elindításának biztosítására tett erőfeszítéseket, amelyek égisze alatt a Petíciós Bizottság együttműködött az Európai Bizottsággal, az Alapjogi Ügynökséggel és az Európai Fogyatékosügyi Fórummal, továbbá rámutat a bizottság hajlandóságára e tevékenység további támogatására; sajnálatosnak tartja, hogy ezt követően megszüntették a Petíciós Bizottság közreműködését a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény (UNCRPD) keretében, helyét pedig jogalkotási bizottságok vették át, amelyek szintén rendelkeznek felelősségi körökkel e területen, továbbá úgy véli, hogy ez utóbbi döntés az UNCRPD-keret alapján kijelölt feladatkörök téves értelmezésén alapult;

| 12. | rámutat arra, hogy a Nantes közelében, Notre-Dame-des-Landes területén tervezett új repülőtér kialakításával kapcsolatban beérkezett néhány fontosabb petíció jelentős figyelemben részesült; elismeri, hogy lényeges hozzászólások érkeztek a petíciók benyújtóitól, akik környezetvédelmi alapon ellenezték a tervet, miközben a projekt támogatóitól is érkezett érdemi petíció, ami komoly vitát váltott ki a bizottságban, amelyen a francia hatóságok, az Európai Bizottság környezetvédelmi főigazgatója és a főbb panaszosok egyaránt részt vettek; úgy véli, hogy a komoly eszmecserék nemcsak azért hasznosak, mert felhívják a nyilvánosság figyelmét, valamint lehetőséget adnak a polgároknak az aktív és törvényes részvételre, hanem azért is, mert elősegítik az uniós joggal feltételezhetően ütköző projekteket övező ellentmondásos kérdések tisztázását és a jogorvoslati lehetőségek azonosítását, ami biztosítja az uniós jogszabályok kellő tiszteletben tartását annak megfelelően, ahogy azok ilyen körülmények között alkalmazandók; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy a Nantes közelében, Notre-Dame-des-Landes területén tervezett új repülőtér kialakításával kapcsolatban beérkezett néhány fontosabb petíció jelentős figyelemben részesült; elismeri, hogy lényeges hozzászólások érkeztek a petíciók benyújtóitól, akik környezetvédelmi alapon ellenezték a tervet, miközben a projekt támogatóitól is érkezett érdemi petíció, ami komoly vitát váltott ki a bizottságban, amelyen a francia hatóságok, az Európai Bizottság környezetvédelmi főigazgatója és a főbb panaszosok egyaránt részt vettek; úgy véli, hogy a komoly eszmecserék nemcsak azért hasznosak, mert felhívják a nyilvánosság figyelmét, valamint lehetőséget adnak a polgároknak az aktív és törvényes részvételre, hanem azért is, mert elősegítik az uniós joggal feltételezhetően ütköző projekteket övező ellentmondásos kérdések tisztázását és a jogorvoslati lehetőségek azonosítását, ami biztosítja az uniós jogszabályok kellő tiszteletben tartását annak megfelelően, ahogy azok ilyen körülmények között alkalmazandók;

| 13. | elismeri, hogy 2013-ban számos petíciót benyújtó személy fejezte ki aggodalmát a Dániában előforduló nyilvánvaló igazságtalanságok miatt, amelyek a szülők különválásához és a házasság felbontásához, valamint ezt követően a fiatal gyermekek felügyeleti jogához fűződő igazgatási és bírósági eljárásokkal álltak összefüggésben; e tekintetben rámutat arra, hogy a különböző állampolgárságú párok esetében egyértelmű példák adódnak az állampolgárság alapján történő megkülönböztetésre az eljárás helyszíne szerinti tagállam állampolgárságával rendelkező házastárs javára és az említett állam állampolgárságával nem rendelkező házastárs kárára, aminek súlyos, sőt gyakran igen kedvezőtlen és drámai következményei vannak a gyermekek jogaira nézve; e tekintetben rámutat arra, hogy mind a petíció benyújtóinak, mind a gyermekeknek súlyosan sérülnek az alapvető jogaik; megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság tényfeltáró látogatást tett Dániában – ahol különösen kritikusnak tűnik a helyzet –, hogy közvetlenül kivizsgálja ezen állításokat; megjegyzi, hogy más országokból, köztük Németországból (különösen a német gyermek- és ifjúságvédelmi hivatal [Jugendamt] tevékenységével kapcsolatban), Franciaországból és az Egyesült Királyságból is jelentettek hasonló eseteket; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy 2013-ban számos petíciót benyújtó személy fejezte ki aggodalmát a Dániában előforduló nyilvánvaló igazságtalanságok miatt, amelyek a szülők különválásához és a házasság felbontásához, valamint ezt követően a fiatal gyermekek felügyeleti jogához fűződő igazgatási és bírósági eljárásokkal álltak összefüggésben; e tekintetben rámutat arra, hogy a különböző állampolgárságú párok esetében egyértelmű példák adódnak az állampolgárság alapján történő megkülönböztetésre az eljárás helyszíne szerinti tagállam állampolgárságával rendelkező házastárs javára és az említett állam állampolgárságával nem rendelkező házastárs kárára, aminek súlyos, sőt gyakran igen kedvezőtlen és drámai következményei vannak a gyermekek jogaira nézve; e tekintetben rámutat arra, hogy mind a petíció benyújtóinak, mind a gyermekeknek súlyosan sérülnek az alapvető jogaik; megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság tényfeltáró látogatást tett Dániában – ahol különösen kritikusnak tűnik a helyzet –, hogy közvetlenül kivizsgálja ezen állításokat; megjegyzi, hogy más országokból, köztük Németországból (különösen a német gyermek- és ifjúságvédelmi hivatal [Jugendamt] tevékenységével kapcsolatban), Franciaországból és az Egyesült Királyságból is jelentettek hasonló eseteket;

| 14. | emlékeztet a hulladékokról szóló keretirányelv végrehajtásának a parlamenti ciklus során történő elmulasztásából származó következményekkel kapcsolatban beérkezett petíciók alapján elvégzett vizsgálatokra, valamint az e tárgyban készített jelentés elfogadására; emlékeztet a hulladéklerakókra vonatkozó megfelelő döntéshozatal hiányával és ennek a helyi lakosságra gyakorolt hatásával kapcsolatos ajánlásokra; hangsúlyozza, hogy a helyzet messze nincs megoldva, tekintettel arra, hogy voltak a későbbiekben megvitatott petíciók, különösen a Campania területén lévő, súlyosan szennyező ipari hulladék által okozott mérgező tüzek tartós jelenlétére, valamint Lazio területén a – jelenleg magas szintű bírósági vizsgálat alatt álló – malagrottai hulladéklerakó tervezett bezárását követő, elmúlt hónapokbeli tervek és intézményi vezetés átláthatóságának hiányára vonatkozóan; emlékeztet a kérdésben 2013 őszén Görögországban tett intenzív tényfeltáró látogatásra, amely felhívta a figyelmet a vonatkozó, hulladékokkal kapcsolatos irányelvek alkalmazása terén feltárt hiányosságokra, a hulladékhierarchia tetején található tervekkel és rendszerekkel kapcsolatos fejlődés hiányára a hulladékkezelés terén, valamint Görögország egyes területein a lakosság egészségét érintő hatásokra; megjegyzi, hogy a hulladékkezelés hiányosságaival kapcsolatban a közelmúltban más tagállamokra vonatkozóan is benyújtottak több más petíciót, különösen a spanyol Valencia régió, illetve az Egyesült Királyság vonatkozásában; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet a hulladékokról szóló keretirányelv végrehajtásának a parlamenti ciklus során történő elmulasztásából származó következményekkel kapcsolatban beérkezett petíciók alapján elvégzett vizsgálatokra, valamint az e tárgyban készített jelentés elfogadására; emlékeztet a hulladéklerakókra vonatkozó megfelelő döntéshozatal hiányával és ennek a helyi lakosságra gyakorolt hatásával kapcsolatos ajánlásokra; hangsúlyozza, hogy a helyzet messze nincs megoldva, tekintettel arra, hogy voltak a későbbiekben megvitatott petíciók, különösen a Campania területén lévő, súlyosan szennyező ipari hulladék által okozott mérgező tüzek tartós jelenlétére, valamint Lazio területén a – jelenleg magas szintű bírósági vizsgálat alatt álló – malagrottai hulladéklerakó tervezett bezárását követő, elmúlt hónapokbeli tervek és intézményi vezetés átláthatóságának hiányára vonatkozóan; emlékeztet a kérdésben 2013 őszén Görögországban tett intenzív tényfeltáró látogatásra, amely felhívta a figyelmet a vonatkozó, hulladékokkal kapcsolatos irányelvek alkalmazása terén feltárt hiányosságokra, a hulladékhierarchia tetején található tervekkel és rendszerekkel kapcsolatos fejlődés hiányára a hulladékkezelés terén, valamint Görögország egyes területein a lakosság egészségét érintő hatásokra; megjegyzi, hogy a hulladékkezelés hiányosságaival kapcsolatban a közelmúltban más tagállamokra vonatkozóan is benyújtottak több más petíciót, különösen a spanyol Valencia régió, illetve az Egyesült Királyság vonatkozásában;

| 15. | tudomásul veszi a lengyelországi tényfeltáró látogatásról szóló jelentést, amelynek során egy alsó-sziléziai külszíni bánya javasolt helyszínét vizsgálták meg; egyúttal örvendetesnek tartja, hogy a látogatás alkalmával intenzív vitát folytattak a petíciók benyújtóival és a nemzeti hatóságokkal a palagázkészletek lehetséges feltárásáról és kitermeléséről, amiről a bizottság 2012-ben már tartott egy munkaértekezletet; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a lengyelországi tényfeltáró látogatásról szóló jelentést, amelynek során egy alsó-sziléziai külszíni bánya javasolt helyszínét vizsgálták meg; egyúttal örvendetesnek tartja, hogy a látogatás alkalmával intenzív vitát folytattak a petíciók benyújtóival és a nemzeti hatóságokkal a palagázkészletek lehetséges feltárásáról és kitermeléséről, amiről a bizottság 2012-ben már tartott egy munkaértekezletet;

| 16. | kiemeli a tengerparti területek kezeléséről szóló spanyol törvénnyel (Ley de Costas) kapcsolatban beérkezett petíciók ügyében az egész bizottság által végzett konstruktív munkát, mind a tényfeltáró látogatás eredményeit és következtetéseit, mind pedig a petíciók benyújtóival és az illetékes nemzeti hatóságokkal való együttműködést illetően; emlékeztet arra, hogy a bizottság létrehozott egy különleges eseti munkacsoportot azzal a céllal, hogy részletesebben megvizsgálja ezt az összetett kérdést, valamint biztosítsa az ebben az ügyben érintett igen nagyszámú panaszossal folytatott kapcsolattartást; elismeri, hogy jóllehet a spanyol parlament által elfogadott új jogszabály hozott némi előrelépést a petíciók benyújtói számára, felkéri a Bizottságot, hogy kísérje aktív figyelemmel a kérdés alakulását; |
| --- | --- |

16.

kiemeli a tengerparti területek kezeléséről szóló spanyol törvénnyel (Ley de Costas) kapcsolatban beérkezett petíciók ügyében az egész bizottság által végzett konstruktív munkát, mind a tényfeltáró látogatás eredményeit és következtetéseit, mind pedig a petíciók benyújtóival és az illetékes nemzeti hatóságokkal való együttműködést illetően; emlékeztet arra, hogy a bizottság létrehozott egy különleges eseti munkacsoportot azzal a céllal, hogy részletesebben megvizsgálja ezt az összetett kérdést, valamint biztosítsa az ebben az ügyben érintett igen nagyszámú panaszossal folytatott kapcsolattartást; elismeri, hogy jóllehet a spanyol parlament által elfogadott új jogszabály hozott némi előrelépést a petíciók benyújtói számára, felkéri a Bizottságot, hogy kísérje aktív figyelemmel a kérdés alakulását;

| 17. | üdvözli, hogy a 2013. februári galiciai tényfeltáró látogatás során széles körű eszmecserét sikerült folytatni a petíciók benyújtóival és a regionális hatóságokkal a megfelelő szennyvíztisztító létesítmények térségen belüli hiányáról; megerősíti a Petíciós Bizottság által 2013. december 17-én jóváhagyott, a tényfeltáró látogatásról szóló jelentés következtetéseit és ajánlásait a meglátogatott folyótorkolatok teljes körű megtisztítására és újjáélesztésére tett erőfeszítések folytatásának szükségességét illetően; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a 2013. februári galiciai tényfeltáró látogatás során széles körű eszmecserét sikerült folytatni a petíciók benyújtóival és a regionális hatóságokkal a megfelelő szennyvíztisztító létesítmények térségen belüli hiányáról; megerősíti a Petíciós Bizottság által 2013. december 17-én jóváhagyott, a tényfeltáró látogatásról szóló jelentés következtetéseit és ajánlásait a meglátogatott folyótorkolatok teljes körű megtisztítására és újjáélesztésére tett erőfeszítések folytatásának szükségességét illetően;

| 18. | hangsúlyozza a bizottság jelentéstételi kötelezettségének szerepét; felhívja a figyelmet a 2013-ban jelentések formájában elfogadott néhány állásfoglalásra, így például az ombudsman tevékenységéről szóló éves jelentésen felül az európai ombudsman különjelentésére a bécsi repülőtér bővítésére irányuló projekthez fűződő környezeti hatásvizsgálat hiányosságainak Bizottság által történő kezeléséről; hangsúlyozza, hogy a bizottság az évek során számos konkrét ügy kezelése révén szerzett szakértelmének köszönhetően a felelős bizottságokhoz intézett vélemények formájában lényeges hozzájárulást tett – különösen a KHV-irányelv felülvizsgálata terén –, csakúgy, mint az európai uniós intézmények székhelyének helyszínéről kidolgozott véleményével; úgy véli, hogy ilyen dokumentumoknak köszönhetően válik lehetővé az, hogy a Petíciós Bizottság az európai polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé terjessze; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a bizottság jelentéstételi kötelezettségének szerepét; felhívja a figyelmet a 2013-ban jelentések formájában elfogadott néhány állásfoglalásra, így például az ombudsman tevékenységéről szóló éves jelentésen felül az európai ombudsman különjelentésére a bécsi repülőtér bővítésére irányuló projekthez fűződő környezeti hatásvizsgálat hiányosságainak Bizottság által történő kezeléséről; hangsúlyozza, hogy a bizottság az évek során számos konkrét ügy kezelése révén szerzett szakértelmének köszönhetően a felelős bizottságokhoz intézett vélemények formájában lényeges hozzájárulást tett – különösen a KHV-irányelv felülvizsgálata terén –, csakúgy, mint az európai uniós intézmények székhelyének helyszínéről kidolgozott véleményével; úgy véli, hogy ilyen dokumentumoknak köszönhetően válik lehetővé az, hogy a Petíciós Bizottság az európai polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé terjessze;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a 202. cikk (2) bekezdése értelmében a Petíciós Bizottság jogosult nem csak több petícióban felvetett témákra vonatkozó, nem jogalkotási saját kezdeményezésű jelentéseket a plenáris ülés elé terjeszteni, hanem sürgős ügyekkel kapcsolatban rövid állásfoglalásokat is benyújthat plenáris szavazásra; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a 202. cikk (2) bekezdése értelmében a Petíciós Bizottság jogosult nem csak több petícióban felvetett témákra vonatkozó, nem jogalkotási saját kezdeményezésű jelentéseket a plenáris ülés elé terjeszteni, hanem sürgős ügyekkel kapcsolatban rövid állásfoglalásokat is benyújthat plenáris szavazásra;

| 20. | úgy véli, hogy a nyilvános meghallgatások megszervezése rendkívül fontos eszköz a petíciók benyújtói által felvetett problémák kivizsgálásához; felhívja a figyelmet a válság európai polgárokra gyakorolt hatásának és az Unió kormányzásában vállalt demokratikus részvétel megerősítésének tárgyában rendezett nyilvános meghallgatásra, továbbá az uniós polgárságban rejlő lehetőségek kamatoztatásáról szóló nyilvános meghallgatásra, amelyek során a beérkezett petíciók alapján elemezték az uniós polgárok által mindkét témában felvetett aggályokat; úgy véli, hogy a petíciókban szolgáltatott információk bizonyítékul szolgálnak a megszorítások által a petíciók benyújtóinak jogaira gyakorolt közvetlen hatásokra, valamint rámutatnak a civil társadalom nagyobb szerepére és feladatvállalására; elismeri, hogy a jövőbeli pénzügyi kihívások kezeléséhez Európának hiteles, látható és elszámoltatható gazdasági kormányzásra van szüksége; kiemeli annak fontosságát, hogy leküzdjük az uniós polgárokat az uniós jog értelmében fennálló jogaik gyakorlásában továbbra is hátráltató akadályokat, valamint előmozdítsuk az uniós polgárok politikai részvételét az Unió életében; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a nyilvános meghallgatások megszervezése rendkívül fontos eszköz a petíciók benyújtói által felvetett problémák kivizsgálásához; felhívja a figyelmet a válság európai polgárokra gyakorolt hatásának és az Unió kormányzásában vállalt demokratikus részvétel megerősítésének tárgyában rendezett nyilvános meghallgatásra, továbbá az uniós polgárságban rejlő lehetőségek kamatoztatásáról szóló nyilvános meghallgatásra, amelyek során a beérkezett petíciók alapján elemezték az uniós polgárok által mindkét témában felvetett aggályokat; úgy véli, hogy a petíciókban szolgáltatott információk bizonyítékul szolgálnak a megszorítások által a petíciók benyújtóinak jogaira gyakorolt közvetlen hatásokra, valamint rámutatnak a civil társadalom nagyobb szerepére és feladatvállalására; elismeri, hogy a jövőbeli pénzügyi kihívások kezeléséhez Európának hiteles, látható és elszámoltatható gazdasági kormányzásra van szüksége; kiemeli annak fontosságát, hogy leküzdjük az uniós polgárokat az uniós jog értelmében fennálló jogaik gyakorlásában továbbra is hátráltató akadályokat, valamint előmozdítsuk az uniós polgárok politikai részvételét az Unió életében;

| 21. | bizonyos témákban folytatott munkájához elengedhetetlennek tartja, hogy más tevékenységi formákhoz, így például a plenáris üléseken megvitatott, szóbeli választ igénylő parlamenti kérdésekhez folyamodjanak; emlékeztet arra, hogy ezek más uniós intézmények és szervek parlamenti ellenőrzésének közvetlen formáját képezik; rámutat arra, hogy a bizottság 2013-ban 9 alkalommal élt azon jogával, hogy kérdéseket terjeszt elő például a fogyatékosságokkal, az állatjóléttel, a hulladékgazdálkodással és az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban; mélyen sajnálatosnak tartja, hogy a bizottság által javasolt kezdeményezések némelyike több hónapra megreked a plenáris vita előkészítésének folyamatában, ezáltal nem adhat hangot az uniós polgárok visszatérő aggodalmainak, és közvetlen válasz sem érkezhet rá a Bizottságtól; |
| --- | --- |

21.

bizonyos témákban folytatott munkájához elengedhetetlennek tartja, hogy más tevékenységi formákhoz, így például a plenáris üléseken megvitatott, szóbeli választ igénylő parlamenti kérdésekhez folyamodjanak; emlékeztet arra, hogy ezek más uniós intézmények és szervek parlamenti ellenőrzésének közvetlen formáját képezik; rámutat arra, hogy a bizottság 2013-ban 9 alkalommal élt azon jogával, hogy kérdéseket terjeszt elő például a fogyatékosságokkal, az állatjóléttel, a hulladékgazdálkodással és az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban; mélyen sajnálatosnak tartja, hogy a bizottság által javasolt kezdeményezések némelyike több hónapra megreked a plenáris vita előkészítésének folyamatában, ezáltal nem adhat hangot az uniós polgárok visszatérő aggodalmainak, és közvetlen válasz sem érkezhet rá a Bizottságtól;

| 22. | megjegyzi, hogy folyamatosan érkeznek levelek olyan polgároktól, akik a Szerződés 227. cikke és az Alapjogi Charta 51. cikke értelmében az Unió tevékenységi körén kívül eső kérdésekben fordulnak jogorvoslatért a Parlamenthez; kéri jobb megoldások kidolgozását az ilyen típusú polgári beadványok kezelésére, egyúttal figyelembe véve a Parlamentnek a polgárokkal folytatott levelezéshez fűződő kötelezettségeit; sajnálatát fejezi ki ezzel kapcsolatban amiatt, hogy a Parlament megfelelő szolgálatai nem tudták megvalósítani a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről szóló 2012. november 21-i állásfoglalásában felsorolt, az Unió hatáskörén kívül eső kérdésekben a polgároktól érkező beadványokról szóló ajánlásokat; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy folyamatosan érkeznek levelek olyan polgároktól, akik a Szerződés 227. cikke és az Alapjogi Charta 51. cikke értelmében az Unió tevékenységi körén kívül eső kérdésekben fordulnak jogorvoslatért a Parlamenthez; kéri jobb megoldások kidolgozását az ilyen típusú polgári beadványok kezelésére, egyúttal figyelembe véve a Parlamentnek a polgárokkal folytatott levelezéshez fűződő kötelezettségeit; sajnálatát fejezi ki ezzel kapcsolatban amiatt, hogy a Parlament megfelelő szolgálatai nem tudták megvalósítani a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről szóló 2012. november 21-i állásfoglalásában felsorolt, az Unió hatáskörén kívül eső kérdésekben a polgároktól érkező beadványokról szóló ajánlásokat;

| 23. | elismeri, hogy a környezetvédelmi kérdések továbbra is kiemelt fontosságúak a petíciók benyújtói számára, ami rávilágít arra, hogy a tagállamok még mindig hiányosságokkal küzdenek e területen; megállapítja, hogy számos petíció a közegészségügyi kérdésekre összpontosít, így például a hulladékgazdálkodásra, a vízellátás biztonságára, az atomenergiára és a védett állatokra; rámutat arra, hogy számos petíció olyan új és küszöbön álló projektekkel foglalkozik, amelyek növelik a korábban említett területekre gyakorolt hatások veszélyét; emlékeztet arra, hogy mivel a tagállamok törekednek e helyzetek kezelésére, nyilvánvaló, hogy továbbra is gátló körülmény egy fenntartható megoldás kidolgozásának szükségessége; rámutat a tarantói ILVA acélmű mélységesen aggasztó esetére, amely során a helyzet súlyos romlását állapították meg a környezeti feltételek és a helyi lakosság egészségi állapota szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazza a rendelkezésére álló mechanizmusokat annak biztosítása érdekében, hogy az olasz hatóságok azonnal eleget tegyenek az uniós környezetvédelmi előírásoknak; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a környezetvédelmi kérdések továbbra is kiemelt fontosságúak a petíciók benyújtói számára, ami rávilágít arra, hogy a tagállamok még mindig hiányosságokkal küzdenek e területen; megállapítja, hogy számos petíció a közegészségügyi kérdésekre összpontosít, így például a hulladékgazdálkodásra, a vízellátás biztonságára, az atomenergiára és a védett állatokra; rámutat arra, hogy számos petíció olyan új és küszöbön álló projektekkel foglalkozik, amelyek növelik a korábban említett területekre gyakorolt hatások veszélyét; emlékeztet arra, hogy mivel a tagállamok törekednek e helyzetek kezelésére, nyilvánvaló, hogy továbbra is gátló körülmény egy fenntartható megoldás kidolgozásának szükségessége; rámutat a tarantói ILVA acélmű mélységesen aggasztó esetére, amely során a helyzet súlyos romlását állapították meg a környezeti feltételek és a helyi lakosság egészségi állapota szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazza a rendelkezésére álló mechanizmusokat annak biztosítása érdekében, hogy az olasz hatóságok azonnal eleget tegyenek az uniós környezetvédelmi előírásoknak;

| 24. | felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy folytassa a vizsgálatot a Görög Közszolgálati Műsorszolgáltató Vállalathoz (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) kapcsolódó ítélkezési gyakorlatnak az Európai Unió Alapjogi Chartája 51. cikkének értelmezésére gyakorolt hatásairól, valamint annak a petíciókat érintő következményeiről, továbbá vizsgálja meg, hogy milyen tényleges akadályok állnak az Európai Bíróság előzetes döntéshozataláért folyamodó uniós polgárok útjában, akik e kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben uniós joggal kapcsolatos kulcsfontosságú kérdések megbízható értelmezéséhez jutni; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy folytassa a vizsgálatot a Görög Közszolgálati Műsorszolgáltató Vállalathoz (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) kapcsolódó ítélkezési gyakorlatnak az Európai Unió Alapjogi Chartája 51. cikkének értelmezésére gyakorolt hatásairól, valamint annak a petíciókat érintő következményeiről, továbbá vizsgálja meg, hogy milyen tényleges akadályok állnak az Európai Bíróság előzetes döntéshozataláért folyamodó uniós polgárok útjában, akik e kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben uniós joggal kapcsolatos kulcsfontosságú kérdések megbízható értelmezéséhez jutni;

| 25. | üdvözli az európai polgári kezdeményezés 2012. április 1-jei megvalósítását, továbbá az első európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét – amely az európai ifjúság és a Testvériség 2020 szakpolitikáira összpontosít –, valamint az ivóvízhez való jogra összpontosító, nemrégiben sikeresen zárult európai polgári kezdeményezést; úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés a transznacionális részvételi demokrácia első eszköze, amely lehetőséget kínál a polgárok számára ahhoz, hogy aktívan közreműködjenek az európai szakpolitikák és jogszabályok kialakításában; újólag megerősíti arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy az összes érintett parlamenti bizottság aktív bevonása mellett részt vesz nyilvános meghallgatások megszervezésében a sikeres európai polgári kezdeményezések érdekében; kiemeli, hogy az európai polgári kezdeményezések aktuális állapotának rendszeres felülvizsgálatára van szükség az eljárás javítása, ugyanakkor pedig a bürokrácia és egyéb akadályok csökkentése céljából; tudatában van annak, hogy az első sikeres európai polgári kezdeményezés 2014-ben tartandó első parlamenti meghallgatásának eredménye meghatározó jelentőségű a magas szintű eljárási normák és a polgárok e jog jövőbeni gyakorlásával kapcsolatos elvárásainak való megfelelésben, és kötelezettséget vállal arra, hogy intézményi szinten biztosítja a részvételi folyamat hatékonyságának előtérbe helyezését; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az európai polgári kezdeményezés 2012. április 1-jei megvalósítását, továbbá az első európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét – amely az európai ifjúság és a Testvériség 2020 szakpolitikáira összpontosít –, valamint az ivóvízhez való jogra összpontosító, nemrégiben sikeresen zárult európai polgári kezdeményezést; úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés a transznacionális részvételi demokrácia első eszköze, amely lehetőséget kínál a polgárok számára ahhoz, hogy aktívan közreműködjenek az európai szakpolitikák és jogszabályok kialakításában; újólag megerősíti arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy az összes érintett parlamenti bizottság aktív bevonása mellett részt vesz nyilvános meghallgatások megszervezésében a sikeres európai polgári kezdeményezések érdekében; kiemeli, hogy az európai polgári kezdeményezések aktuális állapotának rendszeres felülvizsgálatára van szükség az eljárás javítása, ugyanakkor pedig a bürokrácia és egyéb akadályok csökkentése céljából; tudatában van annak, hogy az első sikeres európai polgári kezdeményezés 2014-ben tartandó első parlamenti meghallgatásának eredménye meghatározó jelentőségű a magas szintű eljárási normák és a polgárok e jog jövőbeni gyakorlásával kapcsolatos elvárásainak való megfelelésben, és kötelezettséget vállal arra, hogy intézményi szinten biztosítja a részvételi folyamat hatékonyságának előtérbe helyezését;

| 26. | üdvözli a Bizottság döntését, miszerint a 2013-as évet az uniós polgárság európai évének nyilvánította, amelynek keretében értékes információkat és bepillantást biztosított az uniós polgárok számára a jogaikat, valamint e jogok érvényesítésére szolgáló demokratikus eszközöket illetően; úgy véli, hogy az uniós polgárság európai évét fel kell használni az új európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos információk széles körű terjesztésére, ezáltal egyértelmű és érthető iránymutatásokat biztosítva az elfogadhatatlannak nyilvánított kezdeményezések magas arányának csökkentése érdekében, amely hasonló a petíciók területén mint a mai napig megfigyelhető arányhoz; meggyőződése, hogy a petíciós webportál a Parlament konkrét és értékes hozzájárulása az európai polgársághoz; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság döntését, miszerint a 2013-as évet az uniós polgárság európai évének nyilvánította, amelynek keretében értékes információkat és bepillantást biztosított az uniós polgárok számára a jogaikat, valamint e jogok érvényesítésére szolgáló demokratikus eszközöket illetően; úgy véli, hogy az uniós polgárság európai évét fel kell használni az új európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos információk széles körű terjesztésére, ezáltal egyértelmű és érthető iránymutatásokat biztosítva az elfogadhatatlannak nyilvánított kezdeményezések magas arányának csökkentése érdekében, amely hasonló a petíciók területén mint a mai napig megfigyelhető arányhoz; meggyőződése, hogy a petíciós webportál a Parlament konkrét és értékes hozzájárulása az európai polgársághoz;

| 27. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jog nem megfelelő végrehajtását – amelyről a Parlamenthez benyújtott petíciók száma tanúskodik – orvosolni fogja, annak érdekében, hogy lehetővé tegye az uniós polgárok számára, hogy teljes mértékben érvényesíthessék a jogaikat; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jog nem megfelelő végrehajtását – amelyről a Parlamenthez benyújtott petíciók száma tanúskodik – orvosolni fogja, annak érdekében, hogy lehetővé tegye az uniós polgárok számára, hogy teljes mértékben érvényesíthessék a jogaikat;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabályra irányuló javaslatot a családi állapotot igazoló okmányok kölcsönös tagállami elismerését övező problémák megoldására, tiszteletben tartva a tagállamok hatásköreit; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabályra irányuló javaslatot a családi állapotot igazoló okmányok kölcsönös tagállami elismerését övező problémák megoldására, tiszteletben tartva a tagállamok hatásköreit;

| 29. | sajnálatosnak tartja, hogy az európai polgárok a mozgás szabadságának gyakorlása során továbbra is gyakori problémákkal szembesülnek abból adódóan, hogy a hatóságok helytelenül alkalmazzák a belső piacra vonatkozó jogszabályokat; |
| --- | --- |

29.

sajnálatosnak tartja, hogy az európai polgárok a mozgás szabadságának gyakorlása során továbbra is gyakori problémákkal szembesülnek abból adódóan, hogy a hatóságok helytelenül alkalmazzák a belső piacra vonatkozó jogszabályokat;

| 30. | sajnálatosnak tartja, hogy a tényfeltáró látogatásokról szóló jelentéseket és más dokumentumokat a közelmúltban nem fordították le az EU hivatalos nyelveire, különösen a petíciók benyújtóinak nemzeti nyelveire; |
| --- | --- |

30.

sajnálatosnak tartja, hogy a tényfeltáró látogatásokról szóló jelentéseket és más dokumentumokat a közelmúltban nem fordították le az EU hivatalos nyelveire, különösen a petíciók benyújtóinak nemzeti nyelveire;

| 31. | elismeri a SOLVIT-hálózat fontos szerepét, amely rendszeresen feltárja és megoldja a belső piaci jogszabályok végrehajtásához fűződő problémákat; sürgeti ezen eszköz megerősítését, illetve a Petíciós Bizottság és a SOLVIT-hálózat közötti aktívabb együttműködést; emlékeztet arra, hogy 2013 az uniós polgárság európai éve volt, és elismeréssel adózik az Európai Unió és a tagállamok intézményei és szervei előtt, amelyek 2013 folyamán intenzívebben népszerűsítették az európai polgárok és lakosok részére kínált szolgáltatásaikat, figyelembe véve a Szerződésekben foglalt alapelveket és e jelentésben feltárt tényeket; |
| --- | --- |

31.

elismeri a SOLVIT-hálózat fontos szerepét, amely rendszeresen feltárja és megoldja a belső piaci jogszabályok végrehajtásához fűződő problémákat; sürgeti ezen eszköz megerősítését, illetve a Petíciós Bizottság és a SOLVIT-hálózat közötti aktívabb együttműködést; emlékeztet arra, hogy 2013 az uniós polgárság európai éve volt, és elismeréssel adózik az Európai Unió és a tagállamok intézményei és szervei előtt, amelyek 2013 folyamán intenzívebben népszerűsítették az európai polgárok és lakosok részére kínált szolgáltatásaikat, figyelembe véve a Szerződésekben foglalt alapelveket és e jelentésben feltárt tényeket;

Új perspektívák és más intézményekkel ápolt kapcsolatok

| 32. | rámutat annak fontosságára, hogy ez a bizottság még inkább érdemi munkát végezhessen a Parlamenten belül azáltal, hogy ellenőrző bizottságként növekszik ismertsége; felkéri az újonnan megválasztott Petíciós Bizottságot, hogy jelöljön ki belső éves előadókat azon legfontosabb szakpolitikák tárgyában, amelyek a petíciókat benyújtó európai polgárokat foglalkoztatják, és hogy fokozza a más parlamenti bizottságokkal való együttműködést azáltal, hogy rendszeresen meghívja azok tagjait a Petíciós Bizottságban lefolytatandó, az adott képviselő jogalkotási hatáskörébe tartozó vitákra; felkéri a többi parlamenti bizottságot, hogy a végrehajtási jelentéseket és egyéb eszközöket véleményező bizottságként fokozottan vonják be a Petíciós Bizottságot az európai jogszabályok helyes tagállami átültetésének és végrehajtásának vagy esetleges felülvizsgálatának ellenőrzésébe; hangsúlyozza annak fontosságát – tekintettel a beérkező petíciók egyre növekvő számára és a kapcsolódó kötelezettségvállalásokra –, hogy a bizottság neutralizációját a Parlament bizottsági összetételében megszüntessék; felkéri az Európai Parlament plenáris ülését, hogy fordítson több időt a petíciós bizottságok munkájára; |
| --- | --- |

32.

rámutat annak fontosságára, hogy ez a bizottság még inkább érdemi munkát végezhessen a Parlamenten belül azáltal, hogy ellenőrző bizottságként növekszik ismertsége; felkéri az újonnan megválasztott Petíciós Bizottságot, hogy jelöljön ki belső éves előadókat azon legfontosabb szakpolitikák tárgyában, amelyek a petíciókat benyújtó európai polgárokat foglalkoztatják, és hogy fokozza a más parlamenti bizottságokkal való együttműködést azáltal, hogy rendszeresen meghívja azok tagjait a Petíciós Bizottságban lefolytatandó, az adott képviselő jogalkotási hatáskörébe tartozó vitákra; felkéri a többi parlamenti bizottságot, hogy a végrehajtási jelentéseket és egyéb eszközöket véleményező bizottságként fokozottan vonják be a Petíciós Bizottságot az európai jogszabályok helyes tagállami átültetésének és végrehajtásának vagy esetleges felülvizsgálatának ellenőrzésébe; hangsúlyozza annak fontosságát – tekintettel a beérkező petíciók egyre növekvő számára és a kapcsolódó kötelezettségvállalásokra –, hogy a bizottság neutralizációját a Parlament bizottsági összetételében megszüntessék; felkéri az Európai Parlament plenáris ülését, hogy fordítson több időt a petíciós bizottságok munkájára;

| 33. | kiemeli, hogy meg kell erősíteni a Petíciós Bizottság más uniós intézményekkel és szervekkel, valamint a tagállamokban működő nemzeti hatóságokkal folytatott együttműködését; fontosnak tartja a tagállamokkal és különösen a nemzeti parlamentek petíciós bizottságaival folytatott strukturált párbeszéd és módszeres együttműködés megerősítését, például a nemzeti petíciós bizottságok elnökeivel tartandó rendszeres találkozók révén; egy ilyen partnerség kialakítása lehetővé teszi a tapasztalatok és gyakorlatok legjobb cseréjét, a petíciók megfelelő szintre és testülethez való rendszeresebb és hatékonyabb irányítását, és végső soron nyitottabbá teszi az Európai Parlamentet az európai polgárokat foglalkoztató témákra; üdvözli az Oireachtas közös vizsgálati, felügyeleti és petíciós bizottság írországi létrehozását, valamint az Európai Parlamenttel ez év folyamán azzal a céllal kialakított hasznos kapcsolatait, hogy még jobb szolgáltatást nyújthasson a polgárok számára; megjegyzi, hogy más tagállamok parlamentjei jelenleg fontolgatják egy petíciós bizottság vagy hasonló szerv létrehozását, némely parlamentben pedig más eljárások vannak érvényben a petíciók kezelésére; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy meg kell erősíteni a Petíciós Bizottság más uniós intézményekkel és szervekkel, valamint a tagállamokban működő nemzeti hatóságokkal folytatott együttműködését; fontosnak tartja a tagállamokkal és különösen a nemzeti parlamentek petíciós bizottságaival folytatott strukturált párbeszéd és módszeres együttműködés megerősítését, például a nemzeti petíciós bizottságok elnökeivel tartandó rendszeres találkozók révén; egy ilyen partnerség kialakítása lehetővé teszi a tapasztalatok és gyakorlatok legjobb cseréjét, a petíciók megfelelő szintre és testülethez való rendszeresebb és hatékonyabb irányítását, és végső soron nyitottabbá teszi az Európai Parlamentet az európai polgárokat foglalkoztató témákra; üdvözli az Oireachtas közös vizsgálati, felügyeleti és petíciós bizottság írországi létrehozását, valamint az Európai Parlamenttel ez év folyamán azzal a céllal kialakított hasznos kapcsolatait, hogy még jobb szolgáltatást nyújthasson a polgárok számára; megjegyzi, hogy más tagállamok parlamentjei jelenleg fontolgatják egy petíciós bizottság vagy hasonló szerv létrehozását, némely parlamentben pedig más eljárások vannak érvényben a petíciók kezelésére;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy kellőképen ismerje el a petíciók szerepét a közösségi jog hatékony végrehajtásának nyomon követésében, hiszen általában a petíciók jelzik legkorábban, hogy a tagállamok lemaradásban vannak a jogi intézkedések végrehajtása terén; felkéri az Európai Parlamentet, hogy a Bizottsággal létrejött intézményközi megállapodásában javasolja a bizottság kérelmeire történő válaszadás időtartamának csökkentését, valamint a Petíciós Bizottság folyamatos tájékoztatását a petíciókhoz közvetlenül kapcsolódó kötelezettségszegési eljárások fejleményeiről; úgy véli, hogy a demokrácia terén egyre nagyobb mértékben érzékelt hiányosságok leküzdése érdekében az európai intézményeknek általában több információt kell biztosítaniuk és átláthatóbbnak kell lenniük az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy kellőképen ismerje el a petíciók szerepét a közösségi jog hatékony végrehajtásának nyomon követésében, hiszen általában a petíciók jelzik legkorábban, hogy a tagállamok lemaradásban vannak a jogi intézkedések végrehajtása terén; felkéri az Európai Parlamentet, hogy a Bizottsággal létrejött intézményközi megállapodásában javasolja a bizottság kérelmeire történő válaszadás időtartamának csökkentését, valamint a Petíciós Bizottság folyamatos tájékoztatását a petíciókhoz közvetlenül kapcsolódó kötelezettségszegési eljárások fejleményeiről; úgy véli, hogy a demokrácia terén egyre nagyobb mértékben érzékelt hiányosságok leküzdése érdekében az európai intézményeknek általában több információt kell biztosítaniuk és átláthatóbbnak kell lenniük az uniós polgárok számára;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal való szoros együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; arra bátorítja a tagállamokat, hogy játsszanak proaktív szerepet az európai jogszabályok végrehajtásával és betartásával kapcsolatos petíciók megválaszolásában, és kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy a tagállamok képviseltessék magukat a Petíciós Bizottság ülésein és tanúsítsanak aktív együttműködést; elkötelezte magát az iránt, hogy szoros együttműködést és kommunikációt tart fenn az uniós intézmények és a polgárok között; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal való szoros együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; arra bátorítja a tagállamokat, hogy játsszanak proaktív szerepet az európai jogszabályok végrehajtásával és betartásával kapcsolatos petíciók megválaszolásában, és kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy a tagállamok képviseltessék magukat a Petíciós Bizottság ülésein és tanúsítsanak aktív együttműködést; elkötelezte magát az iránt, hogy szoros együttműködést és kommunikációt tart fenn az uniós intézmények és a polgárok között;

| 36. | hangsúlyozza az európai ombudsmannal folytatott megerősített együttműködés fontosságát egy új intézményközi megállapodás bevezetése révén; kiemeli az Európai Parlament közreműködésének fontosságát a nemzeti ombudsmanok hálózatában; üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság között az intézményi kereten belül fennálló kiváló kapcsolatokat; különösen méltányolja, hogy a jogalkotási ciklus során az ombudsman rendszeresen közreműködik a Petíciós Bizottság munkájában; emlékeztet arra, hogy továbbra sincs minden uniós polgárnak nemzeti ombudsmana, ami azt jelenti, hogy nem minden uniós polgár rendelkezik egyenlő hozzáféréssel a jogorvoslati lehetőségekhez; úgy véli, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózatán belül az egyes tagállamok nemzeti ombudsmani hivatalai jelentős támogatást tudnának nyújtani az európai ombudsman számára; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza az európai ombudsmannal folytatott megerősített együttműködés fontosságát egy új intézményközi megállapodás bevezetése révén; kiemeli az Európai Parlament közreműködésének fontosságát a nemzeti ombudsmanok hálózatában; üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság között az intézményi kereten belül fennálló kiváló kapcsolatokat; különösen méltányolja, hogy a jogalkotási ciklus során az ombudsman rendszeresen közreműködik a Petíciós Bizottság munkájában; emlékeztet arra, hogy továbbra sincs minden uniós polgárnak nemzeti ombudsmana, ami azt jelenti, hogy nem minden uniós polgár rendelkezik egyenlő hozzáféréssel a jogorvoslati lehetőségekhez; úgy véli, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózatán belül az egyes tagállamok nemzeti ombudsmani hivatalai jelentős támogatást tudnának nyújtani az európai ombudsman számára;

Munkamódszerek

| 37. | felhívja a Petíciós Bizottság európai parlamenti képviselőit, hogy a bizottsági munka maximális hatékonyságának és nyitottságának biztosítása érdekében fogadjanak el végleges belső szabályokat, és tegyenek javaslatokat az Európai Parlament eljárási szabályzatának megfelelő átdolgozására annak érdekében, hogy egységes szerkezetbe foglalják a munkamódszerek javítására irányuló, teljes hetedik parlamenti ciklus során tett erőfeszítéseiket; felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy a petíciós folyamatban alkalmazzon világos határidőket annak érdekében, hogy felgyorsítsa a petíciók kezelését az Európai Parlamenten belül, valamint még átláthatóbbá és demokratikusabbá tegye az egész folyamatot; hangsúlyozza, hogy ezáltal lehetővé válhat a petíciók előre meghatározott életciklusának bevezetése az Európai Parlamenten belül a nyilvántartásba vételtől egészen végleges lezárásukig, hasonlóan a jogalkotási és nem jogalkotási aktákkal kapcsolatban folyamatban lévő munkára vonatkozóan megállapított határidőkhöz; úgy véli, hogy e határidők alapján létre kell hozni egy olyan riasztási mechanizmust, amely automatikusan felhívja a bizottsági tagok figyelmét azokra a petíciókra, amelyekkel kapcsolatban huzamosabb ideig nem került sor intézkedésre vagy levélváltásra, hogy elkerülhető legyen az, hogy régen benyújtott petíciók alapos indok nélkül éveken át lezáratlanok maradjanak; emlékeztet arra, hogy a tényfeltáró látogatások a Petíciós Bizottság legfontosabb vizsgálati eszközei közé tartoznak, ezért a vonatkozó szabályok sürgős felülvizsgálatára van szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy az újonnan megválasztott képviselők eredményes látogatásokat tehessenek, valamint mihamarabb beszámolhassanak a petíciók benyújtóinak és a bizottságnak a megállapításaikról és ajánlásaikról; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Petíciós Bizottság európai parlamenti képviselőit, hogy a bizottsági munka maximális hatékonyságának és nyitottságának biztosítása érdekében fogadjanak el végleges belső szabályokat, és tegyenek javaslatokat az Európai Parlament eljárási szabályzatának megfelelő átdolgozására annak érdekében, hogy egységes szerkezetbe foglalják a munkamódszerek javítására irányuló, teljes hetedik parlamenti ciklus során tett erőfeszítéseiket; felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy a petíciós folyamatban alkalmazzon világos határidőket annak érdekében, hogy felgyorsítsa a petíciók kezelését az Európai Parlamenten belül, valamint még átláthatóbbá és demokratikusabbá tegye az egész folyamatot; hangsúlyozza, hogy ezáltal lehetővé válhat a petíciók előre meghatározott életciklusának bevezetése az Európai Parlamenten belül a nyilvántartásba vételtől egészen végleges lezárásukig, hasonlóan a jogalkotási és nem jogalkotási aktákkal kapcsolatban folyamatban lévő munkára vonatkozóan megállapított határidőkhöz; úgy véli, hogy e határidők alapján létre kell hozni egy olyan riasztási mechanizmust, amely automatikusan felhívja a bizottsági tagok figyelmét azokra a petíciókra, amelyekkel kapcsolatban huzamosabb ideig nem került sor intézkedésre vagy levélváltásra, hogy elkerülhető legyen az, hogy régen benyújtott petíciók alapos indok nélkül éveken át lezáratlanok maradjanak; emlékeztet arra, hogy a tényfeltáró látogatások a Petíciós Bizottság legfontosabb vizsgálati eszközei közé tartoznak, ezért a vonatkozó szabályok sürgős felülvizsgálatára van szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy az újonnan megválasztott képviselők eredményes látogatásokat tehessenek, valamint mihamarabb beszámolhassanak a petíciók benyújtóinak és a bizottságnak a megállapításaikról és ajánlásaikról;

| 38. | örvendetesnek tartja az érintett tagállamok hatóságainak részvételét a Petíciós Bizottság ülésein, más érdekelt felekkel egyetemben; hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság az egyetlen olyan bizottság, amely rendszeres fórumot biztosít a polgárok számára ahhoz, hogy közvetlenül az európai parlamenti képviselőkhöz intézhessék aggodalmaikat, és amely lehetővé teszi többoldalú párbeszéd megvalósítását az uniós intézmények, a nemzeti hatóságok és a petíciók benyújtói között; javasolja, hogy az ülések megszervezésének elősegítése, valamint az útiköltségek jövőbeli csökkentése érdekében a Petíciós Bizottság és a parlamenti adminisztráció vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a petíciók benyújtói vagy a hatóságok videokonferencia vagy más hasonló eszköz útján működnek közre; |
| --- | --- |

38.

örvendetesnek tartja az érintett tagállamok hatóságainak részvételét a Petíciós Bizottság ülésein, más érdekelt felekkel egyetemben; hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság az egyetlen olyan bizottság, amely rendszeres fórumot biztosít a polgárok számára ahhoz, hogy közvetlenül az európai parlamenti képviselőkhöz intézhessék aggodalmaikat, és amely lehetővé teszi többoldalú párbeszéd megvalósítását az uniós intézmények, a nemzeti hatóságok és a petíciók benyújtói között; javasolja, hogy az ülések megszervezésének elősegítése, valamint az útiköltségek jövőbeli csökkentése érdekében a Petíciós Bizottság és a parlamenti adminisztráció vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a petíciók benyújtói vagy a hatóságok videokonferencia vagy más hasonló eszköz útján működnek közre;

| 39. | megjegyzi, hogy a jogalkotási ciklus során egyre növekedett a petíciók száma, és továbbra is rendkívül aggasztónak tartja, hogy a késedelmek és a válaszadási idők még mindig túl hosszadalmasak a folyamat nyilvántartásba vételi és elfogadhatósági szakaszában; felhív arra, hogy a Hivatalos Dokumentumok Fogadásának és Továbbküldésének Osztálya és a Petíciós Bizottság titkársága számára egyaránt biztosítsanak egy további, jogi szakértelemmel rendelkező tanácsost, hogy ajánlásokat tehessen közzé arra vonatkozóan, hogy a petíció az európai jog hatálya alá tartozik-e; úgy véli, hogy ezeket az ajánlásokat a petíciók összefoglalásával együtt először csak angolul kellene a bizottság tagjainak a rendelkezésére bocsátani, és csak a közzétételükkor kellene azokat az összes hivatalos nyelvre lefordítani, hogy még gyorsabban megszülethessenek az elfogadhatóságra vonatkozó első döntések; arra számít, hogy az új petíciós webportál elindításával csökkenni fog az olyan vitatható beadványok száma, amelyeket olykor petícióként vesznek nyilvántartásba; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a jogalkotási ciklus során egyre növekedett a petíciók száma, és továbbra is rendkívül aggasztónak tartja, hogy a késedelmek és a válaszadási idők még mindig túl hosszadalmasak a folyamat nyilvántartásba vételi és elfogadhatósági szakaszában; felhív arra, hogy a Hivatalos Dokumentumok Fogadásának és Továbbküldésének Osztálya és a Petíciós Bizottság titkársága számára egyaránt biztosítsanak egy további, jogi szakértelemmel rendelkező tanácsost, hogy ajánlásokat tehessen közzé arra vonatkozóan, hogy a petíció az európai jog hatálya alá tartozik-e; úgy véli, hogy ezeket az ajánlásokat a petíciók összefoglalásával együtt először csak angolul kellene a bizottság tagjainak a rendelkezésére bocsátani, és csak a közzétételükkor kellene azokat az összes hivatalos nyelvre lefordítani, hogy még gyorsabban megszülethessenek az elfogadhatóságra vonatkozó első döntések; arra számít, hogy az új petíciós webportál elindításával csökkenni fog az olyan vitatható beadványok száma, amelyeket olykor petícióként vesznek nyilvántartásba;

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, petíciós bizottságának és nemzeti ombudsmanának vagy hasonló illetékes szerveinek. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, petíciós bizottságának és nemzeti ombudsmanának vagy hasonló illetékes szerveinek.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/44

---

P7_TA(2014)0205

A kertészet

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az európai kertészeti ágazat jövőjéről – növekedési stratégiák (2013/2100(INI))

(2017/C 378/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének III. és VII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének III. és VII. címére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendeletre,

| — | tekintettel a peszticidek fenntartható használatáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek fenntartható használatáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK irányelvre,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK rendeletre (2) és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK rendeletre (2) és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (3),

| — | tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendeletre (4),

| — | tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete (5),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a „Közösségi kezdeményezés a dísznövénykertészetért” című, 1996. június 21-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közösségi kezdeményezés a dísznövénykertészetért” című, 1996. június 21-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az „Élelmiszerárak Európában” című, 2008. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2008)0821), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Élelmiszerárak Európában” című, 2008. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2008)0821),

| — | tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397),

| — | tekintettel a hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási láncról szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási láncról szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló, 2009. május 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0234), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló, 2009. május 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0234),

| — | tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című, 2011. május 3-i bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című, 2011. május 3-i bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel az élelmiszeripar versenyképességével foglalkozó magas szintű csoport felállításáról szóló, 2008. április 28-i 2008/359/EK bizottsági határozatra, és a magas szintű csoportnak az európai agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességéről szóló, 2009. március 17-i jelentésére, a csoport ajánlásaival és a főbb kezdeményezések útitervével együtt (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszeripar versenyképességével foglalkozó magas szintű csoport felállításáról szóló, 2008. április 28-i 2008/359/EK bizottsági határozatra, és a magas szintű csoportnak az európai agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességéről szóló, 2009. március 17-i jelentésére, a csoport ajánlásaival és a főbb kezdeményezések útitervével együtt (8),

| — | tekintettel a „Gazdálkodói szövetkezetek támogatása” című, 2012. novemberi tanulmányra (9), amely ismerteti a Bizottság által hasonló címen indított projekt megállapításait, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gazdálkodói szövetkezetek támogatása” című, 2012. novemberi tanulmányra (9), amely ismerteti a Bizottság által hasonló címen indított projekt megállapításait,

| — | tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának részét alkotó Technológiai Jövőkutatási Intézet „Rövid élelmiszer-ellátási láncok az EU-ban – a társadalmi-gazdasági jellemzőik aktuális állása” című tanulmányára (10); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának részét alkotó Technológiai Jövőkutatási Intézet „Rövid élelmiszer-ellátási láncok az EU-ban – a társadalmi-gazdasági jellemzőik aktuális állása” című tanulmányára (10);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0048/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0048/2014),

| A. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazat a közös agrárpolitika (KAP) támogatásainak mintegy 3 %-át kapja, azonban ez az ágazat adja az uniós mezőgazdasági termelés összértékének 18 %-át, az Unió hasznosítható mezőgazdasági területének 3 %-át jelenti, és értéke meghaladja az 50 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

A.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazat a közös agrárpolitika (KAP) támogatásainak mintegy 3 %-át kapja, azonban ez az ágazat adja az uniós mezőgazdasági termelés összértékének 18 %-át, az Unió hasznosítható mezőgazdasági területének 3 %-át jelenti, és értéke meghaladja az 50 milliárd EUR-t;

| B. | mivel a kertészet gyümölcsökkel, zöldségekkel, burgonyafélékkel, salátafélékkel, fűszernövényekkel és dísznövényekkel foglalkozik, és mivel magában foglalja a faiskolákat, az évelőkertészetet, továbbá a temetőkertészethez, a kertészeti kiskereskedelemhez, a kertészeti központokhoz, a florisztikához és a kert- és tájépítéshez hasonló kertészeti szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a kertészet gyümölcsökkel, zöldségekkel, burgonyafélékkel, salátafélékkel, fűszernövényekkel és dísznövényekkel foglalkozik, és mivel magában foglalja a faiskolákat, az évelőkertészetet, továbbá a temetőkertészethez, a kertészeti kiskereskedelemhez, a kertészeti központokhoz, a florisztikához és a kert- és tájépítéshez hasonló kertészeti szolgáltatásokat;

| C. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazat mintegy 550 000 munkavállalót foglalkoztató ellátási láncának becsült forgalma meghaladja a 120 milliárdot, és az ágazat nagy jelentőséggel bír az Unión belül azon területek gazdasága szempontjából, ahol általában magas a munkanélküliségi ráta; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazat mintegy 550 000 munkavállalót foglalkoztató ellátási láncának becsült forgalma meghaladja a 120 milliárdot, és az ágazat nagy jelentőséggel bír az Unión belül azon területek gazdasága szempontjából, ahol általában magas a munkanélküliségi ráta;

| D. | mivel az Unió a világ második legnagyobb termelője, és egyben a második legnagyobb gyümölcs- és zöldségimportőre is; mivel az ágazat termékei iránti kereslet növekszik, és jelenleg meghaladja a kínálatot; mivel a zöldség- és gyümölcságazat kereskedelmének volumene a 2000. évi több mint 90 milliárd USD-ról 2010-re közel 218 milliárd USD-ra növekedett, és a globális élelmiszer- és állatitermék-kereskedelem közel 21 %-át adja; mivel az Európai Unió szélesre tárta piacait az olyan harmadik országokból származó behozatal előtt, amely országokkal kétoldalú és többoldalú megállapodásokat kötött; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió a világ második legnagyobb termelője, és egyben a második legnagyobb gyümölcs- és zöldségimportőre is; mivel az ágazat termékei iránti kereslet növekszik, és jelenleg meghaladja a kínálatot; mivel a zöldség- és gyümölcságazat kereskedelmének volumene a 2000. évi több mint 90 milliárd USD-ról 2010-re közel 218 milliárd USD-ra növekedett, és a globális élelmiszer- és állatitermék-kereskedelem közel 21 %-át adja; mivel az Európai Unió szélesre tárta piacait az olyan harmadik országokból származó behozatal előtt, amely országokkal kétoldalú és többoldalú megállapodásokat kötött;

| E. | mivel a kertészeti ágazat – elsődleges termelő és feldolgozó ágazatként – európai szintű gazdasági multiplikátorhatással rendelkezik a kereslet és a hozzáadottérték-teremtés más gazdasági ágazatokban – például a kereskedelem, az építőipar és a pénzügyi szolgáltatások területén – való ösztönzése révén; |
| --- | --- |

E.

mivel a kertészeti ágazat – elsődleges termelő és feldolgozó ágazatként – európai szintű gazdasági multiplikátorhatással rendelkezik a kereslet és a hozzáadottérték-teremtés más gazdasági ágazatokban – például a kereskedelem, az építőipar és a pénzügyi szolgáltatások területén – való ösztönzése révén;

| F. | mivel a 2011-ben 19,7 milliárd euró értékű, 2010 és 2011 között 9 %-os növekedést elérő biozöldség- és biogyümölcs-ágazat a leggyorsabban növekvő bioágazat az unió összes piaca közül, amely ágazatnak évtizedes távlatban az éves növekedése 5–10 % volt; mivel a beültetett terület tekintetében a biogyümölcs vonatkozásában 18,2 %, a biozöldség esetében pedig 3,5 % volt a növekedés 2010 és 2011 között; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2011-ben 19,7 milliárd euró értékű, 2010 és 2011 között 9 %-os növekedést elérő biozöldség- és biogyümölcs-ágazat a leggyorsabban növekvő bioágazat az unió összes piaca közül, amely ágazatnak évtizedes távlatban az éves növekedése 5–10 % volt; mivel a beültetett terület tekintetében a biogyümölcs vonatkozásában 18,2 %, a biozöldség esetében pedig 3,5 % volt a növekedés 2010 és 2011 között;

| G. | mivel az EU-27 egy főre jutó gyümölcs- és zöldségfogyasztása, az egészségre gyakorolt jótékony hatásainak ellenére, 2011-ben 3 %-kal csökkent az előző öt év átlagfogyasztásához képest; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-27 egy főre jutó gyümölcs- és zöldségfogyasztása, az egészségre gyakorolt jótékony hatásainak ellenére, 2011-ben 3 %-kal csökkent az előző öt év átlagfogyasztásához képest;

| H. | mivel (a világ termelésének 44 %-át adó) Unió a világ legnagyobb virág-, virághagyma- és cserepesnövény-termelője, a legnagyobb hektáronkénti sűrűséggel; mivel a dísznövényágazat becsült forgalma a termelés esetében 20 milliárd euró, a nagykereskedelem esetében 28 milliárd euró, a kiskereskedelem esetében pedig 38 milliárd euró, továbbá körülbelül 650 000 munkavállalót foglalkoztat; |
| --- | --- |

H.

mivel (a világ termelésének 44 %-át adó) Unió a világ legnagyobb virág-, virághagyma- és cserepesnövény-termelője, a legnagyobb hektáronkénti sűrűséggel; mivel a dísznövényágazat becsült forgalma a termelés esetében 20 milliárd euró, a nagykereskedelem esetében 28 milliárd euró, a kiskereskedelem esetében pedig 38 milliárd euró, továbbá körülbelül 650 000 munkavállalót foglalkoztat;

| I. | mivel a gyümölcs- és zöldségtermelés támogatási rendszere a KAP égisze alatt kapott helyet, és céljai – többek között – az élelmiszer-ellátási lánc egyensúlyának helyreállítása, a termékpromóció, a versenyképesség fokozása és az innováció támogatása; mivel a rendszernek az egyéni gazdálkodók számára való vonzóbbá tételével ösztönözni kell a termelő szervezetekbe való tömörülést – többek között azokban a régiókban, ahol éveken át nem nyílt lehetőség a működési alapok felhasználására és/vagy elavult termelési módszereket használnak – tekintettel arra, hogy az uniós termelőknek több mint a fele még nem tartozik termelői szervezetekhez – a Bizottság azon célkitűzése ellenére, hogy 2013-ra átlagosan 60 %-os legyen a tagság mértéke; mivel a néhány tagállambeli alacsony fokú szervezettség részben annak a következménye, hogy a tagállamokban felfüggesztették a termelői szervezeteket, ami bizonytalanságot kelt a termelők körében; mivel a termelői szervezetek kulcsszerepet játszanak a gyümölcs- és zöldségtermelői szervezetek tárgyalási pozíciójának javításában, ezért el kell oszlatni a termelők bizonytalanságát tisztázva a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyümölcs- és zöldségtermelés támogatási rendszere a KAP égisze alatt kapott helyet, és céljai – többek között – az élelmiszer-ellátási lánc egyensúlyának helyreállítása, a termékpromóció, a versenyképesség fokozása és az innováció támogatása; mivel a rendszernek az egyéni gazdálkodók számára való vonzóbbá tételével ösztönözni kell a termelő szervezetekbe való tömörülést – többek között azokban a régiókban, ahol éveken át nem nyílt lehetőség a működési alapok felhasználására és/vagy elavult termelési módszereket használnak – tekintettel arra, hogy az uniós termelőknek több mint a fele még nem tartozik termelői szervezetekhez – a Bizottság azon célkitűzése ellenére, hogy 2013-ra átlagosan 60 %-os legyen a tagság mértéke; mivel a néhány tagállambeli alacsony fokú szervezettség részben annak a következménye, hogy a tagállamokban felfüggesztették a termelői szervezeteket, ami bizonytalanságot kelt a termelők körében; mivel a termelői szervezetek kulcsszerepet játszanak a gyümölcs- és zöldségtermelői szervezetek tárgyalási pozíciójának javításában, ezért el kell oszlatni a termelők bizonytalanságát tisztázva a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó uniós jogszabályokat;

| J. | mivel az Eurostat szerint az uniós mezőgazdasági termelők teljes termelési költsége 2000 és 2010 között átlagosan csaknem 40 %-kal emelkedett, miközben a termelői árak átlagosan kevesebb mint 25 %-kal nőttek; mivel a termelési költségek emelkedése a műtrágyák és talajjavítók esetében elérte a csaknem 80 %-ot, a vetőmagok és az ültetési anyagok esetében a csaknem 30 %-ot, és a növényvédő szerek esetében a csaknem 13 %-ot; |
| --- | --- |

J.

mivel az Eurostat szerint az uniós mezőgazdasági termelők teljes termelési költsége 2000 és 2010 között átlagosan csaknem 40 %-kal emelkedett, miközben a termelői árak átlagosan kevesebb mint 25 %-kal nőttek; mivel a termelési költségek emelkedése a műtrágyák és talajjavítók esetében elérte a csaknem 80 %-ot, a vetőmagok és az ültetési anyagok esetében a csaknem 30 %-ot, és a növényvédő szerek esetében a csaknem 13 %-ot;

| K. | mivel a talaj termékenységének az erózió, a rossz talajszerkezet és elégtelen humuszszint kialakulását eredményező, csökkenő szervesanyag-bevitel, valamint a lecsökkent tápanyag- és vízmegtartó képesség miatti csökkenése, valamint az ökológiai folyamatok lassulása jelentős költségeket jelent mind a mezőgazdasági termelők, mind pedig az állami költségvetés számára; |
| --- | --- |

K.

mivel a talaj termékenységének az erózió, a rossz talajszerkezet és elégtelen humuszszint kialakulását eredményező, csökkenő szervesanyag-bevitel, valamint a lecsökkent tápanyag- és vízmegtartó képesség miatti csökkenése, valamint az ökológiai folyamatok lassulása jelentős költségeket jelent mind a mezőgazdasági termelők, mind pedig az állami költségvetés számára;

| L. | mivel a kertészet tekintetében a kutatási eredmények gyakorlatba való átültetését célzó tudásáramlásra nyomás nehezedik, és mivel a magánszektor kutatási célú kiadásai általánosságban is alacsonyak, az EU-15-ben a kutatás és fejlesztés (K+F) 2004-ben – mely a legutolsó olyan időszak, amelyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre – a teljes élelmiszer-ipari kiadás mindössze 0,24 %-át tette ki; |
| --- | --- |

L.

mivel a kertészet tekintetében a kutatási eredmények gyakorlatba való átültetését célzó tudásáramlásra nyomás nehezedik, és mivel a magánszektor kutatási célú kiadásai általánosságban is alacsonyak, az EU-15-ben a kutatás és fejlesztés (K+F) 2004-ben – mely a legutolsó olyan időszak, amelyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre – a teljes élelmiszer-ipari kiadás mindössze 0,24 %-át tette ki;

| M. | mivel alacsony gazdasági életképességük miatt a zöldség- és gyümölcsfajták közül sokat az eltűnés veszélye fenyeget, és mivel a mezőgazdasági termelők ökológiai, társadalmi és kulturális szerepet játszanak azáltal, hogy e növényfajták művelését folytatva részt vesznek az európai mezőgazdaság fontos részeinek megőrzésében; |
| --- | --- |

M.

mivel alacsony gazdasági életképességük miatt a zöldség- és gyümölcsfajták közül sokat az eltűnés veszélye fenyeget, és mivel a mezőgazdasági termelők ökológiai, társadalmi és kulturális szerepet játszanak azáltal, hogy e növényfajták művelését folytatva részt vesznek az európai mezőgazdaság fontos részeinek megőrzésében;

| N. | mivel a kártevők megelőzésével, az ellenük való védekezéssel és felszámolásukkal kapcsolatos problémák fokozódása, valamint a növényi kultúrák védelmére szolgáló növényvédő szerekhez való korlátozott hozzáférés veszélyeztetheti a mezőgazdaság diverzifikációját és az európai növénytermelés minőségét; |
| --- | --- |

N.

mivel a kártevők megelőzésével, az ellenük való védekezéssel és felszámolásukkal kapcsolatos problémák fokozódása, valamint a növényi kultúrák védelmére szolgáló növényvédő szerekhez való korlátozott hozzáférés veszélyeztetheti a mezőgazdaság diverzifikációját és az európai növénytermelés minőségét;

| O. | mivel a kertészeti vállalkozások tevékenysége gyakran egyidejűleg a termelés, a kereskedelem és a szolgáltatások területére is kiterjed; |
| --- | --- |

O.

mivel a kertészeti vállalkozások tevékenysége gyakran egyidejűleg a termelés, a kereskedelem és a szolgáltatások területére is kiterjed;

| P. | mivel a ciszgenezis olyan géntechnikai megoldásként határozható meg, amely az azonos fajhoz vagy törzshöz tartozó rokonaiból származó gént ültet be az alany növénybe; |
| --- | --- |

P.

mivel a ciszgenezis olyan géntechnikai megoldásként határozható meg, amely az azonos fajhoz vagy törzshöz tartozó rokonaiból származó gént ültet be az alany növénybe;

| 1. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – az innováció, a kutatás és fejlesztés, az energiahatékonyság és -biztonság, az éghajlatváltozás enyhítése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az értékesítés javítását szolgáló intézkedések révén – támogassák az uniós kertészeti ágazatot, és tegyék versenyképesebbé a világpiacon, valamint továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a termelők és a forgalmazók közötti egyensúlyhiánynak felszámolására; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – az innováció, a kutatás és fejlesztés, az energiahatékonyság és -biztonság, az éghajlatváltozás enyhítése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az értékesítés javítását szolgáló intézkedések révén – támogassák az uniós kertészeti ágazatot, és tegyék versenyképesebbé a világpiacon, valamint továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a termelők és a forgalmazók közötti egyensúlyhiánynak felszámolására;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a termelők számára meg kell könnyíteni a harmadik országok piacaira való bejutást; felhívja a Bizottságot a zöldség-, gyümölcs-, virág- és dísznövényexportőrök támogatására fordított erőfeszítéseinek fokozására annak érdekében, hogy az exportőrök leküzdhessék az egyre növekvő számú nem vámjellegű akadályt, így például az egyes harmadik országbeli növény-egészségügyi előírásokat, amelyek megnehezítik – ha éppen nem lehetetlenné teszik – az uniós kivitelt; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a termelők számára meg kell könnyíteni a harmadik országok piacaira való bejutást; felhívja a Bizottságot a zöldség-, gyümölcs-, virág- és dísznövényexportőrök támogatására fordított erőfeszítéseinek fokozására annak érdekében, hogy az exportőrök leküzdhessék az egyre növekvő számú nem vámjellegű akadályt, így például az egyes harmadik országbeli növény-egészségügyi előírásokat, amelyek megnehezítik – ha éppen nem lehetetlenné teszik – az uniós kivitelt;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a forgalmazásra vonatkozó előírások, eredetmegjelölések stb. tekintetében az EU-n belül valamennyi piaci résztvevő számára biztosítson azonos piacra jutási feltételeket, és hogy ezek betartását a verseny torzulásának elkerülése érdekében megfelelő ellenőrzések révén biztosítsa; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a forgalmazásra vonatkozó előírások, eredetmegjelölések stb. tekintetében az EU-n belül valamennyi piaci résztvevő számára biztosítson azonos piacra jutási feltételeket, és hogy ezek betartását a verseny torzulásának elkerülése érdekében megfelelő ellenőrzések révén biztosítsa;

| 4. | ösztönzi, hogy a tagállamokban oktatási tevékenységek – mint például az EU iskolagyümölcs-programja, vagy az olyan nemzeti szintű programok, mint az egyesült királyságbeli, a burgonya háztáji megtermelésére és feldolgozására irányuló ágazati programok („Grow Your Own Potato” és „Cook Your Own Potato”) – révén népszerűsítsék a zöldség- és gyümölcsfogyasztást; |
| --- | --- |

4.

ösztönzi, hogy a tagállamokban oktatási tevékenységek – mint például az EU iskolagyümölcs-programja, vagy az olyan nemzeti szintű programok, mint az egyesült királyságbeli, a burgonya háztáji megtermelésére és feldolgozására irányuló ágazati programok („Grow Your Own Potato” és „Cook Your Own Potato”) – révén népszerűsítsék a zöldség- és gyümölcsfogyasztást;

| 5. | megállapítja, hogy a helyi és regionális piacokon gyakran hiány mutatkozik a helyben termelt zöldségfélékben, ezért e területeken támogatni kell a mezőgazdasági vállalkozásokat, és ezen belül kiemelten ösztönözni a fiatal vállalkozásokat, amelyek foglalkoztatási lehetőségeket teremtenek a mezőgazdaságban, és biztosítják a friss helyi termékek kínálatát; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a helyi és regionális piacokon gyakran hiány mutatkozik a helyben termelt zöldségfélékben, ezért e területeken támogatni kell a mezőgazdasági vállalkozásokat, és ezen belül kiemelten ösztönözni a fiatal vállalkozásokat, amelyek foglalkoztatási lehetőségeket teremtenek a mezőgazdaságban, és biztosítják a friss helyi termékek kínálatát;

| 6. | hangsúlyozza a dísznövénykertészetnek a zöld terek bővítése, a városi környezetnek az éghajlatváltozás és a vidéki gazdaság vonatkozásában történő javítása révén az emberi egészségre és jóllétre gyakorolt jótékony hatásait; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a beruházások és a szakmai előmenetel ösztönzése tekintetében aktívabb támogatást kapjon az ágazat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a dísznövénykertészetnek a zöld terek bővítése, a városi környezetnek az éghajlatváltozás és a vidéki gazdaság vonatkozásában történő javítása révén az emberi egészségre és jóllétre gyakorolt jótékony hatásait; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a beruházások és a szakmai előmenetel ösztönzése tekintetében aktívabb támogatást kapjon az ágazat;

| 7. | üdvözli az uniós zöldség- és gyümölcságazati rendszer azon intézkedéseit, amelyek az uniós termelők körében a piacközpontúság erősítését szolgálják, a termelői szervezetek és termelői szervezeti tömörülések támogatása és az ágazatközi szervezetek elismerése révén ösztönzik az innovációt, népszerűsítik a zöldség- és gyümölcstermékeket, erősítik a termelők versenyképességét, és javítják az értékesítést, a termékek minőségét és a termelés környezetvédelmi szempontjait, valamint ösztönzik a klaszterek létrejöttét, amelyek új befektetésekre felhasználható új bevételi forrásokat teremtenek; rámutat arra, hogy ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy a saját maguk által és közvetlenül értékesítők ne részesüljenek hátrányos megkülönböztetésben, sőt lehetőséget kapjanak arra, hogy innovatív projekteket valósítsanak meg, és növeljék versenyképességüket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az uniós zöldség- és gyümölcságazati rendszer azon intézkedéseit, amelyek az uniós termelők körében a piacközpontúság erősítését szolgálják, a termelői szervezetek és termelői szervezeti tömörülések támogatása és az ágazatközi szervezetek elismerése révén ösztönzik az innovációt, népszerűsítik a zöldség- és gyümölcstermékeket, erősítik a termelők versenyképességét, és javítják az értékesítést, a termékek minőségét és a termelés környezetvédelmi szempontjait, valamint ösztönzik a klaszterek létrejöttét, amelyek új befektetésekre felhasználható új bevételi forrásokat teremtenek; rámutat arra, hogy ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy a saját maguk által és közvetlenül értékesítők ne részesüljenek hátrányos megkülönböztetésben, sőt lehetőséget kapjanak arra, hogy innovatív projekteket valósítsanak meg, és növeljék versenyképességüket;

| 8. | rámutat arra, hogy a helyi és a regionális termelés és értékesítés hozzájárul a vidéki térségekben az érték- és munkahelyteremtéshez, valamint ezek megtartásához; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a helyi és a regionális termelés és értékesítés hozzájárul a vidéki térségekben az érték- és munkahelyteremtéshez, valamint ezek megtartásához;

| 9. | rámutat arra, hogy a rövid értékláncok hozzájárulnak az éghajlatra káros gázok kibocsátásának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a rövid értékláncok hozzájárulnak az éghajlatra káros gázok kibocsátásának csökkentéséhez;

| 10. | megjegyzi, hogy a városi gazdálkodás (urban farming) új lehetőséget kínál a kertészeti ágazat számára; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a városi gazdálkodás (urban farming) új lehetőséget kínál a kertészeti ágazat számára;

| 11. | üdvözli a Bizottság „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című nyilvános konzultációjáról szóló jelentést, különösen annak 3.8. szakaszát, amely elismeri a termelői szervezetekre vonatkozó hatályos szabályok egyszerűsítésének szükségességét, támogatja a termelői szervezetek megerősítésére irányuló javaslatot, és tudomásul veszi, hogy a beérkezett válaszok többsége alapvetően a jelenlegi támogatási rendszer fenntartását támogatja; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című nyilvános konzultációjáról szóló jelentést, különösen annak 3.8. szakaszát, amely elismeri a termelői szervezetekre vonatkozó hatályos szabályok egyszerűsítésének szükségességét, támogatja a termelői szervezetek megerősítésére irányuló javaslatot, és tudomásul veszi, hogy a beérkezett válaszok többsége alapvetően a jelenlegi támogatási rendszer fenntartását támogatja;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek csökkentése különösen fontos a kkv-k számára, ezek az intézkedések azonban nem veszélyeztethetik a jogbiztonságot, amelyre az említett vállalkozások is támaszkodnak; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek csökkentése különösen fontos a kkv-k számára, ezek az intézkedések azonban nem veszélyeztethetik a jogbiztonságot, amelyre az említett vállalkozások is támaszkodnak;

| 13. | üdvözli, hogy a KAP reformjáról szóló megállapodás megőrizte a gyümölcs-és zöldségtermelés termelői szervezeteken alapuló európai támogatási rendszerét; emellett azonban elismeri, hogy a meglévő eszközök nem minden esetben hatékonyak, amit „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című, nyilvános konzultációról szóló dokumentumban a Bizottság is elismer, ezért támogatja a Newcastle Csoportnak az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének továbbfejlesztését célzó munkáját, amelynek figyelembe kell vennie az egyes tagállamok szövetkezetekre vonatkozó jogszabályi sajátosságait annak érdekében, hogy ne gördítsenek akadályokat az új termelői szervezetek létrehozása elé, tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a termelők dönthetnek úgy, hogy kívül maradnak a termelői szervezeteken; tudomásul veszi a súlyos, több tagállamot érintő válságok kezelésére szolgáló közösségi válságkezelési eszköz bevezetését, és hangsúlyozza, hogy az eszközt a termelői szervezetekben való tagságtól függetlenül, valamennyi termelő számára hozzáférhetővé kellene tenni; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a KAP reformjáról szóló megállapodás megőrizte a gyümölcs-és zöldségtermelés termelői szervezeteken alapuló európai támogatási rendszerét; emellett azonban elismeri, hogy a meglévő eszközök nem minden esetben hatékonyak, amit „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című, nyilvános konzultációról szóló dokumentumban a Bizottság is elismer, ezért támogatja a Newcastle Csoportnak az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének továbbfejlesztését célzó munkáját, amelynek figyelembe kell vennie az egyes tagállamok szövetkezetekre vonatkozó jogszabályi sajátosságait annak érdekében, hogy ne gördítsenek akadályokat az új termelői szervezetek létrehozása elé, tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a termelők dönthetnek úgy, hogy kívül maradnak a termelői szervezeteken; tudomásul veszi a súlyos, több tagállamot érintő válságok kezelésére szolgáló közösségi válságkezelési eszköz bevezetését, és hangsúlyozza, hogy az eszközt a termelői szervezetekben való tagságtól függetlenül, valamennyi termelő számára hozzáférhetővé kellene tenni;

| 14. | A termelői szervezetek által folytatott tevékenységek termelők számára jótékony hatásainak megerősítése érdekében felhívja a Bizottságot, hogy az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének felülvizsgálatakor alakítson ki világos és gyakorlatias szabályokat a termelői szervezetek felépítésére és működésére vonatkozóan, és hogy a rendszert igazítsa az egyes tagállamok meglévő piaci struktúráihoz, hogy a termelői szervezetek elláthassák a nekik szánt piaci szerepet, és hogy a termelőket e termelői szervezetekhez való csatlakozásra ösztönözzék, feltéve hogy ez nem veszélyezteti a rendszer fő céljainak megvalósítását, és a termelők továbbra szabadon dönthetnek ezekben a kérdésekben; |
| --- | --- |

14.

A termelői szervezetek által folytatott tevékenységek termelők számára jótékony hatásainak megerősítése érdekében felhívja a Bizottságot, hogy az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének felülvizsgálatakor alakítson ki világos és gyakorlatias szabályokat a termelői szervezetek felépítésére és működésére vonatkozóan, és hogy a rendszert igazítsa az egyes tagállamok meglévő piaci struktúráihoz, hogy a termelői szervezetek elláthassák a nekik szánt piaci szerepet, és hogy a termelőket e termelői szervezetekhez való csatlakozásra ösztönözzék, feltéve hogy ez nem veszélyezteti a rendszer fő céljainak megvalósítását, és a termelők továbbra szabadon dönthetnek ezekben a kérdésekben;

| 15. | aggodalommal állapítja meg, hogy a termelői szervezetek rendszerének szabályai tágan értelmezhetők a Bizottság ellenőrei számára, ami magas fokú bizonytalansághoz vezet, a tagállamokat pedig az elutasítás és a bírósági felülvizsgálati eljárások kockázatának teszi ki; hangsúlyozza azt is, hogy az ellenőrző eljárásokat és a pénzügyi kiigazításokat még inkább a kellő időben és a megállapodás szerinti ellenőrzési időszakon belül kell végrehajtani; |
| --- | --- |

15.

aggodalommal állapítja meg, hogy a termelői szervezetek rendszerének szabályai tágan értelmezhetők a Bizottság ellenőrei számára, ami magas fokú bizonytalansághoz vezet, a tagállamokat pedig az elutasítás és a bírósági felülvizsgálati eljárások kockázatának teszi ki; hangsúlyozza azt is, hogy az ellenőrző eljárásokat és a pénzügyi kiigazításokat még inkább a kellő időben és a megállapodás szerinti ellenőrzési időszakon belül kell végrehajtani;

| 16. | megjegyzi, hogy továbbra is léteznek Unió-szerte tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, amelyek hátráltatják a kertészeti vállalkozásokat és azok termelői szervezeteit, és megingatják a termelők jövőbeli befektetésekbe vetett bizalmát; meggyőződése, hogy az ellátási lánc valamennyi szereplőjének egyetértésével létrehozott, jogszabályi kerettel támogatott és minden tagállamban valamely nemzeti döntőbíróság által felügyelt magatartási kódexek jelentősen javítani fogják az élelmiszerlánc és a belső piac működését; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy továbbra is léteznek Unió-szerte tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, amelyek hátráltatják a kertészeti vállalkozásokat és azok termelői szervezeteit, és megingatják a termelők jövőbeli befektetésekbe vetett bizalmát; meggyőződése, hogy az ellátási lánc valamennyi szereplőjének egyetértésével létrehozott, jogszabályi kerettel támogatott és minden tagállamban valamely nemzeti döntőbíróság által felügyelt magatartási kódexek jelentősen javítani fogják az élelmiszerlánc és a belső piac működését;

| 17. | úgy véli, hogy a növény-egészségügyi maradványanyagokkal kapcsolatos, számos értékesítési lánc által alkalmazott magánjellegű normák valójában olyan versenykorlátozó intézkedések, amelyek hátrányosan érintik a gyümölcs- és zöldségágazat termelőit; mivel a növény-egészségügyi maradványanyagok közösségi jogszabályokban rögzített szintje megfelelő védelmet biztosít a fogyasztók és a gazdasági szereplők egészsége szempontjából, kéri a Bizottságot, hogy lépjen fel az említett gyakorlatok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a növény-egészségügyi maradványanyagokkal kapcsolatos, számos értékesítési lánc által alkalmazott magánjellegű normák valójában olyan versenykorlátozó intézkedések, amelyek hátrányosan érintik a gyümölcs- és zöldségágazat termelőit; mivel a növény-egészségügyi maradványanyagok közösségi jogszabályokban rögzített szintje megfelelő védelmet biztosít a fogyasztók és a gazdasági szereplők egészsége szempontjából, kéri a Bizottságot, hogy lépjen fel az említett gyakorlatok felszámolása érdekében;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az integrált növényvédelmet, támogassák az innovációt és a vállalkozói tevékenységet a nem vegyi megoldásokkal – így például a kártevők fajainak természetes ellenségeivel és élősködőivel – kapcsolatos kutatás és fejlesztés ütemének fokozásával, használják a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot a kártevőkkel, a betegségekkel és a gyomokkal szembeni védekezés integrált stratégiáinak kidolgozását támogató alkalmazott kutatás finanszírozására, amely biztosítja a termelők számára a 2009/128/EK irányelvnek történő megfeleléshez szükséges eszközöket és információkat, amely irányelv 14. cikkében kimondja, hogy a tagállamok „minden szükséges intézkedést meghoznak az alacsony peszticidfelhasználású növényvédelem ösztönzésére, előnyben részesítve a nem vegyi módszereket” és „létrehozzák vagy támogatják az integrált növényvédelem végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését”; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az integrált növényvédelmet, támogassák az innovációt és a vállalkozói tevékenységet a nem vegyi megoldásokkal – így például a kártevők fajainak természetes ellenségeivel és élősködőivel – kapcsolatos kutatás és fejlesztés ütemének fokozásával, használják a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot a kártevőkkel, a betegségekkel és a gyomokkal szembeni védekezés integrált stratégiáinak kidolgozását támogató alkalmazott kutatás finanszírozására, amely biztosítja a termelők számára a 2009/128/EK irányelvnek történő megfeleléshez szükséges eszközöket és információkat, amely irányelv 14. cikkében kimondja, hogy a tagállamok „minden szükséges intézkedést meghoznak az alacsony peszticidfelhasználású növényvédelem ösztönzésére, előnyben részesítve a nem vegyi módszereket” és „létrehozzák vagy támogatják az integrált növényvédelem végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését”;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a talaj egészségét, termékenységét és képződését hosszú távon biztosító, valamint a kártevő-populációkat gyérítő és szabályozó ökológiai folyamatok intenzitásának előmozdítására és az említettek jelentőségének hangsúlyozására; úgy véli, hogy ez hosszú távon termelékenységnövelést hozhat a mezőgazdasági termelőknek, és kiadáscsökkenést a közköltségvetéseknek; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a talaj egészségét, termékenységét és képződését hosszú távon biztosító, valamint a kártevő-populációkat gyérítő és szabályozó ökológiai folyamatok intenzitásának előmozdítására és az említettek jelentőségének hangsúlyozására; úgy véli, hogy ez hosszú távon termelékenységnövelést hozhat a mezőgazdasági termelőknek, és kiadáscsökkenést a közköltségvetéseknek;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a kertészet többféle növényvédő szertől függ, és szorgalmazza, hogy a Bizottság e termékek szabályozása tekintetében kövessen szakmailag felülvizsgált, független forrásból származó tudományos adatokkal alátámasztott, kockázati alapú megközelítést; hangsúlyozza, hogy a kisebb jelentőségű felhasználások, a rendelkezésre álló szűkös hatóanyagok miatt különösen érzékenyek; felhívja a Bizottságot az adatok létrehozása tagállamokon átnyúló koordinálásának megerősítésére, különösen a maradványokkal kapcsolatos adatok vonatkozásában, amelyek alapvető követelménynek számítanak az ehető különleges növényi kultúrák engedélyezése esetében; felhívja a Mezőgazdasági Főigazgatóságot, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóságot, a Környezetvédelmi Főigazgatóságot és a Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy folytassanak stratégiai együttműködést a növényvédő szerek szabályozásában bekövetkező változások több szempontból történő figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a kertészet többféle növényvédő szertől függ, és szorgalmazza, hogy a Bizottság e termékek szabályozása tekintetében kövessen szakmailag felülvizsgált, független forrásból származó tudományos adatokkal alátámasztott, kockázati alapú megközelítést; hangsúlyozza, hogy a kisebb jelentőségű felhasználások, a rendelkezésre álló szűkös hatóanyagok miatt különösen érzékenyek; felhívja a Bizottságot az adatok létrehozása tagállamokon átnyúló koordinálásának megerősítésére, különösen a maradványokkal kapcsolatos adatok vonatkozásában, amelyek alapvető követelménynek számítanak az ehető különleges növényi kultúrák engedélyezése esetében; felhívja a Mezőgazdasági Főigazgatóságot, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóságot, a Környezetvédelmi Főigazgatóságot és a Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy folytassanak stratégiai együttműködést a növényvédő szerek szabályozásában bekövetkező változások több szempontból történő figyelembevétele érdekében;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az 1107/2009/EK rendelet 40. cikke szerinti, a növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek uniós tagállamok közötti kölcsönös elismerésének működését azzal a céllal, hogy egyszerűsítse alkalmazásukat és felszámolja az szükségtelen adminisztratív terheket, és hogy vegye figyelembe a növényvédő szerek szabályozására és az exportkereskedelem nem vámjellegű akadályainak csökkentésére irányuló globális harmonizáció hosszú távú célját; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az 1107/2009/EK rendelet 40. cikke szerinti, a növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek uniós tagállamok közötti kölcsönös elismerésének működését azzal a céllal, hogy egyszerűsítse alkalmazásukat és felszámolja az szükségtelen adminisztratív terheket, és hogy vegye figyelembe a növényvédő szerek szabályozására és az exportkereskedelem nem vámjellegű akadályainak csökkentésére irányuló globális harmonizáció hosszú távú célját;

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy az 1107/2009/EK rendelet 51. cikkének (9) bekezdése szerinti kötelezettségeivel összhangban késlekedés nélkül nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kisebb jelentőségű felhasználásokra és különleges növényi kultúrákra szánt európai támogatási alap létrehozásáról; hangsúlyozza, hogy ezt az alapot az agrár-élelmiszeripari ágazat gazdasági szereplői, az illetékes hatóságok és az érdekelt felek – többek között kutatóintézetek – közötti egyeztetést és együttműködést lehetővé tevő, jelenleg működő európai munkaprogram finanszírozására kellene felhasználni, amely a különleges növényi kultúrákkal és kisebb jelentőségű felhasználásokkal kapcsolatos kutatási és innovációs tevékenységek folytatására és – szükség esetén – finanszírozására irányul; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, hogy az 1107/2009/EK rendelet 51. cikkének (9) bekezdése szerinti kötelezettségeivel összhangban késlekedés nélkül nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kisebb jelentőségű felhasználásokra és különleges növényi kultúrákra szánt európai támogatási alap létrehozásáról; hangsúlyozza, hogy ezt az alapot az agrár-élelmiszeripari ágazat gazdasági szereplői, az illetékes hatóságok és az érdekelt felek – többek között kutatóintézetek – közötti egyeztetést és együttműködést lehetővé tevő, jelenleg működő európai munkaprogram finanszírozására kellene felhasználni, amely a különleges növényi kultúrákkal és kisebb jelentőségű felhasználásokkal kapcsolatos kutatási és innovációs tevékenységek folytatására és – szükség esetén – finanszírozására irányul;

| 23. | rámutat a behozatal esetében megkövetelt és az európai termelésre vonatkozóan teljesítendő növény-egészségügyi előírások közötti viszonosság hiányára; megállapítja, hogy e folyamatos eltérés nem csupán aláássa az európai termelők versenyképességét, hanem hátrányosan érinti az európai fogyasztók érdekeit is; |
| --- | --- |

23.

rámutat a behozatal esetében megkövetelt és az európai termelésre vonatkozóan teljesítendő növény-egészségügyi előírások közötti viszonosság hiányára; megállapítja, hogy e folyamatos eltérés nem csupán aláássa az európai termelők versenyképességét, hanem hátrányosan érinti az európai fogyasztók érdekeit is;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet (a 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelet (11)) és a biocidokról szóló új rendelet (a 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelet (12)) egyaránt előírja a Bizottságnak az endokrin rendszert károsító tulajdonságok tudományos kritériumainak 2013 decemberéig történő meghatározását; hangsúlyozza az átlátható eljárás fontosságát annak érdekében, hogy az érintett piaci szereplők megismerjék a döntések alapjául szolgáló tudományos alapot és az új kritériumok kialakításában részt vevő szereplők kilétét; sürgeti a Bizottságot, hogy az endokrin rendszert károsító anyagokra vonatkozó javaslatok előterjesztésekor vegye teljes mértékben figyelembe a különféle megközelítések hatásait; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet (a 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelet (11)) és a biocidokról szóló új rendelet (a 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelet (12)) egyaránt előírja a Bizottságnak az endokrin rendszert károsító tulajdonságok tudományos kritériumainak 2013 decemberéig történő meghatározását; hangsúlyozza az átlátható eljárás fontosságát annak érdekében, hogy az érintett piaci szereplők megismerjék a döntések alapjául szolgáló tudományos alapot és az új kritériumok kialakításában részt vevő szereplők kilétét; sürgeti a Bizottságot, hogy az endokrin rendszert károsító anyagokra vonatkozó javaslatok előterjesztésekor vegye teljes mértékben figyelembe a különféle megközelítések hatásait;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a kertészeti ágazat erőteljesen függ a kiváló minőségű, jól meghatározott műtrágyák felhasználásától; üdvözli a műtrágyákról szóló uniós rendelet jelenlegi felülvizsgálatát, de aggodalommal szemléli a Bizottság azon igyekezetét, hogy belefoglalja az előzetesen nem előírt anyagú talajjavítókat; hangsúlyozza, hogy ezen anyag gyártása és alkalmazása nem igényel pontosságot, és felhívja a Bizottságot, hogy ne vonja a műtrágyákról szóló rendelet hatálya alá; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a kertészeti ágazat erőteljesen függ a kiváló minőségű, jól meghatározott műtrágyák felhasználásától; üdvözli a műtrágyákról szóló uniós rendelet jelenlegi felülvizsgálatát, de aggodalommal szemléli a Bizottság azon igyekezetét, hogy belefoglalja az előzetesen nem előírt anyagú talajjavítókat; hangsúlyozza, hogy ezen anyag gyártása és alkalmazása nem igényel pontosságot, és felhívja a Bizottságot, hogy ne vonja a műtrágyákról szóló rendelet hatálya alá;

| 26. | rámutat arra, hogy a kertészeti ágazat vezeti az innovatív precíziós gazdálkodási rendszerek kifejlesztését és alkalmazását, és meggyőződése, hogy az ilyen rendszerek csökkentik a peszticidek és műtrágyák használatát, növelik az értékesíthető terméshozamot és csökkentik a hulladék mennyiségét, továbbá javítják az ellátás folytonosságát és a gazdasági teljesítményt; kéri, hogy a vetésforgókhoz vagy a köztes kultúrákhoz hasonló növénytermesztési módszerek, valamint a kutatás és fejlesztés irányuljon a környezeti terhelés minimalizálására; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a kertészeti ágazat vezeti az innovatív precíziós gazdálkodási rendszerek kifejlesztését és alkalmazását, és meggyőződése, hogy az ilyen rendszerek csökkentik a peszticidek és műtrágyák használatát, növelik az értékesíthető terméshozamot és csökkentik a hulladék mennyiségét, továbbá javítják az ellátás folytonosságát és a gazdasági teljesítményt; kéri, hogy a vetésforgókhoz vagy a köztes kultúrákhoz hasonló növénytermesztési módszerek, valamint a kutatás és fejlesztés irányuljon a környezeti terhelés minimalizálására;

| 27. | tudomásul veszi a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2013)0262), és aggasztja, hogy a benne foglaltak aránytalan mértékű hatást gyakorolnának a kertészeti ágazatra, és különösen a dísznövény- és gyümölcstermesztésre; hangsúlyozza, hogy a jogszabálynak arányosnak kell lennie és el kell ismernie a szubszidiaritás elvét; hangsúlyozza azt is, hogy a régi fajtákat és a hagyományos szántóföldi növényeket nem veszélyeztetheti jogszabály-módosítás, amelynek inkább hozzá kellene járulnia a növényi populációk sokféleségéhez és az egyes populációkon belüli genetikai sokféleséghez a hosszú távú élelmezésbiztonság és az élelmezési rendszerek rugalmassága érdekében; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2013)0262), és aggasztja, hogy a benne foglaltak aránytalan mértékű hatást gyakorolnának a kertészeti ágazatra, és különösen a dísznövény- és gyümölcstermesztésre; hangsúlyozza, hogy a jogszabálynak arányosnak kell lennie és el kell ismernie a szubszidiaritás elvét; hangsúlyozza azt is, hogy a régi fajtákat és a hagyományos szántóföldi növényeket nem veszélyeztetheti jogszabály-módosítás, amelynek inkább hozzá kellene járulnia a növényi populációk sokféleségéhez és az egyes populációkon belüli genetikai sokféleséghez a hosszú távú élelmezésbiztonság és az élelmezési rendszerek rugalmassága érdekében;

| 28. | felhívja a figyelmet a nem őshonos invazív kertészeti fajoknak a tágabb értelemben vett környezetre gyakorolt hatására, de azt ajánlja, hogy az idegenhonos özönfajok betelepedésének és elterjedésének a megelőzéséről és féken tartásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (COM(2013)0620) alkalmazzanak regionális vagy országalapú megközelítést, amely elismeri, hogy Európa egyes területei sérülékenyebbek más területeknél, továbbá hogy Európa különböző területeinek eltérő az éghajlata, és mindegyik a növények más rendszere számára kedvező; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet a nem őshonos invazív kertészeti fajoknak a tágabb értelemben vett környezetre gyakorolt hatására, de azt ajánlja, hogy az idegenhonos özönfajok betelepedésének és elterjedésének a megelőzéséről és féken tartásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (COM(2013)0620) alkalmazzanak regionális vagy országalapú megközelítést, amely elismeri, hogy Európa egyes területei sérülékenyebbek más területeknél, továbbá hogy Európa különböző területeinek eltérő az éghajlata, és mindegyik a növények más rendszere számára kedvező;

| 29. | határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy – általános elvként – őrizze meg a növénytermesztők azon szabadságát, hogy szabadon használhassák a meglévő növényi anyagokat az új növényi anyagok kifejlesztésére és forgalomba hozatalára, tekintet nélkül a növényi anyagokra vonatkozó esetleges szabadalmi igényekre; |
| --- | --- |

29.

határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy – általános elvként – őrizze meg a növénytermesztők azon szabadságát, hogy szabadon használhassák a meglévő növényi anyagokat az új növényi anyagok kifejlesztésére és forgalomba hozatalára, tekintet nélkül a növényi anyagokra vonatkozó esetleges szabadalmi igényekre;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a helyi gyümölcs- és zöldségpiacok és a rövid ellátási láncok fejlesztésének támogatására, ezzel biztosítva a termékek frissességét; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a helyi gyümölcs- és zöldségpiacok és a rövid ellátási láncok fejlesztésének támogatására, ezzel biztosítva a termékek frissességét;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen különbséget a ciszgenikus és a transzgenikus növények között, és alakítson ki eltérő jóváhagyási eljárást a ciszgenikus növények számára; várja az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság által kért, az új biotechnológiai nemesítési technikákkal foglalkozó munkacsoport megállapításait értékelő véleményét; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen különbséget a ciszgenikus és a transzgenikus növények között, és alakítson ki eltérő jóváhagyási eljárást a ciszgenikus növények számára; várja az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság által kért, az új biotechnológiai nemesítési technikákkal foglalkozó munkacsoport megállapításait értékelő véleményét;

| 32. | kiemeli a kertészeti ágazat szezonálisan magas munkaerőszükségletét, és felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy hathatós rendszerek működjenek annak biztosítása érdekében, hogy a kertészeti termelők – a legteljesebb mértékben betartva az idénymunkásokról szóló irányelv követelményeit, többek között az egyenlő bérezés elvét – hozzájussanak az év legfontosabb időszakaiban a számukra szükséges munkaerőhöz; |
| --- | --- |

32.

kiemeli a kertészeti ágazat szezonálisan magas munkaerőszükségletét, és felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy hathatós rendszerek működjenek annak biztosítása érdekében, hogy a kertészeti termelők – a legteljesebb mértékben betartva az idénymunkásokról szóló irányelv követelményeit, többek között az egyenlő bérezés elvét – hozzájussanak az év legfontosabb időszakaiban a számukra szükséges munkaerőhöz;

| 33. | üdvözli, hogy a munkaerő képzése területén újra hangsúlyossá vált a munkaerő képzése és a tanulószerződéses gyakorlati képzés, aggodalommal jegyzi meg ugyanakkor, hogy egyes tagállamokban továbbra is aggasztóan alacsony a kertészeti gyakorlati képzést elvégzők száma, és ennek következtében csökkennek az ágazat iránt érdeklődő fiatalok lehetőségei; elismeri, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzést választó fiatalok közül nem mindenki számára alkalmas ez a képzés; hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára a kertészeti ágazatban való elhelyezkedés fontolóra vételét és a képzést az ágazatról kialakított képet javító és kommunikációs kampányok segítségével kell előmozdítani; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy a munkaerő képzése területén újra hangsúlyossá vált a munkaerő képzése és a tanulószerződéses gyakorlati képzés, aggodalommal jegyzi meg ugyanakkor, hogy egyes tagállamokban továbbra is aggasztóan alacsony a kertészeti gyakorlati képzést elvégzők száma, és ennek következtében csökkennek az ágazat iránt érdeklődő fiatalok lehetőségei; elismeri, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzést választó fiatalok közül nem mindenki számára alkalmas ez a képzés; hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára a kertészeti ágazatban való elhelyezkedés fontolóra vételét és a képzést az ágazatról kialakított képet javító és kommunikációs kampányok segítségével kell előmozdítani;

| 34. | szorgalmazza, hogy az agrár-élelmiszeripari ágazat és a kutatási közösség működjön módszeresen együtt annak érdekében, hogy vonzóvá tegyék e területet a kutatók következő generációja számára, kiképezzék e kutatókat, és javítsák a jelenlegi munkaerő képességeit; |
| --- | --- |

34.

szorgalmazza, hogy az agrár-élelmiszeripari ágazat és a kutatási közösség működjön módszeresen együtt annak érdekében, hogy vonzóvá tegyék e területet a kutatók következő generációja számára, kiképezzék e kutatókat, és javítsák a jelenlegi munkaerő képességeit;

| 35. | hangsúlyozza a kormányzat, az ágazat és a kutatási szervezetek közötti partnerségek megerősítésének és kiterjesztésének előnyeit, valamint annak szükségességét, hogy az ilyen partnerségek támogatására szolgáló rendszerek szerkezetét úgy alakítsák ki, hogy általánosan maximalizálják a beruházások hatását és következetességét; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a kormányzat, az ágazat és a kutatási szervezetek közötti partnerségek megerősítésének és kiterjesztésének előnyeit, valamint annak szükségességét, hogy az ilyen partnerségek támogatására szolgáló rendszerek szerkezetét úgy alakítsák ki, hogy általánosan maximalizálják a beruházások hatását és következetességét;

| 36. | hangsúlyozza a színvonalas tudományos források hatékony alkalmazásának alapvető fontosságát annak érdekében, hogy az innovatív mezőgazdasági termelési technológia kertészeti ágazatnak való átadásán keresztül felgyorsítsák a kutatási és innovációs eredmények alkalmazását, továbbá hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazatbeli kutatás, innováció, képzés és terjeszkedés olyan gazdaságpolitikákkal való együttes alkalmazását, amelyek megfelelnek a kertészeti termelés fejlesztésével kapcsolatos követelményeknek és növelik annak hatékonyságát; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a színvonalas tudományos források hatékony alkalmazásának alapvető fontosságát annak érdekében, hogy az innovatív mezőgazdasági termelési technológia kertészeti ágazatnak való átadásán keresztül felgyorsítsák a kutatási és innovációs eredmények alkalmazását, továbbá hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazatbeli kutatás, innováció, képzés és terjeszkedés olyan gazdaságpolitikákkal való együttes alkalmazását, amelyek megfelelnek a kertészeti termelés fejlesztésével kapcsolatos követelményeknek és növelik annak hatékonyságát;

| 37. | azon a véleményen van, hogy a virágkertészeti és dísznövényágazat számára lehetővé kell tenni az Unió kutatási, technológiafejlesztési és innovációs programjainak jobb kihasználását, és felhívja a Bizottságot a „védett termesztésnek” a „Horizont 2020” pályázati felhívásokba való belefoglalására a fenntartható növényvédelemmel, fenntartható víz- és tápanyag-felhasználással, az energiahatékonysággal, a fejlett művelési és termelési rendszerekkel és a fenntartható szállítással kapcsolatos innováció ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

37.

azon a véleményen van, hogy a virágkertészeti és dísznövényágazat számára lehetővé kell tenni az Unió kutatási, technológiafejlesztési és innovációs programjainak jobb kihasználását, és felhívja a Bizottságot a „védett termesztésnek” a „Horizont 2020” pályázati felhívásokba való belefoglalására a fenntartható növényvédelemmel, fenntartható víz- és tápanyag-felhasználással, az energiahatékonysággal, a fejlett művelési és termelési rendszerekkel és a fenntartható szállítással kapcsolatos innováció ösztönzése érdekében;

| 38. | úgy véli, hogy tekintettel a tagállamokban a mezőgazdasági és kertészeti kutatás finanszírozását érintő költségvetési megszorításokra, ösztönözni kell a harmadik felek, így – többek között – a kiskereskedők általi finanszírozást, és az ilyen finanszírozásnak összhangban kell lennie az ágazat teljes kutatási érdekeivel; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy tekintettel a tagállamokban a mezőgazdasági és kertészeti kutatás finanszírozását érintő költségvetési megszorításokra, ösztönözni kell a harmadik felek, így – többek között – a kiskereskedők általi finanszírozást, és az ilyen finanszírozásnak összhangban kell lennie az ágazat teljes kutatási érdekeivel;

| 39. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a korszerű kertészeti termelési technológiákba való befektetések érdekében segítsék elő a hosszú távú finanszírozáshoz való hozzáférést, ezzel erősítve a kertészeti termékek és szolgáltatások versenyképességét; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a korszerű kertészeti termelési technológiákba való befektetések érdekében segítsék elő a hosszú távú finanszírozáshoz való hozzáférést, ezzel erősítve a kertészeti termékek és szolgáltatások versenyképességét;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a tőkefinanszírozás biztosításában kulcsfontosságú a jó minőségű üzleti terv; ajánlja, hogy a termelők használják ki nagyobb mértékben az üzleti támogatási és tanácsadási szolgáltatásokat, és szorgalmazza, hogy a Bizottság működjön szorosabban együtt az ágazattal annak biztosítása érdekében, hogy ezek a szolgáltatások a termelők számára egyszerűen elérhetőek legyenek; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a tőkefinanszírozás biztosításában kulcsfontosságú a jó minőségű üzleti terv; ajánlja, hogy a termelők használják ki nagyobb mértékben az üzleti támogatási és tanácsadási szolgáltatásokat, és szorgalmazza, hogy a Bizottság működjön szorosabban együtt az ágazattal annak biztosítása érdekében, hogy ezek a szolgáltatások a termelők számára egyszerűen elérhetőek legyenek;

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy – átlátható eljárás keretében és az ágazatban dolgozók bevonásával – frissítse a Kombinált Nómenklatúra (KN2012) 6. árucsoportjának (élő fák és egyéb növények, hagymák, gyökerek és hasonló részek, vágott virágok és lombdíszek) kódjait; |
| --- | --- |

41.

sürgeti a Bizottságot, hogy – átlátható eljárás keretében és az ágazatban dolgozók bevonásával – frissítse a Kombinált Nómenklatúra (KN2012) 6. árucsoportjának (élő fák és egyéb növények, hagymák, gyökerek és hasonló részek, vágott virágok és lombdíszek) kódjait;

| 42. | aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy a kertészeti termelés az Unión kívülre helyeződik át; |
| --- | --- |

42.

aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy a kertészeti termelés az Unión kívülre helyeződik át;

| 43. | mély aggodalommal tölti el, hogy az ehető termény fele–egyharmada hulladékká válik a külső megjelenése miatt, és felhívja a Bizottságot, hogy – különösen a helyi és regionális piacokon – sürgősen teremtse meg a szélesebb körű terményminőség forgalmazásának lehetőségét, a piac jobb átláthatóságának és megfelelő működésének biztosítása mellett; rámutat azokra az ausztriai és svájci kezdeményezésekre, amelyek keretében kísérletet tesznek szépséghibás gyümölcsök és zöldségek élelmiszer-kiskereskedelmi értékesítésére; felhívja a szupermarketeket az olyan piackutatások figyelembevételére, amelyek szerint sok fogyasztó nem feltétlenül foglalkozik a zöldségek és gyümölcsök külső megjelenésével, és örömmel vásárol alacsonyabb minőségi besorolású terméket, különösen ha az az olcsóbb; |
| --- | --- |

43.

mély aggodalommal tölti el, hogy az ehető termény fele–egyharmada hulladékká válik a külső megjelenése miatt, és felhívja a Bizottságot, hogy – különösen a helyi és regionális piacokon – sürgősen teremtse meg a szélesebb körű terményminőség forgalmazásának lehetőségét, a piac jobb átláthatóságának és megfelelő működésének biztosítása mellett; rámutat azokra az ausztriai és svájci kezdeményezésekre, amelyek keretében kísérletet tesznek szépséghibás gyümölcsök és zöldségek élelmiszer-kiskereskedelmi értékesítésére; felhívja a szupermarketeket az olyan piackutatások figyelembevételére, amelyek szerint sok fogyasztó nem feltétlenül foglalkozik a zöldségek és gyümölcsök külső megjelenésével, és örömmel vásárol alacsonyabb minőségi besorolású terméket, különösen ha az az olcsóbb;

| 44. | aggodalommal veszi tudomásul az elsődleges piaci felhasználásra szánt zöldség és gyümölcs veszteségét és pazarlását, valamint az üzleti vállalkozások által elszenvedett jelentős gazdasági veszteséget; elismeri, hogy a rendszerszintű élelmiszer-hulladék mennyiségének csökkentése kulcsfontosságú a növekvő világnépesség élelmiszer-ellátásának növeléséhez; de üdvözli az élelmiszer-ellátási lánc szereplőinek az ilyen terményeknek a kidobás helyett inkább a másodlagos piacra történő átirányítására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

44.

aggodalommal veszi tudomásul az elsődleges piaci felhasználásra szánt zöldség és gyümölcs veszteségét és pazarlását, valamint az üzleti vállalkozások által elszenvedett jelentős gazdasági veszteséget; elismeri, hogy a rendszerszintű élelmiszer-hulladék mennyiségének csökkentése kulcsfontosságú a növekvő világnépesség élelmiszer-ellátásának növeléséhez; de üdvözli az élelmiszer-ellátási lánc szereplőinek az ilyen terményeknek a kidobás helyett inkább a másodlagos piacra történő átirányítására tett erőfeszítéseit;

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jogszabályi és politikai környezetüket tegyék a lehető legtámogatóbbá a kertészeti hulladék felhasználása szempontjából; rámutat, hogy számos olyan anyag van, így például az elhasznált gombakomposzt, amely hozzáadott értéket képviselő táptalaj előállítására volna felhasználható, ha nem minősülne hulladéknak; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jogszabályi és politikai környezetüket tegyék a lehető legtámogatóbbá a kertészeti hulladék felhasználása szempontjából; rámutat, hogy számos olyan anyag van, így például az elhasznált gombakomposzt, amely hozzáadott értéket képviselő táptalaj előállítására volna felhasználható, ha nem minősülne hulladéknak;

| 46. | rámutat arra, hogy az akvapóniás rendszerek lehetőséget kínálnak a fenntartható és helyi élelmiszer-termelésre, valamint az édesvízihal-tenyésztés és a zöldségtermesztés zárt rendszerben történő összekapcsolása révén hozzájárulnak az erőforrás-felhasználás csökkentéséhez a hagyományos rendszerekhez képest; |
| --- | --- |

46.

rámutat arra, hogy az akvapóniás rendszerek lehetőséget kínálnak a fenntartható és helyi élelmiszer-termelésre, valamint az édesvízihal-tenyésztés és a zöldségtermesztés zárt rendszerben történő összekapcsolása révén hozzájárulnak az erőforrás-felhasználás csökkentéséhez a hagyományos rendszerekhez képest;

| 47. | hangsúlyozza, hogy fontos javítani az árak és a megtermelt és értékesített mennyiségek nyomon követését, valamint szükség lenne az egész Unióra kiterjedő kertészeti statisztikákra, amelyek segítségével a termelők jobban megérthetnék a piaci tendenciákat, előre láthatnák a válsághelyzeteket, és felkészülhetnének a jövőbeni betakarításokra; felhívja a Bizottságot arra, hogy a dísznövényeket is foglalja bele előrejelzési adataiba; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy fontos javítani az árak és a megtermelt és értékesített mennyiségek nyomon követését, valamint szükség lenne az egész Unióra kiterjedő kertészeti statisztikákra, amelyek segítségével a termelők jobban megérthetnék a piaci tendenciákat, előre láthatnák a válsághelyzeteket, és felkészülhetnének a jövőbeni betakarításokra; felhívja a Bizottságot arra, hogy a dísznövényeket is foglalja bele előrejelzési adataiba;

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(2)  HL L 273., 2007.10.17., 1. o.

(3)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

(4)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(5)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

(6)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(7)  HL C 198., 1996.7.8., 266. o.

(8)  Elérhető a http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/competitiveness/high-level-group/documentation/ címen.

(9)  Elérhető a http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/2012/support-farmers-coop/fulltext_en.pdf címen.

(10)  Elérhető a http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC80420.pdf címen.

(11)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(12)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/52

---

P7_TA(2014)0206

A kínzás felszámolása a világban

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a kínzás felszámolásáról a világban (2013/2169(INI))

(2017/C 378/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ egyéb emberi jogi egyezményeire és jogi eszközeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ egyéb emberi jogi egyezményeire és jogi eszközeire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni védelemről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1975. december 9-én elfogadott nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni védelemről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1975. december 9-én elfogadott nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére (CAT) és annak fakultatív jegyzőkönyvére (OPCAT), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére (CAT) és annak fakultatív jegyzőkönyvére (OPCAT),

| — | tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira és az ENSZ más kapcsolódó, egyetemesen alkalmazandó normáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira és az ENSZ más kapcsolódó, egyetemesen alkalmazandó normáira,

| — | tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója által készített jelentésekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója által készített jelentésekre (2),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének kínzásról szóló határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének kínzásról szóló határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának a 2001. szeptember 11-i eseményekkel kapcsolatban 2001. november 22-én elfogadott nyilatkozatára, amely rámutat arra, hogy a nemzetközi jog abszolút jelleggel és eltérést nem engedve tiltja a kínzást, és bizalmát fejezi ki a tekintetben, hogy „az [egyezményben] részes államok által a nemzetközi terrorizmus fenyegetésével szemben tett válaszlépések összhangban állnak a kínzás elleni egyezmény ratifikálása által vállalt kötelezettségeikkel”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának a 2001. szeptember 11-i eseményekkel kapcsolatban 2001. november 22-én elfogadott nyilatkozatára, amely rámutat arra, hogy a nemzetközi jog abszolút jelleggel és eltérést nem engedve tiltja a kínzást, és bizalmát fejezi ki a tekintetben, hogy „az [egyezményben] részes államok által a nemzetközi terrorizmus fenyegetésével szemben tett válaszlépések összhangban állnak a kínzás elleni egyezmény ratifikálása által vállalt kötelezettségeikkel”,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2012. december 20-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2012. december 20-i határozatára (3),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a gyermek jogairól szóló határozataira, valamint az ezzel kapcsolatos legutóbbi, 2012. december 20-án elfogadott határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a gyermek jogairól szóló határozataira, valamint az ezzel kapcsolatos legutóbbi, 2012. december 20-án elfogadott határozatára (4),

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és különösen annak 3. cikkére, amely szerint „Senkit sem lehet kínzásnak, vagy embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és különösen annak 3. cikkére, amely szerint „Senkit sem lehet kínzásnak, vagy embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni”,

| — | tekintettel a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-án elfogadott egyezményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-án elfogadott egyezményére (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottságának 2013. november 6-án közzétett 23. általános jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottságának 2013. november 6-án közzétett 23. általános jelentésére (6),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint annak a gyermekkereskedelemről, gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról (7), illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló két fakultatív jegyzőkönyvére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint annak a gyermekkereskedelemről, gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról (7), illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló két fakultatív jegyzőkönyvére (8),

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyvére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyvére (9),

| — | tekintettel a kínzás megelőzéséről és büntetéséről szóló, 1997-ben hatályba lépett Amerika-közi egyezményre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás megelőzéséről és büntetéséről szóló, 1997-ben hatályba lépett Amerika-közi egyezményre (10),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód hatékony kivizsgálásáról és dokumentálásáról szóló iránymutatásra (isztambuli jegyzőkönyv) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód hatékony kivizsgálásáról és dokumentálásáról szóló iránymutatásra (isztambuli jegyzőkönyv) (11),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (12),

| — | tekintettel az EU harmadik országokra irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012-ben aktualizált iránymutatásaira (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU harmadik országokra irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012-ben aktualizált iránymutatásaira (13),

| — | tekintettel az EU 2008. június 16-i, halálbüntetéssel kapcsolatos iránymutatásaira (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2008. június 16-i, halálbüntetéssel kapcsolatos iránymutatásaira (14),

| — | tekintettel az EU emberi jogokról és nemzetközi humanitárius jogról szóló iránymutatásaira (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokról és nemzetközi humanitárius jogról szóló iránymutatásaira (15),

| — | tekintettel a Tanács által 2013. június 6-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2012-ben” című jelentésre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013. június 6-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2012-ben” című jelentésre (16),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatás végrehajtásáról szóló 2007-as tanulmányára (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatás végrehajtásáról szóló 2007-as tanulmányára (20),

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (21),

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az Európai Bizottság alelnökéhez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, az EKSZ szervezetének és működésének 2013. évi felülvizsgálatáról szóló, 2013. június 13-i ajánlására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az Európai Bizottság alelnökéhez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, az EKSZ szervezetének és működésének 2013. évi felülvizsgálatáról szóló, 2013. június 13-i ajánlására (23),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0100/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0100/2014),

| A. | mivel bár a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések abszolút tilalma kulcsfontosságú nemzetközi norma, amelyről az ENSZ-egyezmények és a regionális emberjogi egyezmények egyaránt rendelkeznek, a kínzás továbbra is világszerte létező jelenség; |
| --- | --- |

A.

mivel bár a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések abszolút tilalma kulcsfontosságú nemzetközi norma, amelyről az ENSZ-egyezmények és a regionális emberjogi egyezmények egyaránt rendelkeznek, a kínzás továbbra is világszerte létező jelenség;

| B. | mivel a „kínzás” kifejezést ebben az állásfoglalásban az ENSZ fogalommeghatározása szerint kell érteni, és az magában foglalja a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést; |
| --- | --- |

B.

mivel a „kínzás” kifejezést ebben az állásfoglalásban az ENSZ fogalommeghatározása szerint kell érteni, és az magában foglalja a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést;

| C. | mivel az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve olyan nemzetközi keretet hoztak létre, amelyben valódi lehetőség rejlik a kínzás felszámolásának irányába történő elmozdulásra, különösen a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakítása révén; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve olyan nemzetközi keretet hoztak létre, amelyben valódi lehetőség rejlik a kínzás felszámolásának irányába történő elmozdulásra, különösen a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakítása révén;

| D. | mivel az Unió megerősítette az emberi jogokkal kapcsolatos uniós stratégiai keretben tett, arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy a továbbiakban is erőteljes kampányt folytat a kínzás, valamint a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód ellen; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió megerősítette az emberi jogokkal kapcsolatos uniós stratégiai keretben tett, arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy a továbbiakban is erőteljes kampányt folytat a kínzás, valamint a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód ellen;

| E. | mivel a kínzás és a bántalmazás, az embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések felszámolása – az uniós fellépés más területeivel és eszközeivel szoros összefüggésben – az emberi jogokkal kapcsolatos uniós politika szerves részét képezi; |
| --- | --- |

E.

mivel a kínzás és a bántalmazás, az embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések felszámolása – az uniós fellépés más területeivel és eszközeivel szoros összefüggésben – az emberi jogokkal kapcsolatos uniós politika szerves részét képezi;

| F. | mivel a kínzásról szóló uniós iránymutatásokat 2012-ben aktualizálták, míg a végrehajtási intézkedések utolsó átfogó és nyilvános áttekintésére és felülvizsgálatára 2008-ban került sor; |
| --- | --- |

F.

mivel a kínzásról szóló uniós iránymutatásokat 2012-ben aktualizálták, míg a végrehajtási intézkedések utolsó átfogó és nyilvános áttekintésére és felülvizsgálatára 2008-ban került sor;

| G. | mivel az aktualizált iránymutatások szerint a terrorizmus elleni küzdelem keretében a tagállamok elkötelezték magukat a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések tilalmára vonatkozó nemzetközi kötelezettségek maradéktalan teljesítése iránt; |
| --- | --- |

G.

mivel az aktualizált iránymutatások szerint a terrorizmus elleni küzdelem keretében a tagállamok elkötelezték magukat a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések tilalmára vonatkozó nemzetközi kötelezettségek maradéktalan teljesítése iránt;

| H. | mivel a kínzás lehet mind fizikai, mind lelki jellegű; mivel növekszik az olyan esetek száma, hogy a pszichiátriát kényszerítő eszközként alkalmazzák az emberi jogi jogvédők és a másként gondolkodók esetében, akiket pszichiátriai intézetekben helyeznek el azért, hogy megakadályozzák őket politikai és közösségi tevékenységük végzésében; |
| --- | --- |

H.

mivel a kínzás lehet mind fizikai, mind lelki jellegű; mivel növekszik az olyan esetek száma, hogy a pszichiátriát kényszerítő eszközként alkalmazzák az emberi jogi jogvédők és a másként gondolkodók esetében, akiket pszichiátriai intézetekben helyeznek el azért, hogy megakadályozzák őket politikai és közösségi tevékenységük végzésében;

| I. | mivel a tagállamok bíróságainak rendelkezniük kell a kínzások korábban el nem ítélt elkövetői elleni vádemelésre alkalmas eszközökkel, és mivel különös figyelmet kell fordítani az Európában a diktatúrák idején elkövetett kínzások eseteire, mivel sok ilyen bűncselekmény büntetlenül maradt; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamok bíróságainak rendelkezniük kell a kínzások korábban el nem ítélt elkövetői elleni vádemelésre alkalmas eszközökkel, és mivel különös figyelmet kell fordítani az Európában a diktatúrák idején elkövetett kínzások eseteire, mivel sok ilyen bűncselekmény büntetlenül maradt;

| J. | mivel a kínzás abszolút tilalmának eróziója számos országban állandó kihívásként van jelen a terrorizmus elleni intézkedések összefüggésében; |
| --- | --- |

J.

mivel a kínzás abszolút tilalmának eróziója számos országban állandó kihívásként van jelen a terrorizmus elleni intézkedések összefüggésében;

| K. | mivel jelentős szakpolitikai kihívások merülnek fel a veszélyeztetett csoportok, és különösen a gyermekek sajátos védelmi igényei tekintetében; |
| --- | --- |

K.

mivel jelentős szakpolitikai kihívások merülnek fel a veszélyeztetett csoportok, és különösen a gyermekek sajátos védelmi igényei tekintetében;

| L. | mivel egyes országok bűnüldöző szervei kihallgatási módszerként a kínzás alkalmazását választják; mivel a kínzás nem tekinthető elfogadható módszernek a bűncselekmények felderítéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel egyes országok bűnüldöző szervei kihallgatási módszerként a kínzás alkalmazását választják; mivel a kínzás nem tekinthető elfogadható módszernek a bűncselekmények felderítéséhez;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kínzás tilalma a nemzetközi jog és a humanitárius jog értelmében, továbbá az ENSZ kínzás elleni egyezménye értelmében is abszolút; hangsúlyozza, hogy a kínzás az emberi jogok és alapvető szabadságok egyik legsúlyosabb megsértése, rettenetes károkat okoz több millió személynek és családjaiknak, és semmilyen körülmények között nem indokolható; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a kínzás tilalma a nemzetközi jog és a humanitárius jog értelmében, továbbá az ENSZ kínzás elleni egyezménye értelmében is abszolút; hangsúlyozza, hogy a kínzás az emberi jogok és alapvető szabadságok egyik legsúlyosabb megsértése, rettenetes károkat okoz több millió személynek és családjaiknak, és semmilyen körülmények között nem indokolható;

| 2. | üdvözli a kínzás felszámolásához fűződő három intézkedés felvételét az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós cselekvési tervbe, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az időben, a civil társadalommal partnerségben történő végrehajtásuk értékeléséhez egyedi és mérhető referenciaértékekre van szükség; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a kínzás felszámolásához fűződő három intézkedés felvételét az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós cselekvési tervbe, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az időben, a civil társadalommal partnerségben történő végrehajtásuk értékeléséhez egyedi és mérhető referenciaértékekre van szükség;

| 3. | elismeréssel adózik azoknak a civil társadalmi szervezeteknek, nemzeti emberi jogi intézményeknek, nemzeti megelőző mechanizmusoknak és egyéneknek, akik és amelyek a büntetlenség elleni harccal, valamint a kínzás és a megalázó bánásmód veszélyének világszerte történő aktív megelőzésével arra törekednek, hogy az áldozatoknak jogorvoslatot és kártérítést biztosítsanak; |
| --- | --- |

3.

elismeréssel adózik azoknak a civil társadalmi szervezeteknek, nemzeti emberi jogi intézményeknek, nemzeti megelőző mechanizmusoknak és egyéneknek, akik és amelyek a büntetlenség elleni harccal, valamint a kínzás és a megalázó bánásmód veszélyének világszerte történő aktív megelőzésével arra törekednek, hogy az áldozatoknak jogorvoslatot és kártérítést biztosítsanak;

| 4. | megjegyzi, hogy az ENSZ kínzás elleni egyezménye szerint a „kínzás” fogalma bármely olyan cselekményt jelent, amelyet „szándékosan, éles testi vagy lelki fájdalom vagy szenvedés kiváltása céljából alkalmaznak valakivel szemben, ... ha az ilyen fájdalmat vagy szenvedést közfeladatot ellátó személy vagy hivatalos minőségében eljáró bármely más személy, vagy ilyen személy kifejezett vagy hallgatólagos ösztönzésére vagy ennek hozzájárulásával bárki más okozza”; úgy véli azonban, hogy azokban az esetekben is, amikor a kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre nem állami vagy közhivatalnokok részvételével kerül sor, ugyancsak a megelőzésre, elszámoltathatóságra és rehabilitációra irányuló szakpolitikai intézkedéseket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az ENSZ kínzás elleni egyezménye szerint a „kínzás” fogalma bármely olyan cselekményt jelent, amelyet „szándékosan, éles testi vagy lelki fájdalom vagy szenvedés kiváltása céljából alkalmaznak valakivel szemben, ... ha az ilyen fájdalmat vagy szenvedést közfeladatot ellátó személy vagy hivatalos minőségében eljáró bármely más személy, vagy ilyen személy kifejezett vagy hallgatólagos ösztönzésére vagy ennek hozzájárulásával bárki más okozza”; úgy véli azonban, hogy azokban az esetekben is, amikor a kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre nem állami vagy közhivatalnokok részvételével kerül sor, ugyancsak a megelőzésre, elszámoltathatóságra és rehabilitációra irányuló szakpolitikai intézkedéseket kell alkalmazni;

| 5. | határozottan bírálja, hogy a kínzás és a rossz bánásmód más formái továbbra is világszerte gyakoriak, és ismételten teljes mértékben elítéli az ilyen tetteket, amelyek mindenhol és mindenkor tilalom alatt állnak és tiltottnak is kell maradniuk, és ezért sohasem indokolhatók; megjegyzi, hogy a kínzásról szóló uniós iránymutatások végrehajtása továbbra sem megfelelő, és nem egyeztethető össze a kínzás kérdését prioritásként kezelő uniós nyilatkozatokkal és kötelezettségvállalásokkal; sürgeti, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a tagállamok adjanak új lendületet az iránymutatások végrehajtásának, mégpedig a prioritások, a bevált gyakorlatok és a nyilvános diplomáciai lehetőségek azonosítása, az érintett érdekeltekkel – köztük a civil társadalmi szervezetekkel – folytatott konzultációk, valamint az uniós cselekvési tervben említett kínzáshoz fűződő kérdések végrehajtásának felülvizsgálata révén; felszólít ezzel összefüggésben a cselekvési tervben a kínzás felszámolásával kapcsolatos három intézkedés teljes körű és időben történő végrehajtására; |
| --- | --- |

5.

határozottan bírálja, hogy a kínzás és a rossz bánásmód más formái továbbra is világszerte gyakoriak, és ismételten teljes mértékben elítéli az ilyen tetteket, amelyek mindenhol és mindenkor tilalom alatt állnak és tiltottnak is kell maradniuk, és ezért sohasem indokolhatók; megjegyzi, hogy a kínzásról szóló uniós iránymutatások végrehajtása továbbra sem megfelelő, és nem egyeztethető össze a kínzás kérdését prioritásként kezelő uniós nyilatkozatokkal és kötelezettségvállalásokkal; sürgeti, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a tagállamok adjanak új lendületet az iránymutatások végrehajtásának, mégpedig a prioritások, a bevált gyakorlatok és a nyilvános diplomáciai lehetőségek azonosítása, az érintett érdekeltekkel – köztük a civil társadalmi szervezetekkel – folytatott konzultációk, valamint az uniós cselekvési tervben említett kínzáshoz fűződő kérdések végrehajtásának felülvizsgálata révén; felszólít ezzel összefüggésben a cselekvési tervben a kínzás felszámolásával kapcsolatos három intézkedés teljes körű és időben történő végrehajtására;

| 6. | javasolja, hogy a cselekvési terv küszöbön álló felülvizsgálata során határozzanak meg ambiciózusabb és konkrétabb intézkedéseket a kínzás felszámolására, amilyen például az információk és terhek hatékonyabb megosztása, valamint képzések és közös kezdeményezések megvalósítása az ENSZ helyi irodáival és az ENSZ érintett különleges előadóival, továbbá egyéb nemzetközi szereplőkkel, így például az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) és az Európa Tanáccsal, továbbá a kínzás megelőzésére szolgáló regionális mechanizmusok kialakításához és megerősítéséhez nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy a cselekvési terv küszöbön álló felülvizsgálata során határozzanak meg ambiciózusabb és konkrétabb intézkedéseket a kínzás felszámolására, amilyen például az információk és terhek hatékonyabb megosztása, valamint képzések és közös kezdeményezések megvalósítása az ENSZ helyi irodáival és az ENSZ érintett különleges előadóival, továbbá egyéb nemzetközi szereplőkkel, így például az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) és az Európa Tanáccsal, továbbá a kínzás megelőzésére szolgáló regionális mechanizmusok kialakításához és megerősítéséhez nyújtott támogatás;

| 7. | üdvözli a kínzásról szóló uniós iránymutatások 2012. évi aktualizálását; hangsúlyozza ezen iránymutatások hatékony és eredményorientált végrehajtásának fontosságát más iránymutatásokkal és szakpolitikai kezdeményezésekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a kínzásról szóló uniós iránymutatások 2012. évi aktualizálását; hangsúlyozza ezen iránymutatások hatékony és eredményorientált végrehajtásának fontosságát más iránymutatásokkal és szakpolitikai kezdeményezésekkel összefüggésben;

| 8. | üdvözli, hogy az iránymutatások átfogó szakpolitikai megközelítést érvényesítenek, ideértve a kínzás hatékony megelőzésére és tilalmára szolgáló megfelelő jogszabályi és igazságügyi keretrendszer előmozdítását, a fogvatartási helyek felügyeletét, a büntetlenség kezelésére irányuló erőfeszítéseket, valamint a kínzás áldozatainak teljes és hatékony rehabilitációját is, amit hiteles, következetes és egységes intézkedések támasztanak alá; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az iránymutatások átfogó szakpolitikai megközelítést érvényesítenek, ideértve a kínzás hatékony megelőzésére és tilalmára szolgáló megfelelő jogszabályi és igazságügyi keretrendszer előmozdítását, a fogvatartási helyek felügyeletét, a büntetlenség kezelésére irányuló erőfeszítéseket, valamint a kínzás áldozatainak teljes és hatékony rehabilitációját is, amit hiteles, következetes és egységes intézkedések támasztanak alá;

| 9. | felszólítja a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy tegyenek hatékonyabb lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Parlamentet és a civil társadalmat bevonják legalább a kínzásról szóló uniós iránymutatás értékelésére irányuló munkába; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy tegyenek hatékonyabb lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Parlamentet és a civil társadalmat bevonják legalább a kínzásról szóló uniós iránymutatás értékelésére irányuló munkába;

| 10. | megismétli, hogy a kínzás áldozatai számára mind az Unión belül, mind az azon kívül létrehozott rehabilitációs központok létfontosságúak, nemcsak az ilyen áldozatok fizikai problémáinak, de az általuk tapasztalt tartós lelki problémáknak a kezelésében is; üdvözli, hogy az Unió az egész világban pénzügyi támogatást nyújt a kínzás áldozatai részére létrehozott rehabilitációs központoknak, valamint javasolja, hogy e központok alkalmazzanak olyan multidiszciplináris megközelítést tevékenységük során, amely a tanácsadást, az orvosi kezeléshez való hozzáférést és szociális és jogi támogatást is magában foglalja; továbbra is úgy véli, hogy a harmadik országok ilyen központjai számára a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze (EIDHR) által biztosított finanszírozást még a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban sem szabad csökkenteni, mivel ezen országok nemzeti egészségügyi ellátórendszerei gyakran nincsenek abban a helyzetben, hogy megfelelően kezeljék a kínzás áldozatainak sajátos problémáit; |
| --- | --- |

10.

megismétli, hogy a kínzás áldozatai számára mind az Unión belül, mind az azon kívül létrehozott rehabilitációs központok létfontosságúak, nemcsak az ilyen áldozatok fizikai problémáinak, de az általuk tapasztalt tartós lelki problémáknak a kezelésében is; üdvözli, hogy az Unió az egész világban pénzügyi támogatást nyújt a kínzás áldozatai részére létrehozott rehabilitációs központoknak, valamint javasolja, hogy e központok alkalmazzanak olyan multidiszciplináris megközelítést tevékenységük során, amely a tanácsadást, az orvosi kezeléshez való hozzáférést és szociális és jogi támogatást is magában foglalja; továbbra is úgy véli, hogy a harmadik országok ilyen központjai számára a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze (EIDHR) által biztosított finanszírozást még a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban sem szabad csökkenteni, mivel ezen országok nemzeti egészségügyi ellátórendszerei gyakran nincsenek abban a helyzetben, hogy megfelelően kezeljék a kínzás áldozatainak sajátos problémáit;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2008 óta nem került sor az iránymutatások végrehajtásának átfogó nyilvános áttekintésére és felülvizsgálatára, és hangsúlyozza az iránymutatások végrehajtásával kapcsolatos rendszeres és átfogó értékelés szükségességét; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2008 óta nem került sor az iránymutatások végrehajtásának átfogó nyilvános áttekintésére és felülvizsgálatára, és hangsúlyozza az iránymutatások végrehajtásával kapcsolatos rendszeres és átfogó értékelés szükségességét;

| 12. | ajánlja, hogy az iránymutatásokat kísérjék részletes végrehajtási intézkedések, amelyeket eljuttatnak az EU misszióvezetőihez és a tagállamok harmadik országbeli képviseleteihez; felhívja a misszióvezetőket, hogy végrehajtási és nyomonkövetési jelentéseikbe foglalják bele a kínzás és a rossz bánásmód egyéni eseteit; |
| --- | --- |

12.

ajánlja, hogy az iránymutatásokat kísérjék részletes végrehajtási intézkedések, amelyeket eljuttatnak az EU misszióvezetőihez és a tagállamok harmadik országbeli képviseleteihez; felhívja a misszióvezetőket, hogy végrehajtási és nyomonkövetési jelentéseikbe foglalják bele a kínzás és a rossz bánásmód egyéni eseteit;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló politikai eszközökben és az uniós finanszírozású projektekkel való szinergiákban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében az uniós politikának az uniós és tagállami szintű kezdeményezések és fellépések hatékony összehangolásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló politikai eszközökben és az uniós finanszírozású projektekkel való szinergiákban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében az uniós politikának az uniós és tagállami szintű kezdeményezések és fellépések hatékony összehangolásán kell alapulnia;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy rendszeres időközönként vizsgálják felül a kínzás vagy halálbüntetés során alkalmazható eszközök kereskedelmének tilalmáról szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtását, valamint világszerte mozdítsák elő e rendelet alkalmazását, a kínzóeszközök tényleges tilalmának érvényesítésére szolgáló életképes modellként; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy rendszeres időközönként vizsgálják felül a kínzás vagy halálbüntetés során alkalmazható eszközök kereskedelmének tilalmáról szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtását, valamint világszerte mozdítsák elő e rendelet alkalmazását, a kínzóeszközök tényleges tilalmának érvényesítésére szolgáló életképes modellként;

| 15. | tudomásul veszi a Bizottságnak az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatát (COM(2014)0001); hangsúlyozza a közvetítői szolgáltatások, a technikai segítségnyújtás és az érintett áruk tranzitjának fontosságát; megismétli a Parlament korábbi felhívását a „kínzásra vonatkozó mindent átfogó végfelhasználási záradék” rendeletbe történő felvételére, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy előzetes információ alapján engedélyezzék vagy elutasítsák minden olyan tárgy kivitelét, amelynél jelentős annak a veszélye, hogy kínzás, bántalmazás vagy halálbüntetés során alkalmazzák; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a Bizottságnak az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatát (COM(2014)0001); hangsúlyozza a közvetítői szolgáltatások, a technikai segítségnyújtás és az érintett áruk tranzitjának fontosságát; megismétli a Parlament korábbi felhívását a „kínzásra vonatkozó mindent átfogó végfelhasználási záradék” rendeletbe történő felvételére, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy előzetes információ alapján engedélyezzék vagy elutasítsák minden olyan tárgy kivitelét, amelynél jelentős annak a veszélye, hogy kínzás, bántalmazás vagy halálbüntetés során alkalmazzák;

| 16. | úgy véli, hogy mivel a halálbüntetés sérti a személyi sérthetetlenséghez és az emberi méltósághoz való jogot, összeegyeztethetetlen a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés nemzetközi jogi tilalmával, és felhívja az EKSZ-t, valamint a tagállamokat, hogy hivatalosan ismerjék el ezt az összeegyeztethetetlenséget, és ennek megfelelően módosítsák az Unió halálbüntetéssel kapcsolatos politikáját; hangsúlyozza, hogy a halálbüntetésről és a kínzásról szóló vonatkozó uniós iránymutatásokat horizontálisan kell értelmezni; sajnálatosnak véli a halálbüntetés végrehajtására váró fogvatartottak fizikai és lelki elszigetelését, valamint a rájuk gyakorolt nyomást; megismétli a halálbüntetés alkalmazása – ideértve a halálsor-szindrómaként ismert súlyos lelki traumát és fizikai állapotromlást –, valamint a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma közötti kapcsolatról szóló, ENSZ-szintű átfogó jogi tanulmány elkészítése és egyeztetések szükségességét; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy mivel a halálbüntetés sérti a személyi sérthetetlenséghez és az emberi méltósághoz való jogot, összeegyeztethetetlen a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés nemzetközi jogi tilalmával, és felhívja az EKSZ-t, valamint a tagállamokat, hogy hivatalosan ismerjék el ezt az összeegyeztethetetlenséget, és ennek megfelelően módosítsák az Unió halálbüntetéssel kapcsolatos politikáját; hangsúlyozza, hogy a halálbüntetésről és a kínzásról szóló vonatkozó uniós iránymutatásokat horizontálisan kell értelmezni; sajnálatosnak véli a halálbüntetés végrehajtására váró fogvatartottak fizikai és lelki elszigetelését, valamint a rájuk gyakorolt nyomást; megismétli a halálbüntetés alkalmazása – ideértve a halálsor-szindrómaként ismert súlyos lelki traumát és fizikai állapotromlást –, valamint a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma közötti kapcsolatról szóló, ENSZ-szintű átfogó jogi tanulmány elkészítése és egyeztetések szükségességét;

| 17. | támogatja a megkövezés azonnali betiltását; hangsúlyozza, hogy a megkövezés a kivégzés brutális formája; |
| --- | --- |

17.

támogatja a megkövezés azonnali betiltását; hangsúlyozza, hogy a megkövezés a kivégzés brutális formája;

| 18. | ösztönzi a Tanács kínzás elleni munkacsoportja által végzett tevékenység folytatását, ami új lendületet kölcsönözne az uniós iránymutatások végrehajtásának a prioritások, a bevált gyakorlatok és a nyilvános diplomáciai lehetőségek azonosítása révén, továbbá az érintett érdekeltekkel és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációk, valamint a cselekvési tervben említett, kínzáshoz fűződő kérdésekhez kapcsolódó végrehajtás rendszeres felülvizsgálatához való hozzájárulás útján; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a Tanács kínzás elleni munkacsoportja által végzett tevékenység folytatását, ami új lendületet kölcsönözne az uniós iránymutatások végrehajtásának a prioritások, a bevált gyakorlatok és a nyilvános diplomáciai lehetőségek azonosítása révén, továbbá az érintett érdekeltekkel és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációk, valamint a cselekvési tervben említett, kínzáshoz fűződő kérdésekhez kapcsolódó végrehajtás rendszeres felülvizsgálatához való hozzájárulás útján;

| 19. | aggodalmát fejezi ki különösen a börtönben lévő emberi jogi jogvédők – például a közösségi aktivisták, újságírók, emberi jogi ügyvédek és bloggerek – kínzásával kapcsolatban; elismeri, hogy gyakran az emberi jogokért és a demokráciáért folytatott harcban leginkább részt vevő személyek szenvednek a legtöbbet a jogellenes fogva tartás, a megfélemlítés, a kínzás és családjuk veszélyeztetett helyzete miatt; ragaszkodik ahhoz, hogy mind a helyszíni uniós missziók, mind a magas rangú uniós tisztviselők rendszeresen és következetesen vessék fel ezt a kérdést a harmadik országbeli kollégáikkal folytatott találkozóikon, és név szerint említsék meg a börtönben lévő emberi jogi jogvédőket; |
| --- | --- |

19.

aggodalmát fejezi ki különösen a börtönben lévő emberi jogi jogvédők – például a közösségi aktivisták, újságírók, emberi jogi ügyvédek és bloggerek – kínzásával kapcsolatban; elismeri, hogy gyakran az emberi jogokért és a demokráciáért folytatott harcban leginkább részt vevő személyek szenvednek a legtöbbet a jogellenes fogva tartás, a megfélemlítés, a kínzás és családjuk veszélyeztetett helyzete miatt; ragaszkodik ahhoz, hogy mind a helyszíni uniós missziók, mind a magas rangú uniós tisztviselők rendszeresen és következetesen vessék fel ezt a kérdést a harmadik országbeli kollégáikkal folytatott találkozóikon, és név szerint említsék meg a börtönben lévő emberi jogi jogvédőket;

| 20. | mélységes aggodalommal nyugtázza a titkos fogvatartási központok létezését, valamint a teljes elkülönítés és a magánzárkában történő hosszú idejű elzárás gyakorlatát több országban, amelyek a kínzás és a rossz bánásmód legaggasztóbb példái; úgy véli, hogy ezekről az esetekről rendszeresen említést kell tenni a nyilatkozatokban és a diplomáciai lépések során, és azokat fel kell venni az Unió és harmadik országok közötti emberi jogi párbeszédek és konzultációk alkalmával tárgyalt egyedi esetek listájára; |
| --- | --- |

20.

mélységes aggodalommal nyugtázza a titkos fogvatartási központok létezését, valamint a teljes elkülönítés és a magánzárkában történő hosszú idejű elzárás gyakorlatát több országban, amelyek a kínzás és a rossz bánásmód legaggasztóbb példái; úgy véli, hogy ezekről az esetekről rendszeresen említést kell tenni a nyilatkozatokban és a diplomáciai lépések során, és azokat fel kell venni az Unió és harmadik országok közötti emberi jogi párbeszédek és konzultációk alkalmával tárgyalt egyedi esetek listájára;

| 21. | megismétli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (KNDK) az emberi jogok széles körű és rendszeres megsértése – különösen a politikai foglyok és a KNDK-ba hazatelepített állampolgárok megkínzása és munkatáborba kényszerítése – miatti aggodalmát; felszólítja a KNDK hatóságait, hogy első lépéséként engedélyezzék, hogy független nemzetközi szakértők megvizsgálhassák a fogvatartási létesítmények valamennyi típusát; |
| --- | --- |

21.

megismétli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (KNDK) az emberi jogok széles körű és rendszeres megsértése – különösen a politikai foglyok és a KNDK-ba hazatelepített állampolgárok megkínzása és munkatáborba kényszerítése – miatti aggodalmát; felszólítja a KNDK hatóságait, hogy első lépéséként engedélyezzék, hogy független nemzetközi szakértők megvizsgálhassák a fogvatartási létesítmények valamennyi típusát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kínzásnak, valamint a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés gyakorlatainak abszolút tilalma alól semmilyen kivétel nem indokolható, és hogy az államok mindenkor – így a nemzetbiztonsági aggályokat és a terrorizmus elleni intézkedéseket érintő esetekben is – kötelesek biztosítékokat alkalmazni a kínzás és a bántalmazás elkövetésének megelőzése céljából, valamint kötelesek biztosítani a felelősségre vonhatóságot, továbbá a hatékony jogorvoslathoz és kártérítéshez való hozzáférést; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes államok a rendfenntartással összefüggő párhuzamos feladatokat bíznak katonai jellegű csoportokra, így kísérelve meg, hogy kitérjenek a nemzetközi kötelezettségeik elől; hangsúlyozza, hogy a tilalom az olyan információk továbbításra és felhasználására is vonatkozik, amelyeket kínzással szereztek meg, vagy amelyek feltehetően kínzást eredményeznek; emlékeztet arra, hogy a kínzás tilalma a nemzetközi emberi jogi szabályok és a nemzetközi humanitárius jog értelmében jogilag kötelező érvényű norma, ami azt jelenti, hogy békeidőben és háború idején egyaránt érvényes; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a kínzásnak, valamint a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés gyakorlatainak abszolút tilalma alól semmilyen kivétel nem indokolható, és hogy az államok mindenkor – így a nemzetbiztonsági aggályokat és a terrorizmus elleni intézkedéseket érintő esetekben is – kötelesek biztosítékokat alkalmazni a kínzás és a bántalmazás elkövetésének megelőzése céljából, valamint kötelesek biztosítani a felelősségre vonhatóságot, továbbá a hatékony jogorvoslathoz és kártérítéshez való hozzáférést; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes államok a rendfenntartással összefüggő párhuzamos feladatokat bíznak katonai jellegű csoportokra, így kísérelve meg, hogy kitérjenek a nemzetközi kötelezettségeik elől; hangsúlyozza, hogy a tilalom az olyan információk továbbításra és felhasználására is vonatkozik, amelyeket kínzással szereztek meg, vagy amelyek feltehetően kínzást eredményeznek; emlékeztet arra, hogy a kínzás tilalma a nemzetközi emberi jogi szabályok és a nemzetközi humanitárius jog értelmében jogilag kötelező érvényű norma, ami azt jelenti, hogy békeidőben és háború idején egyaránt érvényes;

| 23. | aggodalmát fejezi ki a bizonyos országokban tapasztalható rendőri brutalitás miatt, és úgy véli, hogy e kérdés – különösen a békés tüntetések leverése kapcsán – központi helyet foglal el a kínzás és a megalázó bánásmód megelőzése terén, figyelembe véve, hogy az erőszak ilyen formája a nemzetközi jog fogalommeghatározásai szerint minimum rossz bánásmódnak, ha nem kínzásnak minősül; |
| --- | --- |

23.

aggodalmát fejezi ki a bizonyos országokban tapasztalható rendőri brutalitás miatt, és úgy véli, hogy e kérdés – különösen a békés tüntetések leverése kapcsán – központi helyet foglal el a kínzás és a megalázó bánásmód megelőzése terén, figyelembe véve, hogy az erőszak ilyen formája a nemzetközi jog fogalommeghatározásai szerint minimum rossz bánásmódnak, ha nem kínzásnak minősül;

| 24. | üdvözli az Európa Tanács és a Szövetség a Kínzás Megelőzéséért közös projektjét, amelynek célja az idegenrendészeti fogdákba tett látogatásokról a parlamenti képviselők részére szóló gyakorlati útmutató kidolgozása; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az Európa Tanács és a Szövetség a Kínzás Megelőzéséért közös projektjét, amelynek célja az idegenrendészeti fogdákba tett látogatásokról a parlamenti képviselők részére szóló gyakorlati útmutató kidolgozása;

| 25. | felszólít a harmadik országokban tett rendszeres európai parlamenti küldöttségi látogatások részeként a fogvatartási létesítményekbe tett látogatásokról szóló, a parlamenti képviselők részére kidolgozott gyakorlati útmutató elfogadására; úgy véli, hogy az útmutatónak a potenciálisan gyermekeket és nőket is fogva tartó fogvatartási létesítményekbe és más helyszíneken tett látogatásokra vonatkozó konkrét útmutatást kell tartalmaznia, és az ENSZ emberi jogi megfigyeléssel kapcsolatos képzési kézikönyvével összhangban biztosítania kell a „ne tégy kárt” elv alkalmazását, különösen azért, hogy megakadályozza a fogvatartottakkal és családjaikkal szemben a látogatásokat követő megtorlást; kéri, hogy ilyen látogatásokra az érintett országban található uniós képviselettel, nem kormányzati szervezetekkel és a börtönökben tevékenykedő szervezetekkel konzultálva kerüljön sor; |
| --- | --- |

25.

felszólít a harmadik országokban tett rendszeres európai parlamenti küldöttségi látogatások részeként a fogvatartási létesítményekbe tett látogatásokról szóló, a parlamenti képviselők részére kidolgozott gyakorlati útmutató elfogadására; úgy véli, hogy az útmutatónak a potenciálisan gyermekeket és nőket is fogva tartó fogvatartási létesítményekbe és más helyszíneken tett látogatásokra vonatkozó konkrét útmutatást kell tartalmaznia, és az ENSZ emberi jogi megfigyeléssel kapcsolatos képzési kézikönyvével összhangban biztosítania kell a „ne tégy kárt” elv alkalmazását, különösen azért, hogy megakadályozza a fogvatartottakkal és családjaikkal szemben a látogatásokat követő megtorlást; kéri, hogy ilyen látogatásokra az érintett országban található uniós képviselettel, nem kormányzati szervezetekkel és a börtönökben tevékenykedő szervezetekkel konzultálva kerüljön sor;

| 26. | felhívja az EKSZ-t, az emberi jogi munkacsoportot (COHOM) és más érintett szereplőket, hogy közösen végezzenek felmérést a nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításához és működéséhez nyújtott uniós támogatásról, valamint hogy a cselekvési terv előírásainak megfelelően azonosítsák a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

26.

felhívja az EKSZ-t, az emberi jogi munkacsoportot (COHOM) és más érintett szereplőket, hogy közösen végezzenek felmérést a nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításához és működéséhez nyújtott uniós támogatásról, valamint hogy a cselekvési terv előírásainak megfelelően azonosítsák a bevált gyakorlatokat;

| 27. | felhívja az EKSZ-t, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy segítsék elő a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakítását és működését, és különösen alkalmazottaik szakmai továbbképzését; |
| --- | --- |

27.

felhívja az EKSZ-t, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy segítsék elő a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakítását és működését, és különösen alkalmazottaik szakmai továbbképzését;

| 28. | felhívja az emberi jogi munkacsoportot, a kínzás elleni munkacsoportot és a Bizottság Belügyi Főigazgatóságát, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket a kínzás megelőzésére szolgáló intézkedéseknek a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés megvalósítását célzó tevékenységekbe történő beillesztése tekintetében; |
| --- | --- |

28.

felhívja az emberi jogi munkacsoportot, a kínzás elleni munkacsoportot és a Bizottság Belügyi Főigazgatóságát, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket a kínzás megelőzésére szolgáló intézkedéseknek a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés megvalósítását célzó tevékenységekbe történő beillesztése tekintetében;

A védelmi hiányosságok kezelése, különös tekintettel a gyermekkínzásra

| 29. | különös aggodalmát fejezi a kiszolgáltatott csoportok tagjai – különösen a gyermekek – ellen elkövetett kínzások és rossz bánásmód miatt; felszólítja az Uniót, hogy hozzon politikai, diplomáciai és pénzügyi intézkedéseket a gyermekek kínzásának megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

29.

különös aggodalmát fejezi a kiszolgáltatott csoportok tagjai – különösen a gyermekek – ellen elkövetett kínzások és rossz bánásmód miatt; felszólítja az Uniót, hogy hozzon politikai, diplomáciai és pénzügyi intézkedéseket a gyermekek kínzásának megakadályozása érdekében;

| 30. | felszólítja az Uniót, hogy foglalkozzon az emberi jogok megsértésének gyermekeket érintő különféle, különösen a gyermekkereskedelemmel, a gyermekpornográfiával, a gyermekkatonákkal, a katonai őrizetben tartott gyermekekkel, a gyermekmunkával, a gyermekboszorkányság vádjával és az internetes zaklatással összefüggő formáival – többek között az árvaházakban, a fogvatartási központokban és a menekülttáborokban – ha ezek kimerítik a kínzás fogalmát, és alkalmazzon hatékony biztosítékokat a gyermekek védelme érdekében minden olyan esetben, amikor a hatóságok bármilyen módon részt vesznek a gyermekeket érintő kínzásban; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az Uniót, hogy foglalkozzon az emberi jogok megsértésének gyermekeket érintő különféle, különösen a gyermekkereskedelemmel, a gyermekpornográfiával, a gyermekkatonákkal, a katonai őrizetben tartott gyermekekkel, a gyermekmunkával, a gyermekboszorkányság vádjával és az internetes zaklatással összefüggő formáival – többek között az árvaházakban, a fogvatartási központokban és a menekülttáborokban – ha ezek kimerítik a kínzás fogalmát, és alkalmazzon hatékony biztosítékokat a gyermekek védelme érdekében minden olyan esetben, amikor a hatóságok bármilyen módon részt vesznek a gyermekeket érintő kínzásban;

| 31. | rámutat arra, hogy a kísérő nélküli migráns gyermekeket sohasem szabad visszaküldeni olyan országba, ahol fennáll annak a veszélye, hogy kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód áldozataivá válhatnak; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy a kísérő nélküli migráns gyermekeket sohasem szabad visszaküldeni olyan országba, ahol fennáll annak a veszélye, hogy kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód áldozataivá válhatnak;

| 32. | megjegyzi, hogy a gyermekek szabadságtól való visszaélésszerű megfosztása – különösen a migráns gyermekek biztonsági őrizete és fogva tartása tekintetében – a fogvatartási létesítmények túlzsúfoltságát, valamint a gyermekek ellen elkövetett kínzás és a velük szembeni rossz bánásmód növekedését eredményezték; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek szabadságtól való megfosztását – az egyetemes emberi jogi normák követelményeinek megfelelően – valóban csak legvégső esetben, a lehető legrövidebb ideig és mindig a gyermek érdekeinek figyelembevételével alkalmazzák; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a gyermekek szabadságtól való visszaélésszerű megfosztása – különösen a migráns gyermekek biztonsági őrizete és fogva tartása tekintetében – a fogvatartási létesítmények túlzsúfoltságát, valamint a gyermekek ellen elkövetett kínzás és a velük szembeni rossz bánásmód növekedését eredményezték; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek szabadságtól való megfosztását – az egyetemes emberi jogi normák követelményeinek megfelelően – valóban csak legvégső esetben, a lehető legrövidebb ideig és mindig a gyermek érdekeinek figyelembevételével alkalmazzák;

| 33. | felhívja a tagállamokat egy gyermekbarátabb igazságügyi rendszer kialakítására, amely – többek között a fogvatartási központokban is – olyan ingyenes és bizalmas, gyermekbarát jelentéstételi mechanizmusokat foglal magában, amelyek nem csak jogaik érvényesítését, hanem a jogsértések bejelentését is lehetővé teszik a gyermekek számára; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat egy gyermekbarátabb igazságügyi rendszer kialakítására, amely – többek között a fogvatartási központokban is – olyan ingyenes és bizalmas, gyermekbarát jelentéstételi mechanizmusokat foglal magában, amelyek nem csak jogaik érvényesítését, hanem a jogsértések bejelentését is lehetővé teszik a gyermekek számára;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak foglalkoznia kell a felnőttek és gyermekek olyan jellegű internethasználatával, amely más gyermekek lelki kínzására és a közösségi médián keresztül megvalósuló zaklatására irányul; megjegyzi, hogy a meglévő „Biztonságosabb internet” programja ellenére az internetes zaklatás jelenségével szembeni uniós válaszlépés nem megfelelő; rámutat az internetes zaklatás miatt gyermekek által elkövetett öngyilkossági esetek közelmúltbeli áradatára és arra, hogy az ezzel közvetlenül vagy közvetett módon összefüggésbe hozott, uniós tagállamokbeli szervereken tárolt honlapok továbbra is léteznek; ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak sürgősen egyértelműen és határozottan fel kell lépnie az internetes megfélemlítéssel és zaklatással, valamint az ezt elősegítő honlapokkal szemben; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak foglalkoznia kell a felnőttek és gyermekek olyan jellegű internethasználatával, amely más gyermekek lelki kínzására és a közösségi médián keresztül megvalósuló zaklatására irányul; megjegyzi, hogy a meglévő „Biztonságosabb internet” programja ellenére az internetes zaklatás jelenségével szembeni uniós válaszlépés nem megfelelő; rámutat az internetes zaklatás miatt gyermekek által elkövetett öngyilkossági esetek közelmúltbeli áradatára és arra, hogy az ezzel közvetlenül vagy közvetett módon összefüggésbe hozott, uniós tagállamokbeli szervereken tárolt honlapok továbbra is léteznek; ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak sürgősen egyértelműen és határozottan fel kell lépnie az internetes megfélemlítéssel és zaklatással, valamint az ezt elősegítő honlapokkal szemben;

| 35. | ajánlja, hogy az uniós szakpolitikai erőfeszítéseket összpontosítsák a kínzásnak áldozatul esett gyermekek olyan rehabilitációs és lelkisegély-központjainak kialakítására, amelyek a kulturális értékeket figyelembe vevő, gyermekbarát megközelítést érvényesítenek; |
| --- | --- |

35.

ajánlja, hogy az uniós szakpolitikai erőfeszítéseket összpontosítsák a kínzásnak áldozatul esett gyermekek olyan rehabilitációs és lelkisegély-központjainak kialakítására, amelyek a kulturális értékeket figyelembe vevő, gyermekbarát megközelítést érvényesítenek;

| 36. | ajánlja a gyermekkínzás felvételét a tervezett, gyermekek jogaival foglalkozó célirányos kampányba a cselekvési tervben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

36.

ajánlja a gyermekkínzás felvételét a tervezett, gyermekek jogaival foglalkozó célirányos kampányba a cselekvési tervben foglaltak szerint;

| 37. | ajánlja, hogy az EKSZ és a Bizottság fordítsanak különös figyelmet a művészeket, újságírókat, emberi jogi jogvédőket, diákvezetőket, egészségügyi szakembereket és a más veszélyeztetett csoportokhoz – például etnikai, nyelvi, vallási és más kisebbségekhez –tartozó személyeket célzó kínzásra és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra, különösen ha ezeket a személyeket fogva tartják; |
| --- | --- |

37.

ajánlja, hogy az EKSZ és a Bizottság fordítsanak különös figyelmet a művészeket, újságírókat, emberi jogi jogvédőket, diákvezetőket, egészségügyi szakembereket és a más veszélyeztetett csoportokhoz – például etnikai, nyelvi, vallási és más kisebbségekhez –tartozó személyeket célzó kínzásra és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra, különösen ha ezeket a személyeket fogva tartják;

| 38. | felhívja a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az uniós küldöttségek vezetőit, hogy – a stratégiai keretben és a cselekvési tervben meghatározott módon – a harmadik országokkal folytatott megbeszéléseik során térjenek ki a kínzás nemi alapú formáinak kérdésére, és különösen a női nemi szervek megcsonkítására, valamint a korai vagy kényszerházasságokra, amelyek a lányokat különösen veszélyeztetett csoporttá teszik; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az uniós küldöttségek vezetőit, hogy – a stratégiai keretben és a cselekvési tervben meghatározott módon – a harmadik országokkal folytatott megbeszéléseik során térjenek ki a kínzás nemi alapú formáinak kérdésére, és különösen a női nemi szervek megcsonkítására, valamint a korai vagy kényszerházasságokra, amelyek a lányokat különösen veszélyeztetett csoporttá teszik;

| 39. | felhívja az EKSZ-t és az emberi jogi munkacsoportot, hogy a kínzásról szóló uniós iránymutatások és a cselekvési terv küszöbön álló felülvizsgálata során kifejezetten foglalkozzanak a gyermekek kínzásával; |
| --- | --- |

39.

felhívja az EKSZ-t és az emberi jogi munkacsoportot, hogy a kínzásról szóló uniós iránymutatások és a cselekvési terv küszöbön álló felülvizsgálata során kifejezetten foglalkozzanak a gyermekek kínzásával;

| 40. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nők különösen gyakran válnak sajátos jellegű kínzás és embertelen vagy megalázó bánásmód (erőszakos közösülés, nemi szervek megcsonkítása, sterilizáció, abortusz, erőszakos születésszabályozás és szándékos megtermékenyítés) áldozataivá, különösen fegyveres konfliktusokban, amelyek során e cselekményeket – még a kiskorúakkal szemben is – egyfajta háborús eszközként alkalmazzák; |
| --- | --- |

40.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nők különösen gyakran válnak sajátos jellegű kínzás és embertelen vagy megalázó bánásmód (erőszakos közösülés, nemi szervek megcsonkítása, sterilizáció, abortusz, erőszakos születésszabályozás és szándékos megtermékenyítés) áldozataivá, különösen fegyveres konfliktusokban, amelyek során e cselekményeket – még a kiskorúakkal szemben is – egyfajta háborús eszközként alkalmazzák;

| 41. | hasonlóképpen elítéli az egyes személyekkel szemben szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt elkövetett kínzást, erőszakot vagy visszaélést; |
| --- | --- |

41.

hasonlóképpen elítéli az egyes személyekkel szemben szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt elkövetett kínzást, erőszakot vagy visszaélést;

| 42. | rámutat arra, hogy támogatni kell a konfliktushelyzetek során előforduló erőszak, valamint az ilyen helyzetekben a civil lakosság ellen elkövetett kínzás és rossz bánásmód megakadályozásáért tevékenykedő nem kormányzati szervezetek munkáját, és ennek érdekében fel kell hívni a fegyveres csoportok figyelmét a – különösen a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos – nemzetközi humanitárius normák betartásának szükségességére; |
| --- | --- |

42.

rámutat arra, hogy támogatni kell a konfliktushelyzetek során előforduló erőszak, valamint az ilyen helyzetekben a civil lakosság ellen elkövetett kínzás és rossz bánásmód megakadályozásáért tevékenykedő nem kormányzati szervezetek munkáját, és ennek érdekében fel kell hívni a fegyveres csoportok figyelmét a – különösen a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos – nemzetközi humanitárius normák betartásának szükségességére;

Kínzás elleni küzdelem az Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban

| 43. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét (EUKK) és az emberi jogi munkacsoportot annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák országspeficikus célkitűzéseket is tartalmazzanak, valamint a kínzás elleni küzdelemhez kapcsolódó referenciaértékeket, ideértve a különleges védelmet igénylő csoportok, így például a gyermekek, a nők, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a menekültek és a migránsok, valamint az etnikai hovatartozásuk, kasztjuk vagy kulturális hátterük, vallási vagy egyéb meggyőződésük, szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt megkülönböztetéssel szembesülő egyének azonosítását is; |
| --- | --- |

43.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét (EUKK) és az emberi jogi munkacsoportot annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák országspeficikus célkitűzéseket is tartalmazzanak, valamint a kínzás elleni küzdelemhez kapcsolódó referenciaértékeket, ideértve a különleges védelmet igénylő csoportok, így például a gyermekek, a nők, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a menekültek és a migránsok, valamint az etnikai hovatartozásuk, kasztjuk vagy kulturális hátterük, vallási vagy egyéb meggyőződésük, szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt megkülönböztetéssel szembesülő egyének azonosítását is;

| 44. | felhívja az Uniót és a nemzetközi közösség egészét, hogy a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i egyezménnyel összhangban tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, amely szerint menedékkérőt nem lehet visszaküldeni olyan országba, ahol fennáll annak a veszélye, hogy kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód áldozatává válhat; |
| --- | --- |

44.

felhívja az Uniót és a nemzetközi közösség egészét, hogy a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i egyezménnyel összhangban tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, amely szerint menedékkérőt nem lehet visszaküldeni olyan országba, ahol fennáll annak a veszélye, hogy kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód áldozatává válhat;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a kínzáshoz fűződő aggodalmak egyes országokban történő kezelése érdekében az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiáknak azonosítaniuk kell az egyes országokban a védelmi hiányosságokat, a megfelelő tárgyalópartnereket, valamint a kiinduló pontokat is, amilyen például az ENSZ-keretrendszer, a biztonsági ágazat reformja vagy az igazságügyi reform; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a kínzáshoz fűződő aggodalmak egyes országokban történő kezelése érdekében az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiáknak azonosítaniuk kell az egyes országokban a védelmi hiányosságokat, a megfelelő tárgyalópartnereket, valamint a kiinduló pontokat is, amilyen például az ENSZ-keretrendszer, a biztonsági ágazat reformja vagy az igazságügyi reform;

| 46. | javasolja, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák foglalkozzanak a kormányzati ügynökségek által vagy a magánkeretek között alkalmazott erőszak és rossz bánásmód kiváltó okaival, és határozzák meg a segítségnyújtás iránti igényeket azzal a céllal, hogy uniós technikai segítséget nyújtsanak a kapacitásépítéshez, a jogrendszer reformjához és a képzéshez, hogy ezáltal elősegítsék a harmadik országok számára a nemzetközi kötelezettségek és normák betartását, különösen az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve aláírásával és ratifikálásával, valamint ezeknek a megelőzésre (különösen a nemzeti megelőző mechanizmusok (NPM-ek) kialakítására), a büntetlenség elleni harcra és az áldozatok rehabilitálására vonatkozó rendelkezéseinek betartásával összefüggésében; |
| --- | --- |

46.

javasolja, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák foglalkozzanak a kormányzati ügynökségek által vagy a magánkeretek között alkalmazott erőszak és rossz bánásmód kiváltó okaival, és határozzák meg a segítségnyújtás iránti igényeket azzal a céllal, hogy uniós technikai segítséget nyújtsanak a kapacitásépítéshez, a jogrendszer reformjához és a képzéshez, hogy ezáltal elősegítsék a harmadik országok számára a nemzetközi kötelezettségek és normák betartását, különösen az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve aláírásával és ratifikálásával, valamint ezeknek a megelőzésre (különösen a nemzeti megelőző mechanizmusok (NPM-ek) kialakítására), a büntetlenség elleni harcra és az áldozatok rehabilitálására vonatkozó rendelkezéseinek betartásával összefüggésében;

| 47. | javasolja továbbá, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák tartalmazzanak a nemzeti intézmények létrehozását és működését, vagy adott esetben megerősítését ösztönző olyan intézkedéseket – ideértve szükség esetén a pénzügyi és technikai segítségnyújtás lehetőségeit is –, amelyek segítségével hatékonyan megelőzhető a kínzás és a rossz bánásmód; |
| --- | --- |

47.

javasolja továbbá, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiák tartalmazzanak a nemzeti intézmények létrehozását és működését, vagy adott esetben megerősítését ösztönző olyan intézkedéseket – ideértve szükség esetén a pénzügyi és technikai segítségnyújtás lehetőségeit is –, amelyek segítségével hatékonyan megelőzhető a kínzás és a rossz bánásmód;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek és az uniós küldöttségeknek elérhetővé kell tenniük a kínzás és bántalmazás áldozatai számára a harmadik országokban rendelkezésre álló támogatással és esetleges jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatos konkrét információkat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek és az uniós küldöttségeknek elérhetővé kell tenniük a kínzás és bántalmazás áldozatai számára a harmadik országokban rendelkezésre álló támogatással és esetleges jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatos konkrét információkat;

| 49. | felhívja az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy teljes körűen, ugyanakkor körültekintően, célirányosan és az országok sajátosságait figyelembe véve éljenek a rendelkezésükre álló, a kínzásról szóló uniós iránymutatásokban foglalt politikai eszközökkel – ideértve a nyilvános nyilatkozatokat, a helyi diplomáciai lépéseket, az emberi jogi párbeszédeket és a konzultációkat is – a figyelemnek az egyedi esetekre, a kínzás megelőzésével kapcsolatos jogi keretekre, valamint a kapcsolódó nemzetközi egyezmények ratifikálására és végrehajtására való ráirányítása céljából; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy térjenek vissza az általuk korábban követett gyakorlathoz és folytassanak a kínzással kapcsolatos tematikus kérdésekről szóló célzott globális kampányokat; |
| --- | --- |

49.

felhívja az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy teljes körűen, ugyanakkor körültekintően, célirányosan és az országok sajátosságait figyelembe véve éljenek a rendelkezésükre álló, a kínzásról szóló uniós iránymutatásokban foglalt politikai eszközökkel – ideértve a nyilvános nyilatkozatokat, a helyi diplomáciai lépéseket, az emberi jogi párbeszédeket és a konzultációkat is – a figyelemnek az egyedi esetekre, a kínzás megelőzésével kapcsolatos jogi keretekre, valamint a kapcsolódó nemzetközi egyezmények ratifikálására és végrehajtására való ráirányítása céljából; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy térjenek vissza az általuk korábban követett gyakorlathoz és folytassanak a kínzással kapcsolatos tematikus kérdésekről szóló célzott globális kampányokat;

| 50. | felhívja az uniós helyi küldöttségeket és az uniós tagállamok helyi nagykövetségeit, hogy hajtsák végre a kínzásról szóló uniós iránymutatásokban foglalt rendelkezéseket, valamint az EKSZ-t és az emberi jogi munkacsoportot, hogy rendszeresen kövessék nyomon ezek végrehajtását; |
| --- | --- |

50.

felhívja az uniós helyi küldöttségeket és az uniós tagállamok helyi nagykövetségeit, hogy hajtsák végre a kínzásról szóló uniós iránymutatásokban foglalt rendelkezéseket, valamint az EKSZ-t és az emberi jogi munkacsoportot, hogy rendszeresen kövessék nyomon ezek végrehajtását;

| 51. | sürgeti az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit világszerte, hogy szemináriumok, kiállítások és más események szervezésével minden évben emlékezzenek meg a kínzás áldozatai támogatásának nemzetközi napjáról (június 26.); |
| --- | --- |

51.

sürgeti az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit világszerte, hogy szemináriumok, kiállítások és más események szervezésével minden évben emlékezzenek meg a kínzás áldozatai támogatásának nemzetközi napjáról (június 26.);

| 52. | felhívja az EKSZ-t és az az EU különleges képviselőjét (EUKK), hogy az Unió a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédei és konzultációi során módszeresen térjen ki a kínzás és a bántalmazás kérdésére; |
| --- | --- |

52.

felhívja az EKSZ-t és az az EU különleges képviselőjét (EUKK), hogy az Unió a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédei és konzultációi során módszeresen térjen ki a kínzás és a bántalmazás kérdésére;

| 53. | javasolja, hogy a kínzással kapcsolatos kérdéseket helyezzék a helyi és regionális civil társadalmi fórumok és szemináriumok középpontjába, lehetőséget teremtve arra, hogy ezek eredményét a rendszeres emberi jogi konzultációk és párbeszédek során nyomon kövessék; |
| --- | --- |

53.

javasolja, hogy a kínzással kapcsolatos kérdéseket helyezzék a helyi és regionális civil társadalmi fórumok és szemináriumok középpontjába, lehetőséget teremtve arra, hogy ezek eredményét a rendszeres emberi jogi konzultációk és párbeszédek során nyomon kövessék;

| 54. | felszólítja az Uniót, hogy az emberi jogokról folytatott párbeszédei során mozdítsa elő az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályainak végrehajtását annak érdekében, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a fogvatartottak veleszületett méltóságát, valamint az őket megillető alapvető jogokat és garanciákat, továbbá hogy a szabályok alkalmazása kiterjedjen a szabadságelvonást alkalmazó valamennyi intézményre, köztük az elmegyógyintézetekre és a rendőrőrsökre is; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az Uniót, hogy az emberi jogokról folytatott párbeszédei során mozdítsa elő az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályainak végrehajtását annak érdekében, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a fogvatartottak veleszületett méltóságát, valamint az őket megillető alapvető jogokat és garanciákat, továbbá hogy a szabályok alkalmazása kiterjedjen a szabadságelvonást alkalmazó valamennyi intézményre, köztük az elmegyógyintézetekre és a rendőrőrsökre is;

| 55. | felhívja az uniós és a parlamenti küldöttségeket, hogy tegyenek látogatást börtönökben és más fogvatartási helyeken – ideértve a fiatalkorúak javítóintézeteit és más helyeket, ahol gyermekeket tarthatnak fogva – és végezzenek tárgyalás-megfigyelést olyan esetekben, amikor okkal feltételezhető, hogy a vádlottat kínzásnak vetették alá vagy bántalmazták, valamint egyes ügyekben kérjenek tájékoztatást és független vizsgálatot; |
| --- | --- |

55.

felhívja az uniós és a parlamenti küldöttségeket, hogy tegyenek látogatást börtönökben és más fogvatartási helyeken – ideértve a fiatalkorúak javítóintézeteit és más helyeket, ahol gyermekeket tarthatnak fogva – és végezzenek tárgyalás-megfigyelést olyan esetekben, amikor okkal feltételezhető, hogy a vádlottat kínzásnak vetették alá vagy bántalmazták, valamint egyes ügyekben kérjenek tájékoztatást és független vizsgálatot;

| 56. | felhívja az uniós küldöttségeket, hogy nyújtsanak támogatást a civil társadalom tagjainak, amennyiben megtiltják számukra a börtönök látogatását vagy a tárgyalások megfigyelését; |
| --- | --- |

56.

felhívja az uniós küldöttségeket, hogy nyújtsanak támogatást a civil társadalom tagjainak, amennyiben megtiltják számukra a börtönök látogatását vagy a tárgyalások megfigyelését;

| 57. | felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljesítsék a cselekvési tervben a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításának és működésének elősegítése tekintetében vállalt kötelezettségeiket; felhívja a tagállamokat, hogy gondosan és átlátható módon vizsgálják felül és elemezzék a meglévő nemzeti megelőző mechanizmusokat és a nemzeti emberi jogi intézményeket az Unióban és harmadik országokban, valamint azonosítsák ezek bevált gyakorlatait, és biztosítsák, hogy megjelenjenek bennük a gyermekjogi szempontok annak érdekében, hogy megerősítsék a meglévő mechanizmusokat, fejlesszék, és a partnerországok között is népszerűsítsék a szóban forgó példákat; |
| --- | --- |

57.

felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljesítsék a cselekvési tervben a független és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításának és működésének elősegítése tekintetében vállalt kötelezettségeiket; felhívja a tagállamokat, hogy gondosan és átlátható módon vizsgálják felül és elemezzék a meglévő nemzeti megelőző mechanizmusokat és a nemzeti emberi jogi intézményeket az Unióban és harmadik országokban, valamint azonosítsák ezek bevált gyakorlatait, és biztosítsák, hogy megjelenjenek bennük a gyermekjogi szempontok annak érdekében, hogy megerősítsék a meglévő mechanizmusokat, fejlesszék, és a partnerországok között is népszerűsítsék a szóban forgó példákat;

| 58. | felkéri az uniós küldöttségeket, hogy szólítsanak fel a fogva tartás végső eszközként történő alkalmazására, és keressenek alternatív megoldási lehetőségeket, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, például a nők, gyermekek, menedékkérők és migránsok esetében; |
| --- | --- |

58.

felkéri az uniós küldöttségeket, hogy szólítsanak fel a fogva tartás végső eszközként történő alkalmazására, és keressenek alternatív megoldási lehetőségeket, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, például a nők, gyermekek, menedékkérők és migránsok esetében;

| 59. | mély aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli jelentések miatt, hogy az Európai Unióban működő vállalatok az Egyesült Államokban a halálos injekciókhoz használt vegyi anyagokat szállítanak; üdvözli ezzel összefüggésben az egyes európai gyógyszeripari vállalatok által kialakított szerződéses kiviteli és ellenőrzési rendszert, amelynek célja annak biztosítása, hogy Propofol nevű terméket ne használják fel halálos injekciókban a halálbüntetést továbbra is alkalmazó országokban, többek között az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

59.

mély aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli jelentések miatt, hogy az Európai Unióban működő vállalatok az Egyesült Államokban a halálos injekciókhoz használt vegyi anyagokat szállítanak; üdvözli ezzel összefüggésben az egyes európai gyógyszeripari vállalatok által kialakított szerződéses kiviteli és ellenőrzési rendszert, amelynek célja annak biztosítása, hogy Propofol nevű terméket ne használják fel halálos injekciókban a halálbüntetést továbbra is alkalmazó országokban, többek között az Egyesült Államokban;

Uniós fellépések a többoldalú fórumokon és a nemzetközi szervezetekben

| 60. | üdvözli az Unió arra irányuló kitartó erőfeszítéseit, hogy az ENSZ Közgyűlés és az Emberi Jogi Tanács általi határozatok rendszeres elfogadását kezdeményezze és támogassa, továbbá hogy az ENSZ keretrendszerében a kérdést prioritásként kezelje; javasolja, hogy a főképviselő/alelnök és az EUKK tartson rendszeres kapcsolatot az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadójával az Unió harmadik országokkal fenntartott külpolitikai kapcsolatai tekintetében lényeges információk megosztása céljából; javasolja továbbá, hogy a Külügyi Bizottság és annak Emberi Jogi Albizottsága rendszeresen kérje fel az ENSZ kínzással foglalkozó előadóját, hogy tájékoztassa a Parlamentet az egyes adott országokra vonatkozóan a kínzásokkal kapcsolatos ügyekről; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az Unió arra irányuló kitartó erőfeszítéseit, hogy az ENSZ Közgyűlés és az Emberi Jogi Tanács általi határozatok rendszeres elfogadását kezdeményezze és támogassa, továbbá hogy az ENSZ keretrendszerében a kérdést prioritásként kezelje; javasolja, hogy a főképviselő/alelnök és az EUKK tartson rendszeres kapcsolatot az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadójával az Unió harmadik országokkal fenntartott külpolitikai kapcsolatai tekintetében lényeges információk megosztása céljából; javasolja továbbá, hogy a Külügyi Bizottság és annak Emberi Jogi Albizottsága rendszeresen kérje fel az ENSZ kínzással foglalkozó előadóját, hogy tájékoztassa a Parlamentet az egyes adott országokra vonatkozóan a kínzásokkal kapcsolatos ügyekről;

| 61. | rámutat arra, hogy a Nemzetközi Bíróság Római Statútumának 7. és 8. cikke szerint a szisztematikusan és jelentős számban elkövetett kínzás háborús bűncselekménynek vagy emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet; fenntartja, hogy a védelmi felelősség arra kötelezi a nemzetközi közösséget, hogy megvédje az e bűncselekmények áldozatául eső lakosságot, és ennek megfelelően felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa döntéshozatali eljárásának felülvizsgálatára, hogy el lehessen kerülni az eljárás holtpontra jutását a védelmi felelősséggel kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

61.

rámutat arra, hogy a Nemzetközi Bíróság Római Statútumának 7. és 8. cikke szerint a szisztematikusan és jelentős számban elkövetett kínzás háborús bűncselekménynek vagy emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet; fenntartja, hogy a védelmi felelősség arra kötelezi a nemzetközi közösséget, hogy megvédje az e bűncselekmények áldozatául eső lakosságot, és ennek megfelelően felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa döntéshozatali eljárásának felülvizsgálatára, hogy el lehessen kerülni az eljárás holtpontra jutását a védelmi felelősséggel kapcsolatos ügyekben;

| 62. | felszólítja a harmadik országokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az ENSZ különleges előadójával, a Kínzás Elleni Bizottsággal és a regionális kínzás elleni szervekkel, például az afrikai kínzások megelőzésével foglalkozó bizottsággal, a Kínzás Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottsággal (CPT) és az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) a szabadságuktól megfosztott személyekkel foglalkozó előadójával; arra ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokban módszeresen vegyék figyelembe a különleges előadó és más szervek nyomon követésre vonatkozó ajánlásait a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatának részeként; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a harmadik országokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az ENSZ különleges előadójával, a Kínzás Elleni Bizottsággal és a regionális kínzás elleni szervekkel, például az afrikai kínzások megelőzésével foglalkozó bizottsággal, a Kínzás Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottsággal (CPT) és az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) a szabadságuktól megfosztott személyekkel foglalkozó előadójával; arra ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokban módszeresen vegyék figyelembe a különleges előadó és más szervek nyomon követésre vonatkozó ajánlásait a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatának részeként;

| 63. | sürgeti az EKSZ-t, az EUKK-t és a tagállamokat, hogy prioritásként aktívan mozdítsák elő az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve ratifikálását és végrehajtását, valamint fokozzák a hatékony és független nemzeti megelőző mechanizmusok harmadik országbeli kialakításának és működésének elősegítésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

63.

sürgeti az EKSZ-t, az EUKK-t és a tagállamokat, hogy prioritásként aktívan mozdítsák elő az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve ratifikálását és végrehajtását, valamint fokozzák a hatékony és független nemzeti megelőző mechanizmusok harmadik országbeli kialakításának és működésének elősegítésére irányuló erőfeszítéseiket;

| 64. | felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat a kínzás megelőzésére szolgáló regionális mechanizmusok kialakításának és működésének támogatására, ideértve az afrikai kínzások megelőzésével foglalkozó bizottságot és az OAS szabadságuktól megfosztott emberekkel foglalkozó előadóját; |
| --- | --- |

64.

felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat a kínzás megelőzésére szolgáló regionális mechanizmusok kialakításának és működésének támogatására, ideértve az afrikai kínzások megelőzésével foglalkozó bizottságot és az OAS szabadságuktól megfosztott emberekkel foglalkozó előadóját;

| 65. | felhívja az EKSZ-t, az EUKK-t és a Bizottságot, hogy növeljék a harmadik országok részére nyújtott támogatást, lehetővé téve számukra az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott illetékes testületek, köztük a Kínzás Elleni Bizottság és ennek Megelőzési Albizottsága, a Gyermekjogi Bizottság és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság ajánlásainak hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

65.

felhívja az EKSZ-t, az EUKK-t és a Bizottságot, hogy növeljék a harmadik országok részére nyújtott támogatást, lehetővé téve számukra az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott illetékes testületek, köztük a Kínzás Elleni Bizottság és ennek Megelőzési Albizottsága, a Gyermekjogi Bizottság és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság ajánlásainak hatékony végrehajtását;

| 66. | felhívja az EKSZ-t, hogy lehetőségeihez mérten nyújtson technikai segítséget a kínzás áldozatainak és családjaiknak rehabilitációjához abból a célból, hogy lehetővé tegye számukra életük újjáépítését; |
| --- | --- |

66.

felhívja az EKSZ-t, hogy lehetőségeihez mérten nyújtson technikai segítséget a kínzás áldozatainak és családjaiknak rehabilitációjához abból a célból, hogy lehetővé tegye számukra életük újjáépítését;

| 67. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok aktívan vegyenek részt a cselekvési terv rendelkezéseinek végrehajtásában és rendszeresen tájékoztassák az EKSZ-t az ezen a téren általuk tett intézkedésekről; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok aktívan vegyenek részt a cselekvési terv rendelkezéseinek végrehajtásában és rendszeresen tájékoztassák az EKSZ-t az ezen a téren általuk tett intézkedésekről;

| 68. | felhívja az Uniót, hogy az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságával (CPT) és az Európa Tanács emberi jogi biztosával hatékonyabban működjön együtt; |
| --- | --- |

68.

felhívja az Uniót, hogy az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságával (CPT) és az Európa Tanács emberi jogi biztosával hatékonyabban működjön együtt;

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)

| 69. | üdvözli a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze – amely forrásainak 7 %-át különítették el kínzással kapcsolatos projektekre – keretében meglévő kezdeményezéseket és projekteket és hangsúlyozza, hogy továbbra is konkrét pénzösszegeket kell célzottan elkülöníteni a kínzás és a kegyetlen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemre, előtérbe helyezve a figyelemfelhívást, a megelőzést, a büntetlenség kérdésének kezelését, valamint a kínzás áldozatainak társadalmi és lelki rehabilitációját, elsőbbséget adva az átfogó jellegű projekteknek; |
| --- | --- |

69.

üdvözli a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze – amely forrásainak 7 %-át különítették el kínzással kapcsolatos projektekre – keretében meglévő kezdeményezéseket és projekteket és hangsúlyozza, hogy továbbra is konkrét pénzösszegeket kell célzottan elkülöníteni a kínzás és a kegyetlen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemre, előtérbe helyezve a figyelemfelhívást, a megelőzést, a büntetlenség kérdésének kezelését, valamint a kínzás áldozatainak társadalmi és lelki rehabilitációját, elsőbbséget adva az átfogó jellegű projekteknek;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a következő programozási időszakban a projektekre elkülönített források tekintetében figyelembe kell venni a cselekvési tervben meghatározott kiemelt uniós célokat; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a következő programozási időszakban a projektekre elkülönített források tekintetében figyelembe kell venni a cselekvési tervben meghatározott kiemelt uniós célokat;

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy adjanak áttekintést a kínzás megelőzése és a rehabilitáció területére vonatkozó kétoldalú segítségnyújtási programjaikról a bevált gyakorlatok cseréje, a hatékony tehermegosztás és a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszközének projektjeivel való szinergiák és egymást kiegészítő jelleg kialakítása céljából; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat, hogy adjanak áttekintést a kínzás megelőzése és a rehabilitáció területére vonatkozó kétoldalú segítségnyújtási programjaikról a bevált gyakorlatok cseréje, a hatékony tehermegosztás és a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszközének projektjeivel való szinergiák és egymást kiegészítő jelleg kialakítása céljából;

Az uniós politika hitelessége, egységessége és következetessége

| 72. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hitelességük megteremtése érdekében mutassanak példát; felhívja ezért Belgiumot, Finnországot, Görögországot, Írországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy kezeljék prioritásként az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének ratifikálását és alakítsanak ki független, megfelelő erőforrásokkal rendelkező és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusokat; megjegyzi, hogy az egyedi bejelentések a kínzás és a rossz bánásmód megelőzésének fontos eszközei, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy ismerjék el a kínzás elleni egyezmény 21. cikke szerinti hatáskört; felhívja az ENSZ gyermekek jogairól szóló egyezményében részes államokat, hogy ennek 3. jegyzőkönyvét írják alá és ratifikálják; felszólítja továbbá azt a 21 tagállamot, amelyek még nem ratifikálták a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt, hogy azt sürgősen tegyék meg; |
| --- | --- |

72.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hitelességük megteremtése érdekében mutassanak példát; felhívja ezért Belgiumot, Finnországot, Görögországot, Írországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy kezeljék prioritásként az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének ratifikálását és alakítsanak ki független, megfelelő erőforrásokkal rendelkező és hatékony nemzeti megelőző mechanizmusokat; megjegyzi, hogy az egyedi bejelentések a kínzás és a rossz bánásmód megelőzésének fontos eszközei, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy ismerjék el a kínzás elleni egyezmény 21. cikke szerinti hatáskört; felhívja az ENSZ gyermekek jogairól szóló egyezményében részes államokat, hogy ennek 3. jegyzőkönyvét írják alá és ratifikálják; felszólítja továbbá azt a 21 tagállamot, amelyek még nem ratifikálták a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt, hogy azt sürgősen tegyék meg;

| 73. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem nyilatkoztak a Kínzás Elleni Bizottság 22. cikk szerinti hatáskörének elismeréséről, hogy azt kezeljék prioritásként; |
| --- | --- |

73.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem nyilatkoztak a Kínzás Elleni Bizottság 22. cikk szerinti hatáskörének elismeréséről, hogy azt kezeljék prioritásként;

| 74. | felszólítja a nemzeti szintű megelőző mechanizmussal rendelkező tagállamokat, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet a nemzeti megelőző mechanizmusra vonatkozó ajánlások, valamint az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága, az ENSZ Kínzás Elleni Bizottsága és annak Megelőzési Albizottsága ajánlásainak egységes és kölcsönösen kiegészítő jellegű végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a nemzeti szintű megelőző mechanizmussal rendelkező tagállamokat, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet a nemzeti megelőző mechanizmusra vonatkozó ajánlások, valamint az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága, az ENSZ Kínzás Elleni Bizottsága és annak Megelőzési Albizottsága ajánlásainak egységes és kölcsönösen kiegészítő jellegű végrehajtása céljából;

| 75. | sürgeti az Európai Uniót, hogy erősítse meg az emberi jogok egyetemes értékei iránti elkötelezettségét, valamint ennek kapcsán felszólítja, hogy használja fel a szomszédságpolitikát és a „többet többért” elvet arra, hogy a szomszédos országokat a kínzás elleni intézkedéseik megerősítésére irányuló reformok megkezdésére ösztönözze; |
| --- | --- |

75.

sürgeti az Európai Uniót, hogy erősítse meg az emberi jogok egyetemes értékei iránti elkötelezettségét, valamint ennek kapcsán felszólítja, hogy használja fel a szomszédságpolitikát és a „többet többért” elvet arra, hogy a szomszédos országokat a kínzás elleni intézkedéseik megerősítésére irányuló reformok megkezdésére ösztönözze;

| 76. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós tagállamok rendkívül korlátozott támogatásban részesítik az ENSZ kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes alapját és az OPCAT speciális alapját; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a cselekvési terv értelmében vállalt kötelezettségeikkel összhangban számottevő és rendszeres önkéntes hozzájárulásokkal támogassák e két alap munkáját; |
| --- | --- |

76.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós tagállamok rendkívül korlátozott támogatásban részesítik az ENSZ kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes alapját és az OPCAT speciális alapját; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a cselekvési terv értelmében vállalt kötelezettségeikkel összhangban számottevő és rendszeres önkéntes hozzájárulásokkal támogassák e két alap munkáját;

| 77. | fenntartja, hogy az Uniónak határozottabb álláspontot kell képviselnie, és felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szilárdítsák meg elkötelezettségüket és a politikai akaratukat a halálbüntetésre vonatkozó egész világra érvényes moratórium bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

77.

fenntartja, hogy az Uniónak határozottabb álláspontot kell képviselnie, és felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szilárdítsák meg elkötelezettségüket és a politikai akaratukat a halálbüntetésre vonatkozó egész világra érvényes moratórium bevezetése érdekében;

| 78. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen cselekvési tervet annak érdekében, hogy kialakítson egy mechanizmust olyan harmadik országbeli tisztviselők (köztük rendőrök, ügyészek és bírák) jegyzékbe vételére és célzott szankciókkal (pl. utazási tilalom, vagyonbefagyasztás) történő sújtására, akik közreműködtek az emberi jogok súlyos megsértésében, például a kínzás és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásában; hangsúlyozza, hogy a jegyzékbe való felvétel kritériumainak megfelelően dokumentált, egybehangzó és független forrásokon, illetve meggyőző bizonyítékokon kell alapulniuk, az érintettek számára jogorvoslati mechanizmusokat biztosítva; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen cselekvési tervet annak érdekében, hogy kialakítson egy mechanizmust olyan harmadik országbeli tisztviselők (köztük rendőrök, ügyészek és bírák) jegyzékbe vételére és célzott szankciókkal (pl. utazási tilalom, vagyonbefagyasztás) történő sújtására, akik közreműködtek az emberi jogok súlyos megsértésében, például a kínzás és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásában; hangsúlyozza, hogy a jegyzékbe való felvétel kritériumainak megfelelően dokumentált, egybehangzó és független forrásokon, illetve meggyőző bizonyítékokon kell alapulniuk, az érintettek számára jogorvoslati mechanizmusokat biztosítva;

| 79. | emlékeztet minden állam – többek közt az uniós tagállamok – azon kötelezettségére, hogy szigorúan tiszteletben kell tartaniuk a visszaküldés tilalmának elvét, amelynek értelmében nem toloncolhatják vagy adhatják ki a személyeket olyan államnak, amelyben fennáll üldöztetésük veszélye; úgy véli, hogy a befogadó országtól származó diplomáciai biztosítékok kérésének gyakorlata nem mentesíti a küldő államot kötelezettségei alól, és elítéli az ilyen gyakorlatokat, amelyekkel a kínzás és visszaküldés abszolút tilalmának megkerülésére törekednek; |
| --- | --- |

79.

emlékeztet minden állam – többek közt az uniós tagállamok – azon kötelezettségére, hogy szigorúan tiszteletben kell tartaniuk a visszaküldés tilalmának elvét, amelynek értelmében nem toloncolhatják vagy adhatják ki a személyeket olyan államnak, amelyben fennáll üldöztetésük veszélye; úgy véli, hogy a befogadó országtól származó diplomáciai biztosítékok kérésének gyakorlata nem mentesíti a küldő államot kötelezettségei alól, és elítéli az ilyen gyakorlatokat, amelyekkel a kínzás és visszaküldés abszolút tilalmának megkerülésére törekednek;

| 80. | megjegyzi, hogy az EU – az ENSZ-szel szoros együttműködésben – fontos szerepet tölt be a világban a kínzás elleni küzdelem szempontjából; hangsúlyozza, hogy a kínzással kapcsolatos zéró tolerancia elvének megerősítése továbbra is az emberi jogokat és alapvető szabadságokat az Európai Unión belül és azon kívül előmozdító uniós politikák középpontjában áll; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden tagállam felel meg teljes mértékben az 1236/2005/EK tanácsi rendeletnek, és hogy néhány iparosodott országban működő vállalat olyan rendfenntartási és biztonsági eszközöket adhatott el jogellenesen harmadik országoknak, amelyeket kínzásra lehet használni; |
| --- | --- |

80.

megjegyzi, hogy az EU – az ENSZ-szel szoros együttműködésben – fontos szerepet tölt be a világban a kínzás elleni küzdelem szempontjából; hangsúlyozza, hogy a kínzással kapcsolatos zéró tolerancia elvének megerősítése továbbra is az emberi jogokat és alapvető szabadságokat az Európai Unión belül és azon kívül előmozdító uniós politikák középpontjában áll; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden tagállam felel meg teljes mértékben az 1236/2005/EK tanácsi rendeletnek, és hogy néhány iparosodott országban működő vállalat olyan rendfenntartási és biztonsági eszközöket adhatott el jogellenesen harmadik országoknak, amelyeket kínzásra lehet használni;

| 81. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy zárja le az 1236/2005/EK tanácsi rendelet aktuális felülvizsgálatát – annak mellékleteit is ideértve – azzal a céllal, hogy hatékonyabb végrehajtásra kerülhessen sor, összhangban az 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalásban ismertetett parlamenti ajánlásokkal; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a rendeletben foglalt rendelkezéseket, és különösen valamennyi tagállam arra irányuló, a rendelet 13. cikke alapján fennálló kötelezettségét, hogy kellő időben éves tevékenységi jelentéseket készítsenek és tegyenek közzé, valamint információkat osszanak meg a Bizottsággal az engedélyekre vonatkozó határozatokról; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy zárja le az 1236/2005/EK tanácsi rendelet aktuális felülvizsgálatát – annak mellékleteit is ideértve – azzal a céllal, hogy hatékonyabb végrehajtásra kerülhessen sor, összhangban az 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalásban ismertetett parlamenti ajánlásokkal; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a rendeletben foglalt rendelkezéseket, és különösen valamennyi tagállam arra irányuló, a rendelet 13. cikke alapján fennálló kötelezettségét, hogy kellő időben éves tevékenységi jelentéseket készítsenek és tegyenek közzé, valamint információkat osszanak meg a Bizottsággal az engedélyekre vonatkozó határozatokról;

A kínzás elleni küzdelemmel és a fejlesztéspolitikával kapcsolatos megfontolások

| 82. | hangsúlyozza, hogy integrált és átfogó stratégiát kell kialakítani annak érdekében, hogy a kínzás ellen a kiváltó okok kezelése révén lehessen küzdeni; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia az általános intézményi átláthatóságot és a bántalmazás elleni küzdelemre irányuló erősebb állami szintű politikai akaratot; hangsúlyozza, hogy nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításával, illetve a helyi hatóságok és a nem kormányzati szervezetek megerősítése révén sürgősen kezelni kell a szegénységet, az egyenlőtlenséget, a megkülönböztetést és az erőszakot; hangsúlyozza, hogy az erőszak kiváltó okainak kezelése érdekében tovább kell fokozni az EU fejlesztési együttműködését és az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítására szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy integrált és átfogó stratégiát kell kialakítani annak érdekében, hogy a kínzás ellen a kiváltó okok kezelése révén lehessen küzdeni; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia az általános intézményi átláthatóságot és a bántalmazás elleni küzdelemre irányuló erősebb állami szintű politikai akaratot; hangsúlyozza, hogy nemzeti megelőző mechanizmusok kialakításával, illetve a helyi hatóságok és a nem kormányzati szervezetek megerősítése révén sürgősen kezelni kell a szegénységet, az egyenlőtlenséget, a megkülönböztetést és az erőszakot; hangsúlyozza, hogy az erőszak kiváltó okainak kezelése érdekében tovább kell fokozni az EU fejlesztési együttműködését és az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítására szolgáló eszközöket;

| 83. | hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a büntetlenség elleni küzdelem, a pártatlan vizsgálatok, a civil társadalom szerepvállalásának növelése, a bántalmazás elleni oktatás előmozdítása mind elengedhetetlenek a kínzás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a büntetlenség elleni küzdelem, a pártatlan vizsgálatok, a civil társadalom szerepvállalásának növelése, a bántalmazás elleni oktatás előmozdítása mind elengedhetetlenek a kínzás elleni küzdelemben;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a „kínzás” fogalmának használatát – és így ennek a gyakorlatnak a feltétlen tiltását, üldözését és szankcionálását – arra az esetre vonatkozóan sem szabad kizárni, ha azt törvényen kívüli fegyveres erők, illetve törzsi, vallási vagy felkelő csoportok hajtják végre; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a „kínzás” fogalmának használatát – és így ennek a gyakorlatnak a feltétlen tiltását, üldözését és szankcionálását – arra az esetre vonatkozóan sem szabad kizárni, ha azt törvényen kívüli fegyveres erők, illetve törzsi, vallási vagy felkelő csoportok hajtják végre;

| 85. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogi párbeszéd fontos és specifikus eleme a cotonou-i partnerségi megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédnek; emlékeztet továbbá arra, hogy a harmadik országokkal folytatott valamennyi emberi jogi párbeszédnek határozott kínzásellenes elemet kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogi párbeszéd fontos és specifikus eleme a cotonou-i partnerségi megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédnek; emlékeztet továbbá arra, hogy a harmadik országokkal folytatott valamennyi emberi jogi párbeszédnek határozott kínzásellenes elemet kell tartalmaznia;

| 86. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerországokat ösztönözzék áldozatorientált megközelítés alkalmazására a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni küzdelemben azáltal, hogy a fejlesztési együttműködési politikában kiemelt figyelmet szentelnek az áldozatok szükségleteinek; hangsúlyozza, hogy a támogatások feltételhez kötése hatékony módszer a probléma kezelésére, de ennél jobb eredmények érhetőek el magas szintű párbeszéd és tárgyalások, a civil társadalom bevonása, a nemzeti kapacitások megerősítése és az ösztönzőkre való összpontosítás révén; |
| --- | --- |

86.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerországokat ösztönözzék áldozatorientált megközelítés alkalmazására a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni küzdelemben azáltal, hogy a fejlesztési együttműködési politikában kiemelt figyelmet szentelnek az áldozatok szükségleteinek; hangsúlyozza, hogy a támogatások feltételhez kötése hatékony módszer a probléma kezelésére, de ennél jobb eredmények érhetőek el magas szintű párbeszéd és tárgyalások, a civil társadalom bevonása, a nemzeti kapacitások megerősítése és az ösztönzőkre való összpontosítás révén;

A kínzás elleni küzdelemmel és a nők jogaival kapcsolatos megfontolások

| 87. | sürgeti az Európai Uniót, hogy a segélyek feltételekhez való kötése révén biztosítsa, hogy a harmadik országok megvédjenek minden embert – különösen a nőket és a lányokat – a kínzástól; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kínzás gyakorlatát folytató országokkal kapcsolatos segélypolitikáját, és a segélyt irányítsa át az áldozatok támogatására; |
| --- | --- |

87.

sürgeti az Európai Uniót, hogy a segélyek feltételekhez való kötése révén biztosítsa, hogy a harmadik országok megvédjenek minden embert – különösen a nőket és a lányokat – a kínzástól; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kínzás gyakorlatát folytató országokkal kapcsolatos segélypolitikáját, és a segélyt irányítsa át az áldozatok támogatására;

| 88. | üdvözli a Bizottság által a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményében (COM(2013)0833) előirányzott intézkedéseket, és emlékeztet arra, hogy e problémával kapcsolatban biztosítani kell az uniós kül- és belpolitikák koherenciáját; emlékeztet emellett arra, hogy továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére annak érdekében, hogy felszámolják a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy nemzeti jogszabályaikban büntessék a női nemi szervek megcsonkítását, és biztosítsák a vonatkozó jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a Bizottság által a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményében (COM(2013)0833) előirányzott intézkedéseket, és emlékeztet arra, hogy e problémával kapcsolatban biztosítani kell az uniós kül- és belpolitikák koherenciáját; emlékeztet emellett arra, hogy továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére annak érdekében, hogy felszámolják a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy nemzeti jogszabályaikban büntessék a női nemi szervek megcsonkítását, és biztosítsák a vonatkozó jogszabályok végrehajtását;

| 89. | aggodalmát fejezi ki a mentális egészségügyi problémákkal és tanulási nehézségekkel küzdő nők kivégzésének eseteivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

89.

aggodalmát fejezi ki a mentális egészségügyi problémákkal és tanulási nehézségekkel küzdő nők kivégzésének eseteivel kapcsolatban;

| 90. | elítéli a nők elleni erőszak minden formáját, különösen a becsületbeli gyilkosságokat, a kulturális vagy vallási meggyőződésben gyökerező erőszakot, a kényszerházasságot, a gyermekházasságot, a gendercídiumot és a nők hozományért történő meggyilkolását; megerősíti, hogy az Uniónak ezeket kínzási formaként kell kezelnie; felszólítja valamennyi érdekelt felet, hogy oktatási és figyelemfelhívó intézkedések révén tevékenyen lépjenek fel a kínzás különböző gyakorlatainak megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

90.

elítéli a nők elleni erőszak minden formáját, különösen a becsületbeli gyilkosságokat, a kulturális vagy vallási meggyőződésben gyökerező erőszakot, a kényszerházasságot, a gyermekházasságot, a gendercídiumot és a nők hozományért történő meggyilkolását; megerősíti, hogy az Uniónak ezeket kínzási formaként kell kezelnie; felszólítja valamennyi érdekelt felet, hogy oktatási és figyelemfelhívó intézkedések révén tevékenyen lépjenek fel a kínzás különböző gyakorlatainak megakadályozása érdekében;

| 91. | elítéli a nők varázslat vagy boszorkányság vádjával kapcsolatos kínzásának – amit a világ több országában gyakorolnak – valamennyi formáját; |
| --- | --- |

91.

elítéli a nők varázslat vagy boszorkányság vádjával kapcsolatos kínzásának – amit a világ több országában gyakorolnak – valamennyi formáját;

| 92. | üdvözli a Római Statútum haladó szellemű és innovatív megközelítését, mivel kínzásként és ily módon háborús és emberiesség elleni bűncselekményként ismeri el a szexuális és nemi alapú erőszakot, köztük az erőszakos közösülést, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a kényszerterhességet, a kényszersterilizációt és a szexuális erőszak hasonlóan súlyos más formáit; üdvözli továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróság áldozatok támogatására létrehozott alapja által végrehajtott azon programokat, amelyek a – különösen a konfliktusokat követő helyzetekben – kínzásnak áldozatul esett nők rehabilitációjára irányulnak; |
| --- | --- |

92.

üdvözli a Római Statútum haladó szellemű és innovatív megközelítését, mivel kínzásként és ily módon háborús és emberiesség elleni bűncselekményként ismeri el a szexuális és nemi alapú erőszakot, köztük az erőszakos közösülést, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a kényszerterhességet, a kényszersterilizációt és a szexuális erőszak hasonlóan súlyos más formáit; üdvözli továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróság áldozatok támogatására létrehozott alapja által végrehajtott azon programokat, amelyek a – különösen a konfliktusokat követő helyzetekben – kínzásnak áldozatul esett nők rehabilitációjára irányulnak;

| 93. | felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze az országokat – amennyiben azok még nem tették meg – a kínzás elleni ENSZ-egyezmény és a Római Statútum ratifikálására és végrehajtására, valamint arra, hogy ültessék át nemzeti jogrendjükbe a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

93.

felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze az országokat – amennyiben azok még nem tették meg – a kínzás elleni ENSZ-egyezmény és a Római Statútum ratifikálására és végrehajtására, valamint arra, hogy ültessék át nemzeti jogrendjükbe a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseket;

| 94. | sürgeti az államokat, hogy határozottan ítéljék el a fegyveres konfliktusok során és a konfliktusokat követő helyzetekben a nőkkel és gyermekekkel szemben elkövetett kínzást és erőszakot; elismeri, hogy a szexuális és a nemi alapú erőszak az áldozatokat, a túlélőket, a hozzátartozókat, a közösségeket és a társadalmakat egyaránt érinti, és felszólít a felelősségre vonással és jogorvoslattal kapcsolatos hatékony intézkedések meghozatalára és a hatékony jogorvoslat biztosítására; |
| --- | --- |

94.

sürgeti az államokat, hogy határozottan ítéljék el a fegyveres konfliktusok során és a konfliktusokat követő helyzetekben a nőkkel és gyermekekkel szemben elkövetett kínzást és erőszakot; elismeri, hogy a szexuális és a nemi alapú erőszak az áldozatokat, a túlélőket, a hozzátartozókat, a közösségeket és a társadalmakat egyaránt érinti, és felszólít a felelősségre vonással és jogorvoslattal kapcsolatos hatékony intézkedések meghozatalára és a hatékony jogorvoslat biztosítására;

| 95. | elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállami ügyészek és bírák rendelkezzenek azon képességekkel és szakértelemmel, amelyek birtokában megfelelően képesek a büntető eljárást lefolytatni és elbírálni a nemi alapú erőszakkal vádolt személyek ügyét; |
| --- | --- |

95.

elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállami ügyészek és bírák rendelkezzenek azon képességekkel és szakértelemmel, amelyek birtokában megfelelően képesek a büntető eljárást lefolytatni és elbírálni a nemi alapú erőszakkal vádolt személyek ügyét;

| 96. | úgy véli, hogy kegyetlen, embertelen, megalázó és elfogadhatatlan, ha a börtönökben a transznemű női fogvatartottakat nem különítik el a férfi fogvatartottaktól. |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy kegyetlen, embertelen, megalázó és elfogadhatatlan, ha a börtönökben a transznemű női fogvatartottakat nem különítik el a férfi fogvatartottaktól.

| 97. | felszólítja az Uniót, hogy az emberi jogokról folytatott párbeszédei során mozdítsa elő az ENSZ fogva tartott nőkkel való bánásmódra és a bűncselekményt elkövető nőkkel szemben alkalmazott, szabadságelvonással nem járó intézkedésekre vonatkozó szabályainak („Bangkok-szabályok”) a végrehajtását annak érdekében, hogy szigorítsa a fogva tartott nőkkel szembeni bánásmódra vonatkozó nemzetközi előírásokat, amelyek kiterjednek az egészségi állapotra, a nemek közötti egyenlőség figyelembe vételére és a gyermekgondozásra; |
| --- | --- |

97.

felszólítja az Uniót, hogy az emberi jogokról folytatott párbeszédei során mozdítsa elő az ENSZ fogva tartott nőkkel való bánásmódra és a bűncselekményt elkövető nőkkel szemben alkalmazott, szabadságelvonással nem járó intézkedésekre vonatkozó szabályainak („Bangkok-szabályok”) a végrehajtását annak érdekében, hogy szigorítsa a fogva tartott nőkkel szembeni bánásmódra vonatkozó nemzetközi előírásokat, amelyek kiterjednek az egészségi állapotra, a nemek közötti egyenlőség figyelembe vételére és a gyermekgondozásra;

o

o o

| 98. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadójának. |
| --- | --- |

98.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadójának.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/DeclarationTorture.aspx.

(2)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Torture/SRTorture/Pages/SRTortureIndex.aspx.

(3)  (A/RES/67/176).

(4)  (A/RES/67/167).

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/StatusOfRefugees.aspx

(6)  http://www.cpt.coe.int/en/annual/rep-23.pdf

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPSCCRC.aspx.

(8)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPACCRC.aspx.

(9)  http://www.icrc.org/eng/war-and-law/treaties-customary-law/geneva-conventions/.

(10)  http://www.cidh.oas.org/Basicos/English/Basic9.Torture.htm.

(11)  Közzétette az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala, Genf, http://www.ohchr.org/Documents/Publications/training8Rev1en.pdf.

(12)  11855/2012. számú tanácsi dokumentum.

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/8590.hu08.pdf.

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/10015.hu08.pdf.

(15)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf.

(16)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/13/st09/st09633.hu06.pdf.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0503

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0504.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0418.

(20)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2007/348584/EXPO-DROI_ET(2007)348584_EN.pdf.

(21)  HL L 200., 2005.7.30., 1. o.

(22)  HL C 236. E, 2011.8.12., 107. o.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0278.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/64

---

P7_TA(2014)0207

Szaúd-Arábia

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről (2013/2147(INI))

(2017/C 378/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) között 1989. február 25-én létrejött együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) között 1989. február 25-én létrejött együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az EGK és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között megkötendő szabadkereskedelmi megállapodás jelentőségéről szóló 1990. július 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGK és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között megkötendő szabadkereskedelmi megállapodás jelentőségéről szóló 1990. július 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló 1996. január 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló 1996. január 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2001. december 31-én az ománi Maszkatban elfogadott, az ÖET-tagállamok közötti gazdasági megállapodásra, valamint az ÖET 2002. december 21-i, az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagállamai közötti vámunió létrehozásáról szóló dohai nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. december 31-én az ománi Maszkatban elfogadott, az ÖET-tagállamok közötti gazdasági megállapodásra, valamint az ÖET 2002. december 21-i, az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagállamai közötti vámunió létrehozásáról szóló dohai nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, Szaúd-Arábia által 2004 októberében ratifikált ENSZ-egyezményre, különös tekintettel annak a politikai életről és a közéletről szóló 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, Szaúd-Arábia által 2004 októberében ratifikált ENSZ-egyezményre, különös tekintettel annak a politikai életről és a közéletről szóló 7. cikkére,

| — | tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló 2005. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló 2005. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Reformok az arab világban: milyen stratégiát alkalmazzon az Európai Unió?” című 2007. május 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Reformok az arab világban: milyen stratégiát alkalmazzon az Európai Unió?” című 2007. május 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel 2007. december 13-i, „A nők jogai Szaúd-Arábiában” című állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. december 13-i, „A nők jogai Szaúd-Arábiában” című állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Tanács által 2008 decemberében elfogadott, „Az európai biztonsági stratégia végrehajtása – a biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2008 decemberében elfogadott, „Az európai biztonsági stratégia végrehajtása – a biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre,

| — | tekintettel a 2009. április 29-én Maszkatban tartott 19. EU-ÖET Vegyes Tanács és miniszteri találkozó közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. április 29-én Maszkatban tartott 19. EU-ÖET Vegyes Tanács és miniszteri találkozó közös közleményére,

| — | tekintettel az EU és az ÖET között 1989-ben létrejött együttműködési megállapodás végrehajtását célzó közös cselekvési programra (2010–2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az ÖET között 1989-ben létrejött együttműködési megállapodás végrehajtását célzó közös cselekvési programra (2010–2013),

| — | tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a 2010. június 14-én Luxembourgban tartott 20. EU-ÖET Vegyes Tanács és miniszteri találkozó közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 14-én Luxembourgban tartott 20. EU-ÖET Vegyes Tanács és miniszteri találkozó közös közleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló 2011. március 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló 2011. március 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Szíriában, Bahreinben és Jemenben kialakult helyzetről szóló 2011. április 7-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriában, Bahreinben és Jemenben kialakult helyzetről szóló 2011. április 7-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A szíriai, jemeni és bahreini helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szíriai, jemeni és bahreini helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a szíriai helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bahreinről szóló 2011. október 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreinről szóló 2011. október 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2000 és 2012 között Genfben rendezett éves üléseiről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2000 és 2012 között Genfben rendezett éves üléseiről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága elnökének Martin Schulz elnök nevében 2013. november 24–25. között Szaúdi-Arábiában tett látogatására; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága elnökének Martin Schulz elnök nevében 2013. november 24–25. között Szaúdi-Arábiában tett látogatására;

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló éves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló éves jelentéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0125/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0125/2014),

| A. | mivel a Szaúd-arábiai Királyság a Közel-Kelet és az iszlám világ befolyásos politikai, gazdasági és vallási szereplője, a világ vezető olajtermelője, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) és a G20-csoport alapító és vezető szerepet játszó tagja; mivel a Szaúd-arábiai Királyság az EU fontos partnere; |
| --- | --- |

A.

mivel a Szaúd-arábiai Királyság a Közel-Kelet és az iszlám világ befolyásos politikai, gazdasági és vallási szereplője, a világ vezető olajtermelője, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) és a G20-csoport alapító és vezető szerepet játszó tagja; mivel a Szaúd-arábiai Királyság az EU fontos partnere;

| B. | mivel az Unió – az ország teljes kereskedelmén belüli 15 %-os részesedésével – Szaúd-Arábia legfőbb kereskedelmi partnere, a Szaúd-arábiai Királyság pedig az Unió 11. legnagyobb kereskedelmi partnere; mivel számos uniós vállalat befektetőként van jelen a szaúdi gazdaságban, különösen az ország kőolajiparában, és mivel Szaúd-Arábia az uniós ipari termékek – például a védelmi, közlekedési, gépjárműipari, orvosi és vegyipari termékek – fontos kiviteli piaca; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió – az ország teljes kereskedelmén belüli 15 %-os részesedésével – Szaúd-Arábia legfőbb kereskedelmi partnere, a Szaúd-arábiai Királyság pedig az Unió 11. legnagyobb kereskedelmi partnere; mivel számos uniós vállalat befektetőként van jelen a szaúdi gazdaságban, különösen az ország kőolajiparában, és mivel Szaúd-Arábia az uniós ipari termékek – például a védelmi, közlekedési, gépjárműipari, orvosi és vegyipari termékek – fontos kiviteli piaca;

| C. | mivel 2010 és 2012 között számottevően megnőtt a Szaúd-arábiai Királyságból az Unióba irányuló behozatal, valamint az Unióból a Szaúd-arábiai Királyságba irányuló kivitel mennyisége; |
| --- | --- |

C.

mivel 2010 és 2012 között számottevően megnőtt a Szaúd-arábiai Királyságból az Unióba irányuló behozatal, valamint az Unióból a Szaúd-arábiai Királyságba irányuló kivitel mennyisége;

| D. | mivel az Unió és az ÖET közötti szabadkereskedelmi megállapodást célzó, 20 évvel ezelőtt indított tárgyalásokat máig sem sikerült lezárni; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió és az ÖET közötti szabadkereskedelmi megállapodást célzó, 20 évvel ezelőtt indított tárgyalásokat máig sem sikerült lezárni;

| E. | mivel az Unió és Szaúd-Arábia olyan közös, globális eredetű és hatású kihívásokkal küzd, amilyen például a gyorsan változó gazdaság, a migráció, az energiaellátás biztonsága, a nemzetközi terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek terjedése és a környezet állapotának romlása; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió és Szaúd-Arábia olyan közös, globális eredetű és hatású kihívásokkal küzd, amilyen például a gyorsan változó gazdaság, a migráció, az energiaellátás biztonsága, a nemzetközi terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek terjedése és a környezet állapotának romlása;

| F. | mivel a közel-keleti és észak-afrikai térség változó politikai és stratégiai helyzete miatt újra kell értékelni az Unió és a Szaúd-arábiai Királyság közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a közel-keleti és észak-afrikai térség változó politikai és stratégiai helyzete miatt újra kell értékelni az Unió és a Szaúd-arábiai Királyság közötti kapcsolatokat;

| G. | mivel a Szaúd-arábiai Királyság választott parlament nélküli, öröklésen alapuló abszolút monarchia; mivel szembe kell néznie a királyi utódlás kihívásával; mivel a Szaúd-arábiai Királyság lakossága 28 millió fő, melyből 9 millió külföldi és 10 millió 18 év alatti fiatal; mivel 2001 óta szerény és fokozatos reformokat hajtottak ugyan végre az országban, ám ezeket nem intézményesítették, így könnyen visszavonhatók; mivel az ország emberi jogi helyzete továbbra is lehangoló, és hatalmas a szakadék a nemzetközi kötelezettségek és azok végrehajtása között; |
| --- | --- |

G.

mivel a Szaúd-arábiai Királyság választott parlament nélküli, öröklésen alapuló abszolút monarchia; mivel szembe kell néznie a királyi utódlás kihívásával; mivel a Szaúd-arábiai Királyság lakossága 28 millió fő, melyből 9 millió külföldi és 10 millió 18 év alatti fiatal; mivel 2001 óta szerény és fokozatos reformokat hajtottak ugyan végre az országban, ám ezeket nem intézményesítették, így könnyen visszavonhatók; mivel az ország emberi jogi helyzete továbbra is lehangoló, és hatalmas a szakadék a nemzetközi kötelezettségek és azok végrehajtása között;

| H. | mivel az ország történetében először 2005-ben, Szaúd-Arábia első helyhatósági választásai alkalmával zajlottak választások; mivel 2015-ben a helyhatóságtok tagjainak csak a felét választják majd, míg a többi tagot még mindig a király nevezi ki; |
| --- | --- |

H.

mivel az ország történetében először 2005-ben, Szaúd-Arábia első helyhatósági választásai alkalmával zajlottak választások; mivel 2015-ben a helyhatóságtok tagjainak csak a felét választják majd, míg a többi tagot még mindig a király nevezi ki;

| I. | mivel idén először 30 nőt neveztek ki a konzultatív Súra Tanácsba, és mivel a nők csak 2015-től szavazhatnak majd a helyhatósági választásokon; |
| --- | --- |

I.

mivel idén először 30 nőt neveztek ki a konzultatív Súra Tanácsba, és mivel a nők csak 2015-től szavazhatnak majd a helyhatósági választásokon;

| J. | mivel a Világbank „A nők, a vállalkozás és a jog 2014-ben: a férfiak és a nők közötti egyenlőség előtt álló akadályok felszámolása” című jelentése (13) Szaúd-Arábiát sorolja az első helyre azon országok között, amelyekben törvények korlátozzák a nők gazdasági érvényesülésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

J.

mivel a Világbank „A nők, a vállalkozás és a jog 2014-ben: a férfiak és a nők közötti egyenlőség előtt álló akadályok felszámolása” című jelentése (13) Szaúd-Arábiát sorolja az első helyre azon országok között, amelyekben törvények korlátozzák a nők gazdasági érvényesülésének lehetőségeit;

| K. | mivel a Szaúd-arábiai Királyság a világ egyetlen olyan országa, ahol a nők nem vezethetnek gépjárművet, és – noha hivatalos törvény nem tiltja a nők vezetését – egy 1990. évi miniszteri rendelet hivatalossá tette a szokásjogi tilalmat, és a volán mögé ülő nőknek letartóztatással kell számolniuk; |
| --- | --- |

K.

mivel a Szaúd-arábiai Királyság a világ egyetlen olyan országa, ahol a nők nem vezethetnek gépjárművet, és – noha hivatalos törvény nem tiltja a nők vezetését – egy 1990. évi miniszteri rendelet hivatalossá tette a szokásjogi tilalmat, és a volán mögé ülő nőknek letartóztatással kell számolniuk;

| L. | mivel az ENSZ Fejlesztési Programja által összeállított, a nemek közötti egyenlőtlenségeket jelző 2012. évi index szerint Szaúd-Arábia a 148 ország közül a 145. helyen áll, és ezáltal a nemek tekintetében a világ egyik legegyenlőtlenebb országa; mivel a nemek közötti szakadékról szóló 2012. évi globális jelentés (Világgazdasági Fórum) alapján a nők munkaerő-piaci részvétele a Szaúd-arábiai Királyságban a világon az egyik legalacsonyabb (135 országból a 133.); |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ Fejlesztési Programja által összeállított, a nemek közötti egyenlőtlenségeket jelző 2012. évi index szerint Szaúd-Arábia a 148 ország közül a 145. helyen áll, és ezáltal a nemek tekintetében a világ egyik legegyenlőtlenebb országa; mivel a nemek közötti szakadékról szóló 2012. évi globális jelentés (Világgazdasági Fórum) alapján a nők munkaerő-piaci részvétele a Szaúd-arábiai Királyságban a világon az egyik legalacsonyabb (135 országból a 133.);

| M. | mivel a Szaúd-arábiai Királyságban számos bűncselekmény esetében halálbüntetést szabnak ki, és 2013-ban legalább 24 személyt végeztek ki; mivel 2011-ben legalább 80 – és 2012-ben is hasonló számú – személyt végeztek ki, köztük kiskorúakat és külföldieket, és mivel ez a szám a 2010. évi adatok több mint háromszorosa; mivel Szaúd-Arábia azon ritka országok egyike, ahol ma is tartanak nyilvános kivégzéseket; mivel egyes jelentések szerint Szaúd-Arábiában – az Egyesült Nemzetek Szervezetének a nők helyzetével foglalkozó bizottsága által támasztott követelményeket megsértve – megkövezéssel végeztek ki nőket, amit a fent nevezett bizottság a kínzás barbár formájának tekint; |
| --- | --- |

M.

mivel a Szaúd-arábiai Királyságban számos bűncselekmény esetében halálbüntetést szabnak ki, és 2013-ban legalább 24 személyt végeztek ki; mivel 2011-ben legalább 80 – és 2012-ben is hasonló számú – személyt végeztek ki, köztük kiskorúakat és külföldieket, és mivel ez a szám a 2010. évi adatok több mint háromszorosa; mivel Szaúd-Arábia azon ritka országok egyike, ahol ma is tartanak nyilvános kivégzéseket; mivel egyes jelentések szerint Szaúd-Arábiában – az Egyesült Nemzetek Szervezetének a nők helyzetével foglalkozó bizottsága által támasztott követelményeket megsértve – megkövezéssel végeztek ki nőket, amit a fent nevezett bizottság a kínzás barbár formájának tekint;

| N. | mivel a Szaúd-arábiai Királyság keményen és határozottan, szigorú intézkedéseket végrehajtva lépett fel a terrorizmus és a terrorizmushoz kapcsolódó pénzügyi tevékenységek ellen; mivel ugyanakkor a Szaúd-arábiai Királyság vezető szerepet játszik az iszlám különösen szigorú szalafita/vahhabita értelmezésének a világ minden táján történő terjesztésében és népszerűsítésében; mivel a szalafita/vahhabita mozgalom legszélsőségesebb megnyilvánulásai olyan terrorista szervezeteket inspiráltak, mint az al-Kaida, és globális biztonsági kockázatot jelentenek többek között magára a Szaúd-arábiai Királyságra is; mivel a Szaúd-arábiai Királyság kialakított egy rendszert a pénzügyi tranzakciók ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy a terrorista szervezeteknek ne lehessen pénzt juttatni, és ezt a rendszert még jobban meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

N.

mivel a Szaúd-arábiai Királyság keményen és határozottan, szigorú intézkedéseket végrehajtva lépett fel a terrorizmus és a terrorizmushoz kapcsolódó pénzügyi tevékenységek ellen; mivel ugyanakkor a Szaúd-arábiai Királyság vezető szerepet játszik az iszlám különösen szigorú szalafita/vahhabita értelmezésének a világ minden táján történő terjesztésében és népszerűsítésében; mivel a szalafita/vahhabita mozgalom legszélsőségesebb megnyilvánulásai olyan terrorista szervezeteket inspiráltak, mint az al-Kaida, és globális biztonsági kockázatot jelentenek többek között magára a Szaúd-arábiai Királyságra is; mivel a Szaúd-arábiai Királyság kialakított egy rendszert a pénzügyi tranzakciók ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy a terrorista szervezeteknek ne lehessen pénzt juttatni, és ezt a rendszert még jobban meg kell erősíteni;

| O. | mivel az ENSZ emberi jogi szakértői hosszú ideje aggasztónak tartják a túlságosan tág terrorizmusellenes intézkedéseket – többek között a titkos fogva tartást –, amelyek nyomán terrorizmus vádjával békés másként gondolkodókat is őrizetbe vettek és bebörtönöztek; mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szorgalmazták, hogy Abdullah király utasítsa el a minisztertanács által 2013. december 16-án elfogadott terrorizmusellenes törvényt, mivel a terrorizmus abban szereplő, túlságosan tág fogalommeghatározása a szaúd-arábiai kormánnyal vagy társadalommal szembeni kritikus felszólalásokat potenciálisan bűncselekménnyé nyilvánítva tisztességtelenül korlátozza a szólásszabadságot; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ emberi jogi szakértői hosszú ideje aggasztónak tartják a túlságosan tág terrorizmusellenes intézkedéseket – többek között a titkos fogva tartást –, amelyek nyomán terrorizmus vádjával békés másként gondolkodókat is őrizetbe vettek és bebörtönöztek; mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szorgalmazták, hogy Abdullah király utasítsa el a minisztertanács által 2013. december 16-án elfogadott terrorizmusellenes törvényt, mivel a terrorizmus abban szereplő, túlságosan tág fogalommeghatározása a szaúd-arábiai kormánnyal vagy társadalommal szembeni kritikus felszólalásokat potenciálisan bűncselekménnyé nyilvánítva tisztességtelenül korlátozza a szólásszabadságot;

| P. | mivel a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága a demokratizálódási folyamat és a reform lényeges előfeltétele, valamint biztosítja a hatalom alapvető ellenőrzését; |
| --- | --- |

P.

mivel a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága a demokratizálódási folyamat és a reform lényeges előfeltétele, valamint biztosítja a hatalom alapvető ellenőrzését;

| Q. | mivel a Szaúd-arábiai Királyságban igen élénk az online aktivisták közössége, és a Közel-Keleten itt a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Szaúd-arábiai Királyságban igen élénk az online aktivisták közössége, és a Közel-Keleten itt a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma;

| R. | mivel a Szaúd-arábiai Királyságban az emberi jogi szervezetek munkáját szigorúan korlátozzák, amit az is bizonyít, hogy a hatóságok nem voltak hajlandóak bejegyezni az Adala emberi jogi központot és az „Union for Human Rights” nevű szervezetet; mivel a királyságban továbbra is csak a jótékonysági szervezeteket engedélyezik mint civil társadalmi szervezeteket; |
| --- | --- |

R.

mivel a Szaúd-arábiai Királyságban az emberi jogi szervezetek munkáját szigorúan korlátozzák, amit az is bizonyít, hogy a hatóságok nem voltak hajlandóak bejegyezni az Adala emberi jogi központot és az „Union for Human Rights” nevű szervezetet; mivel a királyságban továbbra is csak a jótékonysági szervezeteket engedélyezik mint civil társadalmi szervezeteket;

| S. | mivel a Szaúd-arábiai Királyságnak tényleges vallásszabadságot kell biztosítania, különösen a vallások nyilvános gyakorlása és a vallási kisebbségek tekintetében; összhangban a Szaúd-arábiai Királyság által a mekkai és medinai két szent iszlám mecset őreként betöltött fontos szereppel; |
| --- | --- |

S.

mivel a Szaúd-arábiai Királyságnak tényleges vallásszabadságot kell biztosítania, különösen a vallások nyilvános gyakorlása és a vallási kisebbségek tekintetében; összhangban a Szaúd-arábiai Királyság által a mekkai és medinai két szent iszlám mecset őreként betöltött fontos szereppel;

| T. | mivel a Szaúd-arábiai Királyságban továbbra is széles körben történnek az alapvető emberi jogokat sértő esetek annak ellenére, hogy az ország az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa előtt nyíltan elfogadta a 2009. évi egyetemes időszakos felülvizsgálat számos ajánlását; mivel ezen ajánlások közé tartozik a legalapvetőbb nemzetközi normákat sértő büntetőjogi rendszer reformja, amely rendszerben rendszeresen megsértik a fogvatartottak tisztességes eljáráshoz való jogát, ugyanis nincs olyan írott büntető törvénykönyv, amely pontosan meghatározná, mi minősül bűncselekménynek, a bírák pedig az iszlám jogot és a profetikus hagyományokat önállóan értelmezve szabadon ítélkezhetnek; mivel a hivatalban lévő igazságügyi miniszter kiemelte arra irányuló szándékát, hogy kodifikálni fogja a saríát, és az ítélethozatalra vonatkozó iránymutatásokat ad ki; |
| --- | --- |

T.

mivel a Szaúd-arábiai Királyságban továbbra is széles körben történnek az alapvető emberi jogokat sértő esetek annak ellenére, hogy az ország az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa előtt nyíltan elfogadta a 2009. évi egyetemes időszakos felülvizsgálat számos ajánlását; mivel ezen ajánlások közé tartozik a legalapvetőbb nemzetközi normákat sértő büntetőjogi rendszer reformja, amely rendszerben rendszeresen megsértik a fogvatartottak tisztességes eljáráshoz való jogát, ugyanis nincs olyan írott büntető törvénykönyv, amely pontosan meghatározná, mi minősül bűncselekménynek, a bírák pedig az iszlám jogot és a profetikus hagyományokat önállóan értelmezve szabadon ítélkezhetnek; mivel a hivatalban lévő igazságügyi miniszter kiemelte arra irányuló szándékát, hogy kodifikálni fogja a saríát, és az ítélethozatalra vonatkozó iránymutatásokat ad ki;

| U. | mivel Abdullah király 2007-ben több fokozatos igazságügyi reformot indított el, amikor jóváhagyta az új igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó tervet, többek között a Legfelsőbb Bíróság, valamint kereskedelmi, munkaügyi és közigazgatási szakbíróságok létrehozását; |
| --- | --- |

U.

mivel Abdullah király 2007-ben több fokozatos igazságügyi reformot indított el, amikor jóváhagyta az új igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó tervet, többek között a Legfelsőbb Bíróság, valamint kereskedelmi, munkaügyi és közigazgatási szakbíróságok létrehozását;

| V. | mivel az elmúlt hónapokban több mint egy millió etiópiai, bangladesi, indiai, fülöp-szigeteki, pakisztáni és jemeni állampolgárt küldtek haza azon munkajogi reform bevezetését követően, amely a migráns munkavállalók magas számának csökkentésével kívánja orvosolni a szaúdi állampolgárok körében mért munkanélküliséget; mivel a tömeges visszatérések felgyorsult üteme rendkívüli terhet ró a gyakran szegény és bizonytalan állapotú származási országokra; |
| --- | --- |

V.

mivel az elmúlt hónapokban több mint egy millió etiópiai, bangladesi, indiai, fülöp-szigeteki, pakisztáni és jemeni állampolgárt küldtek haza azon munkajogi reform bevezetését követően, amely a migráns munkavállalók magas számának csökkentésével kívánja orvosolni a szaúdi állampolgárok körében mért munkanélküliséget; mivel a tömeges visszatérések felgyorsult üteme rendkívüli terhet ró a gyakran szegény és bizonytalan állapotú származási országokra;

| W. | mivel 2013. november 12-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése a Szaúd-arábiai Királyságot 2014. január 1-től kezdődő hatállyal három évre az Emberi Jogi Tanács tagjává választotta; |
| --- | --- |

W.

mivel 2013. november 12-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése a Szaúd-arábiai Királyságot 2014. január 1-től kezdődő hatállyal három évre az Emberi Jogi Tanács tagjává választotta;

| X. | mivel a Szaúd-arábiai Királyság és az Unió közötti emberi jogi párbeszéd megindítása igen jó alkalmat teremthet a kölcsönös megértés javítására és az országon belüli további reformok előmozdítására; |
| --- | --- |

X.

mivel a Szaúd-arábiai Királyság és az Unió közötti emberi jogi párbeszéd megindítása igen jó alkalmat teremthet a kölcsönös megértés javítására és az országon belüli további reformok előmozdítására;

| 1. | elismeri az Unió és a Szaúd-arábiai Királyság közötti kölcsönös függőséget a regionális stabilitás, az iszlám világgal fenntartott kapcsolatok, az arab tavasz országaiban zajló átmenet kimenetele, az izraeli–palesztin megbékélési folyamat, a szíriai háború, az Iránnal fenntartott kapcsolatok javítása, a terrorizmus elleni harc, a globális olaj- és pénzpiacok stabilitása, a kereskedelem, a befektetések, valamint a globális kormányzással kapcsolatos kérdések kapcsán, különösen a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és a G20-csoport keretein belül; hangsúlyozza, hogy geopolitikai környezetük miatt a Szaúd-arábiai Királyság és az ÖET más tagállamai regionális és világszintű következményekkel bíró biztonsági kihívások középpontjában állnak; |
| --- | --- |

1.

elismeri az Unió és a Szaúd-arábiai Királyság közötti kölcsönös függőséget a regionális stabilitás, az iszlám világgal fenntartott kapcsolatok, az arab tavasz országaiban zajló átmenet kimenetele, az izraeli–palesztin megbékélési folyamat, a szíriai háború, az Iránnal fenntartott kapcsolatok javítása, a terrorizmus elleni harc, a globális olaj- és pénzpiacok stabilitása, a kereskedelem, a befektetések, valamint a globális kormányzással kapcsolatos kérdések kapcsán, különösen a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és a G20-csoport keretein belül; hangsúlyozza, hogy geopolitikai környezetük miatt a Szaúd-arábiai Királyság és az ÖET más tagállamai regionális és világszintű következményekkel bíró biztonsági kihívások középpontjában állnak;

| 2. | osztja a Szaúd-arábiai Királyság egyes aggályait, de sürgeti a kormányt, hogy tevékenyen és építő jelleggel kapcsolódjon be a nemzetközi közösség munkájába; ebben az összefüggésben üdvözli az Egyesült Államok és Oroszország közötti, Szíria vegyifegyver-mentesítésére és a katonai konfrontáció elkerülésére vonatkozó megállapodást; |
| --- | --- |

2.

osztja a Szaúd-arábiai Királyság egyes aggályait, de sürgeti a kormányt, hogy tevékenyen és építő jelleggel kapcsolódjon be a nemzetközi közösség munkájába; ebben az összefüggésben üdvözli az Egyesült Államok és Oroszország közötti, Szíria vegyifegyver-mentesítésére és a katonai konfrontáció elkerülésére vonatkozó megállapodást;

| 3. | felhívja továbbá a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy aktívan támogassa az E3+3 országok és Irán közötti közelmúltbeli ideiglenes megállapodást, és a térség egészének békéje és biztonsága érdekében az elkövetkező 6 hónapban átfogóbb megállapodás keretében segítse elő a megoldatlan nukleáris kérdések diplomáciai úton történő rendezését; |
| --- | --- |

3.

felhívja továbbá a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy aktívan támogassa az E3+3 országok és Irán közötti közelmúltbeli ideiglenes megállapodást, és a térség egészének békéje és biztonsága érdekében az elkövetkező 6 hónapban átfogóbb megállapodás keretében segítse elő a megoldatlan nukleáris kérdések diplomáciai úton történő rendezését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy Európának az az érdeke, hogy a Szaúd-arábiai Királyságban békésen és kiszámíthatóan haladjon a fejlődés és a politikai reformfolyamat, ezek ugyanis a régió hosszú távú békéje, stabilitása és fejlődése szempontjából kulcsfontosságúak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy Európának az az érdeke, hogy a Szaúd-arábiai Királyságban békésen és kiszámíthatóan haladjon a fejlődés és a politikai reformfolyamat, ezek ugyanis a régió hosszú távú békéje, stabilitása és fejlődése szempontjából kulcsfontosságúak;

| 5. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy kezdjenek párbeszédet az Unióval az emberi jogokról a szükséges változások jobb megértése és azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy kezdjenek párbeszédet az Unióval az emberi jogokról a szükséges változások jobb megértése és azonosítása érdekében;

| 6. | felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy az emberi jogi szervezetek nyilvántartásba vételi folyamatának megkönnyítése révén tegye lehetővé e szervezetek munkáját; sajnálatosnak tartja az emberi jogi aktivisták zaklatását és vád nélküli fogva tartását; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy az emberi jogi szervezetek nyilvántartásba vételi folyamatának megkönnyítése révén tegye lehetővé e szervezetek munkáját; sajnálatosnak tartja az emberi jogi aktivisták zaklatását és vád nélküli fogva tartását;

| 7. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy tegyék lehetővé Nemzeti Emberi Jogi Szövetségük számára a független működést, valamint az ENSZ nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó normáinak (azaz a párizsi elveknek) való megfelelést; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy tegyék lehetővé Nemzeti Emberi Jogi Szövetségük számára a független működést, valamint az ENSZ nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó normáinak (azaz a párizsi elveknek) való megfelelést;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a Szaúd-arábiai Királyság emberi jogi helyzetét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2009 februárjában lefolytatott egyetemes időszakos felülvizsgálat során felmérték, és hogy a Szaúd-arábiai Királyság hatóságai hivatalosan elfogadták az uniós tagállamok által a felülvizsgálat során megfogalmazott ajánlások nagy részét, például azokat, amelyek a férfi gyámok rendszerének eltörlésére szólítanak fel, illetve amelyek a halálbüntetés és a testi fenyítés alkalmazásának korlátozását sürgetik; jelentősebb előrelépéseket vár ezen ajánlások végrehajtásával kapcsolatban, és sürgeti a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy a folyamatban lévő 2013-as egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében megfogalmazott ajánlások kapcsán tanúsítson konstruktív hozzáállást; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a Szaúd-arábiai Királyság emberi jogi helyzetét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2009 februárjában lefolytatott egyetemes időszakos felülvizsgálat során felmérték, és hogy a Szaúd-arábiai Királyság hatóságai hivatalosan elfogadták az uniós tagállamok által a felülvizsgálat során megfogalmazott ajánlások nagy részét, például azokat, amelyek a férfi gyámok rendszerének eltörlésére szólítanak fel, illetve amelyek a halálbüntetés és a testi fenyítés alkalmazásának korlátozását sürgetik; jelentősebb előrelépéseket vár ezen ajánlások végrehajtásával kapcsolatban, és sürgeti a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy a folyamatban lévő 2013-as egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében megfogalmazott ajánlások kapcsán tanúsítson konstruktív hozzáállást;

| 9. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi jogsértések, például az önkényes letartóztatások és fogva tartás, a kínzás, az utazási tilalom, a bírósági zaklatás és a tisztességtelen eljárások továbbra is széles körben elterjedtek; különösen aggályosnak tartja, hogy az állítólagos terrorizmusellenes intézkedéseket egyre gyakrabban alkalmazzák emberi jogi jogvédők letartóztatásának eszközeként, valamint hogy beszámolók szerint nő a büntetlenül maradt emberi jogi jogsértések száma; felhívja a szaúdi kormányt, hogy többek között az igazságszolgáltatási rendszer reformjának folytatása és fokozása révén sürgősen hajtsa végre a 2009. évi egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásait; |
| --- | --- |

9.

súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi jogsértések, például az önkényes letartóztatások és fogva tartás, a kínzás, az utazási tilalom, a bírósági zaklatás és a tisztességtelen eljárások továbbra is széles körben elterjedtek; különösen aggályosnak tartja, hogy az állítólagos terrorizmusellenes intézkedéseket egyre gyakrabban alkalmazzák emberi jogi jogvédők letartóztatásának eszközeként, valamint hogy beszámolók szerint nő a büntetlenül maradt emberi jogi jogsértések száma; felhívja a szaúdi kormányt, hogy többek között az igazságszolgáltatási rendszer reformjának folytatása és fokozása révén sürgősen hajtsa végre a 2009. évi egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásait;

| 10. | üdvözli a Szaúd-arábiai Királyságnak az ENSZ emberi jogi rendszerében való részvételét az Emberi Jogi Tanács és az ország által már ratifikált egyetemes emberi jogi egyezmények révén; felszólítja ugyanakkor a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy írja alá és ratifikálja az ENSZ többi alapvető emberi jogi szerződését és megállapodását is, például a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Szaúd-arábiai Királyságnak az ENSZ emberi jogi rendszerében való részvételét az Emberi Jogi Tanács és az ország által már ratifikált egyetemes emberi jogi egyezmények révén; felszólítja ugyanakkor a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy írja alá és ratifikálja az ENSZ többi alapvető emberi jogi szerződését és megállapodását is, például a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló egyezményt;

| 11. | úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belüli tagság világszerte elvárásokat támaszt a Szaúd-arábiai Királysággal szemben az emberi jogok és a demokrácia kiemelt tiszteletben tartása terén, és felhívja az országot, hogy fokozza reformtörekvéseit; elvárja, hogy az Emberi Jogi Tanács tagjai működjenek maradéktalanul együtt a Tanács különleges eljárásainak keretében, és ne akadályozzák az ENSZ különleges előadóinak látogatását, többek között engedélyezzék az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának látogatását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belüli tagság világszerte elvárásokat támaszt a Szaúd-arábiai Királysággal szemben az emberi jogok és a demokrácia kiemelt tiszteletben tartása terén, és felhívja az országot, hogy fokozza reformtörekvéseit; elvárja, hogy az Emberi Jogi Tanács tagjai működjenek maradéktalanul együtt a Tanács különleges eljárásainak keretében, és ne akadályozzák az ENSZ különleges előadóinak látogatását, többek között engedélyezzék az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának látogatását;

| 12. | megjegyzi, hogy egyes jelentések szerint a világon a Szaúd-arábiai Királyságban a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma, ami az internetalapú közösségi hálózatok erőteljes szerepét, valamint az internetet és a közösségi hálózatokat használó nők számának növekedését jelzi az országban; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy engedélyezzék a független sajtó és média működését, valamint az ország valamennyi lakosa számára biztosítsák a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; sajnálatosnak tartja az aktivisták és tüntetők békés demonstrációk során történő elnyomását; hangsúlyozza, hogy az alapvető, törvény szerinti jogok békés pártolása vagy a közösségi médiában bíráló megjegyzések terjesztése egy elvitathatatlan jog megnyilvánulásai, ahogyan azt a parlament a digitális szabadságról szóló jelentésében is hangsúlyozta; hangsúlyozza, hogy egy szabad társadalomban nélkülözhetetlen az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága, és a hatalom kulcsfontosságú ellenőrzését képezi; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy egyes jelentések szerint a világon a Szaúd-arábiai Királyságban a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma, ami az internetalapú közösségi hálózatok erőteljes szerepét, valamint az internetet és a közösségi hálózatokat használó nők számának növekedését jelzi az országban; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy engedélyezzék a független sajtó és média működését, valamint az ország valamennyi lakosa számára biztosítsák a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; sajnálatosnak tartja az aktivisták és tüntetők békés demonstrációk során történő elnyomását; hangsúlyozza, hogy az alapvető, törvény szerinti jogok békés pártolása vagy a közösségi médiában bíráló megjegyzések terjesztése egy elvitathatatlan jog megnyilvánulásai, ahogyan azt a parlament a digitális szabadságról szóló jelentésében is hangsúlyozta; hangsúlyozza, hogy egy szabad társadalomban nélkülözhetetlen az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága, és a hatalom kulcsfontosságú ellenőrzését képezi;

| 13. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság kormányát, hogy tegyen eleget a több emberi jogi eszköz – többek között az emberi jogokról szóló arab charta, a gyermek jogairól szóló egyezmény, a kínzás elleni egyezmény, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény – keretében tett kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság kormányát, hogy tegyen eleget a több emberi jogi eszköz – többek között az emberi jogokról szóló arab charta, a gyermek jogairól szóló egyezmény, a kínzás elleni egyezmény, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény – keretében tett kötelezettségvállalásainak;

| 14. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát;

| 15. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy a letartóztatásra, fogva tartásra és tárgyalásokra, valamint a fogvatartottak jogaira vonatkozó nemzetközi normák betartása céljából javítsák a saríán alapuló büntető-igazságszolgáltatási rendszerüket; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy a letartóztatásra, fogva tartásra és tárgyalásokra, valamint a fogvatartottak jogaira vonatkozó nemzetközi normák betartása céljából javítsák a saríán alapuló büntető-igazságszolgáltatási rendszerüket;

| 16. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy bocsássák szabadon a lelkiismereti okokból bebörtönzött személyeket, vessenek véget az emberi jogi jogvédők bírósági és bíróságon kívüli zaklatásának, továbbá gyorsítsák fel a nem kormányzati szervezetekről szóló új jogszabályok végrehajtását, biztosítva azok nyilvántartásba vételét, valamint azt, hogy szabadon és jogszerűen működhessenek; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy bocsássák szabadon a lelkiismereti okokból bebörtönzött személyeket, vessenek véget az emberi jogi jogvédők bírósági és bíróságon kívüli zaklatásának, továbbá gyorsítsák fel a nem kormányzati szervezetekről szóló új jogszabályok végrehajtását, biztosítva azok nyilvántartásba vételét, valamint azt, hogy szabadon és jogszerűen működhessenek;

| 17. | felszólítja az EKSZ-t, hogy aktívan támogassa a Szaúd-Arábiában az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása érdekében tevékenykedő civil társadalmi csoportokat; felszólítja az Unió rijádi küldöttségét, hogy a bírósági eljárások megfigyelőként való nyomon követése során és börtönlátogatások formájában hajtson végre hatékony emberi jogi menetrendet; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az EKSZ-t, hogy aktívan támogassa a Szaúd-Arábiában az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása érdekében tevékenykedő civil társadalmi csoportokat; felszólítja az Unió rijádi küldöttségét, hogy a bírósági eljárások megfigyelőként való nyomon követése során és börtönlátogatások formájában hajtson végre hatékony emberi jogi menetrendet;

| 18. | ismételten felszólít a kínzás, a testi fenyítés és a halálbüntetés egyetemes eltörlésére, és szorgalmazza a halálbüntetések azonnali felfüggesztését a Szaúd-arábiai Királyságban; sajnálatosnak tartja, hogy a Szaúd-arábiai Királyság továbbra is számos bűncselekmény esetén halálbüntetést alkalmaz; felszólítja továbbá a szaúdi hatóságokat, hogy a testi fenyítés minden formájának felszámolása érdekében hajtsák végre az igazságszolgáltatási rendszer reformját; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a közelmúltban a családon belüli erőszakot bűncselekménnyé nyilvánító jogszabályt fogadott el; |
| --- | --- |

18.

ismételten felszólít a kínzás, a testi fenyítés és a halálbüntetés egyetemes eltörlésére, és szorgalmazza a halálbüntetések azonnali felfüggesztését a Szaúd-arábiai Királyságban; sajnálatosnak tartja, hogy a Szaúd-arábiai Királyság továbbra is számos bűncselekmény esetén halálbüntetést alkalmaz; felszólítja továbbá a szaúdi hatóságokat, hogy a testi fenyítés minden formájának felszámolása érdekében hajtsák végre az igazságszolgáltatási rendszer reformját; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a közelmúltban a családon belüli erőszakot bűncselekménnyé nyilvánító jogszabályt fogadott el;

| 19. | elítéli, hogy tavaly januárban Rizana Nafík Srí Lanka-i háztartási alkalmazottat egy még gyermekkorában elkövetett állítólagos bűncselekményért lefejezték, mivel ez a gyermek jogairól szóló egyezmény nyilvánvaló megsértése, amely a bűncselekmény elkövetésének időpontjában 18 évnél fiatalabb személyek esetében kifejezetten tiltja a halálbüntetés alkalmazását; |
| --- | --- |

19.

elítéli, hogy tavaly januárban Rizana Nafík Srí Lanka-i háztartási alkalmazottat egy még gyermekkorában elkövetett állítólagos bűncselekményért lefejezték, mivel ez a gyermek jogairól szóló egyezmény nyilvánvaló megsértése, amely a bűncselekmény elkövetésének időpontjában 18 évnél fiatalabb személyek esetében kifejezetten tiltja a halálbüntetés alkalmazását;

| 20. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy gondoskodjanak arról, hogy a kínzásra és a bántalmazás más formáira vonatkozó vádakat alaposan és pártatlanul vizsgálják ki, valamint hogy az állítólagos elkövetőket állítsák bíróság elé, továbbá hogy az esetlegesen kínzással kikényszerített vallomásokat ne használják fel bizonyítékként a büntetőeljárások során; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy gondoskodjanak arról, hogy a kínzásra és a bántalmazás más formáira vonatkozó vádakat alaposan és pártatlanul vizsgálják ki, valamint hogy az állítólagos elkövetőket állítsák bíróság elé, továbbá hogy az esetlegesen kínzással kikényszerített vallomásokat ne használják fel bizonyítékként a büntetőeljárások során;

| 21. | elítéli, hogy a kínzás elleni nemzetközi egyezmény ratifikálása ellenére továbbra is gyakoriak a kényszer hatására tett vagy kínzással kikényszerített vallomások; sürgeti a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy gondoskodjanak a kínzás teljes körű felszámolásáról a szaúdi igazságszolgáltatási és büntetés-végrehajtási rendszerben; |
| --- | --- |

21.

elítéli, hogy a kínzás elleni nemzetközi egyezmény ratifikálása ellenére továbbra is gyakoriak a kényszer hatására tett vagy kínzással kikényszerített vallomások; sürgeti a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy gondoskodjanak a kínzás teljes körű felszámolásáról a szaúdi igazságszolgáltatási és büntetés-végrehajtási rendszerben;

| 22. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a világ egyik olyan országa, ahol továbbra is él a nyilvános kivégzések, a csonkítások és a korbácsolás gyakorlata; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy fogadjanak el ezeket a gyakorlatokat jogellenessé nyilvánító jogszabályt, mivel ezek nyilvánvalóan ellentétesek számos olyan nemzetközi emberi jogi eszközzel, amelynek a Szaúd-arábiai Királyság is részes fele; |
| --- | --- |

22.

súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a világ egyik olyan országa, ahol továbbra is él a nyilvános kivégzések, a csonkítások és a korbácsolás gyakorlata; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy fogadjanak el ezeket a gyakorlatokat jogellenessé nyilvánító jogszabályt, mivel ezek nyilvánvalóan ellentétesek számos olyan nemzetközi emberi jogi eszközzel, amelynek a Szaúd-arábiai Királyság is részes fele;

| 23. | sajnálatosnak tartja, hogy a Szaúd-arábiai Királyság hatóságai nem küldtek meghívót a kínzás elleni küzdelemmel, illetve az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadóknak az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága Hivatalának arra irányuló ajánlása ellenére, hogy minden ország küldjön hivatalos meghívót az ENSZ különleges előadóinak; |
| --- | --- |

23.

sajnálatosnak tartja, hogy a Szaúd-arábiai Királyság hatóságai nem küldtek meghívót a kínzás elleni küzdelemmel, illetve az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadóknak az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága Hivatalának arra irányuló ajánlása ellenére, hogy minden ország küldjön hivatalos meghívót az ENSZ különleges előadóinak;

| 24. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy tartsák tiszteletben valamennyi vallás nyilvános gyakorlását; üdvözli az Abdullah ibn Abdul-Aziz királyról elnevezett, a vallások és kultúrák közötti párbeszédet támogató bécsi nemzetközi központ (KAICIID) létrehozását, amelynek célja, hogy világszerte előmozdítsa a különböző vallásokat gyakorló és eltérő kultúrával rendelkező személyek közötti párbeszédet; ösztönzi a hatóságokat, hogy az oktatási rendszer valamennyi szintjén, többek között a vallási intézményekben, illetve a tisztviselők és köztisztviselők nyilvános megszólalásaiban mozdítsák elő a mértékletességet és a vallási sokszínűség elfogadását; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy tartsák tiszteletben valamennyi vallás nyilvános gyakorlását; üdvözli az Abdullah ibn Abdul-Aziz királyról elnevezett, a vallások és kultúrák közötti párbeszédet támogató bécsi nemzetközi központ (KAICIID) létrehozását, amelynek célja, hogy világszerte előmozdítsa a különböző vallásokat gyakorló és eltérő kultúrával rendelkező személyek közötti párbeszédet; ösztönzi a hatóságokat, hogy az oktatási rendszer valamennyi szintjén, többek között a vallási intézményekben, illetve a tisztviselők és köztisztviselők nyilvános megszólalásaiban mozdítsák elő a mértékletességet és a vallási sokszínűség elfogadását;

| 25. | hangsúlyozza, hogy valamennyi vallási kisebbség alapvető jogait tiszteletben kell tartani; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a vallási csoportok közötti elfogadás és egymás mellett élés biztosítására; sürgeti őket, hogy folytassák az oktatási rendszer felülvizsgálatát, és ennek során távolítsák el az egyéb vallások vagy hitrendszerek követőire vonatkozó diszkriminatív utalásokat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy valamennyi vallási kisebbség alapvető jogait tiszteletben kell tartani; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a vallási csoportok közötti elfogadás és egymás mellett élés biztosítására; sürgeti őket, hogy folytassák az oktatási rendszer felülvizsgálatát, és ennek során távolítsák el az egyéb vallások vagy hitrendszerek követőire vonatkozó diszkriminatív utalásokat;

| 26. | felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy határozzák meg a házasságkötés alsó korhatárát, és a Szaúd-arábiai Királyság által ratifikált, a gyermek jogairól szóló egyezménnyel, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménnyel összhangban tegyenek lépéseket a gyermekházasságok betiltására; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy határozzák meg a házasságkötés alsó korhatárát, és a Szaúd-arábiai Királyság által ratifikált, a gyermek jogairól szóló egyezménnyel, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménnyel összhangban tegyenek lépéseket a gyermekházasságok betiltására;

| 27. | tudomásul veszi, hogy a király 2013-ban kinevezte az első nőket a Szaúd-arábiai Királyság konzultatív nemzetgyűlésébe (a Súra Tanácsba), akik a 150 helyből 30-at foglalnak el, és az Európai Parlament és a Súra Tanács közötti együttműködés és intézményi kapcsolatok további javulására számít; elvárja, hogy hajtsák végre a király azon nyilatkozatát, amely szerint a következő, 2015-ben rendezendő helyhatósági választásokon a nők is szavazhatnak és jelöltethetik magukat, valamint hogy ezt követően valamennyi választáson szavazhatnak és jelöltethetik magukat; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi, hogy a király 2013-ban kinevezte az első nőket a Szaúd-arábiai Királyság konzultatív nemzetgyűlésébe (a Súra Tanácsba), akik a 150 helyből 30-at foglalnak el, és az Európai Parlament és a Súra Tanács közötti együttműködés és intézményi kapcsolatok további javulására számít; elvárja, hogy hajtsák végre a király azon nyilatkozatát, amely szerint a következő, 2015-ben rendezendő helyhatósági választásokon a nők is szavazhatnak és jelöltethetik magukat, valamint hogy ezt követően valamennyi választáson szavazhatnak és jelöltethetik magukat;

| 28. | sürgeti a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy töröljék el a férfi gyámok rendszerét, valamint figyelmeztet arra, hogy a nők számára a családon belüli erőszakkal szemben védelmet biztosító, 2013. augusztus 26-án elfogadott törvény végrehajtása csak akkor hozhat eredményt, ha Szaúd-Arábiában felszámolják a férfi gyámsági rendszert, az ugyanis megakadályozza a nőket abban, hogy a családon belüli erőszakról vagy a szexuális erőszakról bejelentést tegyenek; sürgeti a szaúd-arábiai hatóságokat, hogy számolják fel a nők emberi jogaira, szabad mozgására, egészségügyi ellátására, oktatására, házasságkötési jogaira, munkavállalási lehetőségeikre, jogállásukra és a bírósági eljárásokban való képviseletükre vonatkozó valamennyi korlátozást, illetve a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját a családjogban, illetve a magán- és a közéletben, ezzel elősegítve részvételüket a gazdasági, társadalmi és kulturális életben, valamint a civil és politikai szférában; üdvözli a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom eltörlését célzó átfogó kampányt; felszólítja a hatóságokat, hogy szüntessék meg a nők gépjármű-vezetési jogaiért kampányolókra gyakorolt nyomást; továbbá emlékezteti a szaúdi kormányt a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményben vállalt, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének az emberi jogok védelmezőiről szóló A/RES/53/144 sz. határozata értelmében rá háruló kötelezettségeire; felhívja a figyelmet arra, hogy támogatni kell a tudatosítási kampányokat, illetve a férfiakat is meg kell célozni azokkal, hogy ők is tisztában legyenek a nők jogaival, valamint azzal, hogy e jogok tiszteletben tartásának elmulasztása milyen általános következményekkel jár a társadalomra nézve; hangsúlyozza, hogy a tájékoztatásnak el kell jutnia a vidéki, valamint az ország többi részétől elszigetelt övezetekbe is; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy töröljék el a férfi gyámok rendszerét, valamint figyelmeztet arra, hogy a nők számára a családon belüli erőszakkal szemben védelmet biztosító, 2013. augusztus 26-án elfogadott törvény végrehajtása csak akkor hozhat eredményt, ha Szaúd-Arábiában felszámolják a férfi gyámsági rendszert, az ugyanis megakadályozza a nőket abban, hogy a családon belüli erőszakról vagy a szexuális erőszakról bejelentést tegyenek; sürgeti a szaúd-arábiai hatóságokat, hogy számolják fel a nők emberi jogaira, szabad mozgására, egészségügyi ellátására, oktatására, házasságkötési jogaira, munkavállalási lehetőségeikre, jogállásukra és a bírósági eljárásokban való képviseletükre vonatkozó valamennyi korlátozást, illetve a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját a családjogban, illetve a magán- és a közéletben, ezzel elősegítve részvételüket a gazdasági, társadalmi és kulturális életben, valamint a civil és politikai szférában; üdvözli a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom eltörlését célzó átfogó kampányt; felszólítja a hatóságokat, hogy szüntessék meg a nők gépjármű-vezetési jogaiért kampányolókra gyakorolt nyomást; továbbá emlékezteti a szaúdi kormányt a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményben vállalt, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének az emberi jogok védelmezőiről szóló A/RES/53/144 sz. határozata értelmében rá háruló kötelezettségeire; felhívja a figyelmet arra, hogy támogatni kell a tudatosítási kampányokat, illetve a férfiakat is meg kell célozni azokkal, hogy ők is tisztában legyenek a nők jogaival, valamint azzal, hogy e jogok tiszteletben tartásának elmulasztása milyen általános következményekkel jár a társadalomra nézve; hangsúlyozza, hogy a tájékoztatásnak el kell jutnia a vidéki, valamint az ország többi részétől elszigetelt övezetekbe is;

| 29. | üdvözli a közelmúltban született jogszabályt, amely lehetővé teszi a magániskolába járó szaúdi lányok számára, hogy sportoljanak, ugyanakkor sajnálja, hogy az állami iskolába járó lányokra ez nem vonatkozik; üdvözli továbbá az egyetemi végzettséget szerző nők magas számát, akik mára többen vannak, mint az egyetemet végzett férfiak, és ösztönzi a kormányt, hogy fokozza a nők oktatásának támogatására irányuló törekvéseit; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy miközben a szaúdi nők teszik ki az ország egyetemi végzettséggel rendelkezőinek 57 %-át, a 15 évnél idősebb szaúdi nők mindössze 18 %-a dolgozik, ami az egyik legalacsonyabb arány a világon; felszólítja tehát a szaúdi kormányt, hogy vizsgálja felül és reformálja meg a nők oktatásának rendszerét annak érdekében, hogy fokozza a nők részvételét a gazdasági életben, nagyobb hangsúlyt fektessen a nők vállalkozói képességeinek megerősítésére, valamint kezelje a szabályozási környezet nemekhez kötött kihívásait, ezzel javítva a nők hozzáférését az állam által kibocsátott vállalkozói engedélyekhez; üdvözli a nemzeti közoktatási szervezettel közösen indított oktatási programot, amelynek célja a fiatal lányok felkészítése a munkaerőpiacra történő belépésre, és hangsúlyozza a szaúdi hatóságok által az oktatás keretében a fiatal lányok helyzetének javítása érdekében tett, valamint a nők – szokásosan a férfiak számára fenntartott – új ágazatokhoz való hozzáférésének megerősítésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a közelmúltban született jogszabályt, amely lehetővé teszi a magániskolába járó szaúdi lányok számára, hogy sportoljanak, ugyanakkor sajnálja, hogy az állami iskolába járó lányokra ez nem vonatkozik; üdvözli továbbá az egyetemi végzettséget szerző nők magas számát, akik mára többen vannak, mint az egyetemet végzett férfiak, és ösztönzi a kormányt, hogy fokozza a nők oktatásának támogatására irányuló törekvéseit; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy miközben a szaúdi nők teszik ki az ország egyetemi végzettséggel rendelkezőinek 57 %-át, a 15 évnél idősebb szaúdi nők mindössze 18 %-a dolgozik, ami az egyik legalacsonyabb arány a világon; felszólítja tehát a szaúdi kormányt, hogy vizsgálja felül és reformálja meg a nők oktatásának rendszerét annak érdekében, hogy fokozza a nők részvételét a gazdasági életben, nagyobb hangsúlyt fektessen a nők vállalkozói képességeinek megerősítésére, valamint kezelje a szabályozási környezet nemekhez kötött kihívásait, ezzel javítva a nők hozzáférését az állam által kibocsátott vállalkozói engedélyekhez; üdvözli a nemzeti közoktatási szervezettel közösen indított oktatási programot, amelynek célja a fiatal lányok felkészítése a munkaerőpiacra történő belépésre, és hangsúlyozza a szaúdi hatóságok által az oktatás keretében a fiatal lányok helyzetének javítása érdekében tett, valamint a nők – szokásosan a férfiak számára fenntartott – új ágazatokhoz való hozzáférésének megerősítésére irányuló erőfeszítéseit;

| 30. | támogatja a Szaúd-arábiai Királyságnak a nők felsőoktatásban való részvételének előmozdítására irányuló törekvéseit, aminek hatására a Királyságon belül új tendenciák alakulnak ki az oktatásban; megjegyzi, hogy míg 1961-ben mindössze négy nő tanult tovább a felsőoktatásban, 2011-ben 473 725 nő iratkozott be felsőoktatási intézménybe (a férfiak száma 429 842 volt), és a diplomás nők száma 59 948-ra nőtt (a diplomás férfiak száma 55 842 volt); megjegyzi továbbá, hogy az oktatási rendszer valamennyi szintjét figyelembe véve a női tanulók aránya az 1974–75. évi 33 %-ról 2013-ra 81 %-ra nőtt; üdvözli a nemzetközi ösztöndíjprogramot, amelynek köszönhetően 24 581 női hallgató folytathatott külföldi ösztöndíjas tanulmányokat; |
| --- | --- |

30.

támogatja a Szaúd-arábiai Királyságnak a nők felsőoktatásban való részvételének előmozdítására irányuló törekvéseit, aminek hatására a Királyságon belül új tendenciák alakulnak ki az oktatásban; megjegyzi, hogy míg 1961-ben mindössze négy nő tanult tovább a felsőoktatásban, 2011-ben 473 725 nő iratkozott be felsőoktatási intézménybe (a férfiak száma 429 842 volt), és a diplomás nők száma 59 948-ra nőtt (a diplomás férfiak száma 55 842 volt); megjegyzi továbbá, hogy az oktatási rendszer valamennyi szintjét figyelembe véve a női tanulók aránya az 1974–75. évi 33 %-ról 2013-ra 81 %-ra nőtt; üdvözli a nemzetközi ösztöndíjprogramot, amelynek köszönhetően 24 581 női hallgató folytathatott külföldi ösztöndíjas tanulmányokat;

| 31. | üdvözli a női ügyvédeknek elsőként kiadott engedélyeket, ugyanakkor helyteleníti, hogy az igazságszolgáltatási rendszert a vallási háttérrel rendelkező, hímnemű ügyvédek irányítják; tudomásul veszi a saría fokozatos, jelenleg is zajló kodifikációját, és sürgeti annak felgyorsítását, mivel a kodifikáció és a bírósági precedensrendszer hagyományának hiánya gyakran jelentős bizonytalansághoz vezet az ország törvényeinek hatályát és tartalmát tekintve, és bírói tévedéseket eredményezhet; rendkívüli jelentőséget tulajdonít a bírói függetlenség biztosításának és a bírók megfelelő jogi képzésének; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a női ügyvédeknek elsőként kiadott engedélyeket, ugyanakkor helyteleníti, hogy az igazságszolgáltatási rendszert a vallási háttérrel rendelkező, hímnemű ügyvédek irányítják; tudomásul veszi a saría fokozatos, jelenleg is zajló kodifikációját, és sürgeti annak felgyorsítását, mivel a kodifikáció és a bírósági precedensrendszer hagyományának hiánya gyakran jelentős bizonytalansághoz vezet az ország törvényeinek hatályát és tartalmát tekintve, és bírói tévedéseket eredményezhet; rendkívüli jelentőséget tulajdonít a bírói függetlenség biztosításának és a bírók megfelelő jogi képzésének;

| 32. | üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság ratifikálta az ENSZ következő négy emberi jogi szerződését: a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (ratifikálás időpontja: 2000), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezmény (1997), a gyermek jogairól szóló egyezmény (1996) és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény (1997); |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság ratifikálta az ENSZ következő négy emberi jogi szerződését: a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (ratifikálás időpontja: 2000), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezmény (1997), a gyermek jogairól szóló egyezmény (1996) és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény (1997);

| 33. | hangsúlyozza az iszlám női tudósok között kialakult vita fontosságát a vallási szövegeknek a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség szempontjából történő értelmezése tekintetében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza az iszlám női tudósok között kialakult vita fontosságát a vallási szövegeknek a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség szempontjából történő értelmezése tekintetében;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a Szaúd-Arábiát érintő szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére irányuló minden tárgyaláson mindenekelőtt szigorú kikötéseket kell tenni, amelyek garantálják a nők és a lányok jogait; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a Szaúd-Arábiát érintő szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére irányuló minden tárgyaláson mindenekelőtt szigorú kikötéseket kell tenni, amelyek garantálják a nők és a lányok jogait;

| 35. | üdvözli a munkaügyi minisztérium arra irányuló közelmúltbeli döntését, hogy felgyorsítja a nőknek a magánszektor egyes területein történő alkalmazását, aminek köszönhetően a magánszektorban dolgozó szaúdi nők száma a 2010. évi 55 600-ról 2011-ben hozzávetőleg 100 000-re, 2012 végéig pedig 215 840-re nőtt; üdvözli a munkaügyi minisztériumnak a Humánerőforrás-fejlesztési Alappal közösen hozott döntését, amelynek értelmében a nők foglalkoztatását támogató programokat vezet be; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a munkaügyi minisztérium arra irányuló közelmúltbeli döntését, hogy felgyorsítja a nőknek a magánszektor egyes területein történő alkalmazását, aminek köszönhetően a magánszektorban dolgozó szaúdi nők száma a 2010. évi 55 600-ról 2011-ben hozzávetőleg 100 000-re, 2012 végéig pedig 215 840-re nőtt; üdvözli a munkaügyi minisztériumnak a Humánerőforrás-fejlesztési Alappal közösen hozott döntését, amelynek értelmében a nők foglalkoztatását támogató programokat vezet be;

| 36. | felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák a bevándorló munkavállalók munkakörülményeit és a velük való bánásmódot, különös figyelmet fordítva a háztartási alkalmazottként dolgozó nők helyzetére, az ő esetükben ugyanis nagy a szexuális erőszak kockázata, és gyakran szinte rabszolgaként dolgoztatják őket; ösztönzi a szaúdi kormányt, hogy folytassa a munkaügyi jogszabályok reformját, és különösen hogy teljes körűen szüntesse meg a szponzori („kafala”) rendszert, valamint üdvözli azt az Országos Emberi Jogi Társaság által a közelmúltban a kormányhoz intézett azon felhívást, hogy e rendszer helyett egy munkaügyi minisztérium hivatala révén toborozzon külföldi munkavállalókat; üdvözli a nemzeti munkajogi törvények bevezetésére tett közelmúltbeli erőfeszítéseket, azok ugyanis egységesített védelmet nyújtanak a háztartási alkalmazottak számára, és biztosítják a szexuális vagy fizikai bántalmazásért felelős, valamint a munkajogi törvényeket megsértő munkaadók bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák a bevándorló munkavállalók munkakörülményeit és a velük való bánásmódot, különös figyelmet fordítva a háztartási alkalmazottként dolgozó nők helyzetére, az ő esetükben ugyanis nagy a szexuális erőszak kockázata, és gyakran szinte rabszolgaként dolgoztatják őket; ösztönzi a szaúdi kormányt, hogy folytassa a munkaügyi jogszabályok reformját, és különösen hogy teljes körűen szüntesse meg a szponzori („kafala”) rendszert, valamint üdvözli azt az Országos Emberi Jogi Társaság által a közelmúltban a kormányhoz intézett azon felhívást, hogy e rendszer helyett egy munkaügyi minisztérium hivatala révén toborozzon külföldi munkavállalókat; üdvözli a nemzeti munkajogi törvények bevezetésére tett közelmúltbeli erőfeszítéseket, azok ugyanis egységesített védelmet nyújtanak a háztartási alkalmazottak számára, és biztosítják a szexuális vagy fizikai bántalmazásért felelős, valamint a munkajogi törvényeket megsértő munkaadók bíróság elé állítását;

| 37. | felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy vessenek véget a migráns munkavállalók elleni közelmúltbeli erőszakos támadásoknak, és bocsássák szabadon azt a több ezer letartóztatott személyt, akiket a beszámolók szerint gyakran megfelelő menedékhelyekkel és orvosi felügyelettel nem rendelkező, ideiglenes központokban tartanak fogva; sürgeti a származási országokat, hogy a munkavállalók hazaszállításának lehető legemberségesebb módon történő megszervezése érdekében működjenek együtt a szaúdi hatóságokkal; elítéli, hogy a munkaügyi jogszabályok végrehajtása gyakran nem áll összhangban a nemzetközi normákkal, és az illegális bevándorlókkal szemben jogtalan erőszakot alkalmaznak, mint például a 2013. novemberi rajtaütés során, amely 3 etióp állampolgár halálával, 33 000 személy őrizetbe vételével és mintegy 200 000 illegális bevándorló kitoloncolásával végződött; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy vessenek véget a migráns munkavállalók elleni közelmúltbeli erőszakos támadásoknak, és bocsássák szabadon azt a több ezer letartóztatott személyt, akiket a beszámolók szerint gyakran megfelelő menedékhelyekkel és orvosi felügyelettel nem rendelkező, ideiglenes központokban tartanak fogva; sürgeti a származási országokat, hogy a munkavállalók hazaszállításának lehető legemberségesebb módon történő megszervezése érdekében működjenek együtt a szaúdi hatóságokkal; elítéli, hogy a munkaügyi jogszabályok végrehajtása gyakran nem áll összhangban a nemzetközi normákkal, és az illegális bevándorlókkal szemben jogtalan erőszakot alkalmaznak, mint például a 2013. novemberi rajtaütés során, amely 3 etióp állampolgár halálával, 33 000 személy őrizetbe vételével és mintegy 200 000 illegális bevándorló kitoloncolásával végződött;

| 38. | üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyes egyezményeit, nevezetesen például a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolásáról szóló 182. sz. egyezményt; elismerését fejezi ki amiatt, hogy az ország csatlakozott az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvhöz (palermói jegyzőkönyv); elvárja, hogy jogi és politikai reformok végrehajtásával biztosítsák az említett nemzetközi szerződések törvénybe iktatását; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a Szaúd-arábiai Királyság ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyes egyezményeit, nevezetesen például a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolásáról szóló 182. sz. egyezményt; elismerését fejezi ki amiatt, hogy az ország csatlakozott az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvhöz (palermói jegyzőkönyv); elvárja, hogy jogi és politikai reformok végrehajtásával biztosítsák az említett nemzetközi szerződések törvénybe iktatását;

| 39. | tudomásul veszi, hogy a Szaúd-arábiai Királyság nemrégiben visszautasította az ENSZ Biztonsági Tanácsában részére felkínált, nem állandó tisztséget; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi, hogy a Szaúd-arábiai Királyság nemrégiben visszautasította az ENSZ Biztonsági Tanácsában részére felkínált, nem állandó tisztséget;

| 40. | úgy véli, hogy a térség súlyosbodó biztonsági problémáinak megoldása egy olyan közös biztonsági keret létrehozásában rejlik, amelyből egyetlen országot sem zárnak ki, és amelyben figyelembe veszik valamennyi ország legitim biztonsági érdekeit; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a térség súlyosbodó biztonsági problémáinak megoldása egy olyan közös biztonsági keret létrehozásában rejlik, amelyből egyetlen országot sem zárnak ki, és amelyben figyelembe veszik valamennyi ország legitim biztonsági érdekeit;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az EU és a Szaúd-arábiai Királyság közötti együttműködés döntő jelentőséggel bír a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek elleni küzdelemben, és hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy ez az együttműködés eredményes legyen, tiszteletben kell tartania az alapvető emberi jogokat és polgári szabadságokat; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy javítsák a radikális külföldi katonai csoportok szaúdi polgárok és jótékonysági szervezetek általi finanszírozásának ellenőrzését; üdvözli az ENSZ Terrorizmusellenes Központjának elindítását célzó, az ENSZ és a Szaúd-arábiai Királyság által 2011. szeptember 19-én aláírt hozzájárulási megállapodást, valamint a Szaúd-arábiai Királyság arra vonatkozó döntését, hogy három éven át finanszírozza a központ működését; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az EU és a Szaúd-arábiai Királyság közötti együttműködés döntő jelentőséggel bír a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek elleni küzdelemben, és hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy ez az együttműködés eredményes legyen, tiszteletben kell tartania az alapvető emberi jogokat és polgári szabadságokat; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy javítsák a radikális külföldi katonai csoportok szaúdi polgárok és jótékonysági szervezetek általi finanszírozásának ellenőrzését; üdvözli az ENSZ Terrorizmusellenes Központjának elindítását célzó, az ENSZ és a Szaúd-arábiai Királyság által 2011. szeptember 19-én aláírt hozzájárulási megállapodást, valamint a Szaúd-arábiai Királyság arra vonatkozó döntését, hogy három éven át finanszírozza a központ működését;

| 42. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Szaúd-arábiai Királyság egyes polgárai és szervezetei politikai támogatást nyújtanak egyes észak-afrikai, közel-keleti és különösen dél-ázsiai (többek között pakisztáni és afganisztáni), valamint csecsen és dagesztáni vallási és politikai csoportoknak, amely azon fundamentalista és népbutító erők megerősödéséhez vezethet, amelyek aláássák a demokratikus kormányzás folytatására irányuló erőfeszítéseket, és ellenzik a nők közéletben való részvételét; |
| --- | --- |

42.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Szaúd-arábiai Királyság egyes polgárai és szervezetei politikai támogatást nyújtanak egyes észak-afrikai, közel-keleti és különösen dél-ázsiai (többek között pakisztáni és afganisztáni), valamint csecsen és dagesztáni vallási és politikai csoportoknak, amely azon fundamentalista és népbutító erők megerősödéséhez vezethet, amelyek aláássák a demokratikus kormányzás folytatására irányuló erőfeszítéseket, és ellenzik a nők közéletben való részvételét;

| 43. | felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy az EU-val és nemzetközi szinten folytatott együttműködés keretében állítsák meg a mali katonai lázadók államellenes tevékenységét támogató szalafita mozgalmakat, amelyek az egész térség destabilizációját eredményezik; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy az EU-val és nemzetközi szinten folytatott együttműködés keretében állítsák meg a mali katonai lázadók államellenes tevékenységét támogató szalafita mozgalmakat, amelyek az egész térség destabilizációját eredményezik;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a „Szíria barátai” csoport kulcsfontosságú tagja; felhívja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy segítse elő a szíriai konfliktus békés, mindenkire kiterjedő megoldását, különösen a II. genfi tárgyalások támogatása révén, előfeltételek nélkül; felszólítja továbbá az országot, hogy aktívabban támogassa a szíriai polgárháború által érintett szíriai embereket, illetve adjon meg minden lehetséges humanitárius segítséget a számukra; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy szüntesse meg a szélsőséges csoportoknak nyújtott pénzügyi, katonai és politikai támogatást, valamint hogy más országokat is ösztönözzön erre; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a Szaúd-arábiai Királyság a „Szíria barátai” csoport kulcsfontosságú tagja; felhívja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy segítse elő a szíriai konfliktus békés, mindenkire kiterjedő megoldását, különösen a II. genfi tárgyalások támogatása révén, előfeltételek nélkül; felszólítja továbbá az országot, hogy aktívabban támogassa a szíriai polgárháború által érintett szíriai embereket, illetve adjon meg minden lehetséges humanitárius segítséget a számukra; felszólítja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy szüntesse meg a szélsőséges csoportoknak nyújtott pénzügyi, katonai és politikai támogatást, valamint hogy más országokat is ösztönözzön erre;

| 45. | ismételten felhívja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy építő módon járuljon hozzá Bahrein békés reformjaihoz és nemzeti párbeszédéhez, és közvetítőként is lépjen fel annak érdekében; |
| --- | --- |

45.

ismételten felhívja a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy építő módon járuljon hozzá Bahrein békés reformjaihoz és nemzeti párbeszédéhez, és közvetítőként is lépjen fel annak érdekében;

| 46. | felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy folytassanak békés párbeszédet Iránnal a kétoldalú kapcsolatokról és a térség jövőjéről; üdvözli továbbá a Szaúd-arábiai Királyság kormányának az Iránnal kötött genfi egyezmény eredményéről szóló, 2013. november 24-i nyilatkozatát; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Szaúd-arábiai Királyság hatóságait, hogy folytassanak békés párbeszédet Iránnal a kétoldalú kapcsolatokról és a térség jövőjéről; üdvözli továbbá a Szaúd-arábiai Királyság kormányának az Iránnal kötött genfi egyezmény eredményéről szóló, 2013. november 24-i nyilatkozatát;

| 47. | felszólítja az EU-t és a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy hatékonyan működjenek együtt az izraeli–palesztin konfliktus igazságos és fenntartható megoldással történő lezárása érdekében; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az EU-t és a Szaúd-arábiai Királyságot, hogy hatékonyan működjenek együtt az izraeli–palesztin konfliktus igazságos és fenntartható megoldással történő lezárása érdekében;

| 48. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy fokozzák jelenlétüket a térségben, és erősítsék meg a Szaúd-arábiai Királysággal fenntartott munkakapcsolatokat a rijádi küldöttség erőforrásainak növelése, valamint a királyságba irányuló rendszeres látogatások – többek között a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő látogatásainak – tervezése révén; |
| --- | --- |

48.

sürgeti az uniós intézményeket, hogy fokozzák jelenlétüket a térségben, és erősítsék meg a Szaúd-arábiai Királysággal fenntartott munkakapcsolatokat a rijádi küldöttség erőforrásainak növelése, valamint a királyságba irányuló rendszeres látogatások – többek között a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő látogatásainak – tervezése révén;

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, őfelsége Abdullah Ibn Abdul Aziz királynak, a Szaúd-arábiai Királyság kormányának, valamint a Szaúd-arábiai Királyság Nemzeti Párbeszéd Központja főtitkárának. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, őfelsége Abdullah Ibn Abdul Aziz királynak, a Szaúd-arábiai Királyság kormányának, valamint a Szaúd-arábiai Királyság Nemzeti Párbeszéd Központja főtitkárának.

---

(1)  HL C 231., 1990.9.17., 216. o.

(2)  HL C 32., 1996.2.5., 98. o.

(3)  HL C 320. E, 2005.12.15., 281. o.

(4)  HL C 303. E, 2006.12.13., 879. o.

(5)  HL C 76. E, 2008.3.27., 100. o.

(6)  HL C 323. E, 2008.12.18., 529. o.

(7)  HL C 161. E, 2011.5.31., 126. o.

(8)  HL C 247. E, 2012.8.17., 1. o.

(9)  HL C 296. E, 2012.10.2., 81. o.

(10)  HL C 33. E, 2013.2.5., 158. o.

(11)  HL C 51. E, 2013.2.22., 118. o.

(12)  HL C 131. E, 2013.5.8., 125. o.

(13)  http://wbl.worldbank.org/~/media/FPDKM/WBL/Documents/Reports/2014/Women-Business-and-the-Law-2014-Key-Findings.pdf

---

2014. március 12., szerda

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/73

---

P7_TA(2014)0208

Pakisztán regionális szerepe és az EU-hoz fűződő politikai kapcsolatai

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Pakisztán regionális szerepéről és az Unióval ápolt politikai kapcsolatairól (2013/2168(INI))

(2017/C 378/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel a 2012 februárjában elfogadott ötéves EU–Pakisztán együttműködési tervre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012 februárjában elfogadott ötéves EU–Pakisztán együttműködési tervre (1),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012) (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén fogadott el,

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), és különösen a fenntartható fejlődésre és felelős kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző intézkedésekre („GSP+” rendszer) vonatkozó előírásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), és különösen a fenntartható fejlődésre és felelős kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző intézkedésekre („GSP+” rendszer) vonatkozó előírásaira,

| — | tekintettel a fenti rendelet VIII. mellékletére, amely felsorolja azokat az emberi és a munkához kapcsolódó jogokra vonatkozó alapvető ENSZ/ILO-egyezményeket, valamint a környezetvédelemmel és a kormányzási elvekkel kapcsolatos egyezményeket, amelyeket Pakisztán ratifikált, és tényleges végrehajtásukra ígéretet tett, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti rendelet VIII. mellékletére, amely felsorolja azokat az emberi és a munkához kapcsolódó jogokra vonatkozó alapvető ENSZ/ILO-egyezményeket, valamint a környezetvédelemmel és a kormányzási elvekkel kapcsolatos egyezményeket, amelyeket Pakisztán ratifikált, és tényleges végrehajtásukra ígéretet tett,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának Pakisztánról szóló, 2013. március 11-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának Pakisztánról szóló, 2013. március 11-i következtetéseire,

| — | tekintettel a közelmúltban segélyszervezetek egészségügyi alkalmazottai ellen elkövetett pakisztáni támadásokról szóló, 2013. február 7-i (4) állásfoglalására, a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 13-i (5) álláspontjára, valamint a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetérő szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (6), valamint Emberi Jogi Albizottságának 2013. augusztusi pakisztáni küldöttségi látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelmúltban segélyszervezetek egészségügyi alkalmazottai ellen elkövetett pakisztáni támadásokról szóló, 2013. február 7-i (4) állásfoglalására, a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 13-i (5) álláspontjára, valamint a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetérő szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (6), valamint Emberi Jogi Albizottságának 2013. augusztusi pakisztáni küldöttségi látogatására,

| — | tekintettel Ben Emmerson különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 18-i jelentésére az emberi jogok és alapvető szabadságjogok előmozdításáról és védelméről a terrorizmus elleni küzdelem során és Christof Heyns különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 13-i jelentésére a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ben Emmerson különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 18-i jelentésére az emberi jogok és alapvető szabadságjogok előmozdításáról és védelméről a terrorizmus elleni küzdelem során és Christof Heyns különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 13-i jelentésére a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekről,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés 2013. december 18-i 68/178. számú határozatára az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításáról és védelméről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés 2013. december 18-i 68/178. számú határozatára az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításáról és védelméről,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0117/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0117/2014),

| A. | mivel Pakisztán regionális stratégiai szerepe, szomszédaihoz fűződő viszonya és az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok kiemelkedő és egyre növekvő fontossággal bírnak az Unió számára, tekintettel az ország kulcsfontosságú elhelyezkedésére egy ingatag térség szívében, központi jelentőségére Közép- és Dél-Ázsia biztonságában és fejlődésében, valamint létfontosságú szerepére a terrorizmus elleni küzdelemben, a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozásában, a kábítószer-csempészet és az emberkereskedelem és az egyéb transznacionális fenyegetések elleni küzdelemben, amelyek mindegyike kihat az európai polgárok biztonságára és jólétére; |
| --- | --- |

A.

mivel Pakisztán regionális stratégiai szerepe, szomszédaihoz fűződő viszonya és az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok kiemelkedő és egyre növekvő fontossággal bírnak az Unió számára, tekintettel az ország kulcsfontosságú elhelyezkedésére egy ingatag térség szívében, központi jelentőségére Közép- és Dél-Ázsia biztonságában és fejlődésében, valamint létfontosságú szerepére a terrorizmus elleni küzdelemben, a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozásában, a kábítószer-csempészet és az emberkereskedelem és az egyéb transznacionális fenyegetések elleni küzdelemben, amelyek mindegyike kihat az európai polgárok biztonságára és jólétére;

| B. | mivel a 2013. májusi parlamenti választásokkal Pakisztán modern kori történetében először valósult meg a hatalom átruházása két egymást követő megválasztott polgári kormány között; mivel a Pakisztánban zajló demokratikus folyamatot szélesebb körű társadalmi változások erősítik, beleértve a növekvő városi középosztályt, valamint az egyre aktívabb polgári társadalmat és a független médiát; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2013. májusi parlamenti választásokkal Pakisztán modern kori történetében először valósult meg a hatalom átruházása két egymást követő megválasztott polgári kormány között; mivel a Pakisztánban zajló demokratikus folyamatot szélesebb körű társadalmi változások erősítik, beleértve a növekvő városi középosztályt, valamint az egyre aktívabb polgári társadalmat és a független médiát;

| C. | mivel az ország politikai és gazdasági fejlődését kiterjedt belső és regionális biztonsági problémák akadályozzák, így például a szélsőségek, a vallási csoportok közötti viszályok, az öngyilkos merényletek és célzott gyilkosságok, valamint a törzsi területeken elkövetett törvénytelenségek, amihez gyenge bűnüldöző szervek és igazságszolgáltatási rendszer társul; |
| --- | --- |

C.

mivel az ország politikai és gazdasági fejlődését kiterjedt belső és regionális biztonsági problémák akadályozzák, így például a szélsőségek, a vallási csoportok közötti viszályok, az öngyilkos merényletek és célzott gyilkosságok, valamint a törzsi területeken elkövetett törvénytelenségek, amihez gyenge bűnüldöző szervek és igazságszolgáltatási rendszer társul;

| D. | mivel Pakisztánban világviszonylatban az egyik legmagasabb az iskolai oktatásból kimaradó lakosság aránya, hiszen a becslések szerint mintegy 12 millió gyermek nem jár iskolába, valamint hozzávetőlegesen a pakisztáni nők kétharmada és a pakisztáni férfiak fele írástudatlan; mivel az ország továbbra is a 134. helyet foglalja el 135 ország közül a Világgazdasági Fórum nemek közötti szakadékról szóló jelentésében; |
| --- | --- |

D.

mivel Pakisztánban világviszonylatban az egyik legmagasabb az iskolai oktatásból kimaradó lakosság aránya, hiszen a becslések szerint mintegy 12 millió gyermek nem jár iskolába, valamint hozzávetőlegesen a pakisztáni nők kétharmada és a pakisztáni férfiak fele írástudatlan; mivel az ország továbbra is a 134. helyet foglalja el 135 ország közül a Világgazdasági Fórum nemek közötti szakadékról szóló jelentésében;

| E. | mivel a globális éghajlat-változási kockázati index (Global Climate Risk Index) szerint Pakisztán az éghajlatváltozás által az elmúlt húsz évben leginkább érintett tizenkét ország közé sorolható, továbbá súlyos áradásokkal és vízhiánnyal kellett szembenéznie, és közvetlenül érintett a gleccserek visszahúzódásában a Himalájában és a Karakorum-hegységben; |
| --- | --- |

E.

mivel a globális éghajlat-változási kockázati index (Global Climate Risk Index) szerint Pakisztán az éghajlatváltozás által az elmúlt húsz évben leginkább érintett tizenkét ország közé sorolható, továbbá súlyos áradásokkal és vízhiánnyal kellett szembenéznie, és közvetlenül érintett a gleccserek visszahúzódásában a Himalájában és a Karakorum-hegységben;

| F. | mivel Pakisztán egy félig iparosodott, a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó ország, ahol a lakosság csaknem egyharmada a szegénységi küszöb alatt él; mivel a 2012-es humán fejlettségi mutató szerinti rangsorban Pakisztán 187 ország közül a 146. helyen áll, lejjebb csúszva a 2011-es 145. helyről; mivel Pakisztán gazdasági helyzetét a sorozatos természeti katasztrófák csak rontották, és mivel a nagyfokú bizonytalanság, az instabilitás és a széles körű korrupció gyengítik az ország gazdasági növekedését és korlátozzák a kormánynak az állam fejlesztésére irányuló képességét; |
| --- | --- |

F.

mivel Pakisztán egy félig iparosodott, a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó ország, ahol a lakosság csaknem egyharmada a szegénységi küszöb alatt él; mivel a 2012-es humán fejlettségi mutató szerinti rangsorban Pakisztán 187 ország közül a 146. helyen áll, lejjebb csúszva a 2011-es 145. helyről; mivel Pakisztán gazdasági helyzetét a sorozatos természeti katasztrófák csak rontották, és mivel a nagyfokú bizonytalanság, az instabilitás és a széles körű korrupció gyengítik az ország gazdasági növekedését és korlátozzák a kormánynak az állam fejlesztésére irányuló képességét;

| G. | mivel Pakisztán számos veszélynek van kitéve, főként áradások és földrengések fenyegetik; mivel az ingatag biztonsági helyzet és a pakisztáni társadalmi kihívások együttesen katalizátorként működnek a sebezhetőség növekedése szempontjából; mivel a több évet átívelő katasztrófasorozat kimerítette a már egyébként is elszegényedett közösségek túlélési stratégiáit és jelentősen csökkentette a jövőbeni katasztrófákkal szembeni ellenálló képességüket; |
| --- | --- |

G.

mivel Pakisztán számos veszélynek van kitéve, főként áradások és földrengések fenyegetik; mivel az ingatag biztonsági helyzet és a pakisztáni társadalmi kihívások együttesen katalizátorként működnek a sebezhetőség növekedése szempontjából; mivel a több évet átívelő katasztrófasorozat kimerítette a már egyébként is elszegényedett közösségek túlélési stratégiáit és jelentősen csökkentette a jövőbeni katasztrófákkal szembeni ellenálló képességüket;

| H. | mivel Pakisztán építő jellegű hozzájárulása létfontosságú a megbékélés, a béke és a politikai stabilitás eléréséhez szomszédságában és legfőképp Afganisztánban, különösen a harcoló NATO csapatok 2014-es tervezett kivonásának összefüggésében; |
| --- | --- |

H.

mivel Pakisztán építő jellegű hozzájárulása létfontosságú a megbékélés, a béke és a politikai stabilitás eléréséhez szomszédságában és legfőképp Afganisztánban, különösen a harcoló NATO csapatok 2014-es tervezett kivonásának összefüggésében;

| I. | mivel Pakisztán az uniós fejlesztési és humanitárius segélyek egyik legfőbb kedvezményezettje, és mivel az Unió Pakisztán legnagyobb exportpiaca; |
| --- | --- |

I.

mivel Pakisztán az uniós fejlesztési és humanitárius segélyek egyik legfőbb kedvezményezettje, és mivel az Unió Pakisztán legnagyobb exportpiaca;

| J. | mivel Pakisztán az Unió egyre fontosabb partnere a terrorizmus, az atomfegyverek elterjedése, az ember- és kábítószer-csempészet és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint a regionális stabilitásra irányuló törekvésben; |
| --- | --- |

J.

mivel Pakisztán az Unió egyre fontosabb partnere a terrorizmus, az atomfegyverek elterjedése, az ember- és kábítószer-csempészet és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint a regionális stabilitásra irányuló törekvésben;

| K. | mivel az Unió és Pakisztán a közelmúltban úgy döntött, hogy elmélyítik és kiterjesztik kétoldalú kapcsolataikat, amint azt a 2012 februárjában elindított ötéves együttműködési terv is példázza, valamint a 2012 júniusában megrendezett első EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió és Pakisztán a közelmúltban úgy döntött, hogy elmélyítik és kiterjesztik kétoldalú kapcsolataikat, amint azt a 2012 februárjában elindított ötéves együttműködési terv is példázza, valamint a 2012 júniusában megrendezett első EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd;

| L. | mivel a 2012-es EU–Pakisztán ötéves együttműködési terv célja stratégiai kapcsolat kialakítása, valamint a békét és a fejlődést szolgáló, a közös értékekben és elvekben gyökerező partnerség megteremtése; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2012-es EU–Pakisztán ötéves együttműködési terv célja stratégiai kapcsolat kialakítása, valamint a békét és a fejlődést szolgáló, a közös értékekben és elvekben gyökerező partnerség megteremtése;

| M. | mivel 2014. január 1-jétől kezdve Pakisztán immáron részese az Unió különleges általános preferenciarendszerének (GSP+); |
| --- | --- |

M.

mivel 2014. január 1-jétől kezdve Pakisztán immáron részese az Unió különleges általános preferenciarendszerének (GSP+);

| N. | mivel 2012 szeptemberében az európai piacra farmernadrágot gyártó Ali Enterprises karacsi üzemében tűz pusztított, amely 286 bent ragadt munkás halálát okozta; mivel Pakisztán csatlakozása a „GSP Plusz” rendszerhez növelheti a textilipari termelést, és még nagyobb jelentőséggel ruházhatja fel a munkaügyi jogok és a termelési feltételek javítását; |
| --- | --- |

N.

mivel 2012 szeptemberében az európai piacra farmernadrágot gyártó Ali Enterprises karacsi üzemében tűz pusztított, amely 286 bent ragadt munkás halálát okozta; mivel Pakisztán csatlakozása a „GSP Plusz” rendszerhez növelheti a textilipari termelést, és még nagyobb jelentőséggel ruházhatja fel a munkaügyi jogok és a termelési feltételek javítását;

| 1. | hangsúlyozza a 2013. májusi választások fontosságát a demokrácia és a polgári rend pakisztáni megszilárdítása szempontjából; ösztönzi a pakisztáni politikai elitet, hogy e lendületet megragadva tovább erősítse a demokratikus intézményeket, a jogállamiságot és a közigazgatás valamennyi területe feletti polgári irányítást – különös tekintettel a biztonsági erőkre és a bírói karra –, mozdítsa elő a belső és regionális biztonságot, hajtson végre szabályozási reformokat a gazdasági növekedés, az átláthatóság és a szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozására, enyhítse a társadalmi igazságtalanságokat, valamint akadályozzon meg mindennemű emberi jogi visszaélést, és nyújtson jogorvoslatot; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a 2013. májusi választások fontosságát a demokrácia és a polgári rend pakisztáni megszilárdítása szempontjából; ösztönzi a pakisztáni politikai elitet, hogy e lendületet megragadva tovább erősítse a demokratikus intézményeket, a jogállamiságot és a közigazgatás valamennyi területe feletti polgári irányítást – különös tekintettel a biztonsági erőkre és a bírói karra –, mozdítsa elő a belső és regionális biztonságot, hajtson végre szabályozási reformokat a gazdasági növekedés, az átláthatóság és a szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozására, enyhítse a társadalmi igazságtalanságokat, valamint akadályozzon meg mindennemű emberi jogi visszaélést, és nyújtson jogorvoslatot;

| 2. | álláspontja szerint azonban a fenntartható demokrácia és a pluralista társadalom kiépítéséhez, valamint a nagyobb fokú társadalmi igazságosság eléréséhez, az ország egyes részein uralkodó mélyszegénység és alultápláltság felszámolásához, az alapvető iskolázottsági szint növeléséhez, az országnak az éghajlatváltozás hatásaira való felkészítéséhez Pakisztán politikai és társadalmi-gazdasági rendjének mélyreható és fáradtságos reformjára van szükség, amelyet továbbra is feudális földtulajdoni rendszerek és politikai összefonódások, valamint egyrészt a katonai kiadások, másrészt a jóléti juttatások, az oktatás és a gazdasági fejlődés prioritásai közötti egyensúlytalanságok, illetve egy olyan rosszul működő adóbeszedési rendszer jellemez, amely gyengíti az állam képességét a közjavak biztosítására; |
| --- | --- |

2.

álláspontja szerint azonban a fenntartható demokrácia és a pluralista társadalom kiépítéséhez, valamint a nagyobb fokú társadalmi igazságosság eléréséhez, az ország egyes részein uralkodó mélyszegénység és alultápláltság felszámolásához, az alapvető iskolázottsági szint növeléséhez, az országnak az éghajlatváltozás hatásaira való felkészítéséhez Pakisztán politikai és társadalmi-gazdasági rendjének mélyreható és fáradtságos reformjára van szükség, amelyet továbbra is feudális földtulajdoni rendszerek és politikai összefonódások, valamint egyrészt a katonai kiadások, másrészt a jóléti juttatások, az oktatás és a gazdasági fejlődés prioritásai közötti egyensúlytalanságok, illetve egy olyan rosszul működő adóbeszedési rendszer jellemez, amely gyengíti az állam képességét a közjavak biztosítására;

| 3. | támogatja és ösztönzi a pakisztáni kormányt egyrészről a jövőbeli természeti katasztrófák lehetőségének megelőzésére és nyomon követésére szolgáló, másrészről pedig a humanitárius segélyek helyi szereplőkkel, valamint a nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel és adománygyűjtőkkel való fokozott összehangolására és a velük e téren folytatott szorosabb együttműködésre szolgáló hatékony eszközök kialakítására irányuló erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

3.

támogatja és ösztönzi a pakisztáni kormányt egyrészről a jövőbeli természeti katasztrófák lehetőségének megelőzésére és nyomon követésére szolgáló, másrészről pedig a humanitárius segélyek helyi szereplőkkel, valamint a nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel és adománygyűjtőkkel való fokozott összehangolására és a velük e téren folytatott szorosabb együttműködésre szolgáló hatékony eszközök kialakítására irányuló erőfeszítésekben;

| 4. | újólag megismétli, hogy a jó kormányzás, az elszámoltatható és az inkluzív intézmények, a hatalmi ágak szétválasztása és az alapvető jogok tiszteletben tartása fontos tényezők a pakisztáni fejlődés és biztonság között fennálló kapcsolat kezeléséhez; továbbá úgy véli, hogy egy demokratikus legitimitással felruházott, megválasztott polgári kormány, valamint a hatalom tartományi szintre történő átruházása és a hatékony helyi szintű kormányzás képes a leginkább arra, hogy feltartóztassa az erőszak és a radikalizmus hullámát, helyreállítsa az állami hatalmat a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken, valamint biztosítsa Pakisztán szuverenitását és területi sérthetetlenségét; |
| --- | --- |

4.

újólag megismétli, hogy a jó kormányzás, az elszámoltatható és az inkluzív intézmények, a hatalmi ágak szétválasztása és az alapvető jogok tiszteletben tartása fontos tényezők a pakisztáni fejlődés és biztonság között fennálló kapcsolat kezeléséhez; továbbá úgy véli, hogy egy demokratikus legitimitással felruházott, megválasztott polgári kormány, valamint a hatalom tartományi szintre történő átruházása és a hatékony helyi szintű kormányzás képes a leginkább arra, hogy feltartóztassa az erőszak és a radikalizmus hullámát, helyreállítsa az állami hatalmat a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken, valamint biztosítsa Pakisztán szuverenitását és területi sérthetetlenségét;

| 5. | ebben az összefüggésben támogatja a pakisztáni kormányzat arra vonatkozó szándékát, hogy békepárbeszédet kezdjen a Tehrik-e-Taliban Pakistan (TTP) szervezettel, amennyiben ez megteremti a lehetőséget a felkelésre adandó tartós politikai megoldáshoz és a szilárd demokratikus rend kialakításához, az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; ugyanakkor arra kéri a tárgyalókat, hogy egyrészt vegyék figyelembe, hogy az oktatás szintje – különösen a nők esetében – mindenképpen meghatározó tényező a társadalmak előmozdításában, másrészt, hogy a lányok iskoláztatását a tárgyalások elengedhetetlen komponenseként kezeljék; |
| --- | --- |

5.

ebben az összefüggésben támogatja a pakisztáni kormányzat arra vonatkozó szándékát, hogy békepárbeszédet kezdjen a Tehrik-e-Taliban Pakistan (TTP) szervezettel, amennyiben ez megteremti a lehetőséget a felkelésre adandó tartós politikai megoldáshoz és a szilárd demokratikus rend kialakításához, az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; ugyanakkor arra kéri a tárgyalókat, hogy egyrészt vegyék figyelembe, hogy az oktatás szintje – különösen a nők esetében – mindenképpen meghatározó tényező a társadalmak előmozdításában, másrészt, hogy a lányok iskoláztatását a tárgyalások elengedhetetlen komponenseként kezeljék;

| 6. | elismeréssel nyugtázza Pakisztán folyamatos elkötelezettségét a terrorizmus elleni küzdelem iránt határának mindkét oldalán, és ösztönzi a hatóságokat bátrabb lépések meghozatalára annak érdekében, hogy tovább korlátozzák a terroristák Pakisztán területén megvalósuló toborzásának és kiképzésének lehetőségeit, mivel e jelenség következtében Pakisztán egyes területei menedékként szolgálnak olyan terrorista szervezetek számára, amelyek célja az ország és a térség, legfőképpen pedig Afganisztán destabilizációja; |
| --- | --- |

6.

elismeréssel nyugtázza Pakisztán folyamatos elkötelezettségét a terrorizmus elleni küzdelem iránt határának mindkét oldalán, és ösztönzi a hatóságokat bátrabb lépések meghozatalára annak érdekében, hogy tovább korlátozzák a terroristák Pakisztán területén megvalósuló toborzásának és kiképzésének lehetőségeit, mivel e jelenség következtében Pakisztán egyes területei menedékként szolgálnak olyan terrorista szervezetek számára, amelyek célja az ország és a térség, legfőképpen pedig Afganisztán destabilizációja;

| 7. | tudomásul veszi, hogy egy 2013. november 1-i amerikai dróntámadás végzett Hakimullah Mehszúddal, a pakisztáni tálibok vezetőjével, és hogy a pakisztáni parlament és az új kormány hivatalosan ellenezte az ilyen beavatkozásokat, továbbá hogy a dróntámadások alkalmazásának kereteit egyértelműbben meg kell határozni a nemzetközi jogon belül; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy egy 2013. november 1-i amerikai dróntámadás végzett Hakimullah Mehszúddal, a pakisztáni tálibok vezetőjével, és hogy a pakisztáni parlament és az új kormány hivatalosan ellenezte az ilyen beavatkozásokat, továbbá hogy a dróntámadások alkalmazásának kereteit egyértelműbben meg kell határozni a nemzetközi jogon belül;

| 8. | felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy tegyen eleget biztonsági kötelezettségeinek és feladatainak, vagyis szigorú és rendíthetetlen biztonsági intézkedések és bűnüldözés megvalósításával fokozottabban vegyen részt a szélsőségesség, a terrorizmus és a radikalizmus elleni küzdelemben, valamint kezelje a pakisztáni fiatalok radikalizálódásához valószínűsíthetően hozzájáruló egyenlőtlenségeket és társadalmi-gazdasági kérdéseket; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy tegyen eleget biztonsági kötelezettségeinek és feladatainak, vagyis szigorú és rendíthetetlen biztonsági intézkedések és bűnüldözés megvalósításával fokozottabban vegyen részt a szélsőségesség, a terrorizmus és a radikalizmus elleni küzdelemben, valamint kezelje a pakisztáni fiatalok radikalizálódásához valószínűsíthetően hozzájáruló egyenlőtlenségeket és társadalmi-gazdasági kérdéseket;

| 9. | megjegyzi, hogy a pakisztáni kormány világosan kifejezte tiltakozását a területén végrehajtott egyesült államokbeli dróntámadásokkal szemben; üdvözli az ENSZ-közgyűlés határozatát, amely felszólít a fegyveres drónok alkalmazására vonatkozó jogi keret részletesebb tisztázására; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a pakisztáni kormány világosan kifejezte tiltakozását a területén végrehajtott egyesült államokbeli dróntámadásokkal szemben; üdvözli az ENSZ-közgyűlés határozatát, amely felszólít a fegyveres drónok alkalmazására vonatkozó jogi keret részletesebb tisztázására;

| 10. | üdvözli Pakisztán hozzájárulását az államépítéshez és a megbékélési folyamathoz Afganisztánban, ideértve a béketárgyalások újraindításának elősegítésében nyújtott támogatását is; elvárja, hogy Pakisztán az afganisztáni elnökválasztások előtti időszakban és azt követően is megőrizze pozitív hozzáállását; aggodalmát fejezi ki a szomszédos hatalmak körében kialakuló geopolitikai verseny miatt az Afganisztán felett gyakorolt befolyás tekintetében a NATO harci egységek kivonását követően; |
| --- | --- |

10.

üdvözli Pakisztán hozzájárulását az államépítéshez és a megbékélési folyamathoz Afganisztánban, ideértve a béketárgyalások újraindításának elősegítésében nyújtott támogatását is; elvárja, hogy Pakisztán az afganisztáni elnökválasztások előtti időszakban és azt követően is megőrizze pozitív hozzáállását; aggodalmát fejezi ki a szomszédos hatalmak körében kialakuló geopolitikai verseny miatt az Afganisztán felett gyakorolt befolyás tekintetében a NATO harci egységek kivonását követően;

| 11. | reménykedik abban, hogy Pakisztán konstruktív szerepet vállal a regionális stabilitás előmozdításában, többek között a NATO és az uniós tagállamok afganisztáni jelenléte során a 2014 utáni időszakban, elmélyítve a háromoldalú párbeszéd formájában megvalósuló együttműködést Afganisztánnal és Indiával, Törökországgal, Kínával, Oroszországgal és az Egyesült Királysággal, valamint elősegítve a regionális együttműködést az ember-, kábítószer- és árucsempészet terén; |
| --- | --- |

11.

reménykedik abban, hogy Pakisztán konstruktív szerepet vállal a regionális stabilitás előmozdításában, többek között a NATO és az uniós tagállamok afganisztáni jelenléte során a 2014 utáni időszakban, elmélyítve a háromoldalú párbeszéd formájában megvalósuló együttműködést Afganisztánnal és Indiával, Törökországgal, Kínával, Oroszországgal és az Egyesült Királysággal, valamint elősegítve a regionális együttműködést az ember-, kábítószer- és árucsempészet terén;

| 12. | örömmel nyugtázza, hogy a közelmúltban kézzelfogható előrelépés történt a Pakisztán és India között folytatott párbeszédben – különös tekintettel a kereskedelemre és az emberek közötti kapcsolatokra –, amit mindkét fél konstruktív hozzáállása tett lehetővé; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a párbeszéd eredményeit érzékenyen befolyásolják a váratlan események, így például azok a folytonos incidensek, amelyekre a Kasmír pakisztáni és indiai megszállás alá vont területeit egymástól elválasztó ellenőrzési vonalon kerül sor; felkéri mindkét kormányzatot, hogy hasonló incidensek jövőbeli elkerülése érdekében biztosítsák a megfelelő parancsnoki láncot, a katonai személyzet elszámoltathatóságát és a katonai erők közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

12.

örömmel nyugtázza, hogy a közelmúltban kézzelfogható előrelépés történt a Pakisztán és India között folytatott párbeszédben – különös tekintettel a kereskedelemre és az emberek közötti kapcsolatokra –, amit mindkét fél konstruktív hozzáállása tett lehetővé; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a párbeszéd eredményeit érzékenyen befolyásolják a váratlan események, így például azok a folytonos incidensek, amelyekre a Kasmír pakisztáni és indiai megszállás alá vont területeit egymástól elválasztó ellenőrzési vonalon kerül sor; felkéri mindkét kormányzatot, hogy hasonló incidensek jövőbeli elkerülése érdekében biztosítsák a megfelelő parancsnoki láncot, a katonai személyzet elszámoltathatóságát és a katonai erők közötti párbeszédet;

| 13. | elismeri, hogy Pakisztánnak jogos érdeke fűződik stratégiai, gazdasági és energetikai kapcsolatok Kínával való kialakításához; fontosnak tartja, hogy a Pakisztán és Kína közötti szorosabb kapcsolatok erősítsék Dél-Ázsia geopolitikai stabilitását; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy Pakisztánnak jogos érdeke fűződik stratégiai, gazdasági és energetikai kapcsolatok Kínával való kialakításához; fontosnak tartja, hogy a Pakisztán és Kína közötti szorosabb kapcsolatok erősítsék Dél-Ázsia geopolitikai stabilitását;

| 14. | megjegyzi, hogy Pakisztán részéről a Sanghaji Együttműködési Szervezetben (SCO) vállalt teljes jogú tagság elnyerésére irányuló szándék annak örvendetes jele, hogy az ország fokozott közreműködésre törekszik a többoldalú kezdeményezésekben; ugyanakkor megállapítja a hivatalos együttműködési mechanizmus hiányát az SCO és az Unió között, és rámutat normatív alapjaik és a globális kérdésekkel kapcsolatos szemléletmódjuk közötti különbségekre; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy Pakisztán részéről a Sanghaji Együttműködési Szervezetben (SCO) vállalt teljes jogú tagság elnyerésére irányuló szándék annak örvendetes jele, hogy az ország fokozott közreműködésre törekszik a többoldalú kezdeményezésekben; ugyanakkor megállapítja a hivatalos együttműködési mechanizmus hiányát az SCO és az Unió között, és rámutat normatív alapjaik és a globális kérdésekkel kapcsolatos szemléletmódjuk közötti különbségekre;

| 15. | aggodalmát fejezi ki az arra vonatkozó hírek miatt, hogy Pakisztán atomfegyverek kivitelét fontolgatja harmadik országokba; elvárja az Uniótól és annak tagállamaitól, hogy a hírek hivatalos cáfolata ellenére is tegyék egyértelművé Pakisztán számára, hogy az atomfegyverek exportja elfogadhatatlan; felszólítja Pakisztánt mint atomfegyverrel rendelkező országot, hogy vezesse be a nukleáris fegyverekhez kapcsolódó know-how és anyagok kivitelének törvényes tilalmát, és aktívan járuljon hozzá a fegyverek elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítésekhez; úgy véli, hogy az atomsorompó-szerződés Pakisztán – és India – által történő aláírása és ratifikálása a békés regionális egymás mellett élés iránti határozott elkötelezettséggel kapcsolatos tanúbizonyságot jelentene és rendkívüli mértékben hozzájárulna az egész térség biztonságához; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki az arra vonatkozó hírek miatt, hogy Pakisztán atomfegyverek kivitelét fontolgatja harmadik országokba; elvárja az Uniótól és annak tagállamaitól, hogy a hírek hivatalos cáfolata ellenére is tegyék egyértelművé Pakisztán számára, hogy az atomfegyverek exportja elfogadhatatlan; felszólítja Pakisztánt mint atomfegyverrel rendelkező országot, hogy vezesse be a nukleáris fegyverekhez kapcsolódó know-how és anyagok kivitelének törvényes tilalmát, és aktívan járuljon hozzá a fegyverek elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítésekhez; úgy véli, hogy az atomsorompó-szerződés Pakisztán – és India – által történő aláírása és ratifikálása a békés regionális egymás mellett élés iránti határozott elkötelezettséggel kapcsolatos tanúbizonyságot jelentene és rendkívüli mértékben hozzájárulna az egész térség biztonságához;

| 16. | úgy véli, hogy a szélsőségek és a radikalizmus elleni küzdelem közvetlenül összefügg az erőteljesebb demokratizálódási folyamattal, és újólag megerősíti, hogy az Unió erősen érdekelt egy demokratikus, biztonságos és felelősségteljesen kormányzott, független igazságügyi rendszerrel és jó kormányzással rendelkező Pakisztánban, amely tiszteletben tartja a jogállamiságot és az emberi jogokat, baráti kapcsolatokat ápol szomszédaival, valamint stabilizáló hatást fejt ki a térségben, és nyomatékosítja egy ilyen Pakisztán iránti folyamatos támogatását; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a szélsőségek és a radikalizmus elleni küzdelem közvetlenül összefügg az erőteljesebb demokratizálódási folyamattal, és újólag megerősíti, hogy az Unió erősen érdekelt egy demokratikus, biztonságos és felelősségteljesen kormányzott, független igazságügyi rendszerrel és jó kormányzással rendelkező Pakisztánban, amely tiszteletben tartja a jogállamiságot és az emberi jogokat, baráti kapcsolatokat ápol szomszédaival, valamint stabilizáló hatást fejt ki a térségben, és nyomatékosítja egy ilyen Pakisztán iránti folyamatos támogatását;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok hagyományosan egy fejlődésre és kereskedelemre összpontosító keret égisze alatt fejlődtek ki; elismeréssel nyugtázza az uniós fejlesztési és humanitárius együttműködés kiemelkedő és tartós hozzájárulását, és üdvözli a döntést, hogy Pakisztán 2014-től jogosulttá válik arra, hogy részesüljön az Unió „GSP Plusz” rendszere által kínált előnyökből; sürgeti Pakisztánt, hogy teljes mértékben tegyen eleget az ehhez kapcsolódó vonatkozó feltételeknek, és felkéri a Bizottságot, hogy garantálja a megerősített ellenőrzés szigorú alkalmazását az új GSP-rendeletben foglaltak szerint, továbbá hangsúlyozza, hogy különösen az oktatás, a demokrácia kiépítése és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás terén folytatott együttműködésnek a továbbiakban is kiemelt figyelemben kell részesülnie; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok hagyományosan egy fejlődésre és kereskedelemre összpontosító keret égisze alatt fejlődtek ki; elismeréssel nyugtázza az uniós fejlesztési és humanitárius együttműködés kiemelkedő és tartós hozzájárulását, és üdvözli a döntést, hogy Pakisztán 2014-től jogosulttá válik arra, hogy részesüljön az Unió „GSP Plusz” rendszere által kínált előnyökből; sürgeti Pakisztánt, hogy teljes mértékben tegyen eleget az ehhez kapcsolódó vonatkozó feltételeknek, és felkéri a Bizottságot, hogy garantálja a megerősített ellenőrzés szigorú alkalmazását az új GSP-rendeletben foglaltak szerint, továbbá hangsúlyozza, hogy különösen az oktatás, a demokrácia kiépítése és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás terén folytatott együttműködésnek a továbbiakban is kiemelt figyelemben kell részesülnie;

| 18. | meggyőződése, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatoknak – a politikai párbeszéd kialakításával – mélyebbé és átfogóbbá kell válniuk, amelynek révén fenntartható az egyenlő felek közötti kölcsönös érdekeken alapuló kapcsolat; ebben az összefüggésben üdvözli az ötéves együttműködési terv elfogadását és az EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd elindítását – többek között a terrorizmus elleni politika, a leszerelés és a nonproliferáció, valamint a migráció, az oktatás és a kultúra tárgyában –, amelyek a politikai és biztonsági együttműködés növekvő fontosságát tükrözik; ugyanakkor nagyobb mértékű haladást vár el az együttműködési terv valamennyi területén; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatoknak – a politikai párbeszéd kialakításával – mélyebbé és átfogóbbá kell válniuk, amelynek révén fenntartható az egyenlő felek közötti kölcsönös érdekeken alapuló kapcsolat; ebben az összefüggésben üdvözli az ötéves együttműködési terv elfogadását és az EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd elindítását – többek között a terrorizmus elleni politika, a leszerelés és a nonproliferáció, valamint a migráció, az oktatás és a kultúra tárgyában –, amelyek a politikai és biztonsági együttműködés növekvő fontosságát tükrözik; ugyanakkor nagyobb mértékű haladást vár el az együttműködési terv valamennyi területén;

| 19. | ösztönzi mind az Uniót, mind Pakisztánt, hogy a végrehajtási folyamat keretében folytassanak együttműködést, az elért haladást pedig rendszeresen kövessék figyelemmel, hosszú távon elmélyítve az egymás közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi mind az Uniót, mind Pakisztánt, hogy a végrehajtási folyamat keretében folytassanak együttműködést, az elért haladást pedig rendszeresen kövessék figyelemmel, hosszú távon elmélyítve az egymás közötti párbeszédet;

| 20. | úgy véli, hogy a pakisztáni demokratikus átmenet mindvégig lehetőséget kínál az Unió számára ahhoz, hogy egyértelműbben politikai megközelítést érvényesítsen a kétoldalú kapcsolatok és a segítségnyújtás terén; úgy véli, hogy a Pakisztánnak nyújtott uniós támogatás keretében prioritásként kell kezelni a demokratikus intézmények megszilárdítását valamennyi szinten, továbbá az állami kapacitás és a jó kormányzás megerősítését, valamint a hatékony bűnüldöző és civil terrorizmusellenes struktúrák kiépítését, beleértve a független bírói kart, a polgári társadalom fokozott szerepvállalását és a szabad médiát; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a pakisztáni demokratikus átmenet mindvégig lehetőséget kínál az Unió számára ahhoz, hogy egyértelműbben politikai megközelítést érvényesítsen a kétoldalú kapcsolatok és a segítségnyújtás terén; úgy véli, hogy a Pakisztánnak nyújtott uniós támogatás keretében prioritásként kell kezelni a demokratikus intézmények megszilárdítását valamennyi szinten, továbbá az állami kapacitás és a jó kormányzás megerősítését, valamint a hatékony bűnüldöző és civil terrorizmusellenes struktúrák kiépítését, beleértve a független bírói kart, a polgári társadalom fokozott szerepvállalását és a szabad médiát;

| 21. | üdvözli e tekintetben a demokrácia átfogó támogatására irányuló, már működő programokat az uniós választási megfigyelő missziók 2008. és 2013. évi ajánlásainak végrehajtásával összefüggésben; |
| --- | --- |

21.

üdvözli e tekintetben a demokrácia átfogó támogatására irányuló, már működő programokat az uniós választási megfigyelő missziók 2008. és 2013. évi ajánlásainak végrehajtásával összefüggésben;

| 22. | felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy Pakisztánra vonatkozóan folytasson aprólékos és többdimenziós politikát, amely egyesíti az Unió rendelkezésére álló összes lényeges eszközt, így például a politikai párbeszédet, a biztonsági együttműködést, a kereskedelmet és a segítségnyújtást, összhangban az Unió külső fellépésre vonatkozó átfogó megközelítésével és szem előtt tartva a következő EU–Pakisztán csúcstalálkozó előkészületeit; |
| --- | --- |

22.

felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy Pakisztánra vonatkozóan folytasson aprólékos és többdimenziós politikát, amely egyesíti az Unió rendelkezésére álló összes lényeges eszközt, így például a politikai párbeszédet, a biztonsági együttműködést, a kereskedelmet és a segítségnyújtást, összhangban az Unió külső fellépésre vonatkozó átfogó megközelítésével és szem előtt tartva a következő EU–Pakisztán csúcstalálkozó előkészületeit;

| 23. | felkéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy az Unió Pakisztánnal kapcsolatos politikája a térségre vonatkozó tágabb stratégia összefüggésében, illetve egy ilyen stratégiába ágyazva valósuljon meg, ezáltal erősítve az uniós érdekeket Dél- és Közép-Ázsiában; fontosnak tartja, hogy egy célzott megközelítés biztosítása érdekében az Unió Pakisztánnal és más szomszédos országokkal, különösen Indiával, Kínával és Iránnal fenntartott kétoldalú kapcsolatainak keretében sor kerüljön az afganisztáni helyzetet érintő szakpolitikák megvitatására és összehangolására is; hangsúlyozza e tekintetben az Unió és az USA közötti fokozott szakpolitikai koordináció és regionális kérdésekről folytatott párbeszéd szükségességét; |
| --- | --- |

23.

felkéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy az Unió Pakisztánnal kapcsolatos politikája a térségre vonatkozó tágabb stratégia összefüggésében, illetve egy ilyen stratégiába ágyazva valósuljon meg, ezáltal erősítve az uniós érdekeket Dél- és Közép-Ázsiában; fontosnak tartja, hogy egy célzott megközelítés biztosítása érdekében az Unió Pakisztánnal és más szomszédos országokkal, különösen Indiával, Kínával és Iránnal fenntartott kétoldalú kapcsolatainak keretében sor kerüljön az afganisztáni helyzetet érintő szakpolitikák megvitatására és összehangolására is; hangsúlyozza e tekintetben az Unió és az USA közötti fokozott szakpolitikai koordináció és regionális kérdésekről folytatott párbeszéd szükségességét;

| 24. | úgy véli, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok jövőjét az Unió harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló, egyre fejlődő intézményi eszköztárának összefüggésében is mérlegelni kell, különös tekintettel a stratégiai partnerségek által képviselt együttműködési formára; újólag megismétli felhívását az együttműködési forma konceptuális finomhangolására, valamint egyértelműbb és következetesebb referenciaértékek kialakítására, többek között annak megállapítása érdekében, hogy Pakisztán valamikor a jövőben jogosulttá válhat-e arra – és milyen feltételek mellett –, hogy az Unió stratégiai partnerévé lépjen elő; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az Unió és Pakisztán közötti kapcsolatok jövőjét az Unió harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló, egyre fejlődő intézményi eszköztárának összefüggésében is mérlegelni kell, különös tekintettel a stratégiai partnerségek által képviselt együttműködési formára; újólag megismétli felhívását az együttműködési forma konceptuális finomhangolására, valamint egyértelműbb és következetesebb referenciaértékek kialakítására, többek között annak megállapítása érdekében, hogy Pakisztán valamikor a jövőben jogosulttá válhat-e arra – és milyen feltételek mellett –, hogy az Unió stratégiai partnerévé lépjen elő;

| 25. | újólag határozottan megismétli, hogy a kétoldalú kapcsolatokban elért előrelépések Pakisztán eddigi emberi jogi teljesítménye javításának függvényei, különös tekintettel az adósrabszolgaság, a gyermekmunka és az embercsempészet felszámolására, a nemi alapú erőszak megfékezésére, a nők és lányok jogainak megerősítésére – az oktatáshoz való hozzáféréshez való jogukat is ideértve –, a szólásszabadság és a független média biztosítására, továbbá a tolerancia és a kiszolgáltatott kisebbségek védelmének előmozdítására a megkülönböztetés valamennyi formája elleni hatékony küzdelem révén; elismeri, hogy ehhez a büntetlenség gyakorlatának megszüntetésére és egy mindenki számára hozzáférhető, valamennyi szinten megbízható jogi és igazságügyi rendszer kialakítására van szükség; |
| --- | --- |

25.

újólag határozottan megismétli, hogy a kétoldalú kapcsolatokban elért előrelépések Pakisztán eddigi emberi jogi teljesítménye javításának függvényei, különös tekintettel az adósrabszolgaság, a gyermekmunka és az embercsempészet felszámolására, a nemi alapú erőszak megfékezésére, a nők és lányok jogainak megerősítésére – az oktatáshoz való hozzáféréshez való jogukat is ideértve –, a szólásszabadság és a független média biztosítására, továbbá a tolerancia és a kiszolgáltatott kisebbségek védelmének előmozdítására a megkülönböztetés valamennyi formája elleni hatékony küzdelem révén; elismeri, hogy ehhez a büntetlenség gyakorlatának megszüntetésére és egy mindenki számára hozzáférhető, valamennyi szinten megbízható jogi és igazságügyi rendszer kialakítására van szükség;

| 26. | továbbra is mély aggodalommal tölti el az oktatás minősége és ehhez kapcsolódóan Pakisztán számos részében a nők riasztó helyzete; konkrét és látható intézkedéseket szorgalmaz a nők társadalmon belüli alapvető jogainak érvényre juttatása érdekében, ideértve a családon belüli erőszak elleni jogszabályok életbeléptetését, a becsületbeli gyilkosságokkal és a savval elkövetett támadásokkal kapcsolatos nyomozás és bűnvádi eljárás javítását célzó intézkedések meghozatalát, valamint a büntetlenséget megkönnyítő jogszabályok felülvizsgálatát; rámutat arra, hogy jobb hozzáférést kell biztosítani az oktatáshoz, valamint biztosítani kell a nők jobb munkaerő-piaci integrációját és az anyák egészségügyi ellátásának javítását; |
| --- | --- |

26.

továbbra is mély aggodalommal tölti el az oktatás minősége és ehhez kapcsolódóan Pakisztán számos részében a nők riasztó helyzete; konkrét és látható intézkedéseket szorgalmaz a nők társadalmon belüli alapvető jogainak érvényre juttatása érdekében, ideértve a családon belüli erőszak elleni jogszabályok életbeléptetését, a becsületbeli gyilkosságokkal és a savval elkövetett támadásokkal kapcsolatos nyomozás és bűnvádi eljárás javítását célzó intézkedések meghozatalát, valamint a büntetlenséget megkönnyítő jogszabályok felülvizsgálatát; rámutat arra, hogy jobb hozzáférést kell biztosítani az oktatáshoz, valamint biztosítani kell a nők jobb munkaerő-piaci integrációját és az anyák egészségügyi ellátásának javítását;

| 27. | ismételten súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos pakisztáni törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy indokul szolgáljanak a politikai és vallási kisebbségek cenzúrájához, büntetendőnek minősítéséhez, vád alá helyezéséhez és bizonyos esetekben tagjaik meggyilkolásához – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzon is; hangsúlyozza, hogy a reform vagy az istenkáromlással kapcsolatos jogszabályok eltörlésének megtagadása olyan környezetet teremt, ahol a kisebbségek folyamatosan kiszolgáltatottak maradnak; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy a jogszabályok felülvizsgálata vagy visszavonása felé vezető első lépésként léptessen életbe moratóriumot azok alkalmazására, valamint adott esetben folytasson nyomozást és kezdeményezzen bűnvádi eljárást a keresztény, az ahmadi és más kiszolgáltatott csoportok ellen irányuló, megfélemlítést célzó kampányok, fenyegetések és erőszakos cselekmények esetén; |
| --- | --- |

27.

ismételten súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos pakisztáni törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy indokul szolgáljanak a politikai és vallási kisebbségek cenzúrájához, büntetendőnek minősítéséhez, vád alá helyezéséhez és bizonyos esetekben tagjaik meggyilkolásához – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzon is; hangsúlyozza, hogy a reform vagy az istenkáromlással kapcsolatos jogszabályok eltörlésének megtagadása olyan környezetet teremt, ahol a kisebbségek folyamatosan kiszolgáltatottak maradnak; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy a jogszabályok felülvizsgálata vagy visszavonása felé vezető első lépésként léptessen életbe moratóriumot azok alkalmazására, valamint adott esetben folytasson nyomozást és kezdeményezzen bűnvádi eljárást a keresztény, az ahmadi és más kiszolgáltatott csoportok ellen irányuló, megfélemlítést célzó kampányok, fenyegetések és erőszakos cselekmények esetén;

| 28. | sürgeti konkrétan a pakisztáni hatóságokat, hogy vegyék őrizetbe és vonják eljárás alá az erőszakra uszító személyeket, illetve az iskolákkal és a kisebbségi csoportokkal, így például a síitákkal, köztük a hazara közösséggel, valamint az ahmadi és a keresztény közösséggel szembeni erőszakos támadásokért felelős egyéneket, és utasítsák a biztonsági erőket a szélsőséges csoportok támadásainak kitett személyek aktív védelmére, továbbá fogadjanak el törvényeket a családon belüli erőszakkal szemben, valamint vessenek véget az erőszakos eltüntetéseknek, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és az önkényes fogva tartásoknak, különösen Beludzsisztánban; |
| --- | --- |

28.

sürgeti konkrétan a pakisztáni hatóságokat, hogy vegyék őrizetbe és vonják eljárás alá az erőszakra uszító személyeket, illetve az iskolákkal és a kisebbségi csoportokkal, így például a síitákkal, köztük a hazara közösséggel, valamint az ahmadi és a keresztény közösséggel szembeni erőszakos támadásokért felelős egyéneket, és utasítsák a biztonsági erőket a szélsőséges csoportok támadásainak kitett személyek aktív védelmére, továbbá fogadjanak el törvényeket a családon belüli erőszakkal szemben, valamint vessenek véget az erőszakos eltüntetéseknek, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és az önkényes fogva tartásoknak, különösen Beludzsisztánban;

| 29. | elítéli a Pakisztánban élő keresztények és más vallási kisebbségek elleni összes támadást és elvárja, hogy Pakisztán fokozza a vallásszabadság és a meggyőződés szabadságának megóvására irányuló erőfeszítéseit többek között az istenkáromlás elleni szigorú törvények enyhítése és a halálbüntetés eltörlése felé történő elmozdulás révén; |
| --- | --- |

29.

elítéli a Pakisztánban élő keresztények és más vallási kisebbségek elleni összes támadást és elvárja, hogy Pakisztán fokozza a vallásszabadság és a meggyőződés szabadságának megóvására irányuló erőfeszítéseit többek között az istenkáromlás elleni szigorú törvények enyhítése és a halálbüntetés eltörlése felé történő elmozdulás révén;

| 30. | üdvözli a nemzeti emberi jogi bizottság létrehozására irányuló törvény 2012. évi elfogadását, és sürgeti a kormányt, hogy állítsa fel a bizottságot annak érdekében, hogy az megkezdhesse működését; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a nemzeti emberi jogi bizottság létrehozására irányuló törvény 2012. évi elfogadását, és sürgeti a kormányt, hogy állítsa fel a bizottságot annak érdekében, hogy az megkezdhesse működését;

| 31. | megjegyzi, hogy az Unió a pakisztáni termékek legfontosabb exportpartnere (2012-ben 22,6 %); úgy véli, hogy Pakisztán uniós kereskedelmi támogatása segítené a termelési módok diverzifikálásának és fejlesztésének előmozdítását, beleértve a feldolgozást is, támogatná a regionális integrációt és a technológiaátadást, elősegítené a hazai termelőkapacitás kialakítását vagy fejlesztését, valamint csökkentené a jövedelmi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy az Unió a pakisztáni termékek legfontosabb exportpartnere (2012-ben 22,6 %); úgy véli, hogy Pakisztán uniós kereskedelmi támogatása segítené a termelési módok diverzifikálásának és fejlesztésének előmozdítását, beleértve a feldolgozást is, támogatná a regionális integrációt és a technológiaátadást, elősegítené a hazai termelőkapacitás kialakítását vagy fejlesztését, valamint csökkentené a jövedelmi egyenlőtlenségeket;

| 32. | emlékeztet rá, hogy az Unió „GSP Plusz” rendszere – amelynek előnyeiből 2014-től kezdve Pakisztán is részesül – kizárólag olyan országok számára elérhető, amelyek kötelező jelleggel hozzájárultak ahhoz, hogy érvényesítik a nemzetközi emberi jogokat és a munkaügyi jogokat, valamint végrehajtják a környezetvédelemről és a jó kormányzásról szóló egyezményeket; hangsúlyozza különösen Pakisztánnak a VIII. mellékletben felsorolt megállapodások értelmében fennálló kötelezettségeit, és emlékezteti a Bizottságot hatékony végrehajtásuk nyomon követésére irányuló kötelezettségére; továbbá emlékeztet arra, hogy amennyiben egy ország „nem tartja tiszteletben kötelező erejű kötelezettségvállalásait”, időszakosan kivonják a „GSP Plusz” rendszer hatálya alól; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet rá, hogy az Unió „GSP Plusz” rendszere – amelynek előnyeiből 2014-től kezdve Pakisztán is részesül – kizárólag olyan országok számára elérhető, amelyek kötelező jelleggel hozzájárultak ahhoz, hogy érvényesítik a nemzetközi emberi jogokat és a munkaügyi jogokat, valamint végrehajtják a környezetvédelemről és a jó kormányzásról szóló egyezményeket; hangsúlyozza különösen Pakisztánnak a VIII. mellékletben felsorolt megállapodások értelmében fennálló kötelezettségeit, és emlékezteti a Bizottságot hatékony végrehajtásuk nyomon követésére irányuló kötelezettségére; továbbá emlékeztet arra, hogy amennyiben egy ország „nem tartja tiszteletben kötelező erejű kötelezettségvállalásait”, időszakosan kivonják a „GSP Plusz” rendszer hatálya alól;

| 33. | felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy tegyenek tényleges lépéseket a 36. sz. ILO-egyezmény végrehajtása felé, amelyet az ország konkrétan annak érdekében ratifikált, hogy lehetővé tegye a szakszervezetek működését, javítsa a munkakörülményeket és a biztonsági előírásokat, véget vessen a gyermekmunkának, valamint küzdjön a 3 millió női háztartási alkalmazott kizsákmányolásának legsúlyosabb formái ellen. |
| --- | --- |

33.

felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy tegyenek tényleges lépéseket a 36. sz. ILO-egyezmény végrehajtása felé, amelyet az ország konkrétan annak érdekében ratifikált, hogy lehetővé tegye a szakszervezetek működését, javítsa a munkakörülményeket és a biztonsági előírásokat, véget vessen a gyermekmunkának, valamint küzdjön a 3 millió női háztartási alkalmazott kizsákmányolásának legsúlyosabb formái ellen.

| 34. | felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy ígéretéhez hűen csatlakozzon az ILO/IFC irányításával megvalósuló, a foglalkoztatási körülmények javítására irányuló programhoz (Better Work Program) annak érdekében, hogy előmozdítsa a munkavállalók egészségvédelmi és biztonsági normáinak javítását; felszólítja az Ali Enterprises textilüzemben bekövetkezett tűzesetért közvetlenül és közvetett módon felelős szereplőket, köztük az ügyben érintett, társadalmi felelősségtudatot vizsgáló társaságot és az európai kiskereskedőket, hogy a túlélők számára fizessenek teljes körű, hosszú távú és tisztességes kártérítést; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy ígéretéhez hűen csatlakozzon az ILO/IFC irányításával megvalósuló, a foglalkoztatási körülmények javítására irányuló programhoz (Better Work Program) annak érdekében, hogy előmozdítsa a munkavállalók egészségvédelmi és biztonsági normáinak javítását; felszólítja az Ali Enterprises textilüzemben bekövetkezett tűzesetért közvetlenül és közvetett módon felelős szereplőket, köztük az ügyben érintett, társadalmi felelősségtudatot vizsgáló társaságot és az európai kiskereskedőket, hogy a túlélők számára fizessenek teljes körű, hosszú távú és tisztességes kártérítést;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Pakisztán kormányának és nemzetgyűlésének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Pakisztán kormányának és nemzetgyűlésének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/pakistan/docs/2012_feb_eu_pakistan_5_year_engagement_plan_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/131181.pdf

(3)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0060.

(5)  HL C 353. E, 2013.12.3., 323. o.

(6)  HL C 168. E, 2013.6.14., 119. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/79

---

P7_TA(2014)0209

Európa rakétavédelmi pajzsa

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása Európa rakétavédelmi pajzsáról és annak politikai és stratégiai következményeiről (2013/2170(INI))

(2017/C 378/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (7) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (7) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ 24. cikkére és 42. cikkének (2) bekezdésére, az EUMSZ 122. cikkére és 196. cikkére, valamint az EUMSZ 222. cikkéről szóló 37. nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 24. cikkére és 42. cikkének (2) bekezdésére, az EUMSZ 122. cikkére és 196. cikkére, valamint az EUMSZ 222. cikkéről szóló 37. nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, a 2008. december 11–12-i Európai Tanács által jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, a 2008. december 11–12-i Európai Tanács által jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a 2010. március 25–26-i Európai Tanács által jóváhagyott belső biztonsági stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a 2010. március 25–26-i Európai Tanács által jóváhagyott belső biztonsági stratégiájára,

| — | tekintettel az Európai Tanács közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. december 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. december 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete tagjainak védelmére és biztonságára vonatkozó stratégiai koncepcióra, amelyet a 2010. november 19–20-án Lisszabonban megrendezett NATO-csúcstalálkozón fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete tagjainak védelmére és biztonságára vonatkozó stratégiai koncepcióra, amelyet a 2010. november 19–20-án Lisszabonban megrendezett NATO-csúcstalálkozón fogadtak el,

| — | tekintettel a chicagói csúcstalálkozó nyilatkozatára, amelyet az Észak-atlanti Tanács 2012. május 20-i chicagói ülésén részt vevő állam- és kormányfők adtak ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a chicagói csúcstalálkozó nyilatkozatára, amelyet az Észak-atlanti Tanács 2012. május 20-i chicagói ülésén részt vevő állam- és kormányfők adtak ki,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0109/2014),

| A. | mivel a múltban már felmerült a ballisztikusrakéta-védelem kérdése, de a nukleáris fegyverek, az egyéb tömegpusztító fegyverek és a ballisztikus rakéták elterjedéséből fakadó megsokszorozódó fenyegetésekre tekintettel az elmúlt években vált igazán aktuálissá, ez utóbbiakra pedig az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (NATO) és az európai szövetségeseknek hatékony választ kell adniuk; |
| --- | --- |

A.

mivel a múltban már felmerült a ballisztikusrakéta-védelem kérdése, de a nukleáris fegyverek, az egyéb tömegpusztító fegyverek és a ballisztikus rakéták elterjedéséből fakadó megsokszorozódó fenyegetésekre tekintettel az elmúlt években vált igazán aktuálissá, ez utóbbiakra pedig az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (NATO) és az európai szövetségeseknek hatékony választ kell adniuk;

| B. | mivel a ballisztikus vagy egyéb típusú rakétatámadások elleni védelem az európai biztonság pozitív irányú fejlődését jelentheti a gyors nemzetközi biztonsági dinamikával összefüggésben, hiszen számos állami és nem állami szereplő olyan rakétatechnológiákat és különböző vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris védelmi (CBRN) képességeket fejleszt ki, amelyekkel európai területeket is el lehet érni; |
| --- | --- |

B.

mivel a ballisztikus vagy egyéb típusú rakétatámadások elleni védelem az európai biztonság pozitív irányú fejlődését jelentheti a gyors nemzetközi biztonsági dinamikával összefüggésben, hiszen számos állami és nem állami szereplő olyan rakétatechnológiákat és különböző vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris védelmi (CBRN) képességeket fejleszt ki, amelyekkel európai területeket is el lehet érni;

| C. | mivel a NATO a közös védelemre vonatkozó alapvető feladatának ellátása érdekében a ballisztikus rakéták elterjedéséből eredő növekvő fenyegetésekkel szemben a NATO európai tagállamainak teljes lakosságára, területére és haderejére kiterjedő teljes körű lefedettség és védelem céljából egy ballisztikusrakéta-védelmi képesség kifejlesztésén dolgozik; |
| --- | --- |

C.

mivel a NATO a közös védelemre vonatkozó alapvető feladatának ellátása érdekében a ballisztikus rakéták elterjedéséből eredő növekvő fenyegetésekkel szemben a NATO európai tagállamainak teljes lakosságára, területére és haderejére kiterjedő teljes körű lefedettség és védelem céljából egy ballisztikusrakéta-védelmi képesség kifejlesztésén dolgozik;

| D. | mivel az Egyesült Államoknak a ballisztikusrakéta-védelmi rendszerhez való alapvető hozzájárulása megerősíti az elkötelezettségét a NATO, Európa és az európai szövetségesek biztonsága iránt, és jelzi a transzatlanti kapcsolat fontosságát, tekintve, hogy Romániában már rendelkezésre állnak e berendezések, míg Lengyelországban a közeljövőben tervezik telepítésüket; |
| --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Államoknak a ballisztikusrakéta-védelmi rendszerhez való alapvető hozzájárulása megerősíti az elkötelezettségét a NATO, Európa és az európai szövetségesek biztonsága iránt, és jelzi a transzatlanti kapcsolat fontosságát, tekintve, hogy Romániában már rendelkezésre állnak e berendezések, míg Lengyelországban a közeljövőben tervezik telepítésüket;

| E. | mivel a közös biztonság- és védelempolitika – ahogyan azt az Európai Tanács 2013. december 19-én megerősítette – a NATO-val egymást teljes körűen kiegészítve, az Unió és a NATO stratégiai partnerségének megállapított keretei között fog kibontakozni; |
| --- | --- |

E.

mivel a közös biztonság- és védelempolitika – ahogyan azt az Európai Tanács 2013. december 19-én megerősítette – a NATO-val egymást teljes körűen kiegészítve, az Unió és a NATO stratégiai partnerségének megállapított keretei között fog kibontakozni;

| 1. | amellett érvel, hogy a ballisztikusrakéta-védelmi technológiák fejlődésével és alkalmazásával új lendületet kap az európai biztonság, amely miatt a tagállamoknak figyelembe kell venniük a ballisztikusrakéta-védelem biztonságukra tett hatását; |
| --- | --- |

1.

amellett érvel, hogy a ballisztikusrakéta-védelmi technológiák fejlődésével és alkalmazásával új lendületet kap az európai biztonság, amely miatt a tagállamoknak figyelembe kell venniük a ballisztikusrakéta-védelem biztonságukra tett hatását;

| 2. | emlékeztet, hogy a NATO ballisztikusrakéta-védelmi intézkedéseit annak érdekében fejlesztették ki, hogy a tagállamokat megvédjék az esetleges ballisztikusrakéta-támadásoktól; felhívja az alelnököt/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a ballisztikusrakéta-védelem kérdésére tekintettel olyan stratégiai partnerséget tartson fenn a NATO-val, amely valamennyi uniós tagállamnak teljes körű lefedettséget és védelmet biztosít, elkerülve olyan helyzet kialakulását, amelyben a tagállamoknak kínált biztonság bármilyen szempontból differenciált lenne; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy a NATO ballisztikusrakéta-védelmi intézkedéseit annak érdekében fejlesztették ki, hogy a tagállamokat megvédjék az esetleges ballisztikusrakéta-támadásoktól; felhívja az alelnököt/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a ballisztikusrakéta-védelem kérdésére tekintettel olyan stratégiai partnerséget tartson fenn a NATO-val, amely valamennyi uniós tagállamnak teljes körű lefedettséget és védelmet biztosít, elkerülve olyan helyzet kialakulását, amelyben a tagállamoknak kínált biztonság bármilyen szempontból differenciált lenne;

| 3. | üdvözli a NATO ideiglenes ballisztikusrakéta-védelmi képességének elérését, ami a rendelkezésre álló lehetőségek keretein belül maximális lefedettséget biztosít a NATO dél-európai tagállamai lakosságának, területének és haderőinek ballisztikusrakéta-támadásokkal szembeni védelméhez; üdvözli ugyanakkor azt a célt, hogy az évtized végére teljes körű lefedettséget és védelmet biztosítsanak a NATO európai tagállamai számára; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a NATO ideiglenes ballisztikusrakéta-védelmi képességének elérését, ami a rendelkezésre álló lehetőségek keretein belül maximális lefedettséget biztosít a NATO dél-európai tagállamai lakosságának, területének és haderőinek ballisztikusrakéta-támadásokkal szembeni védelméhez; üdvözli ugyanakkor azt a célt, hogy az évtized végére teljes körű lefedettséget és védelmet biztosítsanak a NATO európai tagállamai számára;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kezdeményezései, például az összevonás és megosztás, hasznosnak bizonyulhatnak a tagállamok között a ballisztikusrakéta-védelem területein folytatott együttműködés megerősítésében és a közös kutatási-fejlesztési munka elvégzésében; megjegyzi, hogy az ilyen együttműködés hosszú távon az európai védelmi ipar további konszolidációjához is vezethet; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kezdeményezései, például az összevonás és megosztás, hasznosnak bizonyulhatnak a tagállamok között a ballisztikusrakéta-védelem területein folytatott együttműködés megerősítésében és a közös kutatási-fejlesztési munka elvégzésében; megjegyzi, hogy az ilyen együttműködés hosszú távon az európai védelmi ipar további konszolidációjához is vezethet;

| 5. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, a Bizottságot, az Európai Védelmi Ügynökséget és a Tanácsot, hogy jövőbeli biztonsági stratégiáiba, tanulmányaiba és fehér könyveibe építse be a ballisztikusrakéta-védelem kérdését; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, a Bizottságot, az Európai Védelmi Ügynökséget és a Tanácsot, hogy jövőbeli biztonsági stratégiáiba, tanulmányaiba és fehér könyveibe építse be a ballisztikusrakéta-védelem kérdését;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság és a költségvetési megszorítások miatt nem fordítanak elegendő forrást a megfelelő védelmi képességek fenntartására, ami az Unió katonai képességeinek és ipari kapacitásának csökkenéséhez vezet; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság és a költségvetési megszorítások miatt nem fordítanak elegendő forrást a megfelelő védelmi képességek fenntartására, ami az Unió katonai képességeinek és ipari kapacitásának csökkenéséhez vezet;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a NATO ballisztikusrakéta-védelmi rendszere semmilyen szempontból nem irányul Oroszországra, és hogy a NATO kész együttműködni Oroszországgal, azt a feltevést alapul véve, hogy két független rakétavédelmi rendszer – a NATO és Oroszország ballisztikusrakéta-védelmi rendszere – közötti együttműködésről lenne szó; hangsúlyozza, hogy bár az Oroszországgal folytatott hatékony együttműködés mérhető előnyökkel járhat, azt a teljes körű kölcsönösség és átláthatóság alapján kell megteremteni, mivel a kölcsönös bizalom növelése alapvető fontosságú az ilyen együttműködés fokozatos fejlesztéséhez; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az orosz rakéták NATO és uniós határok közelébe való telepítése ezzel ellentétes hatást vált ki; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a NATO ballisztikusrakéta-védelmi rendszere semmilyen szempontból nem irányul Oroszországra, és hogy a NATO kész együttműködni Oroszországgal, azt a feltevést alapul véve, hogy két független rakétavédelmi rendszer – a NATO és Oroszország ballisztikusrakéta-védelmi rendszere – közötti együttműködésről lenne szó; hangsúlyozza, hogy bár az Oroszországgal folytatott hatékony együttműködés mérhető előnyökkel járhat, azt a teljes körű kölcsönösség és átláthatóság alapján kell megteremteni, mivel a kölcsönös bizalom növelése alapvető fontosságú az ilyen együttműködés fokozatos fejlesztéséhez; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az orosz rakéták NATO és uniós határok közelébe való telepítése ezzel ellentétes hatást vált ki;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és a NATO főtitkárának. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és a NATO főtitkárának.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/81

---

P7_TA(2014)0210

Az európai halászati ágazat és az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazat helyzetéről és jövőbeli perspektíváiról az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás összefüggésében (2013/2179(INI))

(2017/C 378/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének az Unió és a világ többi része közötti kapcsolatokról szóló (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének az Unió és a világ többi része közötti kapcsolatokról szóló (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) (IUU-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) (IUU-rendelet),

| — | tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2010–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2010–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel a kiskereskedelmi ellátási láncokon belüli visszaélésekről szóló, 2013. január 22-i E-000618/2013. számú, valamint a Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásról és a konzerviparon belüli gyermekmunkáról szóló, 2013. március 13-i E-002894/2013. számú, írásbeli választ igénylő kérdésre és a Bizottság azokra adott válaszaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskereskedelmi ellátási láncokon belüli visszaélésekről szóló, 2013. január 22-i E-000618/2013. számú, valamint a Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásról és a konzerviparon belüli gyermekmunkáról szóló, 2013. március 13-i E-002894/2013. számú, írásbeli választ igénylő kérdésre és a Bizottság azokra adott válaszaira,

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0130/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0130/2014),

| A. | mivel az európai halászati ágazat kilábalóban van abból a válságból, amely a halászatot, a feldolgozóipart és az akvakultúra-ágazatot sújtotta, és mivel ez a helyzet drámai mértékben gyengítette versenyképességét, különösen a globális piac liberalizációja közepette, amikor egyidejűleg néhány, tengeri erőforrásokban bővelkedő fejlődő ország új halászati nagyhatalommá kezd válni; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai halászati ágazat kilábalóban van abból a válságból, amely a halászatot, a feldolgozóipart és az akvakultúra-ágazatot sújtotta, és mivel ez a helyzet drámai mértékben gyengítette versenyképességét, különösen a globális piac liberalizációja közepette, amikor egyidejűleg néhány, tengeri erőforrásokban bővelkedő fejlődő ország új halászati nagyhatalommá kezd válni;

| B. | mivel az európai halászati ágazat és feldolgozóipar kulcsfontosságú az európai polgárok élelmiszer-ellátása és az e tevékenységektől jelentős mértékben függő part menti területeken lakók megélhetésének biztosítása szempontjából; mivel az ágazat fennmaradása kerül veszélybe, ha az EU liberalizálja a halászati termékek kereskedelmét a termékeiket a kulcsfontosságú közösségi piacra exportálni kívánó fejlődő országokkal, különösen, ha nulla vámtételt biztosít; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai halászati ágazat és feldolgozóipar kulcsfontosságú az európai polgárok élelmiszer-ellátása és az e tevékenységektől jelentős mértékben függő part menti területeken lakók megélhetésének biztosítása szempontjából; mivel az ágazat fennmaradása kerül veszélybe, ha az EU liberalizálja a halászati termékek kereskedelmét a termékeiket a kulcsfontosságú közösségi piacra exportálni kívánó fejlődő országokkal, különösen, ha nulla vámtételt biztosít;

| C. | mivel a világon az EU importálja a legtöbb halászati terméket, és mivel az importfüggőség a közösségi piacot az exportőrök szemében roppant vonzóvá teszi, különösen annak fényében, hogy a halászati termékek iránti kereslet az Unióban évente 1,5 %-kal nő; |
| --- | --- |

C.

mivel a világon az EU importálja a legtöbb halászati terméket, és mivel az importfüggőség a közösségi piacot az exportőrök szemében roppant vonzóvá teszi, különösen annak fényében, hogy a halászati termékek iránti kereslet az Unióban évente 1,5 %-kal nő;

| D. | mivel Thaiföld a tonhalkonzerv-előállítás tekintetében a világ termelésének 46 %-át adja és ezzel világviszonylatban az első helyen áll, és mivel az Unióba irányuló tonhalkonzerv-kivitele meghaladja az évi 90 000 tonnát, a harmadik országokból származó uniós importnak pedig csaknem 20 %-át teszi ki, és a thaiföldi halászati termékek fő exportpiacait az Egyesült Államok, az EU és Japán jelentik; |
| --- | --- |

D.

mivel Thaiföld a tonhalkonzerv-előállítás tekintetében a világ termelésének 46 %-át adja és ezzel világviszonylatban az első helyen áll, és mivel az Unióba irányuló tonhalkonzerv-kivitele meghaladja az évi 90 000 tonnát, a harmadik országokból származó uniós importnak pedig csaknem 20 %-át teszi ki, és a thaiföldi halászati termékek fő exportpiacait az Egyesült Államok, az EU és Japán jelentik;

| E. | mivel konzervipara számára világviszonylatban Thaiföld importálja a legtöbb friss, hűtött és fagyasztott tonhalat; |
| --- | --- |

E.

mivel konzervipara számára világviszonylatban Thaiföld importálja a legtöbb friss, hűtött és fagyasztott tonhalat;

| F. | mivel a tonhalfogyasztás 80 %-a konzerv formájában történik, és mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) FISHSTAT adatbázisának legfrissebb rendelkezésre álló adatai alapján a világon előállított tonhalkonzervek és feldolgozott tonhaltermékek 21 %-át az EU-ban, míg 79 %-át harmadik, javarészt fejlődő országokban gyártják; |
| --- | --- |

F.

mivel a tonhalfogyasztás 80 %-a konzerv formájában történik, és mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) FISHSTAT adatbázisának legfrissebb rendelkezésre álló adatai alapján a világon előállított tonhalkonzervek és feldolgozott tonhaltermékek 21 %-át az EU-ban, míg 79 %-át harmadik, javarészt fejlődő országokban gyártják;

| G. | mivel az EU számára Thaiföld kereskedelmi, gazdasági és stratégiai jelentőséggel bír, és az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás komoly előnyökkel jár az EU gazdaságának egésze számára; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU számára Thaiföld kereskedelmi, gazdasági és stratégiai jelentőséggel bír, és az EU és Thaiföld közötti szabadkereskedelmi megállapodás komoly előnyökkel jár az EU gazdaságának egésze számára;

| H. | mivel az Unió támogatja az ASEAN (a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége) országai közötti regionális integrációt, és mivel a Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodás elengedhetetlen fontosságú sarokköve ennek a folyamatnak, melynek végső célja egy régióközi szabadkereskedelmi megállapodás jövőbeni megkötése; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió támogatja az ASEAN (a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége) országai közötti regionális integrációt, és mivel a Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodás elengedhetetlen fontosságú sarokköve ennek a folyamatnak, melynek végső célja egy régióközi szabadkereskedelmi megállapodás jövőbeni megkötése;

| I. | mivel az Unió számára 2007 óta kiemelt cél volt az EU–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodás megkötése, Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr, Thaiföld, Brunei és Vietnam bevonásának reményével; mivel az e regionális megállapodással kapcsolatos tárgyalások megrekedése vezetett az ASEAN-tagországokkal, köztük Thaifölddel való kétoldalú tárgyalások megindításához, azzal a politikai kötelezettségvállalással, hogy a szabadkereskedelmi megállapodást két éven belül megkötik; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió számára 2007 óta kiemelt cél volt az EU–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodás megkötése, Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr, Thaiföld, Brunei és Vietnam bevonásának reményével; mivel az e regionális megállapodással kapcsolatos tárgyalások megrekedése vezetett az ASEAN-tagországokkal, köztük Thaifölddel való kétoldalú tárgyalások megindításához, azzal a politikai kötelezettségvállalással, hogy a szabadkereskedelmi megállapodást két éven belül megkötik;

| J. | mivel Thaiföldet, Indonéziát és a Fülöp-szigeteket is beleértve a Közép- és Nyugat-csendes-óceáni térség adja a világ tonhalkonzerv-termelésének csaknem felét; |
| --- | --- |

J.

mivel Thaiföldet, Indonéziát és a Fülöp-szigeteket is beleértve a Közép- és Nyugat-csendes-óceáni térség adja a világ tonhalkonzerv-termelésének csaknem felét;

| K. | mivel a tonhalkonzervgyártókat és a tonhalfilé-termelést érintő változások együtt jártak azzal a tendenciával, hogy a halat globális szinten az alacsony gyártási költségekkel rendelkező, a nyersanyag közelében fekvő feldolgozó országokba – így Thaiföldre, a Fülöp-szigetekre, Indonéziába, Pápua Új-Guineába és Ecuadorba – szállítják, illetve hogy a tonhalkonzerv előállításában és exportjában érintett országok száma egyre nő; |
| --- | --- |

K.

mivel a tonhalkonzervgyártókat és a tonhalfilé-termelést érintő változások együtt jártak azzal a tendenciával, hogy a halat globális szinten az alacsony gyártási költségekkel rendelkező, a nyersanyag közelében fekvő feldolgozó országokba – így Thaiföldre, a Fülöp-szigetekre, Indonéziába, Pápua Új-Guineába és Ecuadorba – szállítják, illetve hogy a tonhalkonzerv előállításában és exportjában érintett országok száma egyre nő;

| L. | mivel az Unióba irányuló tonhalkészítmények és tonhalkonzervek fő exportőrjei Thaiföld és a Fülöp-szigetek, és mivel a Thaiföldről származó behozatal 20 %-kal nőtt, míg a Fülöp-szigetekről érkező 5 %-kal csökkent; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unióba irányuló tonhalkészítmények és tonhalkonzervek fő exportőrjei Thaiföld és a Fülöp-szigetek, és mivel a Thaiföldről származó behozatal 20 %-kal nőtt, míg a Fülöp-szigetekről érkező 5 %-kal csökkent;

| M. | mivel a tonhalkonzerveket és tonhalkészítményeket érintő vámcsökkentés hatással lehet az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok és az általános preferenciarendszer (GSP+) kedvezményezettjei számára biztosított kedvezményekre, amelyek keretében a harmadik országok vámkedvezményekért cserébe vállalják bizonyos – így például az emberi és munkavállalói jogok tiszteletben tartását, a környezetvédelmet és a jó kormányzást célzó – intézkedések bevezetését; |
| --- | --- |

M.

mivel a tonhalkonzerveket és tonhalkészítményeket érintő vámcsökkentés hatással lehet az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok és az általános preferenciarendszer (GSP+) kedvezményezettjei számára biztosított kedvezményekre, amelyek keretében a harmadik országok vámkedvezményekért cserébe vállalják bizonyos – így például az emberi és munkavállalói jogok tiszteletben tartását, a környezetvédelmet és a jó kormányzást célzó – intézkedések bevezetését;

| N. | mivel a vámcsökkentés az európai piacot is torzítaná, hiszen az uniós tonhalkonzervipar javarészt a halászattól jelentős mértékben függő régiókban, Galiciában, Bretagne-ban, az Azori-szigeteken (amely legkülső régió), Baszkföldön és Szardínián található; mivel az uniós tonhalfeldolgozó ipar a világ második legjelentősebb tonhalkonzerv-előállítója, és hosszú múltra visszatekintő tevékenysége alapvető fontosságú mind a hozzáadott érték létrehozása, mind a lehető legmagasabb szintű társadalmi, környezeti, higiéniai és egészségvédelmi normákat biztosító munkahelyek Unión belüli létrehozása szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel a vámcsökkentés az európai piacot is torzítaná, hiszen az uniós tonhalkonzervipar javarészt a halászattól jelentős mértékben függő régiókban, Galiciában, Bretagne-ban, az Azori-szigeteken (amely legkülső régió), Baszkföldön és Szardínián található; mivel az uniós tonhalfeldolgozó ipar a világ második legjelentősebb tonhalkonzerv-előállítója, és hosszú múltra visszatekintő tevékenysége alapvető fontosságú mind a hozzáadott érték létrehozása, mind a lehető legmagasabb szintű társadalmi, környezeti, higiéniai és egészségvédelmi normákat biztosító munkahelyek Unión belüli létrehozása szempontjából;

| O. | mivel a preferenciális származási szabályok fő célja annak megállapítása, hogy elegendő gazdasági kapcsolat áll-e fenn az Unióba behozott termékek és az EU által preferenciális kedvezményben részesített országok között, annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményeket ne fordíthassák jogtalanul más, azokban részesíteni nem kívánt országok javára; |
| --- | --- |

O.

mivel a preferenciális származási szabályok fő célja annak megállapítása, hogy elegendő gazdasági kapcsolat áll-e fenn az Unióba behozott termékek és az EU által preferenciális kedvezményben részesített országok között, annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményeket ne fordíthassák jogtalanul más, azokban részesíteni nem kívánt országok javára;

| P. | mivel a halászati termékek kereskedelméről folyó vitában egy természeti erőforrás kereskedelméről van szó, amelynek fenntarthatóságát számos tényező, így többek között a megfelelő halászati gazdálkodás, a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása, a jogellenes halászat féken tartása, a környezetszennyezés, az éghajlatváltozás és a piaci kereslet is befolyásolja; mivel e külső tényezők mind befolyásolják a halászati termékek nemzetközi kereskedelmét, és mivel ezért a halászati termékekre érzékeny, különleges védelemre szoruló termékekként kell tekinteni; |
| --- | --- |

P.

mivel a halászati termékek kereskedelméről folyó vitában egy természeti erőforrás kereskedelméről van szó, amelynek fenntarthatóságát számos tényező, így többek között a megfelelő halászati gazdálkodás, a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása, a jogellenes halászat féken tartása, a környezetszennyezés, az éghajlatváltozás és a piaci kereslet is befolyásolja; mivel e külső tényezők mind befolyásolják a halászati termékek nemzetközi kereskedelmét, és mivel ezért a halászati termékekre érzékeny, különleges védelemre szoruló termékekként kell tekinteni;

| Q. | mivel a megfelelő és folyamatos alapanyag-ellátás elengedhetetlen az uniós tonhalfeldolgozó vállalatok fennmaradásához és gazdasági fejlődéséhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a megfelelő és folyamatos alapanyag-ellátás elengedhetetlen az uniós tonhalfeldolgozó vállalatok fennmaradásához és gazdasági fejlődéséhez;

| R. | mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szerint a szabad kereskedelem a növekedés egyik eszköze, melynek célja a társadalmi, gazdasági és környezeti szempontból fenntartható fejlődés; |
| --- | --- |

R.

mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szerint a szabad kereskedelem a növekedés egyik eszköze, melynek célja a társadalmi, gazdasági és környezeti szempontból fenntartható fejlődés;

| S. | mivel ezzel összefüggésben a kereskedelmi szabályok alapvető eszközt jelentenek a kereskedelem gyümölcsözőségének biztosításához és az egészség- és a környezetvédelmi célok megvalósításához, valamint a természeti erőforrásokkal való helyes gazdálkodás szavatolásához; |
| --- | --- |

S.

mivel ezzel összefüggésben a kereskedelmi szabályok alapvető eszközt jelentenek a kereskedelem gyümölcsözőségének biztosításához és az egészség- és a környezetvédelmi célok megvalósításához, valamint a természeti erőforrásokkal való helyes gazdálkodás szavatolásához;

| T. | mivel a globalizáció következtében nagymértékben nőtt a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott halmennyiség, és mivel általános az aggály, hogy sok termelő ország nem rendelkezik a fenntartható halászati gazdálkodáshoz és/vagy az állomány fenntartható kiaknázásához, a megfelelő egészségvédelmi és higiéniai színvonal biztosításához, a halászat és az akvakultúra környezeti hatásainak enyhítéséhez, az emberi jogok általános szavatolásához, valamint a munkavállalói jogok és a szociális feltételek előmozdításához szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

T.

mivel a globalizáció következtében nagymértékben nőtt a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott halmennyiség, és mivel általános az aggály, hogy sok termelő ország nem rendelkezik a fenntartható halászati gazdálkodáshoz és/vagy az állomány fenntartható kiaknázásához, a megfelelő egészségvédelmi és higiéniai színvonal biztosításához, a halászat és az akvakultúra környezeti hatásainak enyhítéséhez, az emberi jogok általános szavatolásához, valamint a munkavállalói jogok és a szociális feltételek előmozdításához szükséges eszközökkel;

| U. | mivel az Unió egyes kereskedelmi partnerei hiányosságokat mutatnak a halászat fenntartható fejlesztésének három – társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi – területén; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió egyes kereskedelmi partnerei hiányosságokat mutatnak a halászat fenntartható fejlesztésének három – társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi – területén;

| V. | mivel a fenntartható tonhalgazdálkodást az öt regionális halászati gazdálkodási szervezet biztosítja; mivel a tonhalállomány fenntarthatóságának biztosításához elengedhetetlen az államok és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti nemzetközi együttműködés; |
| --- | --- |

V.

mivel a fenntartható tonhalgazdálkodást az öt regionális halászati gazdálkodási szervezet biztosítja; mivel a tonhalállomány fenntarthatóságának biztosításához elengedhetetlen az államok és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti nemzetközi együttműködés;

| W. | mivel a közelmúltban az ILO és különböző nem kormányzati szervezetek is komoly hiányosságokat tártak fel a thaiföldi halászati ágazatban a szociális és munkaügyi körülmények és az emberi jogok tiszteletben tartása terén; mivel a média rámutatott, a thaiföldi kormány pedig elismerte, hogy a thaiföldi halászati ágazat egy adott szegmensében – emberkereskedelem útján érkezett bevándorlókkal – kényszermunkát végeztetnek, továbbá két thaiföldi multinacionális tonhalfeldolgozó vállalat gyermekmunkát alkalmaz; |
| --- | --- |

W.

mivel a közelmúltban az ILO és különböző nem kormányzati szervezetek is komoly hiányosságokat tártak fel a thaiföldi halászati ágazatban a szociális és munkaügyi körülmények és az emberi jogok tiszteletben tartása terén; mivel a média rámutatott, a thaiföldi kormány pedig elismerte, hogy a thaiföldi halászati ágazat egy adott szegmensében – emberkereskedelem útján érkezett bevándorlókkal – kényszermunkát végeztetnek, továbbá két thaiföldi multinacionális tonhalfeldolgozó vállalat gyermekmunkát alkalmaz;

| X. | mivel a FAO megállapítása szerint gyakori, hogy a szomszédos parti államok a thai halászhajókat lefoglalják, és kapitányukat jogellenes halászattal vagy a kizárólagos gazdasági övezetükbe való jogellenes behatolással vádolják meg; |
| --- | --- |

X.

mivel a FAO megállapítása szerint gyakori, hogy a szomszédos parti államok a thai halászhajókat lefoglalják, és kapitányukat jogellenes halászattal vagy a kizárólagos gazdasági övezetükbe való jogellenes behatolással vádolják meg;

| Y. | mivel 2013-ban a spanyol hatóságok megtagadták az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság gazdálkodási intézkedéseinek meg nem felelő, ezért jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató, ghánai lobogó alatt közlekedő hajókról származó tonhalfélék kirakodásának és forgalmazásának engedélyezését, és mivel a halászhajók többsége thaiföldi magánvállalatok érdekeltségi körébe tartozott; |
| --- | --- |

Y.

mivel 2013-ban a spanyol hatóságok megtagadták az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság gazdálkodási intézkedéseinek meg nem felelő, ezért jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató, ghánai lobogó alatt közlekedő hajókról származó tonhalfélék kirakodásának és forgalmazásának engedélyezését, és mivel a halászhajók többsége thaiföldi magánvállalatok érdekeltségi körébe tartozott;

| Z. | mivel az utóbbi hónapokban az Unióban számos Thaiföldről importált tonhalkonzerv-szállítmány átvételét tagadták meg a hőkezelés – az emberi egészségre egyébként veszélyt jelentő mikroorganizmusok elpusztításához alapvető fontosságú eljárás – nem megfelelő elvégzése miatt; |
| --- | --- |

Z.

mivel az utóbbi hónapokban az Unióban számos Thaiföldről importált tonhalkonzerv-szállítmány átvételét tagadták meg a hőkezelés – az emberi egészségre egyébként veszélyt jelentő mikroorganizmusok elpusztításához alapvető fontosságú eljárás – nem megfelelő elvégzése miatt;

| 1. | kéri, hogy kezeljék érzékeny termékként a Thaiföldről importált olyan haltermékeket (például a tonhalkonzerveket), amelyek megzavarhatják e termékek uniós termelését és piacát; továbbá úgy véli, hogy a thaiföldi tonhalkonzerv és feldolgozott tonhal fokozottabb bejutására vonatkozóan további döntéseket – az uniós halfeldolgozó ágazatra és a tengeri eredetű élelmiszerek forgalmazására esetlegesen gyakorolt hatások elemzése és értékelése érdekében – csak alapos hatásvizsgálatokat követően és az ágazattal szoros együttműködésben lehet hozni; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy kezeljék érzékeny termékként a Thaiföldről importált olyan haltermékeket (például a tonhalkonzerveket), amelyek megzavarhatják e termékek uniós termelését és piacát; továbbá úgy véli, hogy a thaiföldi tonhalkonzerv és feldolgozott tonhal fokozottabb bejutására vonatkozóan további döntéseket – az uniós halfeldolgozó ágazatra és a tengeri eredetű élelmiszerek forgalmazására esetlegesen gyakorolt hatások elemzése és értékelése érdekében – csak alapos hatásvizsgálatokat követően és az ágazattal szoros együttműködésben lehet hozni;

| 2. | kéri, hogy a thaiföldi hal-, rák- és kagylófélékből készült konzervek és készítmények uniós piacra való behozatalára továbbra is vonatkozzon a jelenlegi vámtarifa, tehát ezek maradjanak ki a vámcsökkentésekből; javasolja, hogy a közösségi tonhalfeldolgozó ipar versenyképességének megőrzése, valamint az ezen – 25 000 közvetlen és 54 000 közvetett munkahelyet biztosító – uniós ágazathoz kapcsolódó jelentős tevékenység és társadalmi dimenzió fenntartása érdekében vámcsökkentések bevezetése esetén kerüljenek meghatározásra hosszú átmeneti időszakok és részleges liberalizációval kapcsolatos kötelezettségvállalások – ideértve a kvóták bevezetését – a hal-, rák- és kagylófélékből készült konzervekre és készítményekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy a thaiföldi hal-, rák- és kagylófélékből készült konzervek és készítmények uniós piacra való behozatalára továbbra is vonatkozzon a jelenlegi vámtarifa, tehát ezek maradjanak ki a vámcsökkentésekből; javasolja, hogy a közösségi tonhalfeldolgozó ipar versenyképességének megőrzése, valamint az ezen – 25 000 közvetlen és 54 000 közvetett munkahelyet biztosító – uniós ágazathoz kapcsolódó jelentős tevékenység és társadalmi dimenzió fenntartása érdekében vámcsökkentések bevezetése esetén kerüljenek meghatározásra hosszú átmeneti időszakok és részleges liberalizációval kapcsolatos kötelezettségvállalások – ideértve a kvóták bevezetését – a hal-, rák- és kagylófélékből készült konzervekre és készítményekre vonatkozóan;

| 3. | felszólít arra, hogy adott esetben bármilyen vámengedmény vagy más szabályozás bevezetését megelőzően készüljenek alapos hatástanulmányok annak vizsgálata és elemzése érdekében, hogy milyen hatással járnak ezek az engedmények vagy szabályok a tengeri eredetű élelmiszerek uniós feldolgozóiparára és forgalomba hozatalára; |
| --- | --- |

3.

felszólít arra, hogy adott esetben bármilyen vámengedmény vagy más szabályozás bevezetését megelőzően készüljenek alapos hatástanulmányok annak vizsgálata és elemzése érdekében, hogy milyen hatással járnak ezek az engedmények vagy szabályok a tengeri eredetű élelmiszerek uniós feldolgozóiparára és forgalomba hozatalára;

| 4. | az érzékeny termékek vonatkozásában felszólít a szilárd és koherens származási szabályok kivétel nélküli, maradéktalan betartatására, valamint a kumuláció azon termékekre való szigorú korlátozására, amelyek tekintetében Thaiföld elsősorban nem halászati, hanem feldolgozó ország; |
| --- | --- |

4.

az érzékeny termékek vonatkozásában felszólít a szilárd és koherens származási szabályok kivétel nélküli, maradéktalan betartatására, valamint a kumuláció azon termékekre való szigorú korlátozására, amelyek tekintetében Thaiföld elsősorban nem halászati, hanem feldolgozó ország;

| 5. | kéri, hogy a Thaiföldről importált tonhalkonzervekre és más haltermékekre lehetőség szerint ugyanazok a versenyfeltételek vonatkozzanak, mint az Unióból származó haltermékekre; úgy véli, hogy mindehhez a szabadkereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kell egy, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló ambiciózus fejezetet, amelyben Thaiföld vállalja, hogy tiszteletben tartja, előmozdítja és alkalmazza az alapvető ILO-egyezményekben megfogalmazott, nemzetközileg elismert munkaügyi normákat, köztük a kényszermunkával és a gyermekmunkával kapcsolatosakat; továbbá úgy véli, hogy szigorúan biztosítani kell az emberi jogok tiszteletben tartását, a környezet védelmét, a halászati erőforrások megőrzését és fenntartható kiaknázását, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet, valamint az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok betartását; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Bizottságnak rendszeresen jelentést kellene tennie a Parlament számára arról, hogy Thaiföld teljesíti-e a fent említett kötelezettségeket; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a Thaiföldről importált tonhalkonzervekre és más haltermékekre lehetőség szerint ugyanazok a versenyfeltételek vonatkozzanak, mint az Unióból származó haltermékekre; úgy véli, hogy mindehhez a szabadkereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kell egy, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló ambiciózus fejezetet, amelyben Thaiföld vállalja, hogy tiszteletben tartja, előmozdítja és alkalmazza az alapvető ILO-egyezményekben megfogalmazott, nemzetközileg elismert munkaügyi normákat, köztük a kényszermunkával és a gyermekmunkával kapcsolatosakat; továbbá úgy véli, hogy szigorúan biztosítani kell az emberi jogok tiszteletben tartását, a környezet védelmét, a halászati erőforrások megőrzését és fenntartható kiaknázását, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet, valamint az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok betartását; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Bizottságnak rendszeresen jelentést kellene tennie a Parlament számára arról, hogy Thaiföld teljesíti-e a fent említett kötelezettségeket;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az IUU-rendelet tényleges végrehajtását és azt, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások eredményeképpen a megállapodás szövege egyértelműen hivatkozzon a rendeletre; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az IUU-rendelet tényleges végrehajtását és azt, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások eredményeképpen a megállapodás szövege egyértelműen hivatkozzon a rendeletre;

| 7. | úgy véli, hogy Thaiföld jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben való teljes körű együttműködése azáltal biztosítható a legjobban, ha a szabadkereskedelmi megállapodás szövege kifejezett hivatkozást tartalmaz az IUU-rendeletre; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy Thaiföld jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben való teljes körű együttműködése azáltal biztosítható a legjobban, ha a szabadkereskedelmi megállapodás szövege kifejezett hivatkozást tartalmaz az IUU-rendeletre;

| 8. | kéri, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásban követelményként szerepeljen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeinek végrehajtása, valamint – a halászati tevékenységek nyomon követésének lehetővé tétele érdekében – a thaiföldi halászati ágazat átláthatóságának, ellenőrzésének, felügyeletének és nyomonkövethetőségének fokozása; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásban követelményként szerepeljen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeinek végrehajtása, valamint – a halászati tevékenységek nyomon követésének lehetővé tétele érdekében – a thaiföldi halászati ágazat átláthatóságának, ellenőrzésének, felügyeletének és nyomonkövethetőségének fokozása;

| 9. | kéri a termékek nyomonkövethetőségének biztosítását, mivel az alapvető fontossággal bír az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából, amellett, hogy a jogellenes halászat féken tartásának egyik kulcsfontosságú eszközét képezi; |
| --- | --- |

9.

kéri a termékek nyomonkövethetőségének biztosítását, mivel az alapvető fontossággal bír az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából, amellett, hogy a jogellenes halászat féken tartásának egyik kulcsfontosságú eszközét képezi;

| 10. | felszólít arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás maradjon összhangban a többi közösségi politikával, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalási stratégiák előmozdításával; szorgalmazza, hogy kerüljenek rögzítésre védzáradékok; |
| --- | --- |

10.

felszólít arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás maradjon összhangban a többi közösségi politikával, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalási stratégiák előmozdításával; szorgalmazza, hogy kerüljenek rögzítésre védzáradékok;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Parlament arra vonatkozó határozata, hogy egyetértését adja-e a szabadkereskedelmi megállapodáshoz, figyelembe fogja venni a tárgyalások általános kimenetelét, többek között a halászati ágazatot érintően; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Parlament arra vonatkozó határozata, hogy egyetértését adja-e a szabadkereskedelmi megállapodáshoz, figyelembe fogja venni a tárgyalások általános kimenetelét, többek között a halászati ágazatot érintően;

| 12. | a piaci hozzáférést illetően kölcsönösségre, a szolgáltatások területén pedig a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolására szólít fel; |
| --- | --- |

12.

a piaci hozzáférést illetően kölcsönösségre, a szolgáltatások területén pedig a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolására szólít fel;

| 13. | reményének ad hangot arra vonatkozóan, hogy Thaiföld mint a világ legnagyobb tonhalkonzerv-exportőre részt fog venni a régión belüli három regionális halászati gazdálkodási szervezetben – azaz az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban, a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban és a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben – és az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban, melynek maga is tagja, illetve együtt fog működni ezekkel a szervezetekkel; |
| --- | --- |

13.

reményének ad hangot arra vonatkozóan, hogy Thaiföld mint a világ legnagyobb tonhalkonzerv-exportőre részt fog venni a régión belüli három regionális halászati gazdálkodási szervezetben – azaz az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban, a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban és a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben – és az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban, melynek maga is tagja, illetve együtt fog működni ezekkel a szervezetekkel;

| 14. | síkra száll a halászati erőforrások védelmét és fenntartható kiaknázását célzó szakpolitika mellett; |
| --- | --- |

14.

síkra száll a halászati erőforrások védelmét és fenntartható kiaknázását célzó szakpolitika mellett;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0461.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/85

---

P7_TA(2014)0211

Európai gasztronómiai örökség

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az európai gasztronómiai örökségről: kulturális és oktatási szempontok (2013/2181(INI))

(2017/C 378/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi-, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság nak a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0040) szóló jelentésére , |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi-, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság nak a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0040) szóló jelentésére ,

| — | tekintettel az UNESCO táplálkozásról szóló 2002-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNESCO táplálkozásról szóló 2002-es jelentésére,

| — | tekintettel a WHO „Élelmiszer- és táplálkozáspolitika az iskolák számára” (Food and Nutrition Policy for Schools) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO „Élelmiszer- és táplálkozáspolitika az iskolák számára” (Food and Nutrition Policy for Schools) című jelentésére,

| — | tekintettel a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2007. május 30-i bizottsági fehér könyvre (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2007. május 30-i bizottsági fehér könyvre (COM(2007)0279),

| — | tekintettel „a táplálkozás és a nem fertőző betegségek az Egészség 2020 stratégia összefüggésében” tárgyban 2013. július 4–5-én Bécsben megtartott WHO európai miniszteri konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „a táplálkozás és a nem fertőző betegségek az Egészség 2020 stratégia összefüggésében” tárgyban 2013. július 4–5-én Bécsben megtartott WHO európai miniszteri konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel arra, hogy a mediterrán étrendet 2010. november 16-én, illetve 2013. december 4-én felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a mediterrán étrendet 2010. november 16-én, illetve 2013. december 4-én felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listájára,

| — | tekintettel arra, hogy a francia ünnepi étkezést felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listájára (5.COM 6.14. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a francia ünnepi étkezést felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listájára (5.COM 6.14. határozat),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0127/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0127/2014),

Oktatási szempontok

| A. | mivel a táplálkozás és a környezet – és ezért a mezőgazdasági termelés, a halászat és az állattenyésztés is – meghatározza a lakosság mind jelenlegi, mind jövőbeli egészségi állapotát és jólétét; |
| --- | --- |

A.

mivel a táplálkozás és a környezet – és ezért a mezőgazdasági termelés, a halászat és az állattenyésztés is – meghatározza a lakosság mind jelenlegi, mind jövőbeli egészségi állapotát és jólétét;

| B. | mivel az „Egészség az iskolákban” elnevezésű globális kezdeményezésében a WHO úgy véli, hogy az oktatási intézmények jelentős helyszínei az egészséggel, a táplálkozással, az étkezéssel és a gasztronómiával kapcsolatos elméleti és gyakorlati ismeretek megszerzésének; |
| --- | --- |

B.

mivel az „Egészség az iskolákban” elnevezésű globális kezdeményezésében a WHO úgy véli, hogy az oktatási intézmények jelentős helyszínei az egészséggel, a táplálkozással, az étkezéssel és a gasztronómiával kapcsolatos elméleti és gyakorlati ismeretek megszerzésének;

| C. | mivel a nem megfelelő táplálkozásnak drámai következményei lehetnek; mivel a WHO 2013. júliusi európai miniszteri konferenciáján az európai egészségügyi miniszterek összehangolt fellépést sürgettek „az elhízás és a nem megfelelő táplálkozás elleni küzdelem érdekében”, amelyek számos nem fertőző betegséget, például szívbetegségeket, cukorbetegséget vagy rákot idéznek elő; |
| --- | --- |

C.

mivel a nem megfelelő táplálkozásnak drámai következményei lehetnek; mivel a WHO 2013. júliusi európai miniszteri konferenciáján az európai egészségügyi miniszterek összehangolt fellépést sürgettek „az elhízás és a nem megfelelő táplálkozás elleni küzdelem érdekében”, amelyek számos nem fertőző betegséget, például szívbetegségeket, cukorbetegséget vagy rákot idéznek elő;

| D. | mivel a testről és a táplálkozásról társadalmilag kialakult sztereotípiák olyan súlyos táplálkozási és pszichés zavarokat idézhet elő, mint az anorexia vagy a bulimia; mivel ennek következtében fontos foglalkozni ezekkel a kérdésekkel, különösen a serdülőkorúak körében; |
| --- | --- |

D.

mivel a testről és a táplálkozásról társadalmilag kialakult sztereotípiák olyan súlyos táplálkozási és pszichés zavarokat idézhet elő, mint az anorexia vagy a bulimia; mivel ennek következtében fontos foglalkozni ezekkel a kérdésekkel, különösen a serdülőkorúak körében;

| E. | mivel az Európai Élelmiszer-információs Tanács (EUFIC) szerint 2006-ban Európában körülbelül 33 millió ember volt kitéve a hiányos táplálkozás kockázatának; mivel a helyzet a válság kezdete óta még súlyosabbá vált; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Élelmiszer-információs Tanács (EUFIC) szerint 2006-ban Európában körülbelül 33 millió ember volt kitéve a hiányos táplálkozás kockázatának; mivel a helyzet a válság kezdete óta még súlyosabbá vált;

| F. | mivel a gyermekkor meghatározó időszak az egészségtudatos magatartásra és az egészséges életmóddal kapcsolatos ismeretekre nevelésben, és az iskola az egyik olyan helyszín, ahol az egészségtudatos magatartásformák hosszú távú kialakítása szempontjából az új nemzedékek számára hatékony tevékenységek végezhetők; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekkor meghatározó időszak az egészségtudatos magatartásra és az egészséges életmóddal kapcsolatos ismeretekre nevelésben, és az iskola az egyik olyan helyszín, ahol az egészségtudatos magatartásformák hosszú távú kialakítása szempontjából az új nemzedékek számára hatékony tevékenységek végezhetők;

| G. | mivel az oktatási intézmények rendelkeznek olyan hellyel és eszközökkel, amelyek hozzájárulhatnak mind az élelmiszerek megismertetéséhez és kezeléséhez, mind a táplálkozási szokások kialakításához, amelyek a rendszeres és irányított testmozgással együtt lehetővé teszik az egészséges életmódot; |
| --- | --- |

G.

mivel az oktatási intézmények rendelkeznek olyan hellyel és eszközökkel, amelyek hozzájárulhatnak mind az élelmiszerek megismertetéséhez és kezeléséhez, mind a táplálkozási szokások kialakításához, amelyek a rendszeres és irányított testmozgással együtt lehetővé teszik az egészséges életmódot;

| H. | mivel a tájékoztatás, az oktatás és a figyelemfelkeltés a tagállamokat az alkoholfogyasztás káros hatásainak csökkentésében támogató uniós stratégia (COM(2006)0625) részét képezi, és mivel e stratégia megvizsgálja a megfelelő alkoholfogyasztási szokásokat; mivel a Tanács 2001. június 5-én a fiatalok, különösen a gyermekek és serdülők alkoholfogyasztására vonatkozó ajánlást adott ki, amelyben támogatja az oktatással kapcsolatos több ágazatot átívelő megközelítést; |
| --- | --- |

H.

mivel a tájékoztatás, az oktatás és a figyelemfelkeltés a tagállamokat az alkoholfogyasztás káros hatásainak csökkentésében támogató uniós stratégia (COM(2006)0625) részét képezi, és mivel e stratégia megvizsgálja a megfelelő alkoholfogyasztási szokásokat; mivel a Tanács 2001. június 5-én a fiatalok, különösen a gyermekek és serdülők alkoholfogyasztására vonatkozó ajánlást adott ki, amelyben támogatja az oktatással kapcsolatos több ágazatot átívelő megközelítést;

| I. | mivel az Európai Táplálkozási Alapítványok Hálózata (European Nutrition Foundations Network, ENF) által a „Táplálkozás az európai iskolákban: az alapítványok szerepe” címmel szervezett találkozó megállapította a táplálkozás – és annak mindkét dimenziója, a táplálékbevitel és a gasztronómia – iskolai tananyagba történő beépítésének szükségességét és a résztvevők egyhangúlag megállapodtak abban, hogy ezt az igényt továbbítják az olyan intézményeknek, mint Európai Parlament és a Bizottság; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Táplálkozási Alapítványok Hálózata (European Nutrition Foundations Network, ENF) által a „Táplálkozás az európai iskolákban: az alapítványok szerepe” címmel szervezett találkozó megállapította a táplálkozás – és annak mindkét dimenziója, a táplálékbevitel és a gasztronómia – iskolai tananyagba történő beépítésének szükségességét és a résztvevők egyhangúlag megállapodtak abban, hogy ezt az igényt továbbítják az olyan intézményeknek, mint Európai Parlament és a Bizottság;

| J. | mivel különböző belső szerveken keresztül több ország támogatta a mediterrán étrend felvételét az emberiség szellemi kulturális örökségének UNESCO-listájára, ami valójában az egészséges életmódot biztosító bizonyos magatartási normák népszerűsítését és kialakítását jelenti egy olyan átfogó szemlélet jegyében, amely figyelembe veszi az oktatási, étkezési, iskolai, családi, táplálkozási, területi, tájképi stb. szempontokat; |
| --- | --- |

J.

mivel különböző belső szerveken keresztül több ország támogatta a mediterrán étrend felvételét az emberiség szellemi kulturális örökségének UNESCO-listájára, ami valójában az egészséges életmódot biztosító bizonyos magatartási normák népszerűsítését és kialakítását jelenti egy olyan átfogó szemlélet jegyében, amely figyelembe veszi az oktatási, étkezési, iskolai, családi, táplálkozási, területi, tájképi stb. szempontokat;

| K. | mivel a mediterrán étrend a táplálkozási szokások és az életmód kiegyensúlyozott és egészséges kombinációját kínálja, amely közvetlenül hozzájárul a krónikus betegségek megelőzéséhez és az egészségfejlesztéshez az iskolai és a családi életben egyaránt; |
| --- | --- |

K.

mivel a mediterrán étrend a táplálkozási szokások és az életmód kiegyensúlyozott és egészséges kombinációját kínálja, amely közvetlenül hozzájárul a krónikus betegségek megelőzéséhez és az egészségfejlesztéshez az iskolai és a családi életben egyaránt;

| L. | mivel az „Élelmiszer az iskolákban” (Food at Schools) európai programok célja annak biztosítása, hogy az iskolai menzákon kínált ételek tartalmazzák a jó minőségű és kiegyensúlyozott táplálkozás valamennyi szükséges összetevőjét; mivel a tágabb értelemben vett, többek között a táplálkozás területét is magában foglaló oktatás a kiegyensúlyozott étrenden alapuló egészséges életmód megszilárdítását szolgálja a tanulók körében; |
| --- | --- |

L.

mivel az „Élelmiszer az iskolákban” (Food at Schools) európai programok célja annak biztosítása, hogy az iskolai menzákon kínált ételek tartalmazzák a jó minőségű és kiegyensúlyozott táplálkozás valamennyi szükséges összetevőjét; mivel a tágabb értelemben vett, többek között a táplálkozás területét is magában foglaló oktatás a kiegyensúlyozott étrenden alapuló egészséges életmód megszilárdítását szolgálja a tanulók körében;

| M. | mivel a táplálkozással kapcsolatos komoly oktatás az élelmiszerek közötti kölcsönhatásról, az élelmiszer-fenntarthatóságról és bolygónk egészségi állapotáról is tájékoztatást nyújt a polgárok számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a táplálkozással kapcsolatos komoly oktatás az élelmiszerek közötti kölcsönhatásról, az élelmiszer-fenntarthatóságról és bolygónk egészségi állapotáról is tájékoztatást nyújt a polgárok számára;

| N. | mivel számos esetben előfordul, hogy az iskolai menzák és az élelmiszerek áremelkedése egyes családokat és különösen a gyermekeket meggátolja abban, hogy kiegyensúlyozott és jó minőségű táplálékhoz jussanak; |
| --- | --- |

N.

mivel számos esetben előfordul, hogy az iskolai menzák és az élelmiszerek áremelkedése egyes családokat és különösen a gyermekeket meggátolja abban, hogy kiegyensúlyozott és jó minőségű táplálékhoz jussanak;

| O. | mivel a média és a reklámok hatással vannak a lakosság fogyasztási szokásaira; |
| --- | --- |

O.

mivel a média és a reklámok hatással vannak a lakosság fogyasztási szokásaira;

| P. | mivel továbbá ahhoz, hogy a felhasznált termékekről és azok alapvető és ízbeli minőségéről pontos ismeretekkel rendelkezzünk, alapvető fontosságú, hogy a termékek összetételére és eredetére vonatkozóan megfelelő és minden fogyasztó számára érthető címkézési rendszereket alakítsunk ki; |
| --- | --- |

P.

mivel továbbá ahhoz, hogy a felhasznált termékekről és azok alapvető és ízbeli minőségéről pontos ismeretekkel rendelkezzünk, alapvető fontosságú, hogy a termékek összetételére és eredetére vonatkozóan megfelelő és minden fogyasztó számára érthető címkézési rendszereket alakítsunk ki;

| Q. | mivel a gasztronómiai ágazat munkavállalóinak képzése hozzájárul az európai konyhaművészet továbbadásához, népszerűsítéséhez, megőrzéséhez és fejlődéséhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a gasztronómiai ágazat munkavállalóinak képzése hozzájárul az európai konyhaművészet továbbadásához, népszerűsítéséhez, megőrzéséhez és fejlődéséhez;

Kulturális szempontok

| R. | mivel a gasztronómia azon ismeretek, tapasztalatok, művészi és kézműves tevékenységek összessége, amelyek lehetővé teszik az egészséges és örömteli táplálkozást; |
| --- | --- |

R.

mivel a gasztronómia azon ismeretek, tapasztalatok, művészi és kézműves tevékenységek összessége, amelyek lehetővé teszik az egészséges és örömteli táplálkozást;

| S. | mivel a gasztronómia identitásunk része és Európa, valamint a tagállamok kulturális örökségének egyik alapvető eleme; |
| --- | --- |

S.

mivel a gasztronómia identitásunk része és Európa, valamint a tagállamok kulturális örökségének egyik alapvető eleme;

| T. | mivel az Unió támogatta az agrár-élelmiszeripari földrajzi jelzések, eredetmegjelölések és hagyományos különleges termékek meghatározását, védelmét és nemzetközi oltalmát; |
| --- | --- |

T.

mivel az Unió támogatta az agrár-élelmiszeripari földrajzi jelzések, eredetmegjelölések és hagyományos különleges termékek meghatározását, védelmét és nemzetközi oltalmát;

| U. | mivel a gasztronómia nem csupán a táplálék elkészítésének kiváltságos művészete, hanem egyfajta elköteleződés az általa felhasznált alapanyagok értékének, azok minőségének és az élelmiszer-feldolgozás minden szakaszában szükséges kiválóság elismerése mellett, amely az állatok és a természet tiszteletben tartását is magában foglalja; |
| --- | --- |

U.

mivel a gasztronómia nem csupán a táplálék elkészítésének kiváltságos művészete, hanem egyfajta elköteleződés az általa felhasznált alapanyagok értékének, azok minőségének és az élelmiszer-feldolgozás minden szakaszában szükséges kiválóság elismerése mellett, amely az állatok és a természet tiszteletben tartását is magában foglalja;

| V. | mivel a gasztronómia szorosan kapcsolódik a különböző európai térségek mezőgazdaságához és azok helyi termékeihez; |
| --- | --- |

V.

mivel a gasztronómia szorosan kapcsolódik a különböző európai térségek mezőgazdaságához és azok helyi termékeihez;

| W. | mivel fontos a helyi és regionális gasztronómiával kapcsolatos hagyományok és szokások megőrzése és az európai gasztronómia fejlődésének ösztönzése; |
| --- | --- |

W.

mivel fontos a helyi és regionális gasztronómiával kapcsolatos hagyományok és szokások megőrzése és az európai gasztronómia fejlődésének ösztönzése;

| X. | mivel a gasztronómia az ember egyik legfontosabb kulturális megnyilvánulása, és a gasztronómia kifejezés alatt nemcsak a konyhaművészet értendő, hanem a különböző térségek és társadalmi rétegek gasztronómiai megnyilvánulásai is, beleértve a hagyományos helyi konyhát; |
| --- | --- |

X.

mivel a gasztronómia az ember egyik legfontosabb kulturális megnyilvánulása, és a gasztronómia kifejezés alatt nemcsak a konyhaművészet értendő, hanem a különböző térségek és társadalmi rétegek gasztronómiai megnyilvánulásai is, beleértve a hagyományos helyi konyhát;

| Y. | mivel a kulináris és kulturális örökségünk részét képező hagyományos konyha továbbélését gyakran veszélyezteti az egységessé váló ételek elterjedése; |
| --- | --- |

Y.

mivel a kulináris és kulturális örökségünk részét képező hagyományos konyha továbbélését gyakran veszélyezteti az egységessé váló ételek elterjedése;

| Z. | mivel az európai gasztronómia minősége, hírneve és sokszínűsége minőségi és megfelelő mennyiségű európai élelmiszertermelést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

Z.

mivel az európai gasztronómia minősége, hírneve és sokszínűsége minőségi és megfelelő mennyiségű európai élelmiszertermelést tesz szükségessé;

| AA. | mivel a gasztronómia a táplálkozás különböző szempontjaival azonosítható, és mivel három alappillére az egészség, az étkezési szokások és az öröm; mivel a konyhaművészet számos országban a társasági élet fontos aspektusa és hozzájárul ahhoz, hogy összehozza az embereket; mivel továbbá a különböző gasztronómiai kultúrák hozzájárulnak a különböző kultúrák cseréjéhez és megosztásához; mivel a társasági és családi kapcsolatokra is pozitív hatással van; |
| --- | --- |

AA.

mivel a gasztronómia a táplálkozás különböző szempontjaival azonosítható, és mivel három alappillére az egészség, az étkezési szokások és az öröm; mivel a konyhaművészet számos országban a társasági élet fontos aspektusa és hozzájárul ahhoz, hogy összehozza az embereket; mivel továbbá a különböző gasztronómiai kultúrák hozzájárulnak a különböző kultúrák cseréjéhez és megosztásához; mivel a társasági és családi kapcsolatokra is pozitív hatással van;

| AB. | mivel nagy jelentőségű az, hogy az UNESCO az emberiség szellemi kulturális örökségének részeként ismerte el a mediterrán étrendet, mert úgy véli, hogy az a mezőgazdasági terményekhez, a halászathoz és az állattenyésztéshez, valamint az élelmiszerek tartósításának, feldolgozásának, elkészítésének, megosztásának és elfogyasztásának módjához kapcsolódó ismeretek, szakértelem, gyakorlatok, szertartások, hagyományok és szimbólumok összességét foglalja magában; |
| --- | --- |

AB.

mivel nagy jelentőségű az, hogy az UNESCO az emberiség szellemi kulturális örökségének részeként ismerte el a mediterrán étrendet, mert úgy véli, hogy az a mezőgazdasági terményekhez, a halászathoz és az állattenyésztéshez, valamint az élelmiszerek tartósításának, feldolgozásának, elkészítésének, megosztásának és elfogyasztásának módjához kapcsolódó ismeretek, szakértelem, gyakorlatok, szertartások, hagyományok és szimbólumok összességét foglalja magában;

| AC. | mivel az európai népek étkezési szokásai gazdag társadalmi-kulturális hagyatékot jelentenek, amelyet kötelességünk továbbadni az elkövetkező nemzedékeknek, és mivel az iskolák – a családokkal együtt – ezen ismeretek elsajátításának ideális helyszínei; |
| --- | --- |

AC.

mivel az európai népek étkezési szokásai gazdag társadalmi-kulturális hagyatékot jelentenek, amelyet kötelességünk továbbadni az elkövetkező nemzedékeknek, és mivel az iskolák – a családokkal együtt – ezen ismeretek elsajátításának ideális helyszínei;

| AD. | mivel a gasztronómia fokozatosan az idegenforgalom egyik legfontosabb vonzerejévé válik, és mivel az idegenforgalom/gasztronómia/táplálkozás kölcsönhatása igen kedvező hatással van a turizmus népszerűsítésére; |
| --- | --- |

AD.

mivel a gasztronómia fokozatosan az idegenforgalom egyik legfontosabb vonzerejévé válik, és mivel az idegenforgalom/gasztronómia/táplálkozás kölcsönhatása igen kedvező hatással van a turizmus népszerűsítésére;

| AE. | mivel a jövő nemzedékeknek fontos átadni régiójuk gasztronómiai kincseit és még általánosabban az európai gasztronómiát; |
| --- | --- |

AE.

mivel a jövő nemzedékeknek fontos átadni régiójuk gasztronómiai kincseit és még általánosabban az európai gasztronómiát;

| AF. | mivel a gasztronómia hozzájárul a különböző régiók örökségének népszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

AF.

mivel a gasztronómia hozzájárul a különböző régiók örökségének népszerűsítéséhez;

| AG. | mivel egyrészt a gasztronómiai örökség megőrzése, másrészt a termelők méltányos javadalmazásának és e termékek lehető legszélesebb körű elérhetőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú a helyi és regionális termékek népszerűsítése; |
| --- | --- |

AG.

mivel egyrészt a gasztronómiai örökség megőrzése, másrészt a termelők méltányos javadalmazásának és e termékek lehető legszélesebb körű elérhetőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú a helyi és regionális termékek népszerűsítése;

| AH. | mivel a gasztronómia kulturális és gazdasági kincsek forrása az Unió régiói számára; |
| --- | --- |

AH.

mivel a gasztronómia kulturális és gazdasági kincsek forrása az Unió régiói számára;

| AI. | mivel az európai örökséget anyagi és szellemi javak összessége alkotja, és mivel a gasztronómia és a táplálkozás esetében ehhez az örökséghez az a térség és táj is hozzátartozik, ahonnan a fogyasztásra szánt termékek származnak; |
| --- | --- |

AI.

mivel az európai örökséget anyagi és szellemi javak összessége alkotja, és mivel a gasztronómia és a táplálkozás esetében ehhez az örökséghez az a térség és táj is hozzátartozik, ahonnan a fogyasztásra szánt termékek származnak;

| AJ. | mivel az európai gasztronómia fennmaradása, sokszínűsége és kulturális gazdagsága a minőségi helyi termelésen nyugszik; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az európai gasztronómia fennmaradása, sokszínűsége és kulturális gazdagsága a minőségi helyi termelésen nyugszik;

Oktatási szempontok

| 1. | kéri a tagállamokat, hogy az iskolai oktatásba már a kisgyermekkortól kezdődően vegyék fel az étkezéssel, az egészséges táplálkozással és az étkezési szokásokkal kapcsolatos – és a történelmi, területi és kulturális, valamint tapasztalati kérdésekre is kiterjedő – ismereteket és érzékszervi megismertetést, ami hozzájárulna a lakosság egészségi állapotának és jólétének, az élelmiszerek minőségének és a környezet tiszteletben tartásának javításához; üdvözli, hogy egyes tagállamok kísérletet tettek arra, hogy az iskolákban – többek között nagy szakácsmesterekkel együttműködve – gasztronómiai oktatási programokat vezessenek be; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egészséges táplálkozásra való oktatást összekapcsolják a sztereotípiák elleni küzdelemmel, amelyek olyan súlyos táplálkozási és pszichés zavarokat idézhetnek elő, mint az anorexia vagy a bulimia; |
| --- | --- |

1.

kéri a tagállamokat, hogy az iskolai oktatásba már a kisgyermekkortól kezdődően vegyék fel az étkezéssel, az egészséges táplálkozással és az étkezési szokásokkal kapcsolatos – és a történelmi, területi és kulturális, valamint tapasztalati kérdésekre is kiterjedő – ismereteket és érzékszervi megismertetést, ami hozzájárulna a lakosság egészségi állapotának és jólétének, az élelmiszerek minőségének és a környezet tiszteletben tartásának javításához; üdvözli, hogy egyes tagállamok kísérletet tettek arra, hogy az iskolákban – többek között nagy szakácsmesterekkel együttműködve – gasztronómiai oktatási programokat vezessenek be; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egészséges táplálkozásra való oktatást összekapcsolják a sztereotípiák elleni küzdelemmel, amelyek olyan súlyos táplálkozási és pszichés zavarokat idézhetnek elő, mint az anorexia vagy a bulimia;

| 2. | hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy az elhízás és a nem megfelelő táplálkozás elleni küzdelem érdekében végre kell hajtani a WHO ajánlásait; riasztónak tartja a nem megfelelő táplálkozás problémáját Európában és azt, hogy az a válság kezdete óta súlyosabbá vált, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az egészséges táplálkozás mindenki számára elérhető alternatíva legyen, többek között azzal, hogy minőségi és mindenki számára elérhető iskolai vagy önkormányzati menzákat biztosítanak; |
| --- | --- |

2.

hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy az elhízás és a nem megfelelő táplálkozás elleni küzdelem érdekében végre kell hajtani a WHO ajánlásait; riasztónak tartja a nem megfelelő táplálkozás problémáját Európában és azt, hogy az a válság kezdete óta súlyosabbá vált, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az egészséges táplálkozás mindenki számára elérhető alternatíva legyen, többek között azzal, hogy minőségi és mindenki számára elérhető iskolai vagy önkormányzati menzákat biztosítanak;

| 3. | szükségesnek tartja, hogy az iskolai tantervekben ezenkívül szerepeljenek az étkezési kultúrával, többek között a helyi étkezési kultúrával, az élelmiszerek készítési, előállítási, tartósítási és forgalmazási folyamatával, továbbá társadalmi-kulturális hatásaikkal és a fogyasztók jogaival kapcsolatos információk; javasolja a tagállamoknak, hogy oktatási programjaikba illesszenek be az érzékszervek, különösen az ízlelés fejlesztésére irányuló műhelyprogramokat, amelyek összekapcsolják az élelmiszerek fogyasztásának előnyeit, valamint a regionális és nemzeti gasztronómiai örökséggel kapcsolatos ismereteket; |
| --- | --- |

3.

szükségesnek tartja, hogy az iskolai tantervekben ezenkívül szerepeljenek az étkezési kultúrával, többek között a helyi étkezési kultúrával, az élelmiszerek készítési, előállítási, tartósítási és forgalmazási folyamatával, továbbá társadalmi-kulturális hatásaikkal és a fogyasztók jogaival kapcsolatos információk; javasolja a tagállamoknak, hogy oktatási programjaikba illesszenek be az érzékszervek, különösen az ízlelés fejlesztésére irányuló műhelyprogramokat, amelyek összekapcsolják az élelmiszerek fogyasztásának előnyeit, valamint a regionális és nemzeti gasztronómiai örökséggel kapcsolatos ismereteket;

| 4. | emlékeztet rá, hogy bizonyos országokban a táplálkozás már most is az iskolai tanterv része, míg más országokban ez nem kötelező, és azt különféle erőforrások igénybevételével, például önkormányzati vagy magánvállalatok által biztosított programok keretében szervezik meg; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet rá, hogy bizonyos országokban a táplálkozás már most is az iskolai tanterv része, míg más országokban ez nem kötelező, és azt különféle erőforrások igénybevételével, például önkormányzati vagy magánvállalatok által biztosított programok keretében szervezik meg;

| 5. | ismételten kijelenti, hogy az iskolákban oktatni kell a táplálkozással és a megfelelő, egészséges és örömteli étkezéssel kapcsolatos ismereteket; |
| --- | --- |

5.

ismételten kijelenti, hogy az iskolákban oktatni kell a táplálkozással és a megfelelő, egészséges és örömteli étkezéssel kapcsolatos ismereteket;

| 6. | jelzi, hogy a sporttevékenységek és a testmozgás gyakorlását Unió-szerte fokozni kell az általános és középiskolákban; |
| --- | --- |

6.

jelzi, hogy a sporttevékenységek és a testmozgás gyakorlását Unió-szerte fokozni kell az általános és középiskolákban;

| 7. | emlékeztet rá, hogy a gyermekek megfelelő táplálkozása fokozza jólétüket és tanulási képességeiket, ellenállóbbá teszi őket a betegségekkel szemben és hozzájárul az egészséges fejlődésükhöz; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy a gyermekek megfelelő táplálkozása fokozza jólétüket és tanulási képességeiket, ellenállóbbá teszi őket a betegségekkel szemben és hozzájárul az egészséges fejlődésükhöz;

| 8. | rámutat arra, hogy a gyermekkori táplálkozási szokások hatással lehetnek az ételekkel kapcsolatos preferenciákra, az azokkal kapcsolatos döntésekre, valamint az ételek elkészítésének és fogyasztásának módjára felnőttkorban; a gyermekkor tehát kulcsfontosságú az ízlésre való nevelés szempontjából, az iskola pedig fontos helyszíne annak, hogy a gyermekekkel megismertessék a termékek és a konyhaművészet sokszínűségét; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a gyermekkori táplálkozási szokások hatással lehetnek az ételekkel kapcsolatos preferenciákra, az azokkal kapcsolatos döntésekre, valamint az ételek elkészítésének és fogyasztásának módjára felnőttkorban; a gyermekkor tehát kulcsfontosságú az ízlésre való nevelés szempontjából, az iskola pedig fontos helyszíne annak, hogy a gyermekekkel megismertessék a termékek és a konyhaművészet sokszínűségét;

| 9. | úgy véli, hogy oktatási és figyelemfelhívó programokat kellene indítani a szeszes italok nem megfelelő fogyasztásának következményeiről és a helyes és intelligens fogyasztási szokásokról a borok különleges jellegzetességeinek, földrajzi jelzéseinek, a szőlőfajtáknak, az előállítási folyamatoknak és a hagyományos kifejezések jelentésének megismertetése révén; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy oktatási és figyelemfelhívó programokat kellene indítani a szeszes italok nem megfelelő fogyasztásának következményeiről és a helyes és intelligens fogyasztási szokásokról a borok különleges jellegzetességeinek, földrajzi jelzéseinek, a szőlőfajtáknak, az előállítási folyamatoknak és a hagyományos kifejezések jelentésének megismertetése révén;

| 10. | kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a táplálkozás, az élelmiszerek és a gasztronómia területével kapcsolatos információ- és gyakorlatcserére irányuló programokat, például az Erasmus+ program Comenius (iskolai oktatás) egységének részeként; sürgeti továbbá az Uniót és a tagállamokat, hogy a vendéglátáshoz, az élelmiszerekhez és a gasztronómiához kapcsolódó ágazatokban segítsék elő a kultúrák közötti cseréket, kihasználva a minőségi képzés, a mobilitás, valamint a tanulóknak és szakembereknek szóló szakmai gyakorlatok tekintetében az Erasmus+ program által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a táplálkozás, az élelmiszerek és a gasztronómia területével kapcsolatos információ- és gyakorlatcserére irányuló programokat, például az Erasmus+ program Comenius (iskolai oktatás) egységének részeként; sürgeti továbbá az Uniót és a tagállamokat, hogy a vendéglátáshoz, az élelmiszerekhez és a gasztronómiához kapcsolódó ágazatokban segítsék elő a kultúrák közötti cseréket, kihasználva a minőségi képzés, a mobilitás, valamint a tanulóknak és szakembereknek szóló szakmai gyakorlatok tekintetében az Erasmus+ program által kínált lehetőségeket;

| 11. | rámutat arra, hogy a táplálkozással és a gasztronómiával, beleértve a természet és a környezet tiszteletével kapcsolatos oktatásnak támaszkodnia kell a család, a pedagógusok, a nevelői közösség és az oktatásban részt vevő valamennyi szakember részvételére, valamint a tájékoztatási csatornákra; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy a táplálkozással és a gasztronómiával, beleértve a természet és a környezet tiszteletével kapcsolatos oktatásnak támaszkodnia kell a család, a pedagógusok, a nevelői közösség és az oktatásban részt vevő valamennyi szakember részvételére, valamint a tájékoztatási csatornákra;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt) tanulásban történő felhasználása hasznos eszközt jelent az oktatás számára; szorgalmazza, hogy a hagyományos szaktudás szakemberek, kézművesek és polgárok körében történő megőrzése és átadása érdekében hozzanak létre interaktív platformokat, amelyek célja, hogy megkönnyítsék az európai, a nemzeti és a regionális gasztronómiai örökséghez való hozzáférést és annak terjesztését; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt) tanulásban történő felhasználása hasznos eszközt jelent az oktatás számára; szorgalmazza, hogy a hagyományos szaktudás szakemberek, kézművesek és polgárok körében történő megőrzése és átadása érdekében hozzanak létre interaktív platformokat, amelyek célja, hogy megkönnyítsék az európai, a nemzeti és a regionális gasztronómiai örökséghez való hozzáférést és annak terjesztését;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy elsősorban a táplálkozás szemszögéből vizsgálják meg az élelmiszertermékekkel kapcsolatos tartalmak és reklámok szigorúbb szabályozását; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy elsősorban a táplálkozás szemszögéből vizsgálják meg az élelmiszertermékekkel kapcsolatos tartalmak és reklámok szigorúbb szabályozását;

| 14. | emlékezteti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az iskolákban tiltsák meg az egészségtelen ételek bármilyen reklámozását vagy támogatását; |
| --- | --- |

14.

emlékezteti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az iskolákban tiltsák meg az egészségtelen ételek bármilyen reklámozását vagy támogatását;

| 15. | sürgeti a tagállamokat, hogy táplálkozási szakértőkkel és orvosokkal együttműködve biztosítsák a megfelelő tanárképzést annak érdekében, hogy a tanárok megfelelő módon legyenek képesek oktatni a „táplálkozástudományokat” mind az iskolákban, mind az egyetemeken; felhívja a figyelmet arra, hogy a táplálkozás és a környezet kölcsönösen függnek egymástól, ezért kéri, hogy aktualizálják a természeti környezettel kapcsolatos ismereteket; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a tagállamokat, hogy táplálkozási szakértőkkel és orvosokkal együttműködve biztosítsák a megfelelő tanárképzést annak érdekében, hogy a tanárok megfelelő módon legyenek képesek oktatni a „táplálkozástudományokat” mind az iskolákban, mind az egyetemeken; felhívja a figyelmet arra, hogy a táplálkozás és a környezet kölcsönösen függnek egymástól, ezért kéri, hogy aktualizálják a természeti környezettel kapcsolatos ismereteket;

| 16. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják meg a gasztronómiai szakemberek képzésével kapcsolatos programokat; sürgeti a tagállamokat, hogy népszerűsítésék ezeket a képzéseket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeken a képzéseken foglalkozzanak a helyi és az európai gasztronómiával, a termékek sokféleségével és az élelmiszerek készítési, előállítási, tartósítási és forgalmazási folyamataival; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják meg a gasztronómiai szakemberek képzésével kapcsolatos programokat; sürgeti a tagállamokat, hogy népszerűsítésék ezeket a képzéseket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeken a képzéseken foglalkozzanak a helyi és az európai gasztronómiával, a termékek sokféleségével és az élelmiszerek készítési, előállítási, tartósítási és forgalmazási folyamataival;

| 17. | kiemeli annak fontosságát, hogy a gasztronómiai szakemberek képzése helyezzen hangsúlyt a „házi készítésre”, valamint a helyi és változatos termékekre; |
| --- | --- |

17.

kiemeli annak fontosságát, hogy a gasztronómiai szakemberek képzése helyezzen hangsúlyt a „házi készítésre”, valamint a helyi és változatos termékekre;

| 18. | kéri a tagállamokat, hogy az oktatás révén cseréljék ki a gasztronómiához kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó ismereteiket és a bevált gyakorlatokat, és részesítsék előnyben a különböző térségek gasztronómiájával kapcsolatos ismereteket; kéri, hogy az élelmiszerlánc lerövidítése terén is cseréljék ki a bevált gyakorlatokat vagy dolgozzanak ki elképzeléseket, hangsúlyt helyezve a helyi és idénytermékekre; |
| --- | --- |

18.

kéri a tagállamokat, hogy az oktatás révén cseréljék ki a gasztronómiához kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó ismereteiket és a bevált gyakorlatokat, és részesítsék előnyben a különböző térségek gasztronómiájával kapcsolatos ismereteket; kéri, hogy az élelmiszerlánc lerövidítése terén is cseréljék ki a bevált gyakorlatokat vagy dolgozzanak ki elképzeléseket, hangsúlyt helyezve a helyi és idénytermékekre;

| 19. | rámutat arra, hogy a 2014–2020-as közös agrárpolitika szerinti finanszírozási programokat fel kell használni az egészséges étkezés iskolákban történő népszerűsítésére; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a 2014–2020-as közös agrárpolitika szerinti finanszírozási programokat fel kell használni az egészséges étkezés iskolákban történő népszerűsítésére;

| 20. | emlékeztet arra, hogy annak köszönhetően, hogy az UNESCO az emberiség szellemi kulturális örökségének részeként ismerte el a mediterrán étrendet és a francia ünnepi étkezést, számos intézmény és szervezet jött létre, amelyek előmozdítják a kiegyensúlyozott és egészséges étrend értékeinek és szokásainak megismertetését, gyakorlatát, valamint az ezekkel kapcsolatos oktatást; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy annak köszönhetően, hogy az UNESCO az emberiség szellemi kulturális örökségének részeként ismerte el a mediterrán étrendet és a francia ünnepi étkezést, számos intézmény és szervezet jött létre, amelyek előmozdítják a kiegyensúlyozott és egészséges étrend értékeinek és szokásainak megismertetését, gyakorlatát, valamint az ezekkel kapcsolatos oktatást;

Kulturális szempontok

| 21. | hangsúlyozza, hogy felé kell hívni a figyelmet azon régiók, tájak és termékek sokszínűségének és minőségének terjesztésére, amelyek az alapját adják a kulturális örökségünk részét képező és egy nemzetközileg elismert, sajátos életmódot jelentő európai gasztronómiának; hangsúlyozza, hogy adott esetben ez a helyi szokások tiszteletben tartását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy felé kell hívni a figyelmet azon régiók, tájak és termékek sokszínűségének és minőségének terjesztésére, amelyek az alapját adják a kulturális örökségünk részét képező és egy nemzetközileg elismert, sajátos életmódot jelentő európai gasztronómiának; hangsúlyozza, hogy adott esetben ez a helyi szokások tiszteletben tartását teszi szükségessé;

| 22. | megállapítja, hogy a gasztronómia eszközt jelent a gazdaság számos ágazatán belüli növekedés és munkahelyteremtés fejlesztéséhez, beleértve többek között a vendéglátóipart, az idegenforgalmat, az agrár-élelmiszeripart és a kutatást; megállapítja, hogy a gasztronómia továbbá kifinomíthatja a természet- és környezetvédelem iránti érzéket, ami autentikusabb ízű, kevesebb adalékanyag vagy tartósítószer felhasználásával készült élelmiszereket biztosít; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy a gasztronómia eszközt jelent a gazdaság számos ágazatán belüli növekedés és munkahelyteremtés fejlesztéséhez, beleértve többek között a vendéglátóipart, az idegenforgalmat, az agrár-élelmiszeripart és a kutatást; megállapítja, hogy a gasztronómia továbbá kifinomíthatja a természet- és környezetvédelem iránti érzéket, ami autentikusabb ízű, kevesebb adalékanyag vagy tartósítószer felhasználásával készült élelmiszereket biztosít;

| 23. | hangsúlyozza a gasztronómia jelentőségét az európai vendéglátóipar népszerűsítésében és fordítva; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a gasztronómia jelentőségét az európai vendéglátóipar népszerűsítésében és fordítva;

| 24. | elismeri a képzett és tehetséges séfjeink gasztronómiai örökségünk megőrzésében és külfölddel való megismertetésében játszott szerepét, továbbá elismeri konyhaművészetünk fenntartásának fontosságát, mivel az kulcsfontosságú hozzáadott értéket képvisel az oktatás és a gazdaság terén egyaránt; |
| --- | --- |

24.

elismeri a képzett és tehetséges séfjeink gasztronómiai örökségünk megőrzésében és külfölddel való megismertetésében játszott szerepét, továbbá elismeri konyhaművészetünk fenntartásának fontosságát, mivel az kulcsfontosságú hozzáadott értéket képvisel az oktatás és a gazdaság terén egyaránt;

| 25. | üdvözli az európai gasztronómiai örökség népszerűsítésére irányuló kezdeményezéseket, például a helyi és regionális gasztronómiai vásárokat és fesztiválokat, amelyek erősítik a közelség gondolatát mint olyan tényezőt, amely hozzájárul a természeti környezet és közvetlen környezetünk tiszteletben tartásához, emellett a nagyobb fogyasztói bizalom biztosítékát jelentik; támogatja, hogy e kezdeményezések tartalmazzanak európai dimenziót; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az európai gasztronómiai örökség népszerűsítésére irányuló kezdeményezéseket, például a helyi és regionális gasztronómiai vásárokat és fesztiválokat, amelyek erősítik a közelség gondolatát mint olyan tényezőt, amely hozzájárul a természeti környezet és közvetlen környezetünk tiszteletben tartásához, emellett a nagyobb fogyasztói bizalom biztosítékát jelentik; támogatja, hogy e kezdeményezések tartalmazzanak európai dimenziót;

| 26. | üdvözli a földrajzi jelzések és a hagyományos különlegességek három európai uniós rendszerét: az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM), az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ) és a hagyományos különleges terméket (HKT), amelyek mind uniós, mind nemzetközi szinten növelik az európai mezőgazdasági termékek értékét; felszólítja a tagállamokat és régióikat, hogy alakítsanak ki közös OEM árujelzőket, különös tekintettel a határ menti földrajzi területekről származó, azonos fajtájú termékekre vonatkozó közös OEM árujelzőkre; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a földrajzi jelzések és a hagyományos különlegességek három európai uniós rendszerét: az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM), az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ) és a hagyományos különleges terméket (HKT), amelyek mind uniós, mind nemzetközi szinten növelik az európai mezőgazdasági termékek értékét; felszólítja a tagállamokat és régióikat, hogy alakítsanak ki közös OEM árujelzőket, különös tekintettel a határ menti földrajzi területekről származó, azonos fajtájú termékekre vonatkozó közös OEM árujelzőkre;

| 27. | üdvözli a „Slow Food” (Egyél lassan!) mozgalomhoz hasonló kezdeményezéseket, amelyek mindenkinek segítséget nyújtanak ahhoz, hogy megértse az étkezés társadalmi és kulturális fontosságát, valamint a „Wine in Moderation” (Mértékletes borfogyasztás) kezdeményezést, amely elősegíti a mértékletes életmódot és italfogyasztást; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a „Slow Food” (Egyél lassan!) mozgalomhoz hasonló kezdeményezéseket, amelyek mindenkinek segítséget nyújtanak ahhoz, hogy megértse az étkezés társadalmi és kulturális fontosságát, valamint a „Wine in Moderation” (Mértékletes borfogyasztás) kezdeményezést, amely elősegíti a mértékletes életmódot és italfogyasztást;

| 28. | kiemeli továbbá a Gasztronómiai Akadémiák, a Táplálkozástani Alapítványok Európai Hálózata és a párizsi székhelyű Nemzetközi Gasztronómiai Akadémia szerepét a gasztronómiai örökség tanulmányozásában és terjesztésében; |
| --- | --- |

28.

kiemeli továbbá a Gasztronómiai Akadémiák, a Táplálkozástani Alapítványok Európai Hálózata és a párizsi székhelyű Nemzetközi Gasztronómiai Akadémia szerepét a gasztronómiai örökség tanulmányozásában és terjesztésében;

| 29. | kéri a tagállamokat, hogy a különböző régiók kulturális és gazdasági fejlesztésének keretében határozzanak meg és hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek célja a gasztronómiai ágazat minőségi és mennyiségi fejlesztése, önmagában és az idegenforgalomhoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

29.

kéri a tagállamokat, hogy a különböző régiók kulturális és gazdasági fejlesztésének keretében határozzanak meg és hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek célja a gasztronómiai ágazat minőségi és mennyiségi fejlesztése, önmagában és az idegenforgalomhoz kapcsolódóan;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a gasztronómia az Unió és az egyes tagállamok fontos kulturális exportterméke; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a gasztronómia az Unió és az egyes tagállamok fontos kulturális exportterméke;

| 31. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák az agroturizmushoz kapcsolódó kezdeményezéseket, amelyek elősegítik a kulturális és tájképi örökség megismerését, regionális támogatást nyújtanak és előmozdítják a vidékfejlesztést; |
| --- | --- |

31.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák az agroturizmushoz kapcsolódó kezdeményezéseket, amelyek elősegítik a kulturális és tájképi örökség megismerését, regionális támogatást nyújtanak és előmozdítják a vidékfejlesztést;

| 32. | kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy fejlesszék tovább a gasztronómia kulturális vonatkozásait, segítsék elő a fogyasztók egészségének, a kultúrák cseréjének és megosztásának megőrzését és a régiók népszerűsítését szolgáló étkezési szokásokat, ugyanakkor őrizzék meg az étkezés örömét, a vendégszeretet és a társasági jelleget; |
| --- | --- |

32.

kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy fejlesszék tovább a gasztronómia kulturális vonatkozásait, segítsék elő a fogyasztók egészségének, a kultúrák cseréjének és megosztásának megőrzését és a régiók népszerűsítését szolgáló étkezési szokásokat, ugyanakkor őrizzék meg az étkezés örömét, a vendégszeretet és a társasági jelleget;

| 33. | kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és támogassák a kézműves, helyi, regionális és nemzeti termékek színvonalának, sokszínűségének, sokféleségének és egyediségének fenntartására irányuló kezdeményezéseket az uniformizálódás elleni küzdelem érdekében, amely hosszú távon az európai gasztronómiai kultúra elszegényedéséhez vezet; |
| --- | --- |

33.

kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és támogassák a kézműves, helyi, regionális és nemzeti termékek színvonalának, sokszínűségének, sokféleségének és egyediségének fenntartására irányuló kezdeményezéseket az uniformizálódás elleni küzdelem érdekében, amely hosszú távon az európai gasztronómiai kultúra elszegényedéséhez vezet;

| 34. | ösztönzi a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az élelmiszeripari szakpolitikákról folytatott gondolkodás arra is terjedjen ki, hogy az európai kulináris sokszínűség fenntartása érdekében fontos támogatni a fenntartható, változatos, minőségi és elegendő mennyiségű európai élelmiszertermelést; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az élelmiszeripari szakpolitikákról folytatott gondolkodás arra is terjedjen ki, hogy az európai kulináris sokszínűség fenntartása érdekében fontos támogatni a fenntartható, változatos, minőségi és elegendő mennyiségű európai élelmiszertermelést;

| 35. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai élelmiszeripari termékek értékének növelése, a fogyasztók jobb tájékoztatása és az európai konyhaművészet sokszínűségének védelme érdekében erősítsék meg az európai élelmiszeripari termékek elismerési és címkézési eljárását; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai élelmiszeripari termékek értékének növelése, a fogyasztók jobb tájékoztatása és az európai konyhaművészet sokszínűségének védelme érdekében erősítsék meg az európai élelmiszeripari termékek elismerési és címkézési eljárását;

| 36. | fontosnak tartja a minőségi gasztronómiai termékek értéknek elismerését és növelését; felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra annak bevezetését, hogy a vendéglátók tájékoztassák a fogyasztókat a nyers termékekből helyben készített ételekről; |
| --- | --- |

36.

fontosnak tartja a minőségi gasztronómiai termékek értéknek elismerését és növelését; felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra annak bevezetését, hogy a vendéglátók tájékoztassák a fogyasztókat a nyers termékekből helyben készített ételekről;

| 37. | szorgalmazza, hogy a Bizottság, a Tanács és a tagállamok vizsgálják meg, hogy az általuk elfogadott jogszabályok milyen hatást gyakorolnak az Európai Unió élelmiszertermelésének kapacitásaira, sokszínűségére és minőségére, és hozzanak intézkedéseket a termékhamisítás ellen; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza, hogy a Bizottság, a Tanács és a tagállamok vizsgálják meg, hogy az általuk elfogadott jogszabályok milyen hatást gyakorolnak az Európai Unió élelmiszertermelésének kapacitásaira, sokszínűségére és minőségére, és hozzanak intézkedéseket a termékhamisítás ellen;

| 38. | támogatja azon kezdeményezéseket, amelyeket a tagállamok és régióik dolgozhatnak ki a helyi gasztronómiai örökséget alkotó területek, tájak és termékek népszerűsítése és megőrzése érdekében; felszólítja a régiókat, hogy a regionális gasztronómia megőrzése és felvirágoztatása, a helyi mezőgazdaság ösztönzése és az élelmiszer-ellátási láncok megrövidítése érdekében a helyi termelőkkel karöltve az iskolai és közösségi étkeztetésben juttassák érvényre a helyi és a diétás gasztronómiát; |
| --- | --- |

38.

támogatja azon kezdeményezéseket, amelyeket a tagállamok és régióik dolgozhatnak ki a helyi gasztronómiai örökséget alkotó területek, tájak és termékek népszerűsítése és megőrzése érdekében; felszólítja a régiókat, hogy a regionális gasztronómia megőrzése és felvirágoztatása, a helyi mezőgazdaság ösztönzése és az élelmiszer-ellátási láncok megrövidítése érdekében a helyi termelőkkel karöltve az iskolai és közösségi étkeztetésben juttassák érvényre a helyi és a diétás gasztronómiát;

| 39. | kéri a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a gasztronómiához kapcsolódó európai örökség megőrzése érdekében, így például óvják meg a hagyományos élelmiszerpiacok építészeti örökségét, a borospincéket és az egyéb létesítményeket, valamint a táplálkozáshoz és a gasztronómiához kapcsolódó szerszámokat és berendezéseket; |
| --- | --- |

39.

kéri a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a gasztronómiához kapcsolódó európai örökség megőrzése érdekében, így például óvják meg a hagyományos élelmiszerpiacok építészeti örökségét, a borospincéket és az egyéb létesítményeket, valamint a táplálkozáshoz és a gasztronómiához kapcsolódó szerszámokat és berendezéseket;

| 40. | hangsúlyozza, hogy fontos meghatározni, jegyzékbe venni, továbbadni és terjeszteni az európai konyhaművészet kulturális kincseit; támogatja egy európai gasztronómiai megfigyelőközpont létrehozását; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy fontos meghatározni, jegyzékbe venni, továbbadni és terjeszteni az európai konyhaművészet kulturális kincseit; támogatja egy európai gasztronómiai megfigyelőközpont létrehozását;

| 41. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az európai gasztronómiát foglalja bele kulturális programjaiba és kezdeményezéseibe; |
| --- | --- |

41.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az európai gasztronómiát foglalja bele kulturális programjaiba és kezdeményezéseibe;

| 42. | üdvözli, hogy a francia ünnepi étkezést, a mediterrán étrendet, a horvát mézeskalács-készítést és a hagyományos mexikói konyhát felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO- listája, és sürgeti a tagállamokat, hogy kérelmezzék gasztronómiai hagyományaik és szokásaik felvételét a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló UNESCO-egyezménybe ezek megóvása érdekében; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a francia ünnepi étkezést, a mediterrán étrendet, a horvát mézeskalács-készítést és a hagyományos mexikói konyhát felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO- listája, és sürgeti a tagállamokat, hogy kérelmezzék gasztronómiai hagyományaik és szokásaik felvételét a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló UNESCO-egyezménybe ezek megóvása érdekében;

| 43. | javasolja az európai városoknak, hogy a Kreatív Városok Hálózata keretében jelentkezzenek az UNESCO „Gasztronómiai város” pályázatára; |
| --- | --- |

43.

javasolja az európai városoknak, hogy a Kreatív Városok Hálózata keretében jelentkezzenek az UNESCO „Gasztronómiai város” pályázatára;

o

o o

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

44.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/92 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/92

---

P7_TA(2014)0218

A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása a „mesterséges nanoanyag” fogalommeghatározása tekintetében

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a „mesterséges nanoanyag” fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról szóló 2013. december 12-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

(2017/C 378/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2013)08887), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2013)08887),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen 2. cikkének (2) bekezdésének t) pontjára, a18. cikkének (3) és (5) bekezdésére, valamint az 51. cikk (5) bekezdésér, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen 2. cikkének (2) bekezdésének t) pontjára, a18. cikkének (3) és (5) bekezdésére, valamint az 51. cikk (5) bekezdésér,

| — | tekintettel az új élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0894),

| — | tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 2011. november 11-i 1129/2011/EU bizottsági rendelet (3), illetve az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének az élelmiszer-adalékokban, élelmiszerenzimekben, élelmiszer-aromákban és tápanyagokban való használatra jóváhagyott élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 2011. november 11-i 1130/2011/EU bizottsági rendelet (4) által létrehozott uniós jegyzékekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 2011. november 11-i 1129/2011/EU bizottsági rendelet (3), illetve az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének az élelmiszer-adalékokban, élelmiszerenzimekben, élelmiszer-aromákban és tápanyagokban való használatra jóváhagyott élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 2011. november 11-i 1130/2011/EU bizottsági rendelet (4) által létrehozott uniós jegyzékekre,

| — | tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 257/2010/EU bizottsági rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 257/2010/EU bizottsági rendeletre (5),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87a. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87a. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet („FÉT”) 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a fogyasztók tájékoztatásának biztosítása érdekében a mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi élelmiszer-összetevőt egyértelműen fel kell tüntetni az élelmiszer-összetevők között; mivel ennek megfelelően a FÉT meghatározza a „mesterséges nanoanyagok” fogalmát; |
| --- | --- |

A.

mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet („FÉT”) 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a fogyasztók tájékoztatásának biztosítása érdekében a mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi élelmiszer-összetevőt egyértelműen fel kell tüntetni az élelmiszer-összetevők között; mivel ennek megfelelően a FÉT meghatározza a „mesterséges nanoanyagok” fogalmát;

| B. | mivel a FÉT 18. cikkének (5) bekezdése arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy az ugyanazon rendeletben meghatározott célok elérése érdekében a „mesterséges nanoanyagok” fogalmának ugyanazon rendelet szerinti meghatározását felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján hozzáigazítsa a műszaki és tudományos eredményekhez vagy a nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározásokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a FÉT 18. cikkének (5) bekezdése arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy az ugyanazon rendeletben meghatározott célok elérése érdekében a „mesterséges nanoanyagok” fogalmának ugyanazon rendelet szerinti meghatározását felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján hozzáigazítsa a műszaki és tudományos eredményekhez vagy a nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározásokhoz;

| C. | mivel a 2011/696/EU bizottsági ajánlás a nanoanyagokra vonatkozó általános fogalommeghatározást tartalmaz; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011/696/EU bizottsági ajánlás a nanoanyagokra vonatkozó általános fogalommeghatározást tartalmaz;

| D. | mivel az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU bizottsági rendeletek átfogó uniós jegyzékeket hoztak létre, amelyek meghatározzák azokat az élelmiszer-adalékanyagokat, amelyek használata az 1333/2008/EK rendelet hatálybalépése előtt az abban foglalt rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzése után megengedett volt; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU bizottsági rendeletek átfogó uniós jegyzékeket hoztak létre, amelyek meghatározzák azokat az élelmiszer-adalékanyagokat, amelyek használata az 1333/2008/EK rendelet hatálybalépése előtt az abban foglalt rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzése után megengedett volt;

| E. | mivel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet az uniós jegyzékben foglalt valamennyi élelmiszer-adalékot kizárja a „mesterséges nanoanyag” fogalmának új meghatározásából, és ehelyett arra tesz javaslatot, hogy az ezen adalékokra vonatkozó, a nanoanyagokkal kapcsolatos címkézési előírások szükségességével a 257/2010/EU bizottsági rendelettel összhangban az újraértékelési program keretében foglalkozzanak, szükség esetén az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete szerinti használati feltételek, illetve ezen élelmiszer-adalékok 231/2012/EU bizottsági rendelet (6) szerinti specifikációjának módosítása révén; |
| --- | --- |

E.

mivel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet az uniós jegyzékben foglalt valamennyi élelmiszer-adalékot kizárja a „mesterséges nanoanyag” fogalmának új meghatározásából, és ehelyett arra tesz javaslatot, hogy az ezen adalékokra vonatkozó, a nanoanyagokkal kapcsolatos címkézési előírások szükségességével a 257/2010/EU bizottsági rendelettel összhangban az újraértékelési program keretében foglalkozzanak, szükség esetén az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete szerinti használati feltételek, illetve ezen élelmiszer-adalékok 231/2012/EU bizottsági rendelet (6) szerinti specifikációjának módosítása révén;

| F. | mivel jelenleg az élelmiszerekben éppen az élelmiszer-adalékok lehetnek jelen nanoanyagok formájában; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg az élelmiszerekben éppen az élelmiszer-adalékok lehetnek jelen nanoanyagok formájában;

| G. | mivel ez az általános mentesség valamennyi mesterséges nanoanyagnak minősülő élelmiszer-adalék címkézési előírásait megsemmisíti; mivel ez megfosztja a jogot a hatékony érvényesülés lehetőségétől, és ellentétes az irányelv azon alapvető céljával, hogy a fogyasztók egészségének és érdekeinek magas szintű védelmére törekedjen azáltal, hogy a végső fogyasztók számára alapot biztosít a tájékozott választáshoz; |
| --- | --- |

G.

mivel ez az általános mentesség valamennyi mesterséges nanoanyagnak minősülő élelmiszer-adalék címkézési előírásait megsemmisíti; mivel ez megfosztja a jogot a hatékony érvényesülés lehetőségétől, és ellentétes az irányelv azon alapvető céljával, hogy a fogyasztók egészségének és érdekeinek magas szintű védelmére törekedjen azáltal, hogy a végső fogyasztók számára alapot biztosít a tájékozott választáshoz;

| H. | mivel a Bizottság ezt a valamennyi meglévő élelmiszer-adalékra vonatkozó általános mentességet azzal indokolja, hogy „ezen élelmiszer-adalékanyagok és a zárójelben szereplő »nano« szó együttes feltüntetése az összetevők felsorolásában összezavarhatja a fogyasztót, mivel azt sugallhatja, hogy az adott adalékanyag új, miközben a valóságban már évtizedek óta használatos ilyen formában az élelmiszerekben”; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság ezt a valamennyi meglévő élelmiszer-adalékra vonatkozó általános mentességet azzal indokolja, hogy „ezen élelmiszer-adalékanyagok és a zárójelben szereplő »nano« szó együttes feltüntetése az összetevők felsorolásában összezavarhatja a fogyasztót, mivel azt sugallhatja, hogy az adott adalékanyag új, miközben a valóságban már évtizedek óta használatos ilyen formában az élelmiszerekben”;

| I. | mivel ez az indokolás hibás és irreleváns, hiszen a FÉT rendelet nem tesz különbséget a meglévő és az új nanoanyagok között, hanem kifejezetten azt írja elő, hogy a címkén a mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi összetevőt fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

I.

mivel ez az indokolás hibás és irreleváns, hiszen a FÉT rendelet nem tesz különbséget a meglévő és az új nanoanyagok között, hanem kifejezetten azt írja elő, hogy a címkén a mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi összetevőt fel kell tüntetni;

| J. | mivel a Bizottság arra irányuló kifejezett szándéka, hogy az élelmiszer-adalékokhoz kapcsolódó, a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézési előírások szükségességét az újraértékelési program keretében vizsgálja meg, nem helyénvaló, mivel a biztonsági kérdéseket összekeveri a fogyasztók tájékoztatását célzó általános címkézési előírásokkal; mivel ez azt is sejteti, hogy a Bizottság megkérdőjelezi magának a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézésnek a szükségességét, ami sérti a FÉT rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket; mivel valamely élelmiszer-adalék vagy nanoanyagnak minősül vagy nem, márpedig e címkézési előírásokat valamennyi nanoanyagnak minősülő, engedélyezett élelmiszer-adalék esetében végre kell hajtani a felhasználástól vagy egyéb specifikációktól függetlenül; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság arra irányuló kifejezett szándéka, hogy az élelmiszer-adalékokhoz kapcsolódó, a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézési előírások szükségességét az újraértékelési program keretében vizsgálja meg, nem helyénvaló, mivel a biztonsági kérdéseket összekeveri a fogyasztók tájékoztatását célzó általános címkézési előírásokkal; mivel ez azt is sejteti, hogy a Bizottság megkérdőjelezi magának a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézésnek a szükségességét, ami sérti a FÉT rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket; mivel valamely élelmiszer-adalék vagy nanoanyagnak minősül vagy nem, márpedig e címkézési előírásokat valamennyi nanoanyagnak minősülő, engedélyezett élelmiszer-adalék esetében végre kell hajtani a felhasználástól vagy egyéb specifikációktól függetlenül;

| K. | mivel ezenfelül elfogadhatatlan egy olyan, ide nem kapcsolódó újraértékelési programra hivatkozni, amely már akkor is létezett, amikor a jogalkotó a kifejezett címkézési előírások FÉT rendeletbe való bevezetéséről határozott, arra téve kísérletet, hogy e címkézési előírásokat három évvel később hatályon kívül helyezze; |
| --- | --- |

K.

mivel ezenfelül elfogadhatatlan egy olyan, ide nem kapcsolódó újraértékelési programra hivatkozni, amely már akkor is létezett, amikor a jogalkotó a kifejezett címkézési előírások FÉT rendeletbe való bevezetéséről határozott, arra téve kísérletet, hogy e címkézési előírásokat három évvel később hatályon kívül helyezze;

| 1. | kifogást emel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben; |
| --- | --- |

1.

kifogást emel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben;

| 2. | úgy véli, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet nem egyeztethető össze az alap-jogiaktus céljával és tartalmával, és hogy túllépi az 1169/2011/EU rendelet által a Bizottságra ruházott hatáskört; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet nem egyeztethető össze az alap-jogiaktus céljával és tartalmával, és hogy túllépi az 1169/2011/EU rendelet által a Bizottságra ruházott hatáskört;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be új, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely figyelembe veszi a Parlament álláspontját; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be új, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely figyelembe veszi a Parlament álláspontját;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, és tájékoztassa arról, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet nem léphet hatályba; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, és tájékoztassa arról, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet nem léphet hatályba;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(2)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

(3)  HL L 295., 2011.11.12., 1. o.

(4)  HL L 295., 2011.11.12., 178. o.

(5)  HL L 80., 2010.3.26., 19. o.

(6)  A Bizottság 2012. március 9-i 231/2012/EU rendelete az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/95

---

P7_TA(2014)0229

Prioritások a keleti partnerség országaival folytatott uniós kapcsolatok vonatkozásában

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Unió és a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok értékeléséről és a prioritások meghatározásáról (2013/2149(INI))

(2017/C 378/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én Prágában történt elindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én Prágában történt elindítására,

| — | tekintettel arra, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án, az Európai Parlament hetedik jogalkotási ciklusa idején megkezdte tevékenységét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án, az Európai Parlament hetedik jogalkotási ciklusa idején megkezdte tevékenységét,

| — | tekintettel a keleti partnerség civil társadalmi fórumának létrehozására és az azáltal eddig végzett munkára, többek között az öt munkacsoportban vagy az eddigi éves üléseken – 2009. november 16–17., Brüsszel (Belgium); 2010. november 18–19., Berlin (Németország); 2011. november 28–30., Poznań (Lengyelország); 2012. november 28–30, Stockholm (Svédország); 2013. október 4–5., Chișinău (Moldova) – készített javaslatokra és egyéb dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség civil társadalmi fórumának létrehozására és az azáltal eddig végzett munkára, többek között az öt munkacsoportban vagy az eddigi éves üléseken – 2009. november 16–17., Brüsszel (Belgium); 2010. november 18–19., Berlin (Németország); 2011. november 28–30., Poznań (Lengyelország); 2012. november 28–30, Stockholm (Svédország); 2013. október 4–5., Chișinău (Moldova) – készített javaslatokra és egyéb dokumentumokra,

| — | tekintettel arra, hogy a Régiók Bizottsága létrehozta a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciáját (CORLEAP), amelynek alapító ülésére 2011. szeptember 8-án, a lengyelországi Poznańban került sor, tekintettel továbbá a CORLEAP eddigi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Régiók Bizottsága létrehozta a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciáját (CORLEAP), amelynek alapító ülésére 2011. szeptember 8-án, a lengyelországi Poznańban került sor, tekintettel továbbá a CORLEAP eddigi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 2011. október 29–30-i varsói csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. október 29–30-i varsói csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel a 2013. november 28–29-i vilniusi csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 28–29-i vilniusi csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel a „Kibővített Európa – szomszédságpolitika: új keret a keleti és déli szomszédainkkal folytatott kapcsolatok számára” című, 2003. március 11-i (COM(2003)0104), az „Európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című, 2004. május 12-i (COM(2004)0373), „Az európai szomszédságpolitika megerősítéséről” című, 2006. december 4-i (COM(2006)0726), a „Határozott európai szomszédságpolitika” című, 2007. december 5-i (COM(2007)0774), a „Keleti partnerség” című 2008. december 3-i (COM(2008)0823), valamint „Az európai szomszédságpolitika áttekintése” című, 2010. május 12-i (COM(2010)0207) bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kibővített Európa – szomszédságpolitika: új keret a keleti és déli szomszédainkkal folytatott kapcsolatok számára” című, 2003. március 11-i (COM(2003)0104), az „Európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című, 2004. május 12-i (COM(2004)0373), „Az európai szomszédságpolitika megerősítéséről” című, 2006. december 4-i (COM(2006)0726), a „Határozott európai szomszédságpolitika” című, 2007. december 5-i (COM(2007)0774), a „Keleti partnerség” című 2008. december 3-i (COM(2008)0823), valamint „Az európai szomszédságpolitika áttekintése” című, 2010. május 12-i (COM(2010)0207) bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című, 2013. március 20-i (JOIN(2013)0004) és „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i (COM(2011)0303) közös közleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című, 2013. március 20-i (JOIN(2013)0004) és „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i (COM(2011)0303) közös közleményeire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. július 26-i és 2011. június 20-i üléseinek európai szomszédságpolitikáról, valamint a 2013. november 18–19-i ülése keleti partnerségről szóló következtetéseire, továbbá 2011. szeptember 26-i ülése (kereskedelem) és az Európai Tanács 2013. február 7-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. július 26-i és 2011. június 20-i üléseinek európai szomszédságpolitikáról, valamint a 2013. november 18–19-i ülése keleti partnerségről szóló következtetéseire, továbbá 2011. szeptember 26-i ülése (kereskedelem) és az Európai Tanács 2013. február 7-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács keleti partnerségről szóló, 2013. december 19–20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács keleti partnerségről szóló, 2013. december 19–20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Keleti partnerség: a 2013. évi őszi csúcstalálkozó ütemterve” című, 2012. május 15-i (JOIN(2012)0013) és „Új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című, (JOIN(2012)0014) közös közleményére, valamint az ezeket kísérő 2013. március 20-i közös szolgálati munkadokumentumokra („Regionális jelentések”, SWD(2013)0085 és SWD(2013)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Keleti partnerség: a 2013. évi őszi csúcstalálkozó ütemterve” című, 2012. május 15-i (JOIN(2012)0013) és „Új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című, (JOIN(2012)0014) közös közleményére, valamint az ezeket kísérő 2013. március 20-i közös szolgálati munkadokumentumokra („Regionális jelentések”, SWD(2013)0085 és SWD(2013)0086),

| — | tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek a kelet-európai országok és az uniós országok energiapiacai közötti harmonizáció kapcsán az energiabiztonságról szóló, 2013. május 28-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek a kelet-európai országok és az uniós országok energiapiacai közötti harmonizáció kapcsán az energiabiztonságról szóló, 2013. május 28-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről”című, 2013. október 23-i (2), az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i (3), valamint az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről”című, 2013. október 23-i (2), az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i (3), valamint az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az emberi jogok helyzete a világban című éves jelentésekről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló éves állásfoglalásaira, többek között különösen az EU déli és keleti szomszédságában történt eseményekről szóló legfrissebb állásfoglalásokra is, köztük a következőkre: „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (8), „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2011. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (9), „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2012. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok helyzete a világban című éves jelentésekről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló éves állásfoglalásaira, többek között különösen az EU déli és keleti szomszédságában történt eseményekről szóló legfrissebb állásfoglalásokra is, köztük a következőkre: „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (8), „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2011. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (9), „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2012. évi éves jelentéséről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-án elfogadott állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett, 2012. március 29-i ajánlására (11), valamint az EDA 2012. évi létrehozására és teljes körű működésének 2013-ban történő elindulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett, 2012. március 29-i ajánlására (11), valamint az EDA 2012. évi létrehozására és teljes körű működésének 2013-ban történő elindulására,

| — | tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0157/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0157/2014),

| A. | mivel az európai szomszédságpolitika (ENP) és különösen a keleti partnerség a közös értékeken, valamint a nemzetközi jog, az alapvető értékek és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, illetve a jogállamiság, a piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás elvein alapul; mivel a keleti partnerség célja, hogy szélesebb körben terjessze, megossza és előmozdítsa az Unió alapjául szolgáló értékeket és elveket, nevezetesen a béke, a barátság, a szolidaritás és a jólét elvét, hogy a fenntartható gazdasági növekedésre törekedve és a határokon átnyúló kapcsolatokat kezelve hozzájáruljon az egészséges demokráciák kiépítéséhez és megszilárdításához a partnerországok és az Európai Unió közötti politikai társulás és gazdasági integráció felgyorsítása céljából; mivel a keleti partnerség vilniusi csúcstalálkozóján valamennyi résztvevő elkötelezte magát e vezérelvek végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai szomszédságpolitika (ENP) és különösen a keleti partnerség a közös értékeken, valamint a nemzetközi jog, az alapvető értékek és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, illetve a jogállamiság, a piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás elvein alapul; mivel a keleti partnerség célja, hogy szélesebb körben terjessze, megossza és előmozdítsa az Unió alapjául szolgáló értékeket és elveket, nevezetesen a béke, a barátság, a szolidaritás és a jólét elvét, hogy a fenntartható gazdasági növekedésre törekedve és a határokon átnyúló kapcsolatokat kezelve hozzájáruljon az egészséges demokráciák kiépítéséhez és megszilárdításához a partnerországok és az Európai Unió közötti politikai társulás és gazdasági integráció felgyorsítása céljából; mivel a keleti partnerség vilniusi csúcstalálkozóján valamennyi résztvevő elkötelezte magát e vezérelvek végrehajtása mellett;

| B. | mivel az egymást követő uniós bővítések nyomán Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova, Ukrajna és Fehéroroszország közelebb került az EU-hoz, és ezért biztonságuk, stabilitásuk és jólétük egyre nagyobb hatást gyakorol az Unióéra és fordítva; |
| --- | --- |

B.

mivel az egymást követő uniós bővítések nyomán Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova, Ukrajna és Fehéroroszország közelebb került az EU-hoz, és ezért biztonságuk, stabilitásuk és jólétük egyre nagyobb hatást gyakorol az Unióéra és fordítva;

| C. | mivel a szabadságok, a demokratikus értékek és az emberi jogok csak olyan megfelelő környezetben tudnak fejlődni, amelyet a gazdasági és társadalmi stabilitás, valamint a nemzeti és nemzetközi biztonság jellemez, amit maga az EU története is bizonyít; |
| --- | --- |

C.

mivel a szabadságok, a demokratikus értékek és az emberi jogok csak olyan megfelelő környezetben tudnak fejlődni, amelyet a gazdasági és társadalmi stabilitás, valamint a nemzeti és nemzetközi biztonság jellemez, amit maga az EU története is bizonyít;

| D. | mivel miközben az európai szomszédságpolitika alapjául szolgáló elveket és célkitűzéseket valamennyi partnerre alkalmazni kell, az EU minden egyes partneréhez fűződő kapcsolata egyedülálló, és az európai szomszédságpolitika eszközeit pedig egyedileg úgy alakították ki, hogy e kapcsolatok mindegyikét szolgálják; |
| --- | --- |

D.

mivel miközben az európai szomszédságpolitika alapjául szolgáló elveket és célkitűzéseket valamennyi partnerre alkalmazni kell, az EU minden egyes partneréhez fűződő kapcsolata egyedülálló, és az európai szomszédságpolitika eszközeit pedig egyedileg úgy alakították ki, hogy e kapcsolatok mindegyikét szolgálják;

| E. | mivel a keleti partnerség vilniusi csúcstalálkozóján bebizonyosodott, hogy el kell gondolkodni az EU keleti partnerekkel kapcsolatos politikáján; |
| --- | --- |

E.

mivel a keleti partnerség vilniusi csúcstalálkozóján bebizonyosodott, hogy el kell gondolkodni az EU keleti partnerekkel kapcsolatos politikáján;

| F. | mivel a keleti partnerség a Szerződések 8. és 49. cikke értelmében kelet-európai országokra irányul; mivel támogatnia kell a demokratikus átmenetet és a reformfolyamatokat, és válasz a partnerországok társadalmainak európai törekvéseire; |
| --- | --- |

F.

mivel a keleti partnerség a Szerződések 8. és 49. cikke értelmében kelet-európai országokra irányul; mivel támogatnia kell a demokratikus átmenetet és a reformfolyamatokat, és válasz a partnerországok társadalmainak európai törekvéseire;

| G. | mivel a keleti partnerség országai mélyen gyökerező európai törekvésekkel rendelkeznek, és – a Szovjetunióban eltöltött évtizedeket követően – továbbra is a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartásán alapuló demokratikus rendszer felé tartó átmenet nehéz folyamatát élik; mivel a keleti partnerség néhány országában nincs egyetértés európai jövőjük kérdésének tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a keleti partnerség országai mélyen gyökerező európai törekvésekkel rendelkeznek, és – a Szovjetunióban eltöltött évtizedeket követően – továbbra is a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartásán alapuló demokratikus rendszer felé tartó átmenet nehéz folyamatát élik; mivel a keleti partnerség néhány országában nincs egyetértés európai jövőjük kérdésének tekintetében;

| H. | mivel ki kell használni a keleti partnerekkel fennálló kapcsolatok jelenlegi lendületét, és arra kell ösztönözni a keleti partnerség országainak lakosságát, hogy törekedjenek további demokratikus reformok megvalósítására; mivel az EU-val való társulás folyamatnak pontosan ez a célkitűzése, és a keleti partnerség néhány országában tapasztalható visszaesés ellenére erre a célkitűzésre kell törekedni; |
| --- | --- |

H.

mivel ki kell használni a keleti partnerekkel fennálló kapcsolatok jelenlegi lendületét, és arra kell ösztönözni a keleti partnerség országainak lakosságát, hogy törekedjenek további demokratikus reformok megvalósítására; mivel az EU-val való társulás folyamatnak pontosan ez a célkitűzése, és a keleti partnerség néhány országában tapasztalható visszaesés ellenére erre a célkitűzésre kell törekedni;

| I. | mivel a keleti partnerségnek elő kell mozdítania az együttműködés politikai, gazdasági, geopolitikai biztonsággal kapcsolatos, illetve társadalmi és kulturális szempontjait; |
| --- | --- |

I.

mivel a keleti partnerségnek elő kell mozdítania az együttműködés politikai, gazdasági, geopolitikai biztonsággal kapcsolatos, illetve társadalmi és kulturális szempontjait;

| J. | mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz az Unió által a keleti partnerség országainak biztosított támogatás és segítségnyújtás fő eszköze; mivel az eszköz a differenciálást és a „többet többért” szemléletet tükrözi, és jelentős pénzügyi ösztönzőket biztosít azoknak a szomszédos országoknak, amelyek demokratikus reformokat kezdeményeznek; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz az Unió által a keleti partnerség országainak biztosított támogatás és segítségnyújtás fő eszköze; mivel az eszköz a differenciálást és a „többet többért” szemléletet tükrözi, és jelentős pénzügyi ösztönzőket biztosít azoknak a szomszédos országoknak, amelyek demokratikus reformokat kezdeményeznek;

| K. | mivel a keleti partnerség országainak célja még mindig a politikai fejlődés, és az EU által kínált partnerség a saját politikai akaratukon alapult, azonban ez a partnerség a keleti partnerség országai népeinek egyértelmű európai törekvése ellenére a változás és a reformok elégtelen mozgatórugójának bizonyult; mivel a keleti partnerség országaiban bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények és a vilniusi csúcstalálkozó kimenetele rávilágítanak arra, hogy erősíteni kell a keleti partnerség stratégiai jellegét, és fokozottan kell törekedni a társulási megállapodások kölcsönös előnyeivel kapcsolatos tudatosság előmozdítására és növelésére, illetve azt jelzik, hogy ezek az országok szuverén döntéseikben még mindig harmadik felek erőteljes nyomásgyakorlásának és zsarolásának vannak kitéve; mivel a keleti partnerség országainak szabadnak és szuverénnek kell lenniük ahhoz, hogy teljes körűen gyakorolhassák a saját jövőjük meghatározásához való jogukat, anélkül, hogy jogtalan külső nyomásgyakorlásnak, fenyegetésnek vagy megfélemlítésnek lennének kitéve; mivel minden egyes ország szuverén joga, hogy bármely nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez csatlakozzon, és hogy külső befolyástól mentesen határozza meg saját jövőjét; |
| --- | --- |

K.

mivel a keleti partnerség országainak célja még mindig a politikai fejlődés, és az EU által kínált partnerség a saját politikai akaratukon alapult, azonban ez a partnerség a keleti partnerség országai népeinek egyértelmű európai törekvése ellenére a változás és a reformok elégtelen mozgatórugójának bizonyult; mivel a keleti partnerség országaiban bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények és a vilniusi csúcstalálkozó kimenetele rávilágítanak arra, hogy erősíteni kell a keleti partnerség stratégiai jellegét, és fokozottan kell törekedni a társulási megállapodások kölcsönös előnyeivel kapcsolatos tudatosság előmozdítására és növelésére, illetve azt jelzik, hogy ezek az országok szuverén döntéseikben még mindig harmadik felek erőteljes nyomásgyakorlásának és zsarolásának vannak kitéve; mivel a keleti partnerség országainak szabadnak és szuverénnek kell lenniük ahhoz, hogy teljes körűen gyakorolhassák a saját jövőjük meghatározásához való jogukat, anélkül, hogy jogtalan külső nyomásgyakorlásnak, fenyegetésnek vagy megfélemlítésnek lennének kitéve; mivel minden egyes ország szuverén joga, hogy bármely nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez csatlakozzon, és hogy külső befolyástól mentesen határozza meg saját jövőjét;

| L. | mivel a legutóbbi fejlemények azt bizonyították, hogy az EU keleti partnerségi politikáját néhány geopolitikai szereplő tévesen zéró összegű játszmának tekintette, és ezek negatív szerepét figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

L.

mivel a legutóbbi fejlemények azt bizonyították, hogy az EU keleti partnerségi politikáját néhány geopolitikai szereplő tévesen zéró összegű játszmának tekintette, és ezek negatív szerepét figyelembe kell venni;

| M. | mivel a keleti partnerségnek semmiképpen sem célja, hogy rontsa vagy akadályozza az Oroszországi Föderációhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokat, hanem éppen ellenkezőleg nyitott a Moszkvával való szinergiákra, annak érdekében, hogy a legkedvezőbb feltételeket teremtse meg a közös szomszédok fenntartható fejlődése számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a keleti partnerségnek semmiképpen sem célja, hogy rontsa vagy akadályozza az Oroszországi Föderációhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokat, hanem éppen ellenkezőleg nyitott a Moszkvával való szinergiákra, annak érdekében, hogy a legkedvezőbb feltételeket teremtse meg a közös szomszédok fenntartható fejlődése számára;

| 1. | emlékeztet a keleti partnerség céljára, amely a keleti partnerek európai integrációjának erősítése politikai, gazdasági és kulturális téren, amely a kölcsönös érdekeken, valamint a nemzetközi jog, az alapvető értékek, a felelősségteljes kormányzás és a piacgazdaság iránti elkötelezettségen, továbbá a közös felelősségvállaláson és felelősségen alapul; üdvözli ezzel összefüggésben a keleti partnerség érdekelt felei, azaz az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, a CORLEAP (a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája) és más kezdeményezések, például a kelet-európai kezdeményezések kongresszusának létrehozását és az általuk elvégzett munkát; megjegyzi azonban, hogy a keleti partnerség egyes országaiban lezajlott közelmúltbeli fejlemények felhívták a figyelmet a politikai, gazdasági és társadalmi integrációs folyamat bizonytalan voltára; hangsúlyozza a szélesebb körű társadalmi bevonásnak mint az átalakulás eszközének a fontosságát; a nemzeti döntéshozatalt befolyásolni képes reformokhoz szükséges választókerületek létrehozása érdekében gyakoribb és hatékonyabb együttműködés megvalósítását ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a parlamentekkel, az üzleti élet vezetőivel és a civil társadalommal; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet a keleti partnerség céljára, amely a keleti partnerek európai integrációjának erősítése politikai, gazdasági és kulturális téren, amely a kölcsönös érdekeken, valamint a nemzetközi jog, az alapvető értékek, a felelősségteljes kormányzás és a piacgazdaság iránti elkötelezettségen, továbbá a közös felelősségvállaláson és felelősségen alapul; üdvözli ezzel összefüggésben a keleti partnerség érdekelt felei, azaz az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, a CORLEAP (a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája) és más kezdeményezések, például a kelet-európai kezdeményezések kongresszusának létrehozását és az általuk elvégzett munkát; megjegyzi azonban, hogy a keleti partnerség egyes országaiban lezajlott közelmúltbeli fejlemények felhívták a figyelmet a politikai, gazdasági és társadalmi integrációs folyamat bizonytalan voltára; hangsúlyozza a szélesebb körű társadalmi bevonásnak mint az átalakulás eszközének a fontosságát; a nemzeti döntéshozatalt befolyásolni képes reformokhoz szükséges választókerületek létrehozása érdekében gyakoribb és hatékonyabb együttműködés megvalósítását ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a parlamentekkel, az üzleti élet vezetőivel és a civil társadalommal;

| 2. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közelmúltban a keleti partnerség egészét komoly kihívások elé állítják harmadik felek, és felhívja az összes érintett résztvevőt, hogy tartsa fenn a projekttel kapcsolatos elkötelezettségét és szerepvállalását; |
| --- | --- |

2.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közelmúltban a keleti partnerség egészét komoly kihívások elé állítják harmadik felek, és felhívja az összes érintett résztvevőt, hogy tartsa fenn a projekttel kapcsolatos elkötelezettségét és szerepvállalását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai perspektíva – ideértve az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke szerinti csatlakozás kérelmezéséhez való jogot –, az ezen országokban zajló reformok hajtóereje lehet, és tovább erősítheti elkötelezettségüket az olyan közös értékek és elvek mellett, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás, és hogy kellően figyelembe kell venni és ösztönzőket kell teremteni a további integrációhoz a keleti partnerség azon országai számára, amelyek elkötelezettek az EU-hoz fűződő kapcsolatok elmélyítésére, és készek mind politikai, mind pedig gazdasági szinten elkezdeni és végrehajtani a szükséges reformokat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai perspektíva – ideértve az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke szerinti csatlakozás kérelmezéséhez való jogot –, az ezen országokban zajló reformok hajtóereje lehet, és tovább erősítheti elkötelezettségüket az olyan közös értékek és elvek mellett, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás, és hogy kellően figyelembe kell venni és ösztönzőket kell teremteni a további integrációhoz a keleti partnerség azon országai számára, amelyek elkötelezettek az EU-hoz fűződő kapcsolatok elmélyítésére, és készek mind politikai, mind pedig gazdasági szinten elkezdeni és végrehajtani a szükséges reformokat;

| 4. | elismeri, hogy a keleti partnerségnek az Európai Unióval való integráció mellett kiálló társadalmai most minden eddiginél jobban igénylik az EU erőteljes, proaktív és azonnali támogatását, amelyet különböző csatornákon és politikai szektorokon keresztül kell biztosítani, a pénzügyi támogatástól kezdve a vízumkönnyítési rendszerekig; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a keleti partnerségnek az Európai Unióval való integráció mellett kiálló társadalmai most minden eddiginél jobban igénylik az EU erőteljes, proaktív és azonnali támogatását, amelyet különböző csatornákon és politikai szektorokon keresztül kell biztosítani, a pénzügyi támogatástól kezdve a vízumkönnyítési rendszerekig;

| 5. | úgy véli, hogy a keleti partnerség megköveteli a saját eredményességének alapos értékelését, beleértve a sikerek és kudarcok pontos értékelését is, valamint hogy a partnerség további átgondolására, új lendületre és a további lépésekkel kapcsolatos világos jövőképre van szükség, amely egyaránt összpontosít a politikai együttműködésre és a keleti partnerség országainak társadalmaival kötött partnerségre, illetve arra, hogy európai perspektívát kínáljon e társadalmaknak; ezért sürgeti az Uniót, hogy elsősorban a polgárok számára közvetlen előrelépést jelentő területekbe fektessen be, és ezzel összefüggésben a vízummentességre vonatkozó szabályozás létrehozására összpontosítson, támogassa a fiatalokat és a jövőbeli vezetőket, és szenteljen nagyobb figyelmet a civil társadalom megerősítésének; kiemeli az energia-, a közlekedési és a kutatási ágazat fontosságát a keleti partnerség országai európai integrációjának hatóköre szempontjából; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a keleti partnerség megköveteli a saját eredményességének alapos értékelését, beleértve a sikerek és kudarcok pontos értékelését is, valamint hogy a partnerség további átgondolására, új lendületre és a további lépésekkel kapcsolatos világos jövőképre van szükség, amely egyaránt összpontosít a politikai együttműködésre és a keleti partnerség országainak társadalmaival kötött partnerségre, illetve arra, hogy európai perspektívát kínáljon e társadalmaknak; ezért sürgeti az Uniót, hogy elsősorban a polgárok számára közvetlen előrelépést jelentő területekbe fektessen be, és ezzel összefüggésben a vízummentességre vonatkozó szabályozás létrehozására összpontosítson, támogassa a fiatalokat és a jövőbeli vezetőket, és szenteljen nagyobb figyelmet a civil társadalom megerősítésének; kiemeli az energia-, a közlekedési és a kutatási ágazat fontosságát a keleti partnerség országai európai integrációjának hatóköre szempontjából;

| 6. | úgy véli, hogy a vilniusi csúcstalálkozó kimenetele rávilágít a keleti partnerség stratégiai jellege javításának szükségességére; ezért azt ajánlja, hogy az európai értékekkel és érdekekkel összhangban rugalmasan használják ki az EU rendelkezésére álló eszközöket, mint például a makrogazdasági támogatást, a kereskedelmi rendszerek könnyítését, az energiabiztonságot és a gazdasági modernizációt elősegítő projekteket, valamint mihamarabb hajtsák végre a vízumliberalizációt; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a vilniusi csúcstalálkozó kimenetele rávilágít a keleti partnerség stratégiai jellege javításának szükségességére; ezért azt ajánlja, hogy az európai értékekkel és érdekekkel összhangban rugalmasan használják ki az EU rendelkezésére álló eszközöket, mint például a makrogazdasági támogatást, a kereskedelmi rendszerek könnyítését, az energiabiztonságot és a gazdasági modernizációt elősegítő projekteket, valamint mihamarabb hajtsák végre a vízumliberalizációt;

| 7. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a keleti partnerség Vilnius utáni jövőjéről; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a keleti partnerség Vilnius utáni jövőjéről;

| 8. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy mérlegeljék a keleti partnerség legutóbbi fejleményeiből levont tanulságokat az Unió két- és többoldalú prioritásainak meghatározása, valamint az ENI alapján nyújtott finanszírozás során; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy mérlegeljék a keleti partnerség legutóbbi fejleményeiből levont tanulságokat az Unió két- és többoldalú prioritásainak meghatározása, valamint az ENI alapján nyújtott finanszírozás során;

| 9. | a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán alapuló demokratikus átmenet folyamatát a keleti partnerség országaival kötendő erős és tartós partnerség kiépítése kulcsának tekinti; |
| --- | --- |

9.

a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán alapuló demokratikus átmenet folyamatát a keleti partnerség országaival kötendő erős és tartós partnerség kiépítése kulcsának tekinti;

| 10. | hangsúlyozza a civil társadalom szerepének jelentőségét a keleti partnerség országainak demokratikus átmenetében és reformfolyamatában, valamint politikai párbeszédében; felhívja az EU-t, hogy erősítse az együttműködést a civil társadalommal, valamint hogy a különböző finanszírozási eszközök körén keresztül nyújtson számára támogatást; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a civil társadalom szerepének jelentőségét a keleti partnerség országainak demokratikus átmenetében és reformfolyamatában, valamint politikai párbeszédében; felhívja az EU-t, hogy erősítse az együttműködést a civil társadalommal, valamint hogy a különböző finanszírozási eszközök körén keresztül nyújtson számára támogatást;

| 11. | üdvözli a „keleti partnerség” integrációs és együttműködési program (EaPIC) keretében 2013-ban kiutalt összegeket, amelyek az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz hatálya alá tartoznak, és amelyeket Moldova, Grúzia és Örményország között osztottak el a keleti partnerség azon országainak nyújtott kiegészítő finanszírozásként, amelyek mélyreható előrelépést értek el a demokrácia és az emberi jogok terén; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a „keleti partnerség” integrációs és együttműködési program (EaPIC) keretében 2013-ban kiutalt összegeket, amelyek az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz hatálya alá tartoznak, és amelyeket Moldova, Grúzia és Örményország között osztottak el a keleti partnerség azon országainak nyújtott kiegészítő finanszírozásként, amelyek mélyreható előrelépést értek el a demokrácia és az emberi jogok terén;

| 12. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy tegyék lehetővé a moldáv polgárok számára a vízummentes utazást a schengeni térségbe; rámutat, hogy a vízumliberalizációt kiemelt helyen kell kezelni, és nagyobb erőfeszítésekre kér ezen a területen; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy a vízumliberalizáció csak egyike a társadalmak közötti kapcsolatok szorosabbra fűzését célzó számos folyamatnak, és e területen további erőfeszítésekre van szükség, különös tekintettel az oktatás, a tudomány, a kultúra és a sport terén folytatott együttműködés elmélyítésére; hangsúlyozza, hogy a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat olyan eszköz, amely majd jelentős hatást fejt ki az oktatás és a kultúra területén; felhív ennek az irányelvnek a gyors elfogadására, amely a fent említett célokból hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot és tartózkodási engedélyt nyújt a harmadik országbeli állampolgárok számára; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy tegyék lehetővé a moldáv polgárok számára a vízummentes utazást a schengeni térségbe; rámutat, hogy a vízumliberalizációt kiemelt helyen kell kezelni, és nagyobb erőfeszítésekre kér ezen a területen; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy a vízumliberalizáció csak egyike a társadalmak közötti kapcsolatok szorosabbra fűzését célzó számos folyamatnak, és e területen további erőfeszítésekre van szükség, különös tekintettel az oktatás, a tudomány, a kultúra és a sport terén folytatott együttműködés elmélyítésére; hangsúlyozza, hogy a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat olyan eszköz, amely majd jelentős hatást fejt ki az oktatás és a kultúra területén; felhív ennek az irányelvnek a gyors elfogadására, amely a fent említett célokból hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot és tartózkodási engedélyt nyújt a harmadik országbeli állampolgárok számára;

| 13. | hangsúlyozza az ifjúságot és a jövő vezetőit célzó projektekbe való befektetések fontosságát, aminek jegyében többek között teljes mértékben ki kell használni az „Erasmus+” program kínálta ösztöndíj-lehetőségeket, hogy előmozdítsák a keleti partnerség országai és az uniós tagállamok közötti diákcseréket, továbbra is pénzügyi támogatást nyújtva a száműzött Európai Bölcsészettudományi Egyetemnek, valamint létre kell hozni a Keleti Partnerségi Egyetemet és a Fekete-tengeri Európai Szakkollégiumot, amelyek oktatási lehetőséget nyújtanának a különböző szintű oktatási programok kidolgozása céljából, a keleti partnerség országai, illetve az uniós tagállamok jövőbeli vezetőinek kinevelésére törekedve, valamint tovább támogatnák azokat a felsőoktatási és oktatási projekteket – mint amilyen az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma –, amelyek már bizonyították értéküket ezen a területen; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az ifjúságot és a jövő vezetőit célzó projektekbe való befektetések fontosságát, aminek jegyében többek között teljes mértékben ki kell használni az „Erasmus+” program kínálta ösztöndíj-lehetőségeket, hogy előmozdítsák a keleti partnerség országai és az uniós tagállamok közötti diákcseréket, továbbra is pénzügyi támogatást nyújtva a száműzött Európai Bölcsészettudományi Egyetemnek, valamint létre kell hozni a Keleti Partnerségi Egyetemet és a Fekete-tengeri Európai Szakkollégiumot, amelyek oktatási lehetőséget nyújtanának a különböző szintű oktatási programok kidolgozása céljából, a keleti partnerség országai, illetve az uniós tagállamok jövőbeli vezetőinek kinevelésére törekedve, valamint tovább támogatnák azokat a felsőoktatási és oktatási projekteket – mint amilyen az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma –, amelyek már bizonyították értéküket ezen a területen;

| 14. | sürgeti, hogy szervezzenek több iskolai csereprogramot az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai között, és úgy véli, hogy e célra külön finanszírozást kell biztosítani; |
| --- | --- |

14.

sürgeti, hogy szervezzenek több iskolai csereprogramot az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai között, és úgy véli, hogy e célra külön finanszírozást kell biztosítani;

| 15. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az ifjúsági együttműködést a „Fiatalok lendületben” programon belül a „keleti partnerség ifjúsági keretének” égisze alatt, ezáltal fokozva a fiatalok aktív polgári részvételét, erősítve a szolidaritást és előmozdítva a toleranciát a fiatalok körében; üdvözli e tekintetben a keleti partnerség 2013. októberben megrendezett ifjúsági csúcstalálkozóját, amely elősegíti a politikai párbeszédet és a hálózatépítést az EU és a keleti partnerség országainak döntéshozóival és fiataljaival; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az ifjúsági együttműködést a „Fiatalok lendületben” programon belül a „keleti partnerség ifjúsági keretének” égisze alatt, ezáltal fokozva a fiatalok aktív polgári részvételét, erősítve a szolidaritást és előmozdítva a toleranciát a fiatalok körében; üdvözli e tekintetben a keleti partnerség 2013. októberben megrendezett ifjúsági csúcstalálkozóját, amely elősegíti a politikai párbeszédet és a hálózatépítést az EU és a keleti partnerség országainak döntéshozóival és fiataljaival;

| 16. | úgy véli, hogy a keleti partnerség előmozdítása és megvalósítása során felmerülő nehézségek áthidalhatók egy új egyensúlyt teremtő és megerősített uniós szerepvállalással, amelynek a politikai párbeszéden túllépve a társadalmi, gazdasági és kulturális terület kialakítását és megerősítését is magában kell foglalnia; felhívja az EU-t, hogy fokozza jelenlétét a partnerországokban, több interaktív audiovizuális eszközt és a közösségi médiát használva az adott helyi nyelven, hogy az egész társadalmat elérje; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a keleti partnerség országainak társadalmát megszólító világos kommunikációs stratégiát azzal a céllal, hogy megvilágítsák e társadalmak számára a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magukban foglaló társulási megállapodások mint politikai rendszerük és gazdaságuk korszerűsítésének eszközei által nyújtott előnyöket; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a keleti partnerség előmozdítása és megvalósítása során felmerülő nehézségek áthidalhatók egy új egyensúlyt teremtő és megerősített uniós szerepvállalással, amelynek a politikai párbeszéden túllépve a társadalmi, gazdasági és kulturális terület kialakítását és megerősítését is magában kell foglalnia; felhívja az EU-t, hogy fokozza jelenlétét a partnerországokban, több interaktív audiovizuális eszközt és a közösségi médiát használva az adott helyi nyelven, hogy az egész társadalmat elérje; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a keleti partnerség országainak társadalmát megszólító világos kommunikációs stratégiát azzal a céllal, hogy megvilágítsák e társadalmak számára a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magukban foglaló társulási megállapodások mint politikai rendszerük és gazdaságuk korszerűsítésének eszközei által nyújtott előnyöket;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek közös politikai kihívásokkal szembesülnek a megbízható és biztonságos energiaellátás biztosítása tekintetében; emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság terén folytatott együttműködést a keleti partnerség és az európai szomszédságpolitika keretében egyértelműen prioritásként jelölték meg; emlékeztet arra, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés létrehozza a teljes mértékben integrált, a növekedést, a beruházást és a stabil szabályozási keretet előnyben részesítő regionális energiapiac létrehozásának alapját; úgy véli, hogy a térségben a gáz- és villamosenergia-hálózatok integrációja, többek között az ellenirányú gázáramlás terén tett további előrelépés elengedhetetlen az Energiaközösség céljainak eléréséhez; kiemeli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiaágazat konszolidációjára, fejlesztésére és hatékonyságára, mivel ez a gazdasági modernizáció egyik legfőbb feltétele, és erősíti az energiabiztonságot és versenyképességet, valamint olyan energiastratégiákat kell kidolgozni, amelyek összhangban állnak az Energiaközösség által meghatározott kötelezettségekkel; felszólít az uniós politikákkal és normákkal összhangban a földgáz- és villamosenergia-piaci reformok folytatására, valamint a megújuló energia energiaforrásokon belüli megfelelő arányának biztosítására; elismeri a keleti partnerség országainak harmadik országoktól való energiafüggőségét, és hogy az ellátás nem megfelelő diverzifikálása bonyolulttá teszi az európai integráció dinamikáját, e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Déli Áramlat és a hozzá hasonló projektek növekik az Unió orosz gáztól való függőségét valamint felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak el gyors eredményeket hozó projekteket, amelyek segítenek a helyzet enyhítésében; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék a szolidaritást az Energiaközösség alapelvévé, amelyet az uniós piacon tevékeny valamennyi szereplőnek teljes mértékben figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek közös politikai kihívásokkal szembesülnek a megbízható és biztonságos energiaellátás biztosítása tekintetében; emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság terén folytatott együttműködést a keleti partnerség és az európai szomszédságpolitika keretében egyértelműen prioritásként jelölték meg; emlékeztet arra, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés létrehozza a teljes mértékben integrált, a növekedést, a beruházást és a stabil szabályozási keretet előnyben részesítő regionális energiapiac létrehozásának alapját; úgy véli, hogy a térségben a gáz- és villamosenergia-hálózatok integrációja, többek között az ellenirányú gázáramlás terén tett további előrelépés elengedhetetlen az Energiaközösség céljainak eléréséhez; kiemeli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiaágazat konszolidációjára, fejlesztésére és hatékonyságára, mivel ez a gazdasági modernizáció egyik legfőbb feltétele, és erősíti az energiabiztonságot és versenyképességet, valamint olyan energiastratégiákat kell kidolgozni, amelyek összhangban állnak az Energiaközösség által meghatározott kötelezettségekkel; felszólít az uniós politikákkal és normákkal összhangban a földgáz- és villamosenergia-piaci reformok folytatására, valamint a megújuló energia energiaforrásokon belüli megfelelő arányának biztosítására; elismeri a keleti partnerség országainak harmadik országoktól való energiafüggőségét, és hogy az ellátás nem megfelelő diverzifikálása bonyolulttá teszi az európai integráció dinamikáját, e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Déli Áramlat és a hozzá hasonló projektek növekik az Unió orosz gáztól való függőségét valamint felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak el gyors eredményeket hozó projekteket, amelyek segítenek a helyzet enyhítésében; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék a szolidaritást az Energiaközösség alapelvévé, amelyet az uniós piacon tevékeny valamennyi szereplőnek teljes mértékben figyelembe kell vennie;

| 18. | szorgalmazza, hogy a keleti partnerség országaival kötött valamennyi megállapodásba illesszenek be egy energiabiztonsági záradékot az EU belső energiapiacára vonatkozó szabályozás teljes mértékű tiszteletben tartásának biztosítására, továbbá egy korai előrejelző mechanizmust, amellyel garantálhatják a harmadik országokból származó energia tranzitjával és szállításával kapcsolatos lehetséges kockázatok és problémák korai értékelését, ezenkívül felszólít a kölcsönös segítségnyújtást, a szolidaritást és a vitarendezést szolgáló közös keret létrehozására; |
| --- | --- |

18.

szorgalmazza, hogy a keleti partnerség országaival kötött valamennyi megállapodásba illesszenek be egy energiabiztonsági záradékot az EU belső energiapiacára vonatkozó szabályozás teljes mértékű tiszteletben tartásának biztosítására, továbbá egy korai előrejelző mechanizmust, amellyel garantálhatják a harmadik országokból származó energia tranzitjával és szállításával kapcsolatos lehetséges kockázatok és problémák korai értékelését, ezenkívül felszólít a kölcsönös segítségnyújtást, a szolidaritást és a vitarendezést szolgáló közös keret létrehozására;

| 19. | szorgalmazza, hogy az egyes partnerországokkal szemben alkalmazzanak testre szabottabb megközelítést, amely jobban figyelembe veszi azok egyedi, geopolitikai szempontból sebezhető pontjait, valamint általános koordináció mellett érvényre juttatja a differenciálás és a „többet többért” elvét; határozottan úgy véli, hogy az egyes partnerországokhoz fűződő kapcsolatok mélységének és hatókörének tükröznie kell az ország saját európai törekvését, a közös értékek melletti elkötelezettségét, és az uniós jogszabályokkal való összehangolás terén tett előrelépést, amelyet egyértelmű referenciaértékek és az országok saját érdemei alapján értékelnek; úgy véli, hogy a keleti partnerség architektúrájának intézményi és koncepcionális szempontból is előretekintőnek és rugalmasnak kell lennie annak érdekében, hogy hosszú távú ösztönzőket nyújtson valamennyi partnernek, köztük a legfejlettebbeknek is, s ezáltal tovább fokozza az EU-hoz fűződő kapcsolatokat; úgy véli továbbá, hogy a keleti partnerségnek nem csak a normatív célkitűzésekre kellene összpontosítania, hanem a jövőbeli társulás előnyeinek a közvéleményben való megszilárdítását célzó, alulról felfelé irányuló megközelítések keretében is el kell érnie a polgárokat; emlékeztet arra, hogy a partnerség fejlődése az emberi jogok tiszteletben tartása, az igazságügyi reform, a közigazgatási reformok, a korrupció elleni küzdelem és a polgárok állami döntéshozatali folyamatban való fokozottabb részvétele terén tett előrelépésektől és jelentős erőfeszítésektől függ; |
| --- | --- |

19.

szorgalmazza, hogy az egyes partnerországokkal szemben alkalmazzanak testre szabottabb megközelítést, amely jobban figyelembe veszi azok egyedi, geopolitikai szempontból sebezhető pontjait, valamint általános koordináció mellett érvényre juttatja a differenciálás és a „többet többért” elvét; határozottan úgy véli, hogy az egyes partnerországokhoz fűződő kapcsolatok mélységének és hatókörének tükröznie kell az ország saját európai törekvését, a közös értékek melletti elkötelezettségét, és az uniós jogszabályokkal való összehangolás terén tett előrelépést, amelyet egyértelmű referenciaértékek és az országok saját érdemei alapján értékelnek; úgy véli, hogy a keleti partnerség architektúrájának intézményi és koncepcionális szempontból is előretekintőnek és rugalmasnak kell lennie annak érdekében, hogy hosszú távú ösztönzőket nyújtson valamennyi partnernek, köztük a legfejlettebbeknek is, s ezáltal tovább fokozza az EU-hoz fűződő kapcsolatokat; úgy véli továbbá, hogy a keleti partnerségnek nem csak a normatív célkitűzésekre kellene összpontosítania, hanem a jövőbeli társulás előnyeinek a közvéleményben való megszilárdítását célzó, alulról felfelé irányuló megközelítések keretében is el kell érnie a polgárokat; emlékeztet arra, hogy a partnerség fejlődése az emberi jogok tiszteletben tartása, az igazságügyi reform, a közigazgatási reformok, a korrupció elleni küzdelem és a polgárok állami döntéshozatali folyamatban való fokozottabb részvétele terén tett előrelépésektől és jelentős erőfeszítésektől függ;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább a kereskedelmi akadályok csökkentésének lehetőségeit, adott esetben akár a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírása és végrehajtása előtt is, annak érdekében, hogy a keleti partnerség adott országainak társadalmai és vállalkozásai közvetlenebbül érezhessék az EU-val folytatott szorosabb együttműködés gazdasági előnyeit; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább a kereskedelmi akadályok csökkentésének lehetőségeit, adott esetben akár a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírása és végrehajtása előtt is, annak érdekében, hogy a keleti partnerség adott országainak társadalmai és vállalkozásai közvetlenebbül érezhessék az EU-val folytatott szorosabb együttműködés gazdasági előnyeit;

| 21. | elismeri a befogadó jelleg jelentőségét annak biztosításában, hogy a partnerség a hat partner mindegyikének részvételével fejlődik; ezért rámutat a multilaterális dimenzió további fokozásának szükségességére, és ösztönzi, hogy valamennyi szakpolitikai területen tartsanak rendszeresen miniszteri szintű üléseket; |
| --- | --- |

21.

elismeri a befogadó jelleg jelentőségét annak biztosításában, hogy a partnerség a hat partner mindegyikének részvételével fejlődik; ezért rámutat a multilaterális dimenzió további fokozásának szükségességére, és ösztönzi, hogy valamennyi szakpolitikai területen tartsanak rendszeresen miniszteri szintű üléseket;

| 22. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy Ukrajna esetéhez hasonlóan fontos, hogy a Tanács haladéktalanul lépjen fel minden olyan tisztviselővel, jogalkotóval és üzleti támogatóikkal szemben – többek között a diplomáciai nyomásgyakorlás eszközével; egyedi, célzott intézkedések bevezetésével, valamint utazási tilalmak és eszköz-, illetve vagyonbefagyasztás révén –, akik felelősek az emberi jogok megsértéséért, és fokozza az ország társaságai és üzletemberei által európai bankokban folytatott pénzmosási és adóelkerülési üzelmek leállítását célzó erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza e tekintetben, hogy Ukrajna esetéhez hasonlóan fontos, hogy a Tanács haladéktalanul lépjen fel minden olyan tisztviselővel, jogalkotóval és üzleti támogatóikkal szemben – többek között a diplomáciai nyomásgyakorlás eszközével; egyedi, célzott intézkedések bevezetésével, valamint utazási tilalmak és eszköz-, illetve vagyonbefagyasztás révén –, akik felelősek az emberi jogok megsértéséért, és fokozza az ország társaságai és üzletemberei által európai bankokban folytatott pénzmosási és adóelkerülési üzelmek leállítását célzó erőfeszítéseket;

| 23. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincs kölcsönös egyetértés az EU és a keleti partnerség országai közötti együttműködés lényegéről; aggodalommal jegyzi meg, hogy az Unióra gyakran adományozóként, a partnerországokra pedig kedvezményezettként tekintenek, jóllehet mindkét félnek kettős szerepet kellene betöltenie; figyelmeztet arra, hogy az effajta nyilvános percepció irreális elvárásokat táplálhat a keleti partnerség társadalmaiban; |
| --- | --- |

23.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincs kölcsönös egyetértés az EU és a keleti partnerség országai közötti együttműködés lényegéről; aggodalommal jegyzi meg, hogy az Unióra gyakran adományozóként, a partnerországokra pedig kedvezményezettként tekintenek, jóllehet mindkét félnek kettős szerepet kellene betöltenie; figyelmeztet arra, hogy az effajta nyilvános percepció irreális elvárásokat táplálhat a keleti partnerség társadalmaiban;

| 24. | sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok álláspontja gyakran eltérő és nem alakítanak ki közös álláspontot a keleti partnerség országaival ápolt kapcsolatok és az említett országokban bekövetkező fejlemények vonatkozásában; aggodalommal jegyzi meg, hogy a tagállamok között nincs egyetértés az együttműködés stratégiai jelentőségéről és bizonyos kérdésekben nem képviselnek közös álláspontot; kéri az európai szomszédságpolitika átfogó felülvizsgálatát, különösen a közelmúltbeli események fényében a keleti szomszédok tekintetében, továbbá a különösen a keleti partnerség polgáraira irányuló konkrét és kézzelfogható intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

24.

sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok álláspontja gyakran eltérő és nem alakítanak ki közös álláspontot a keleti partnerség országaival ápolt kapcsolatok és az említett országokban bekövetkező fejlemények vonatkozásában; aggodalommal jegyzi meg, hogy a tagállamok között nincs egyetértés az együttműködés stratégiai jelentőségéről és bizonyos kérdésekben nem képviselnek közös álláspontot; kéri az európai szomszédságpolitika átfogó felülvizsgálatát, különösen a közelmúltbeli események fényében a keleti szomszédok tekintetében, továbbá a különösen a keleti partnerség polgáraira irányuló konkrét és kézzelfogható intézkedések tekintetében;

| 25. | javasolja a keleti partnerség multilaterális irányvonalának további erősítését az együttműködés és barátság légköre, valamint a jószomszédi kapcsolatok megszilárdítása érdekében, ami támogatja a politikai társulás és különösen a gazdasági integráció célkitűzéseit; javasolja az együttműködésre és közös projektekre irányuló többoldalú kezdeményezések bátorítását, valamint a további előrelépést a határon átnyúló és regionális együttműködés terén, különösen a közlekedés, az emberek közötti kapcsolatok, a környezet, a határok biztonsága és az energiabiztonság tekintetében, és emlékeztet arra, hogy az EU e tekintetben nagy jelentőséget tulajdonít az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek; úgy véli, hogy az együttműködést mindazonáltal lehetőség szerint kétoldalú alapon folytatni kell egyrészről az EU, másrészről pedig a partnerországok között; |
| --- | --- |

25.

javasolja a keleti partnerség multilaterális irányvonalának további erősítését az együttműködés és barátság légköre, valamint a jószomszédi kapcsolatok megszilárdítása érdekében, ami támogatja a politikai társulás és különösen a gazdasági integráció célkitűzéseit; javasolja az együttműködésre és közös projektekre irányuló többoldalú kezdeményezések bátorítását, valamint a további előrelépést a határon átnyúló és regionális együttműködés terén, különösen a közlekedés, az emberek közötti kapcsolatok, a környezet, a határok biztonsága és az energiabiztonság tekintetében, és emlékeztet arra, hogy az EU e tekintetben nagy jelentőséget tulajdonít az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek; úgy véli, hogy az együttműködést mindazonáltal lehetőség szerint kétoldalú alapon folytatni kell egyrészről az EU, másrészről pedig a partnerországok között;

| 26. | hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a demokratikus reformokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása érdekében, alapul véve az európai országok bőséges tapasztalatát, amelyre a demokratikus rendszereknek az alapvető értékek és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló létrehozása és védelmezése során tettek szert – különösen azon tagállamok esetében, amelyek mind az európai integráció, mind pedig a keleti partnerség országaival fenntartott közeli kapcsolatok során szerzett tapasztalatokra építhetnek–, eközben elismerve az egyes országok sajátosságait, hangsúlyozva a kölcsönösen elvárt előnyöket, és egyensúlyt teremtve a feltételek és a szolidaritás között, az Unió további fejlődésének érdekében is; javasolja, hogy tekintsék át a társaktól való tanulás lehetőségeit politikai és technikai szinten egyaránt, ami növelné a demokráciaépítéssel és jogállamisággal kapcsolatos tudatosságot és ismereteket; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a demokratikus reformokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása érdekében, alapul véve az európai országok bőséges tapasztalatát, amelyre a demokratikus rendszereknek az alapvető értékek és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló létrehozása és védelmezése során tettek szert – különösen azon tagállamok esetében, amelyek mind az európai integráció, mind pedig a keleti partnerség országaival fenntartott közeli kapcsolatok során szerzett tapasztalatokra építhetnek–, eközben elismerve az egyes országok sajátosságait, hangsúlyozva a kölcsönösen elvárt előnyöket, és egyensúlyt teremtve a feltételek és a szolidaritás között, az Unió további fejlődésének érdekében is; javasolja, hogy tekintsék át a társaktól való tanulás lehetőségeit politikai és technikai szinten egyaránt, ami növelné a demokráciaépítéssel és jogállamisággal kapcsolatos tudatosságot és ismereteket;

| 27. | úgy véli, hogy az EU-nak proaktívabb módon kell ösztönöznie a partnerországokat az emberi jogi jogsértések elleni küzdelemre; felhívja a tagállamokat az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások végrehajtására és emlékeztet arra, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok súlyos megsértése esetén – a Szerződésekkel összhangban – maga az EU is fontolóra veheti korlátozó intézkedések vagy szankciók a közös kül- és biztonságpolitika keretében történő bevezetését, amelyek magukban foglalják a fegyverembargót, a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések kivitelének tilalmát, a vízumkorlátozásokat vagy utazási tilalmakat azokra a személyekre vonatkozóan, akik közvetlenül vagy közvetetten felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért vagy a civil társadalmat és a demokratikus ellenzéket sújtó elnyomásért, illetve akiknek a tevékenysége egyéb módon jelentős mértékben aláássa a demokráciát és a jogállamiságot, továbbá e személyek pénzeszközeinek és pénzügyi erőforrásainak befagyasztását; hangsúlyozza, hogy a polgárok életére gyakorolt hatások elkerülése érdekében biztosítani kell, hogy a szankciók szelektívek és célzottak legyenek; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az EU-nak proaktívabb módon kell ösztönöznie a partnerországokat az emberi jogi jogsértések elleni küzdelemre; felhívja a tagállamokat az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások végrehajtására és emlékeztet arra, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok súlyos megsértése esetén – a Szerződésekkel összhangban – maga az EU is fontolóra veheti korlátozó intézkedések vagy szankciók a közös kül- és biztonságpolitika keretében történő bevezetését, amelyek magukban foglalják a fegyverembargót, a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések kivitelének tilalmát, a vízumkorlátozásokat vagy utazási tilalmakat azokra a személyekre vonatkozóan, akik közvetlenül vagy közvetetten felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért vagy a civil társadalmat és a demokratikus ellenzéket sújtó elnyomásért, illetve akiknek a tevékenysége egyéb módon jelentős mértékben aláássa a demokráciát és a jogállamiságot, továbbá e személyek pénzeszközeinek és pénzügyi erőforrásainak befagyasztását; hangsúlyozza, hogy a polgárok életére gyakorolt hatások elkerülése érdekében biztosítani kell, hogy a szankciók szelektívek és célzottak legyenek;

| 28. | üdvözli, hogy a vilniusi csúcstalálkozó pozitív eredménnyel zárult és hogy Grúzia és a Moldovai Köztársaság parafálta a társulási megállapodásokat, többek között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást, sajnálja azonban, hogy a vilniusi csúcs nem felelt meg az összes elvárásnak, és sürgeti adott esetben a társulási megállapodások partnerországok általi gyors aláírását, valamint teljes körű, gyors és hatékony végrehajtását a modernizáció és a reformfolyamatok ezekben az országokban való támogatása érdekében, különösen a felelősségteljes kormányzás megszilárdításához, a jogállamisághoz, az emberi jogok védelméhez és a korrupció elleni küzdelemhez kapcsolódó területeken, valamint a partnerek gazdasága kiépítésének és modernizációjának, illetve a vállalkozásbarát jogszabályok támogatása érdekében; felhívja e tekintetben az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy határozzák meg a társulási menetrend keretében azokat a területeket és az együttműködés azon színtereit, ahol a végrehajtás már rövid és középtávon megindulhat; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy a vilniusi csúcstalálkozó pozitív eredménnyel zárult és hogy Grúzia és a Moldovai Köztársaság parafálta a társulási megállapodásokat, többek között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást, sajnálja azonban, hogy a vilniusi csúcs nem felelt meg az összes elvárásnak, és sürgeti adott esetben a társulási megállapodások partnerországok általi gyors aláírását, valamint teljes körű, gyors és hatékony végrehajtását a modernizáció és a reformfolyamatok ezekben az országokban való támogatása érdekében, különösen a felelősségteljes kormányzás megszilárdításához, a jogállamisághoz, az emberi jogok védelméhez és a korrupció elleni küzdelemhez kapcsolódó területeken, valamint a partnerek gazdasága kiépítésének és modernizációjának, illetve a vállalkozásbarát jogszabályok támogatása érdekében; felhívja e tekintetben az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy határozzák meg a társulási menetrend keretében azokat a területeket és az együttműködés azon színtereit, ahol a végrehajtás már rövid és középtávon megindulhat;

| 29. | elítéli, hogy az Oroszországi Föderáció, amely az EU és a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok erősödését saját érdekei elleni fellépésként érzékeli, gazdasági, politikai és katonai eszközökkel folyamatosan nyomást gyakorol a keleti partnerség országaira; hangsúlyozza, hogy ezzel foglalkozni kell az Oroszországgal folytatott tárgyalásokon, és kiemeli, hogy komolyan meg kell vitatni az uniós tagállamok körében Oroszország olyan kezdeményezésekbe való bevonásának új módjait, amelyek tükrözik a biztonságos, stabil és virágzó európai szomszédsággal kapcsolatos közös érdeket, túllépve ezzel a befolyási övezetekkel kapcsolatos elavult és veszélyes gondolkodásmódon; felhívja az EU-t, hogy tegyen konkrét intézkedéseket, beleértve a gazdasági támogatást, a kereskedelmi rendszerek könnyítését, az energiabiztonságot és a gazdasági modernizációt fokozó projekteket, hogy támogassa a keleti partnerség országait európai törekvéseikben, valamint fogadjon el közös stratégiát Oroszországgal kapcsolatban; továbbá őszinte és nyitott párbeszédre kért a harmadik országokkal, a keleti partnerség országai számára előnyös szinergiák kialakítására irányuló erőfeszítések megsokszorozása érdekében; |
| --- | --- |

29.

elítéli, hogy az Oroszországi Föderáció, amely az EU és a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok erősödését saját érdekei elleni fellépésként érzékeli, gazdasági, politikai és katonai eszközökkel folyamatosan nyomást gyakorol a keleti partnerség országaira; hangsúlyozza, hogy ezzel foglalkozni kell az Oroszországgal folytatott tárgyalásokon, és kiemeli, hogy komolyan meg kell vitatni az uniós tagállamok körében Oroszország olyan kezdeményezésekbe való bevonásának új módjait, amelyek tükrözik a biztonságos, stabil és virágzó európai szomszédsággal kapcsolatos közös érdeket, túllépve ezzel a befolyási övezetekkel kapcsolatos elavult és veszélyes gondolkodásmódon; felhívja az EU-t, hogy tegyen konkrét intézkedéseket, beleértve a gazdasági támogatást, a kereskedelmi rendszerek könnyítését, az energiabiztonságot és a gazdasági modernizációt fokozó projekteket, hogy támogassa a keleti partnerség országait európai törekvéseikben, valamint fogadjon el közös stratégiát Oroszországgal kapcsolatban; továbbá őszinte és nyitott párbeszédre kért a harmadik országokkal, a keleti partnerség országai számára előnyös szinergiák kialakítására irányuló erőfeszítések megsokszorozása érdekében;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a keleti partnerség országaival folytatott együttműködésnek a következő célok megvalósítására kell irányulnia: szorosabb stratégiai partnerség kialakítása, az emberek közötti kapcsolatok megerősítése az Unió és a keleti partnerség országainak viszonylatában, társadalmi kapcsolathálózatok kiépítése az integráció elmélyítése érdekében, valamint a modernizáció, illetve a puszta stabilizáción túlmutató Európa-orientáltság támogatása; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a keleti partnerség országaival folytatott együttműködésnek a következő célok megvalósítására kell irányulnia: szorosabb stratégiai partnerség kialakítása, az emberek közötti kapcsolatok megerősítése az Unió és a keleti partnerség országainak viszonylatában, társadalmi kapcsolathálózatok kiépítése az integráció elmélyítése érdekében, valamint a modernizáció, illetve a puszta stabilizáción túlmutató Európa-orientáltság támogatása;

| 31. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az Európai Unióval kapcsolatos tudatosságot a keleti partnerség országaiban; hangsúlyozza, hogy az EU keleti partnerség országaiba delegált küldöttségeinek kulcsszerepet kell játszaniuk az EU láthatósági kampányainak támogatásában; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az Európai Unióval kapcsolatos tudatosságot a keleti partnerség országaiban; hangsúlyozza, hogy az EU keleti partnerség országaiba delegált küldöttségeinek kulcsszerepet kell játszaniuk az EU láthatósági kampányainak támogatásában;

| 32. | ösztönzi a partnerországok közötti szorosabb kapcsolatok kialakítását, valamint a stabilitás és a többoldalú bizalomépítés előmozdítását; e tekintetben hangsúlyozza a keleti partnerség valódi multilaterális dimenziója kialakításának fontosságát a jószomszédi kapcsolatok javítása, a regionális együttműködés fokozása és a kétoldalú ellentétek áthidalása céljából; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi a partnerországok közötti szorosabb kapcsolatok kialakítását, valamint a stabilitás és a többoldalú bizalomépítés előmozdítását; e tekintetben hangsúlyozza a keleti partnerség valódi multilaterális dimenziója kialakításának fontosságát a jószomszédi kapcsolatok javítása, a regionális együttműködés fokozása és a kétoldalú ellentétek áthidalása céljából;

| 33. | megismétli azon véleményét, hogy a befagyasztott konfliktusok akadályozzák a keleti partnerség teljes kibontakozását és súlyosbítják a gyűlöletet, az ellenségeskedést és a feszültséget a keleti partnerség egyes országainak népei között; megállapítja a nemzetközi jog elvein nyugvó méltányos megoldások és hosszan tartó béke elérésének fontosságát; e célból felszólítja a feleket arra, hogy teremtsenek kedvező feltételeket a békéhez azáltal, hogy tartózkodnak a gyűlöletbeszédtől és a háborús uszítástól, és bizalomépítő intézkedéseket hajtanak végre a meglévő választóvonalak mindkét oldalán fennálló humanitárius, gazdasági és egyéb problémák kezelése érdekében; hangsúlyozza a regionális együttműködés és a partnerek közötti bizalomépítő kezdeményezések jelentőségét; kiemeli annak fontosságát, hogy a konfliktusrendezés döntő elemeként megerősítsék a jószomszédi kapcsolatok elvét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EU által e célból tett erőfeszítések és az erre a célra fordított erőforrások eddig nem voltak elégségesek bármilyen kézzelfogható eredmény elérésére; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza bizalomépítő programjait a konfliktussal sújtott területeken a párbeszéd helyreállítása és az emberek közötti kapcsolatok elősegítése érdekében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki innovatív intézkedéseket és megközelítéseket, ideértve a nyilvános kommunikációs stratégiákat, valamint a pragmatikus kezdeményezések, nem hivatalos kapcsolatok és konzultációk megfontolását is, a civil társadalmi kultúra és a közösségi párbeszéd támogatása érdekében; |
| --- | --- |

33.

megismétli azon véleményét, hogy a befagyasztott konfliktusok akadályozzák a keleti partnerség teljes kibontakozását és súlyosbítják a gyűlöletet, az ellenségeskedést és a feszültséget a keleti partnerség egyes országainak népei között; megállapítja a nemzetközi jog elvein nyugvó méltányos megoldások és hosszan tartó béke elérésének fontosságát; e célból felszólítja a feleket arra, hogy teremtsenek kedvező feltételeket a békéhez azáltal, hogy tartózkodnak a gyűlöletbeszédtől és a háborús uszítástól, és bizalomépítő intézkedéseket hajtanak végre a meglévő választóvonalak mindkét oldalán fennálló humanitárius, gazdasági és egyéb problémák kezelése érdekében; hangsúlyozza a regionális együttműködés és a partnerek közötti bizalomépítő kezdeményezések jelentőségét; kiemeli annak fontosságát, hogy a konfliktusrendezés döntő elemeként megerősítsék a jószomszédi kapcsolatok elvét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EU által e célból tett erőfeszítések és az erre a célra fordított erőforrások eddig nem voltak elégségesek bármilyen kézzelfogható eredmény elérésére; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza bizalomépítő programjait a konfliktussal sújtott területeken a párbeszéd helyreállítása és az emberek közötti kapcsolatok elősegítése érdekében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki innovatív intézkedéseket és megközelítéseket, ideértve a nyilvános kommunikációs stratégiákat, valamint a pragmatikus kezdeményezések, nem hivatalos kapcsolatok és konzultációk megfontolását is, a civil társadalmi kultúra és a közösségi párbeszéd támogatása érdekében;

| 34. | úgy véli, hogy mind az EU, mind pedig a partnerországok civil társadalmának részvétele és szerepvállalása kiemelten fontos a keleti partnerségi politika fejlődése szempontjából; hangsúlyozza, hogy kiemelten üdvözlendő a keleti partnerség civil társadalmi fórumának részvétele és aktív közreműködése és a többoldalú platform valamennyi szintjén, és azt tovább kell erősíteni; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy mind az EU, mind pedig a partnerországok civil társadalmának részvétele és szerepvállalása kiemelten fontos a keleti partnerségi politika fejlődése szempontjából; hangsúlyozza, hogy kiemelten üdvözlendő a keleti partnerség civil társadalmi fórumának részvétele és aktív közreműködése és a többoldalú platform valamennyi szintjén, és azt tovább kell erősíteni;

| 35. | úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködés jó alapot kínál az emberek közötti valódi kapcsolatokhoz, amelyeket nem korlátozhatnak az államhatárok; szorosabb együttműködést és koordinációt ajánl a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és az ennek megfelelő EU–Oroszország civil társadalmi fórum között; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködés jó alapot kínál az emberek közötti valódi kapcsolatokhoz, amelyeket nem korlátozhatnak az államhatárok; szorosabb együttműködést és koordinációt ajánl a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és az ennek megfelelő EU–Oroszország civil társadalmi fórum között;

| 36. | úgy véli, hogy pontosan meg kell határozni az együttműködés eszközeit, figyelembe véve az elérhető eszközöket és programokat, valamint külön hangsúlyt helyezve az oktatásra és az egyetemek közötti cserékre; további pénzügyi források rendelkezésre bocsátását sürgeti a keleti partnerség projekt megvalósításához, valamint a reformok, a kiemelt kezdeményezések és a projektek támogatásához; felszólít a keleti partnerség mind a hat országának az uniós programokban való teljes körű részvételére; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy pontosan meg kell határozni az együttműködés eszközeit, figyelembe véve az elérhető eszközöket és programokat, valamint külön hangsúlyt helyezve az oktatásra és az egyetemek közötti cserékre; további pénzügyi források rendelkezésre bocsátását sürgeti a keleti partnerség projekt megvalósításához, valamint a reformok, a kiemelt kezdeményezések és a projektek támogatásához; felszólít a keleti partnerség mind a hat országának az uniós programokban való teljes körű részvételére;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus értékek védelme érdekében elengedhetetlen a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve a független és hatékony bírói kar létrehozását is – és a korrupciótól való elrettentés a magán- és a közszférában egyaránt; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus értékek védelme érdekében elengedhetetlen a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve a független és hatékony bírói kar létrehozását is – és a korrupciótól való elrettentés a magán- és a közszférában egyaránt;

| 38. | kiemeli, hogy a korrupció még mindig széles körben elterjedt a keleti partnerség országaiban, ez pedig fontos kezelendő kérdés; |
| --- | --- |

38.

kiemeli, hogy a korrupció még mindig széles körben elterjedt a keleti partnerség országaiban, ez pedig fontos kezelendő kérdés;

| 39. | elismeri a gazdasági válság által a keleti partnerség országainak gazdasági fejlődésére gyakorolt hatásokat; hangsúlyozza a gazdasági együttműködés ösztönzésének fontosságát a keleti partnerség projekt előmozdítása érdekében többek között azáltal, hogy felhívják a figyelmet a gazdasági problémák összetettségére, szorgalmazzák a felelősségteljes kormányzást a pénzügyi szektorban és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést, ágazati megközelítést alkalmaznak, és ösztönzik a kkv-ágazat fejlődését elősegítő jogszabályok elfogadását; kiemeli a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások – mint a keleti partnerség országai gazdaságának korszerűsítését és a pénzügyi válságból való kilábalását segítő fő eszközök – megkötésének és ideiglenes alkalmazásának szükségességét; |
| --- | --- |

39.

elismeri a gazdasági válság által a keleti partnerség országainak gazdasági fejlődésére gyakorolt hatásokat; hangsúlyozza a gazdasági együttműködés ösztönzésének fontosságát a keleti partnerség projekt előmozdítása érdekében többek között azáltal, hogy felhívják a figyelmet a gazdasági problémák összetettségére, szorgalmazzák a felelősségteljes kormányzást a pénzügyi szektorban és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést, ágazati megközelítést alkalmaznak, és ösztönzik a kkv-ágazat fejlődését elősegítő jogszabályok elfogadását; kiemeli a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások – mint a keleti partnerség országai gazdaságának korszerűsítését és a pénzügyi válságból való kilábalását segítő fő eszközök – megkötésének és ideiglenes alkalmazásának szükségességét;

| 40. | a keleti partnerség üzleti dimenziójának erősítésére irányuló komolyabb erőfeszítésekre hív fel, többek között az üzleti környezet a helyi, regionális és európai kkv-k és üzleti vállalkozások javára történő fejlesztése révén a partnerországokban, valamint az EU és a keleti partnerség közötti üzleti partnerségek előmozdítása révén; |
| --- | --- |

40.

a keleti partnerség üzleti dimenziójának erősítésére irányuló komolyabb erőfeszítésekre hív fel, többek között az üzleti környezet a helyi, regionális és európai kkv-k és üzleti vállalkozások javára történő fejlesztése révén a partnerországokban, valamint az EU és a keleti partnerség közötti üzleti partnerségek előmozdítása révén;

| 41. | továbbá úgy véli, hogy a más stratégiai partnerekkel közösen folytatott tevékenységek, valamint a nemzetközi és európai szervezeteken belül megvalósuló együttműködés előmozdítása minden érintett számára előnyös lenne; |
| --- | --- |

41.

továbbá úgy véli, hogy a más stratégiai partnerekkel közösen folytatott tevékenységek, valamint a nemzetközi és európai szervezeteken belül megvalósuló együttműködés előmozdítása minden érintett számára előnyös lenne;

| 42. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a társadalmi és kulturális kapcsolatokat, ezáltal a gyakorlatban is érvényesítve az Unió „Egyesülve a sokféleségben” mottóját; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a társadalmi és kulturális kapcsolatokat, ezáltal a gyakorlatban is érvényesítve az Unió „Egyesülve a sokféleségben” mottóját;

| 43. | kiemeli a keleti partnerség országai és az EU közötti információcsere és kulturális kapcsolatok fontosságát a modern, tájékozott társadalmak kiépítése és az európai értékek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

kiemeli a keleti partnerség országai és az EU közötti információcsere és kulturális kapcsolatok fontosságát a modern, tájékozott társadalmak kiépítése és az európai értékek előmozdítása érdekében;

| 44. | rámutat arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány (EDA) fontos szerepet tölt be a keleti partnerség országaiban a civil társadalom gyors, hatékony és rugalmas módon történő megerősítése és a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása révén, illetve a demokratizálódás folyamatában lévő vagy az előtt álló országokban a demokratikus mozgalmak támogatása vagy elindítása révén; felkéri a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák a Demokráciáért Európai Alapítvány munkáját, és teljes mértékben aknázzák ki az együttműködésben és a szinergiákban rejlő lehetőségeket; ezzel összefüggésben felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy elegendő és megbízható pénzügyi forrást biztosítsanak az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) tevékenységei számára; |
| --- | --- |

44.

rámutat arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány (EDA) fontos szerepet tölt be a keleti partnerség országaiban a civil társadalom gyors, hatékony és rugalmas módon történő megerősítése és a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása révén, illetve a demokratizálódás folyamatában lévő vagy az előtt álló országokban a demokratikus mozgalmak támogatása vagy elindítása révén; felkéri a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák a Demokráciáért Európai Alapítvány munkáját, és teljes mértékben aknázzák ki az együttműködésben és a szinergiákban rejlő lehetőségeket; ezzel összefüggésben felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy elegendő és megbízható pénzügyi forrást biztosítsanak az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) tevékenységei számára;

| 45. | úgy véli, hogy a keleti partnerek közötti együttműködés javítása érdekében az Uniónak tartózkodnia kell attól, hogy a közös projektekben egyetlen nyelv használatát előíró korlátozást vezessen be, és elő kell mozdítania a többnyelvűséget, különösen a helyi önkormányzatok, valamint a polgári és oktatási kezdeményezések szintjén; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a keleti partnerek közötti együttműködés javítása érdekében az Uniónak tartózkodnia kell attól, hogy a közös projektekben egyetlen nyelv használatát előíró korlátozást vezessen be, és elő kell mozdítania a többnyelvűséget, különösen a helyi önkormányzatok, valamint a polgári és oktatási kezdeményezések szintjén;

| 46. | hangsúlyozza a közös erőfeszítések előmozdításának és támogatásának jelentőségét az alábbi területeken: kutatás és innováció, többek között diákcsereprogramok; többnyelvű virtuális projektek; kultúrák közötti párbeszéd, a közös filmgyártás és az irodalmi művek fordításaihoz nyújtott közös források révén; továbbá a nácizmus és a kommunizmus hagyatékára, valamint a totalitárius rendszerekre és Európa közös történelmére irányuló együttes kutatások, többek között az „Európa a polgárokért” programon keresztül és az európai emlékezet és lelkiismeret platformjával folytatott együttműködés előmozdításával; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a közös erőfeszítések előmozdításának és támogatásának jelentőségét az alábbi területeken: kutatás és innováció, többek között diákcsereprogramok; többnyelvű virtuális projektek; kultúrák közötti párbeszéd, a közös filmgyártás és az irodalmi művek fordításaihoz nyújtott közös források révén; továbbá a nácizmus és a kommunizmus hagyatékára, valamint a totalitárius rendszerekre és Európa közös történelmére irányuló együttes kutatások, többek között az „Európa a polgárokért” programon keresztül és az európai emlékezet és lelkiismeret platformjával folytatott együttműködés előmozdításával;

| 47. | felhív a közös tudományos és innovációs tér fokozatos kialakítására a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés több meglévő elemének összefogása érdekében; |
| --- | --- |

47.

felhív a közös tudományos és innovációs tér fokozatos kialakítására a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés több meglévő elemének összefogása érdekében;

| 48. | ösztönzi a szabályozások további közelítését valamennyi közlekedési területen és a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektek végrehajtását a keleti partnerség teljes közlekedési hálózatában a meglévő uniós programok és eszközök alkalmazásával, törekedve eközben az európai és a nemzetközi pénzügyi szervezetek szorosabb bevonására, és előtérbe helyezve azokat a projekteket, amelyek javítják a TEN-T törzshálózattal való összeköttetéseket; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi a szabályozások további közelítését valamennyi közlekedési területen és a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektek végrehajtását a keleti partnerség teljes közlekedési hálózatában a meglévő uniós programok és eszközök alkalmazásával, törekedve eközben az európai és a nemzetközi pénzügyi szervezetek szorosabb bevonására, és előtérbe helyezve azokat a projekteket, amelyek javítják a TEN-T törzshálózattal való összeköttetéseket;

| 49. | felhív annak megértésére, hogy a keleti partnerség ambiciózus program, amelynek eredményei hosszú távon lesznek nyilvánvalóbbak; hangsúlyozza, hogy jóllehet a keleti partnerséget széles körben bírálják, a kezdeményezés sikere az EU és keleti szomszédainak elkötelezettségén és politikai szándékán egyaránt múlik; megjegyzi továbbá, hogy elengedhetetlen, hogy a keleti partnerséggel szemben megfogalmazott bármely bírálat konstruktív jellegű legyen, és célja ne a partnerség hitelének rontása, hanem a partnerség javítása legyen; |
| --- | --- |

49.

felhív annak megértésére, hogy a keleti partnerség ambiciózus program, amelynek eredményei hosszú távon lesznek nyilvánvalóbbak; hangsúlyozza, hogy jóllehet a keleti partnerséget széles körben bírálják, a kezdeményezés sikere az EU és keleti szomszédainak elkötelezettségén és politikai szándékán egyaránt múlik; megjegyzi továbbá, hogy elengedhetetlen, hogy a keleti partnerséggel szemben megfogalmazott bármely bírálat konstruktív jellegű legyen, és célja ne a partnerség hitelének rontása, hanem a partnerség javítása legyen;

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Régiók Bizottságának, a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ-nek és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Régiók Bizottságának, a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ-nek és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL C 338, 2013.11.19., 3. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

(3)  HL C 168. E, 2013.6.14., 26. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 105. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0565.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0570.

(7)  HL C 33. E, 2013.2.5., 165. o.

(8)  HL C 258. E, 2013.9.7., 8. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0503.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0575.

(11)  HL C 257. E, 2013.9.6., 13. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0504.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/104 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/104

---

P7_TA(2014)0230

Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről (2013/2188(INI))

(2017/C 378/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10., 11. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10., 11. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 15., 16. és 218. cikkére, valamint V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 15., 16. és 218. cikkére, valamint V. címére,

| — | tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvre és annak 10. cikkére, valamint e jegyzőkönyvről szóló 50. sz. nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvre és annak 10. cikkére, valamint e jegyzőkönyvről szóló 50. sz. nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és különösen annak 6., 8., 9., 10. és 13. cikkére, valamint a kapcsolódó jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és különösen annak 6., 8., 9., 10. és 13. cikkére, valamint a kapcsolódó jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 7., 8., 10., 11., 12. és 14. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 7., 8., 10., 11., 12. és 14. cikkére (1),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 14., 17., 18. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 14., 17., 18. és 19. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezményre, és különösen annak 24., 27. és 40. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezményre, és különösen annak 24., 27. és 40. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményére (ETS 185. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményére (ETS 185. sz.),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2010. május 17-én benyújtott jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2010. május 17-én benyújtott jelentésére (2),

| — | tekintettel az „Internetpolitika és internetirányítás: Európa szerepe az internetirányítás jövőjének alakításában” című bizottsági közleményre (COM(2014)0072); |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Internetpolitika és internetirányítás: Európa szerepe az internetirányítás jövőjének alakításában” című bizottsági közleményre (COM(2014)0072);

| — | tekintettel az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2013. április 17-én benyújtott jelentésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2013. április 17-én benyújtott jelentésére (3),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az emberi jogokra és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó, 2002. július 11-én elfogadott iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az emberi jogokra és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó, 2002. július 11-én elfogadott iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Parlamenti Bizottságok 6. Konferenciája által elfogadott, az Európai Unió tagállamai hírszerző és biztonsági szolgálatainak felügyeletére vonatkozó, 2010. október 1-jei Brüsszeli Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenti Bizottságok 6. Konferenciája által elfogadott, az Európai Unió tagállamai hírszerző és biztonsági szolgálatainak felügyeletére vonatkozó, 2010. október 1-jei Brüsszeli Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a nemzetbiztonságról és az információkhoz való hozzáférésről szóló 1954 (2013) sz. állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a nemzetbiztonságról és az információkhoz való hozzáférésről szóló 1954 (2013) sz. állásfoglalására,

| — | tekintettel a Velencei Bizottság által 2007. június 11-én elfogadott, a biztonsági szolgálatok demokratikus felügyeletéről szóló jelentésre (4), és komoly érdeklődéssel tekintve annak 2014 tavaszán esedékes aktualizálása elé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság által 2007. június 11-én elfogadott, a biztonsági szolgálatok demokratikus felügyeletéről szóló jelentésre (4), és komoly érdeklődéssel tekintve annak 2014 tavaszán esedékes aktualizálása elé,

| — | tekintettel a belga, holland, dán és norvég hírszerzési felügyeleti bizottságok képviselőinek nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga, holland, dán és norvég hírszerzési felügyeleti bizottságok képviselőinek nyilatkozataira,

| — | tekintettel a francia (5), lengyel és brit (6) bíróságok, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (7) előtt indított, tömeges megfigyelésre alkalmas rendszerekkel kapcsolatos keresetekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia (5), lengyel és brit (6) bíróságok, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (7) előtt indított, tömeges megfigyelésre alkalmas rendszerekkel kapcsolatos keresetekre,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkével összhangban létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményre (8) és különösen annak III. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkével összhangban létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményre (8) és különösen annak III. címére,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló, 2000. július 26-i 2000/520/EK bizottsági határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló, 2000. július 26-i 2000/520/EK bizottsági határozatra,

| — | tekintettel a védett adatkikötőre vonatkozó alapelvek végrehajtásáról szóló, 2002. február 13-i (SEC(2002)0196) és 2004. október 20-i (SEC(2004)1323) bizottsági értékelő jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a védett adatkikötőre vonatkozó alapelvek végrehajtásáról szóló, 2002. február 13-i (SEC(2002)0196) és 2004. október 20-i (SEC(2004)1323) bizottsági értékelő jelentésekre,

| — | tekintettel a védett adatkikötőnek az uniós polgárok és az unióban letelepedett társaságok szempontjából való működéséről szóló, 2013. november 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0847), valamint az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti adatáramlás vonatkozásában a bizalom újjáépítéséről szóló, 2013. november 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védett adatkikötőnek az uniós polgárok és az unióban letelepedett társaságok szempontjából való működéséről szóló, 2013. november 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0847), valamint az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti adatáramlás vonatkozásában a bizalom újjáépítéséről szóló, 2013. november 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0846),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló bizottsági határozattervezetről szóló, 2000. július 5-i állásfoglalására (9), amely arra az álláspontra helyezkedett, hogy a rendszer megfelelősége nem megerősíthető, továbbá tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport véleményeire és különösen 2000. május 16-i 04/2000. számú véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló bizottsági határozattervezetről szóló, 2000. július 5-i állásfoglalására (9), amely arra az álláspontra helyezkedett, hogy a rendszer megfelelősége nem megerősíthető, továbbá tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport véleményeire és különösen 2000. május 16-i 04/2000. számú véleményére (10),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és továbbításáról szóló, 2004., 2007. (11) és 2012. évi megállapodásokra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és továbbításáról szóló, 2004., 2007. (11) és 2012. évi megállapodásokra (12),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás végrehajtásának közös felülvizsgálatára (13), amely az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, közös felülvizsgálatról szóló bizottsági jelentést (COM(2013)0844) kíséri, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás végrehajtásának közös felülvizsgálatára (13), amely az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, közös felülvizsgálatról szóló bizottsági jelentést (COM(2013)0844) kíséri,

| — | tekintettel Cruz Villalón főtanácsnok véleményére, amelyben arra a következtetésre jut, hogy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv teljes egészében összeegyeztethetetlen az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdésével, az irányelv 6. cikke pedig összeegyeztethetetlen a Charta 7. cikkével és 52. cikkének (1) bekezdésével (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel Cruz Villalón főtanácsnok véleményére, amelyben arra a következtetésre jut, hogy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv teljes egészében összeegyeztethetetlen az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdésével, az irányelv 6. cikke pedig összeegyeztethetetlen a Charta 7. cikkével és 52. cikkének (1) bekezdésével (14),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/412/EU tanácsi határozatra (15), valamint a Bizottság és a Tanács azt kísérő nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/412/EU tanácsi határozatra (15), valamint a Bizottság és a Tanács azt kísérő nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásra (16),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében bűncselekmények, köztük terrorcselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti keretmegállapodásról (átfogó megállapodásról) szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében bűncselekmények, köztük terrorcselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti keretmegállapodásról (átfogó megállapodásról) szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatásáról és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló, 1996. november 22-i 2271/96/EK tanácsi rendeletre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatásáról és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló, 1996. november 22-i 2271/96/EK tanácsi rendeletre (17),

| — | tekintettel a Brazil Szövetségi Köztársaság elnöke által az ENSZ-közgyűlés 68. ülésszakának 2013. szeptember 24-i megnyitóján tett nyilatkozatra, valamint a brazil szövetségi szenátus által létrehozott, a kémkedés kivizsgálásával foglalkozó parlamenti bizottság munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Brazil Szövetségi Köztársaság elnöke által az ENSZ-közgyűlés 68. ülésszakának 2013. szeptember 24-i megnyitóján tett nyilatkozatra, valamint a brazil szövetségi szenátus által létrehozott, a kémkedés kivizsgálásával foglalkozó parlamenti bizottság munkájára,

| — | tekintettel a George W. Bush elnök által 2001. október 26-án aláírt USA Patriot Act törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a George W. Bush elnök által 2001. október 26-án aláírt USA Patriot Act törvényre,

| — | tekintettel a külföldi hírszerzés felügyeletéről szóló 1978. évi törvényre (FISA), valamint a FISA módosításáról szóló 2008. évi törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi hírszerzés felügyeletéről szóló 1978. évi törvényre (FISA), valamint a FISA módosításáról szóló 2008. évi törvényre,

| — | tekintettel az Egyesült Államok elnöke által 1981-ben kiadott és 2008-ban módosított 12333. sz. végrehajtási utasításra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok elnöke által 1981-ben kiadott és 2008-ban módosított 12333. sz. végrehajtási utasításra,

| — | tekintettel a rádióelektronikai felderítési tevékenységekről szóló, Barack Obama elnök által 2014. január 17-én közzétett elnöki rendeletre (PPD-28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rádióelektronikai felderítési tevékenységekről szóló, Barack Obama elnök által 2014. január 17-én közzétett elnöki rendeletre (PPD-28),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Kongresszusa által jelenleg vizsgált jogalkotási javaslatokra, ideértve az USA Freedom Act törvénytervezetet, a hírszerzési felügyeletről és a megfigyelés reformjáról szóló törvénytervezeteket és más jogszabályokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Kongresszusa által jelenleg vizsgált jogalkotási javaslatokra, ideértve az USA Freedom Act törvénytervezetet, a hírszerzési felügyeletről és a megfigyelés reformjáról szóló törvénytervezeteket és más jogszabályokat,

| — | tekintettel az adatvédelmi és állampolgári jogi felügyeleti bizottság, az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Tanácsa, valamint az elnök hírszerzési és kommunikációs technológiákkal foglalkozó felülvizsgálati csoportja által végzett felülvizsgálatokra és különösen ez utóbbi által 2013. december 12-én közzétett, „Szabadság és biztonság a változó világban” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatvédelmi és állampolgári jogi felügyeleti bizottság, az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Tanácsa, valamint az elnök hírszerzési és kommunikációs technológiákkal foglalkozó felülvizsgálati csoportja által végzett felülvizsgálatokra és különösen ez utóbbi által 2013. december 12-én közzétett, „Szabadság és biztonság a változó világban” című jelentésre,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Columbia Szövetségi Kerületi Körzeti Bírósága által a 13-0851. sz. Klayman és társai kontra Obama és társai polgári perben 2013. december 16-án hozott ítéletre, valamint az Egyesült Államok New York Déli Körzet Körzeti Bírósága által a 13-3994. sz. ACLU és társai kontra James R. Clapper és társai polgári ügyben 2013. június 11-én hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Columbia Szövetségi Kerületi Körzeti Bírósága által a 13-0851. sz. Klayman és társai kontra Obama és társai polgári perben 2013. december 16-án hozott ítéletre, valamint az Egyesült Államok New York Déli Körzet Körzeti Bírósága által a 13-3994. sz. ACLU és társai kontra James R. Clapper és társai polgári ügyben 2013. június 11-én hozott ítéletre,

| — | tekintettel az EU–USA eseti munkacsoport uniós társelnökeinek adatvédelmi megállapításairól szóló, 2013. november 27-i jelentésre (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA eseti munkacsoport uniós társelnökeinek adatvédelmi megállapításairól szóló, 2013. november 27-i jelentésre (18),

| — | tekintettel a magán- és kereskedelmi jellegű közlések lehallgatására szolgáló globális rendszer (ECHELON lehallgatórendszer) létezéséről szóló, 2001. szeptember 5-i (19) és 2002. november 7-i (20) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magán- és kereskedelmi jellegű közlések lehallgatására szolgáló globális rendszer (ECHELON lehallgatórendszer) létezéséről szóló, 2001. szeptember 5-i (19) és 2002. november 7-i (20) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok magánéletére gyakorolt hatásukról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (22), amelyben megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok magánéletére gyakorolt hatásukról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (22), amelyben megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben,

| — | tekintettel az Egyesült Államok és az EU megfigyelési programjairól és azoknak az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásairól szóló 1. sz. munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok és az EU megfigyelési programjairól és azoknak az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásairól szóló 1. sz. munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Unióban és az Egyesült Államokban folytatott megfigyelési gyakorlatok és az uniós adatvédelmi rendelkezések közötti kapcsolatról szóló 3. sz. munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban és az Egyesült Államokban folytatott megfigyelési gyakorlatok és az uniós adatvédelmi rendelkezések közötti kapcsolatról szóló 3. sz. munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Egyesült Államok uniós adatokat érintő megfigyelési tevékenységéről és annak a transzatlanti megállapodásokra és együttműködésre gyakorolt lehetséges jogi következményeiről szóló 4. sz. munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok uniós adatokat érintő megfigyelési tevékenységéről és annak a transzatlanti megállapodásokra és együttműködésre gyakorolt lehetséges jogi következményeiről szóló 4. sz. munkadokumentumra,

| — | tekintettel a tagállamok hírszerző szolgálatainak és az EU hírszerző szerveinek demokratikus felügyeletéről szóló 5. sz. munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok hírszerző szolgálatainak és az EU hírszerző szerveinek demokratikus felügyeletéről szóló 5. sz. munkadokumentumra,

| — | . tekintettel az AFET bizottságnak „Az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló vizsgálat külpolitikai szempontjai” című munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

. tekintettel az AFET bizottságnak „Az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló vizsgálat külpolitikai szempontjai” című munkadokumentumára,

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a TFTP-megállapodásnak az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja miatt történő felfüggesztéséről szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a TFTP-megállapodásnak az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja miatt történő felfüggesztéséről szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadításáról Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadításáról Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács között létrejött, a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak az Európai Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről szóló intézményközi megállapodásra (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács között létrejött, a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak az Európai Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről szóló intézményközi megállapodásra (26),

| — | tekintettel eljárási szabályzata VIII. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata VIII. mellékletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0139/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0139/2014),

A tömeges megfigyelés hatásai

| A. | mivel az adatvédelem és a magánélet védelme alapvető jogok; mivel a biztonsági intézkedéseket és köztük a terrorizmus elleni intézkedéseket ezért a jogállamiság és az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségek, így többek közt a magánélet és az adatok védelméhez fűződő jogok tiszteletben tartásával kell megtenni; |
| --- | --- |

A.

mivel az adatvédelem és a magánélet védelme alapvető jogok; mivel a biztonsági intézkedéseket és köztük a terrorizmus elleni intézkedéseket ezért a jogállamiság és az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségek, így többek közt a magánélet és az adatok védelméhez fűződő jogok tiszteletben tartásával kell megtenni;

| B. | mivel a mindennapi életet uraló és bármely személy integritásának részét képező információáramlást és az adatokat ugyanolyan védetté kell tenni a behatolással szemben, mint a magánlakásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a mindennapi életet uraló és bármely személy integritásának részét képező információáramlást és az adatokat ugyanolyan védetté kell tenni a behatolással szemben, mint a magánlakásokat;

| C. | mivel az Európa és az Amerikai Egyesült Államok közötti kapcsolatok a demokrácia és a jogállamiság, a szabadság, a jogérvényesülés és a szolidaritás szellemén és elvén alapulnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európa és az Amerikai Egyesült Államok közötti kapcsolatok a demokrácia és a jogállamiság, a szabadság, a jogérvényesülés és a szolidaritás szellemén és elvén alapulnak;

| D. | mivel az USA és az Európai Unió és tagállamai közötti terrorizmusellenes együttműködés mindkét fél biztonsága és védelme szempontjából továbbra is nélkülözhetetlen; |
| --- | --- |

D.

mivel az USA és az Európai Unió és tagállamai közötti terrorizmusellenes együttműködés mindkét fél biztonsága és védelme szempontjából továbbra is nélkülözhetetlen;

| E. | mivel a kölcsönös bizalom és megértés a transzatlanti párbeszéd és partnerség kulcsfontosságú tényezői; |
| --- | --- |

E.

mivel a kölcsönös bizalom és megértés a transzatlanti párbeszéd és partnerség kulcsfontosságú tényezői;

| F. | mivel 2001. szeptember 11-ét követően a terrorizmus elleni küzdelem a kormányzatok többsége számára kiemelt prioritássá vált; mivel az Edward Snowden, egykori NSA-alvállalkozó által kiszivárogtatott dokumentumok alapján feltárt információk arra kényszerítették a politikai vezetőket, hogy kezeljék a hírszerző ügynökségek megfigyelési tevékenységek tekintetében történő felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos kihívásokat, és értékeljék tevékenységük alapvető jogokra és a jogállamiságra gyakorolt hatásait a demokratikus társadalomban; |
| --- | --- |

F.

mivel 2001. szeptember 11-ét követően a terrorizmus elleni küzdelem a kormányzatok többsége számára kiemelt prioritássá vált; mivel az Edward Snowden, egykori NSA-alvállalkozó által kiszivárogtatott dokumentumok alapján feltárt információk arra kényszerítették a politikai vezetőket, hogy kezeljék a hírszerző ügynökségek megfigyelési tevékenységek tekintetében történő felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos kihívásokat, és értékeljék tevékenységük alapvető jogokra és a jogállamiságra gyakorolt hatásait a demokratikus társadalomban;

| G. | mivel a 2013 júniusa óta feltárt információk számos esetben aggodalmat váltottak ki az Unióban az alábbiak vonatkozásában:






  — | a feltárt megfigyelési rendszerek nagyságrendje mind az Egyesült Államokban, mind pedig az uniós tagállamokban; |
| --- | --- | --- |

G.

mivel a 2013 júniusa óta feltárt információk számos esetben aggodalmat váltottak ki az Unióban az alábbiak vonatkozásában:

—

a feltárt megfigyelési rendszerek nagyságrendje mind az Egyesült Államokban, mind pedig az uniós tagállamokban;

| — | az uniós jogi normák, az alapvető jogok és az adatvédelmi előírások megsértése; |
| --- | --- |

—

az uniós jogi normák, az alapvető jogok és az adatvédelmi előírások megsértése;

| — | az EU és az USA mint transzatlanti partnerek közötti bizalom szintje; |
| --- | --- |

—

az EU és az USA mint transzatlanti partnerek közötti bizalom szintje;

| — | egyes uniós tagállamok együttműködésének és közreműködésének mértéke az Egyesült Államok megfigyelési programjaiban vagy azzal egyenértékű programokban nemzeti szinten, a média által feltártak szerint; |
| --- | --- |

—

egyes uniós tagállamok együttműködésének és közreműködésének mértéke az Egyesült Államok megfigyelési programjaiban vagy azzal egyenértékű programokban nemzeti szinten, a média által feltártak szerint;

| — | az egyesült államokbeli politikai hatóságok és egyes uniós tagállamok részéről a saját hírszerző szervezeteik felett gyakorolt ellenőrzés és hatékony felügyelet hiánya; |
| --- | --- |

—

az egyesült államokbeli politikai hatóságok és egyes uniós tagállamok részéről a saját hírszerző szervezeteik felett gyakorolt ellenőrzés és hatékony felügyelet hiánya;

| — | annak lehetősége, hogy e tömeges megfigyelésre irányuló műveleteket a nemzetbiztonságtól és a szigorú értelemben vett terrorizmus elleni küzdelemtől eltérő okokból, így például gazdasági és ipari kémkedés vagy politikai alapú profilalkotás céljából is alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

annak lehetősége, hogy e tömeges megfigyelésre irányuló műveleteket a nemzetbiztonságtól és a szigorú értelemben vett terrorizmus elleni küzdelemtől eltérő okokból, így például gazdasági és ipari kémkedés vagy politikai alapú profilalkotás céljából is alkalmazzák;

| — | a sajtószabadság és a titoktartási kötelezettséggel járó szakmákat gyakorlókkal – köztük az ügyvédekkel és az orvosokkal – folytatott kommunikáció veszélyeztetése; |
| --- | --- |

—

a sajtószabadság és a titoktartási kötelezettséggel járó szakmákat gyakorlókkal – köztük az ügyvédekkel és az orvosokkal – folytatott kommunikáció veszélyeztetése;

| — | a hírszerző ügynökségek, valamint a magánkézben lévő informatikai és távközlési társaságok szerepe és közreműködésének mértéke; |
| --- | --- |

—

a hírszerző ügynökségek, valamint a magánkézben lévő informatikai és távközlési társaságok szerepe és közreműködésének mértéke;

| — | fokozottan elmosódó határok a bűnüldözés és a hírszerző tevékenységek között, aminek következtében minden polgárt gyanúsítottként kezelnek és megfigyelnek; |
| --- | --- |

—

fokozottan elmosódó határok a bűnüldözés és a hírszerző tevékenységek között, aminek következtében minden polgárt gyanúsítottként kezelnek és megfigyelnek;

| — | a magánélet védelmére jelentett veszélyek a digitális korszakban és a tömeges megfigyelés hatásai a polgárokra és a társadalmakra; |
| --- | --- |

—

a magánélet védelmére jelentett veszélyek a digitális korszakban és a tömeges megfigyelés hatásai a polgárokra és a társadalmakra;

| H. | mivel a feltárt kémkedési tevékenység példátlan nagyságrendje teljes körű kivizsgálást tesz szükségessé az egyesült államokbeli hatóságok, az európai intézmények, valamint a tagállamok kormányzatai, nemzeti parlamentjei és igazságügyi hatóságai részéről; |
| --- | --- |

H.

mivel a feltárt kémkedési tevékenység példátlan nagyságrendje teljes körű kivizsgálást tesz szükségessé az egyesült államokbeli hatóságok, az európai intézmények, valamint a tagállamok kormányzatai, nemzeti parlamentjei és igazságügyi hatóságai részéről;

| I. | mivel az egyesült államokbeli hatóságok a feltárt információk egy részét cáfolták, túlnyomó többségüket azonban nem vitatták; mivel az Egyesült Államokban és egyes uniós tagállamokban nagyszabású nyilvános vita alakult ki; mivel az uniós kormányzatok és parlamentek túlságosan gyakran némaságba burkolóznak, és nem indítanak megfelelő vizsgálatokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az egyesült államokbeli hatóságok a feltárt információk egy részét cáfolták, túlnyomó többségüket azonban nem vitatták; mivel az Egyesült Államokban és egyes uniós tagállamokban nagyszabású nyilvános vita alakult ki; mivel az uniós kormányzatok és parlamentek túlságosan gyakran némaságba burkolóznak, és nem indítanak megfelelő vizsgálatokat;

| J. | mivel Obama elnök nemrég bejelentette az NSA és megfigyelési programjai reformját; |
| --- | --- |

J.

mivel Obama elnök nemrég bejelentette az NSA és megfigyelési programjai reformját;

| K. | mivel az uniós intézmények és egyes uniós tagállamok által meghozott intézkedésekkel összevetve az Európai Parlament rendkívül komolyan vette azzal kapcsolatos kötelezettségét, hogy nyilvánosságra hozza az uniós polgárok nem célirányos, tömeges megfigyelésének gyakorlatára vonatkozóan feltárt információkat, és az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok magánéletére gyakorolt hatásukról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalásában megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós intézmények és egyes uniós tagállamok által meghozott intézkedésekkel összevetve az Európai Parlament rendkívül komolyan vette azzal kapcsolatos kötelezettségét, hogy nyilvánosságra hozza az uniós polgárok nem célirányos, tömeges megfigyelésének gyakorlatára vonatkozóan feltárt információkat, és az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok magánéletére gyakorolt hatásukról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalásában megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben;

| L. | mivel az európai intézmények kötelessége annak biztosítása, hogy az uniós jogot maradéktalanul végrehajtsák az európai polgárok javára, az uniós szerződések jogi erejét pedig ne veszélyeztesse a harmadik országok normái vagy fellépései területen kívüli hatályának érdektelen elfogadása; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai intézmények kötelessége annak biztosítása, hogy az uniós jogot maradéktalanul végrehajtsák az európai polgárok javára, az uniós szerződések jogi erejét pedig ne veszélyeztesse a harmadik országok normái vagy fellépései területen kívüli hatályának érdektelen elfogadása;

A hírszerzési reform egyesült államokbeli fejleményei

| M. | mivel a Columbia Szövetségi Kerületi Körzeti Bíróság 2013. december 16-i döntésében úgy határozott, hogy a metaadatok nagytömegű gyűjtése az NSA részéről sérti az Egyesült Államok alkotmányának negyedik kiegészítését (27); mivel azonban New York Déli Körzet Körzeti Bírósága 2013. december 27-i határozatában jogszerűnek minősítette az ilyen adatgyűjtést; |
| --- | --- |

M.

mivel a Columbia Szövetségi Kerületi Körzeti Bíróság 2013. december 16-i döntésében úgy határozott, hogy a metaadatok nagytömegű gyűjtése az NSA részéről sérti az Egyesült Államok alkotmányának negyedik kiegészítését (27); mivel azonban New York Déli Körzet Körzeti Bírósága 2013. december 27-i határozatában jogszerűnek minősítette az ilyen adatgyűjtést;

| N. | mivel a Michigan Keleti Körzet Körzeti Bírósága határozatában kimondta, hogy a negyedik alkotmánykiegészítés minden házkutatásra, illetve motozásra vonatkozóan megköveteli, hogy az ésszerű legyen, hogy az ésszerű házkutatásról, illetve motozásról előzetesen kiadott végzés rendelkezzen, hogy a végzéseket az előzetesen fennálló gyanúok alapján adják ki, továbbá hogy a személyek, helyek és tárgyak pontosan legyenek megjelölve, valamint hogy a végrehajtásban közreműködő tisztviselők és a polgárok között álljon egy pártatlan bíró (28); |
| --- | --- |

N.

mivel a Michigan Keleti Körzet Körzeti Bírósága határozatában kimondta, hogy a negyedik alkotmánykiegészítés minden házkutatásra, illetve motozásra vonatkozóan megköveteli, hogy az ésszerű legyen, hogy az ésszerű házkutatásról, illetve motozásról előzetesen kiadott végzés rendelkezzen, hogy a végzéseket az előzetesen fennálló gyanúok alapján adják ki, továbbá hogy a személyek, helyek és tárgyak pontosan legyenek megjelölve, valamint hogy a végrehajtásban közreműködő tisztviselők és a polgárok között álljon egy pártatlan bíró (28);

| O. | mivel 2013. december 12-i jelentésében az elnök hírszerzési és kommunikációs technológiákkal foglalkozó felülvizsgálati csoportja 46 ajánlást fogalmazott meg az Egyesült Államok elnöke számára; mivel az ajánlások hangsúlyozzák a nemzetbiztonság, valamint a személyes adatok és a polgári szabadságjogok egyidejű védelmének szükségességét; mivel ezzel összefüggésben az ajánlások felkérik az Egyesült Államok kormányát, hogy: vessen véget az egyesült államokbeli személyek által folytatott telefonbeszélgetések tömeges gyűjtésének az USA Patriot Act törvény 215. szakasza értelmében. amint az megvalósítható; végezze el az NSA és az Egyesült Államok hírszerzésre vonatkozó jogi keretek mélyreható felülvizsgálatát annak érdekében, hogy garantálja a magánélethez való jog tiszteletben tartását; vessen véget a kereskedelmi szoftverek kijátszására vagy sérülékennyé tételére irányuló erőfeszítéseknek („hátsó ajtók” (backdoor) és rosszindulatú programok (malware)); fokozzák az adattitkosítás alkalmazását, különösen a továbbított adatok esetében, és ne veszélyeztessék az adattitkosítási szabványok kialakítására irányuló erőfeszítéseket; nevezzenek ki a közérdek védelmében eljáró képviselőt, aki a magánélethez való jog és a polgári szabadságjogok védelme érdekében jár el a külföldi hírszerzési tevékenységek megfigyelésével foglalkozó bíróság (FISC) előtt; a magánélet védelmével és a polgári szabadságjogok felügyeletével foglalkozó bizottságot pedig hatalmazzák fel arra, hogy a hírszerző szervezeteknek ne csupán a terrorizmus elleni küzdelem, hanem a külföldi hírszerzés céljából végzett tevékenységeit is felügyelje; továbbá hogy fogadja a visszaélést jelentő személyek panaszait, és használja fel a kölcsönös jogsegélyről szóló szerződéseket az elektronikus közlések megszerzésére, valamint hogy ne alkalmazzon megfigyelést az ipari vagy üzleti titkok ellopása céljából; |
| --- | --- |

O.

mivel 2013. december 12-i jelentésében az elnök hírszerzési és kommunikációs technológiákkal foglalkozó felülvizsgálati csoportja 46 ajánlást fogalmazott meg az Egyesült Államok elnöke számára; mivel az ajánlások hangsúlyozzák a nemzetbiztonság, valamint a személyes adatok és a polgári szabadságjogok egyidejű védelmének szükségességét; mivel ezzel összefüggésben az ajánlások felkérik az Egyesült Államok kormányát, hogy: vessen véget az egyesült államokbeli személyek által folytatott telefonbeszélgetések tömeges gyűjtésének az USA Patriot Act törvény 215. szakasza értelmében. amint az megvalósítható; végezze el az NSA és az Egyesült Államok hírszerzésre vonatkozó jogi keretek mélyreható felülvizsgálatát annak érdekében, hogy garantálja a magánélethez való jog tiszteletben tartását; vessen véget a kereskedelmi szoftverek kijátszására vagy sérülékennyé tételére irányuló erőfeszítéseknek („hátsó ajtók” (backdoor) és rosszindulatú programok (malware)); fokozzák az adattitkosítás alkalmazását, különösen a továbbított adatok esetében, és ne veszélyeztessék az adattitkosítási szabványok kialakítására irányuló erőfeszítéseket; nevezzenek ki a közérdek védelmében eljáró képviselőt, aki a magánélethez való jog és a polgári szabadságjogok védelme érdekében jár el a külföldi hírszerzési tevékenységek megfigyelésével foglalkozó bíróság (FISC) előtt; a magánélet védelmével és a polgári szabadságjogok felügyeletével foglalkozó bizottságot pedig hatalmazzák fel arra, hogy a hírszerző szervezeteknek ne csupán a terrorizmus elleni küzdelem, hanem a külföldi hírszerzés céljából végzett tevékenységeit is felügyelje; továbbá hogy fogadja a visszaélést jelentő személyek panaszait, és használja fel a kölcsönös jogsegélyről szóló szerződéseket az elektronikus közlések megszerzésére, valamint hogy ne alkalmazzon megfigyelést az ipari vagy üzleti titkok ellopása céljából;

| P. | mivel a korábbi NSA felsővezetők/a Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) (veterán hírszerző szakemberek a hiteles tájékoztatásért) szervezet által 2014. január 7-én Obama elnöknek küldött nyílt feljegyzés (29) értelmében a tömeges adatgyűjtés nem javítja a jövőbeli terroristatámadások megelőzésére való képességet; mivel a szerzők hangsúlyozzák, hogy az NSA által végzett tömeges megfigyelés egyetlen támadást sem előzött meg, valamint hogy dollár milliárdokat költöttek olyan programokra, amelyek a 2001-ben létrehozott, THINTHREAD elnevezésű belső technológiánál kevésbé hatékonyak és jóval nagyobb mértékben avatkoznak be a polgárok magánéletébe; |
| --- | --- |

P.

mivel a korábbi NSA felsővezetők/a Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) (veterán hírszerző szakemberek a hiteles tájékoztatásért) szervezet által 2014. január 7-én Obama elnöknek küldött nyílt feljegyzés (29) értelmében a tömeges adatgyűjtés nem javítja a jövőbeli terroristatámadások megelőzésére való képességet; mivel a szerzők hangsúlyozzák, hogy az NSA által végzett tömeges megfigyelés egyetlen támadást sem előzött meg, valamint hogy dollár milliárdokat költöttek olyan programokra, amelyek a 2001-ben létrehozott, THINTHREAD elnevezésű belső technológiánál kevésbé hatékonyak és jóval nagyobb mértékben avatkoznak be a polgárok magánéletébe;

| Q. | mivel a FISA 702. szakaszán alapuló, a nem egyesült államokbeli személyekre irányuló hírszerzési tevékenységek vonatkozásában az USA elnökéhez intézett ajánlások elismerik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 12. cikkében, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 17. cikkében foglalt, a magánélet és az emberi méltóság tiszteletben tartásának alapvető elvét; mivel nem javasolják, hogy a nem egyesült államokbeli személyek számára ugyanolyan jogokat és védelmet biztosítsanak, mint az egyesült államokbeli személyek számára; |
| --- | --- |

Q.

mivel a FISA 702. szakaszán alapuló, a nem egyesült államokbeli személyekre irányuló hírszerzési tevékenységek vonatkozásában az USA elnökéhez intézett ajánlások elismerik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 12. cikkében, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 17. cikkében foglalt, a magánélet és az emberi méltóság tiszteletben tartásának alapvető elvét; mivel nem javasolják, hogy a nem egyesült államokbeli személyek számára ugyanolyan jogokat és védelmet biztosítsanak, mint az egyesült államokbeli személyek számára;

| R. | mivel a rádióelektronikai felderítési tevékenységekről szóló, 2014. január 17-i elnöki rendeletében és az ahhoz kapcsolódó beszédében Barack Obama amerikai elnök kijelentette, hogy az Egyesült Államoknak nemzetbiztonságának, állampolgárainak, valamint az USA szövetségesei és partnerei állampolgárainak védelme, illetve külpolitikai érdekeinek előmozdítása érdekében szüksége van a tömeges elektronikus megfigyelésre; mivel ez az elnöki rendelet tartalmaz a jel-hírszerzési adatok gyűjtésére, felhasználására és megosztására vonatkozóan bizonyos elveket, és egyes biztosítékokat az egyesült államokbeli állampolgárokkal részben egyenlő elbánást biztosítva a nem egyesült államokbeli személyekre is kiterjeszt, ideértve többek közt a személyes adatokra vonatkozó, állampolgárságra vagy lakóhelyre való tekintet nélkül irányadó biztosítékokat; mivel azonban Obama elnök nem kérte konkrét, különösen a tömeges megfigyelés betiltására és a nem amerikai állampolgárok által igénybe vehető közigazgatási és bírósági jogorvoslat bevezetésére vonatkozó javaslatok kidolgozását; |
| --- | --- |

R.

mivel a rádióelektronikai felderítési tevékenységekről szóló, 2014. január 17-i elnöki rendeletében és az ahhoz kapcsolódó beszédében Barack Obama amerikai elnök kijelentette, hogy az Egyesült Államoknak nemzetbiztonságának, állampolgárainak, valamint az USA szövetségesei és partnerei állampolgárainak védelme, illetve külpolitikai érdekeinek előmozdítása érdekében szüksége van a tömeges elektronikus megfigyelésre; mivel ez az elnöki rendelet tartalmaz a jel-hírszerzési adatok gyűjtésére, felhasználására és megosztására vonatkozóan bizonyos elveket, és egyes biztosítékokat az egyesült államokbeli állampolgárokkal részben egyenlő elbánást biztosítva a nem egyesült államokbeli személyekre is kiterjeszt, ideértve többek közt a személyes adatokra vonatkozó, állampolgárságra vagy lakóhelyre való tekintet nélkül irányadó biztosítékokat; mivel azonban Obama elnök nem kérte konkrét, különösen a tömeges megfigyelés betiltására és a nem amerikai állampolgárok által igénybe vehető közigazgatási és bírósági jogorvoslat bevezetésére vonatkozó javaslatok kidolgozását;

Jogi keretek

Alapvető jogok

| S. | mivel az EU–USA eseti munkacsoport uniós társelnökeinek adatvédelmi megállapításairól szóló jelentés áttekintést nyújt az egyesült államokbeli jogi helyzetről, azonban elmulasztotta megállapítani az egyesült államokbeli megfigyelési programokkal kapcsolatos tényeket; mivel nem bocsátottak rendelkezésre információkat az úgynevezett „másodvonalbeli” munkacsoportról, amelynek keretében a tagállamok kétoldalúan megvitatják az egyesült államokbeli hatóságokkal a nemzetbiztonsági vonatkozású kérdéseket; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU–USA eseti munkacsoport uniós társelnökeinek adatvédelmi megállapításairól szóló jelentés áttekintést nyújt az egyesült államokbeli jogi helyzetről, azonban elmulasztotta megállapítani az egyesült államokbeli megfigyelési programokkal kapcsolatos tényeket; mivel nem bocsátottak rendelkezésre információkat az úgynevezett „másodvonalbeli” munkacsoportról, amelynek keretében a tagállamok kétoldalúan megvitatják az egyesült államokbeli hatóságokkal a nemzetbiztonsági vonatkozású kérdéseket;

| T. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt alapvető jogok, nevezetesen a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtószabadság, a gondolatszabadság, a lelkiismeret szabadsága, a vallás és az egyesülés szabadsága, a magánélethez és az adatvédelemhez, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog, az ártatlanság vélelme, a tisztességes eljáráshoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a demokrácia sarokkövei; mivel az emberek tömeges megfigyelése összeegyeztethetetlen ezekkel a sarokkövekkel; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt alapvető jogok, nevezetesen a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtószabadság, a gondolatszabadság, a lelkiismeret szabadsága, a vallás és az egyesülés szabadsága, a magánélethez és az adatvédelemhez, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog, az ártatlanság vélelme, a tisztességes eljáráshoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a demokrácia sarokkövei; mivel az emberek tömeges megfigyelése összeegyeztethetetlen ezekkel a sarokkövekkel;

| U. | mivel valamennyi tagállamban jogszabály véd az ügyvéd és ügyfele között bizalmasan közölt információk feltárásával szemben, és ezt az elvet az Európai Unió Bírósága is elismerte (30); |
| --- | --- |

U.

mivel valamennyi tagállamban jogszabály véd az ügyvéd és ügyfele között bizalmasan közölt információk feltárásával szemben, és ezt az elvet az Európai Unió Bírósága is elismerte (30);

| V. | mivel a szervezett bűnözésről, a korrupcióról és a pénzmosásról szóló 2013. október 23-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot az állami és a magánszférát érintő visszaélést jelentő személyekre irányuló, hatékony és átfogó európai védelmi programra vonatkozóan az unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében, továbbá hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a jövőbeli javaslatok más uniós hatáskörbe tartozó területekre is kiterjedjenek; |
| --- | --- |

V.

mivel a szervezett bűnözésről, a korrupcióról és a pénzmosásról szóló 2013. október 23-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot az állami és a magánszférát érintő visszaélést jelentő személyekre irányuló, hatékony és átfogó európai védelmi programra vonatkozóan az unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében, továbbá hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a jövőbeli javaslatok más uniós hatáskörbe tartozó területekre is kiterjedjenek;

A biztonság területén fennálló uniós hatáskörök

| W. | mivel az EUMSZ 67. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió „a biztonság magas szintjének garantálásán munkálkodik”; mivel a Szerződés rendelkezései (különösen az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése, az EUMSZ 72. cikke és az EUMSZ 73. cikke) arra utalnak, hogy az EU rendelkezik bizonyos hatáskörökkel az Unió kollektív biztonságát érintő kérdésekben; mivel az Unió a belső biztonsági kérdésekben hatáskörrel rendelkezik (az EUMSZ 4. cikkének j) pontja), és e hatáskörét oly módon gyakorolta, hogy több jogalkotási eszközről is határozott, valamint nemzetközi megállapodásokat kötött (PNR, TFTP) a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából, továbbá azáltal is, hogy kidolgozott egy belső biztonsági stratégiát, és e területen ügynökségeket hozott létre; |
| --- | --- |

W.

mivel az EUMSZ 67. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió „a biztonság magas szintjének garantálásán munkálkodik”; mivel a Szerződés rendelkezései (különösen az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése, az EUMSZ 72. cikke és az EUMSZ 73. cikke) arra utalnak, hogy az EU rendelkezik bizonyos hatáskörökkel az Unió kollektív biztonságát érintő kérdésekben; mivel az Unió a belső biztonsági kérdésekben hatáskörrel rendelkezik (az EUMSZ 4. cikkének j) pontja), és e hatáskörét oly módon gyakorolta, hogy több jogalkotási eszközről is határozott, valamint nemzetközi megállapodásokat kötött (PNR, TFTP) a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából, továbbá azáltal is, hogy kidolgozott egy belső biztonsági stratégiát, és e területen ügynökségeket hozott létre;

| X. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ 73. cikke) kimondja, hogy „[a] tagállamok számára nyitva áll a lehetőség, hogy egymás között és saját hatáskörükben, az általuk legcélszerűbbnek ítélt módon közigazgatásaiknak a nemzeti biztonság védelméért felelős, hatáskörrel rendelkező szervezeti egységei közötti együttműködés és koordináció formáit megszervezzék”; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ 73. cikke) kimondja, hogy „[a] tagállamok számára nyitva áll a lehetőség, hogy egymás között és saját hatáskörükben, az általuk legcélszerűbbnek ítélt módon közigazgatásaiknak a nemzeti biztonság védelméért felelős, hatáskörrel rendelkező szervezeti egységei közötti együttműködés és koordináció formáit megszervezzék”;

| Y. | mivel az EUMSZ 276. cikke kimondja, hogy „[a] harmadik résznek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről szóló V. címe 4. és 5. fejezete rendelkezéseire vonatkozó hatásköreinek gyakorlása során az Európai Unió Bírósága nem rendelkezik hatáskörrel egy tagállam rendőrsége vagy más bűnüldöző szolgálata által végrehajtott intézkedések érvényességének vagy arányosságának, illetve a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlásának felülvizsgálatára”; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EUMSZ 276. cikke kimondja, hogy „[a] harmadik résznek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről szóló V. címe 4. és 5. fejezete rendelkezéseire vonatkozó hatásköreinek gyakorlása során az Európai Unió Bírósága nem rendelkezik hatáskörrel egy tagállam rendőrsége vagy más bűnüldöző szolgálata által végrehajtott intézkedések érvényességének vagy arányosságának, illetve a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlásának felülvizsgálatára”;

| Z. | mivel a „nemzetbiztonság”, a „belső biztonság”, „az Unió belső biztonsága” és a „nemzetközi biztonság” fogalmai között átfedés figyelhető meg; mivel a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény, a tagállamok közötti lojális együttműködés elve, valamint azon emberi jogi elv, miszerint a kivételeket szigorúan kell értelmezni, mind a „nemzetbiztonság” fogalmának korlátozó jellegű értelmezésére utalnak, és megkövetelik a tagállamoktól, hogy tartózkodjanak az uniós hatáskörökbe történő beavatkozástól; |
| --- | --- |

Z.

mivel a „nemzetbiztonság”, a „belső biztonság”, „az Unió belső biztonsága” és a „nemzetközi biztonság” fogalmai között átfedés figyelhető meg; mivel a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény, a tagállamok közötti lojális együttműködés elve, valamint azon emberi jogi elv, miszerint a kivételeket szigorúan kell értelmezni, mind a „nemzetbiztonság” fogalmának korlátozó jellegű értelmezésére utalnak, és megkövetelik a tagállamoktól, hogy tartózkodjanak az uniós hatáskörökbe történő beavatkozástól;

| AA. | mivel az európai Szerződések „a Szerződések őrének” szerepével ruházzák fel az Európai Bizottságot, és ezért az uniós jog esetleges megsértése eseteinek kivizsgálása az Európai Bizottság jogi kötelezettsége; |
| --- | --- |

AA.

mivel az európai Szerződések „a Szerződések őrének” szerepével ruházzák fel az Európai Bizottságot, és ezért az uniós jog esetleges megsértése eseteinek kivizsgálása az Európai Bizottság jogi kötelezettsége;

| AB. | mivel az EUSZ-nek az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az EJEE-re utaló 6. cikkével összhangban a nemzetbiztonság területén működő tagállami ügynökségeknek és magánfeleknek egyaránt tiszteletben kell tartaniuk az abban rögzített jogokat, legyen szó akár saját állampolgáraikról, akár más országok állampolgárairól; |
| --- | --- |

AB.

mivel az EUSZ-nek az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az EJEE-re utaló 6. cikkével összhangban a nemzetbiztonság területén működő tagállami ügynökségeknek és magánfeleknek egyaránt tiszteletben kell tartaniuk az abban rögzített jogokat, legyen szó akár saját állampolgáraikról, akár más országok állampolgárairól;

Területen kívüli hatály

| AC. | mivel egy harmadik ország törvényeinek, rendeleteinek és más jogalkotási vagy végrehajtási eszközeinek extraterritoriális alkalmazása az Unió vagy tagállamainak joghatósága alá tartozó helyzetekben hatással lehet a kialakult jogrendre és a jogállamiságra, vagy akár sértheti a nemzetközi vagy az uniós jogot, köztük a természetes és jogi személyek jogait, figyelembe véve az ilyen alkalmazás mértékét, valamint deklarált vagy tényleges célját; mivel ilyen körülmények között szükség van az uniós szintű fellépésre annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül tiszteletben tartják az EUSZ 2. cikkében, az Alapjogi Chartában, az EJEE-ben foglalt uniós értékeket, azaz az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot, valamint a természetes és jogi személyeknek az ezen alapelveket alkalmazó másodlagos jogszabályokban foglalt jogait, például azáltal, hogy felszámolják, semlegesítik, meggátolják vagy más formában ellensúlyozzák az érintett külföldi jogszabály hatásait; |
| --- | --- |

AC.

mivel egy harmadik ország törvényeinek, rendeleteinek és más jogalkotási vagy végrehajtási eszközeinek extraterritoriális alkalmazása az Unió vagy tagállamainak joghatósága alá tartozó helyzetekben hatással lehet a kialakult jogrendre és a jogállamiságra, vagy akár sértheti a nemzetközi vagy az uniós jogot, köztük a természetes és jogi személyek jogait, figyelembe véve az ilyen alkalmazás mértékét, valamint deklarált vagy tényleges célját; mivel ilyen körülmények között szükség van az uniós szintű fellépésre annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül tiszteletben tartják az EUSZ 2. cikkében, az Alapjogi Chartában, az EJEE-ben foglalt uniós értékeket, azaz az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot, valamint a természetes és jogi személyeknek az ezen alapelveket alkalmazó másodlagos jogszabályokban foglalt jogait, például azáltal, hogy felszámolják, semlegesítik, meggátolják vagy más formában ellensúlyozzák az érintett külföldi jogszabály hatásait;

Nemzetközi adattovábbítás

| AD. | mivel a személyes adatoknak az uniós intézmények, szervek, hivatalok, ügynökségek vagy a tagállamok által az Egyesült Államok részére bűnüldözési célból történő továbbítása az uniós polgárok alapvető jogainak – különösen a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog – tiszteletben tartására vonatkozó megfelelő garanciák és biztosítékok hiányában, az EUMSZ 340. cikke vagy az EUB állandó ítélkezési gyakorlata (31) alapján felelősségre vonhatóvá tenné az adott uniós intézményt, szervet, hivatalt, ügynökséget vagy tagállamot az uniós jog megsértéséért, ami az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok bárminemű megsértését is magában foglalja; |
| --- | --- |

AD.

mivel a személyes adatoknak az uniós intézmények, szervek, hivatalok, ügynökségek vagy a tagállamok által az Egyesült Államok részére bűnüldözési célból történő továbbítása az uniós polgárok alapvető jogainak – különösen a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog – tiszteletben tartására vonatkozó megfelelő garanciák és biztosítékok hiányában, az EUMSZ 340. cikke vagy az EUB állandó ítélkezési gyakorlata (31) alapján felelősségre vonhatóvá tenné az adott uniós intézményt, szervet, hivatalt, ügynökséget vagy tagállamot az uniós jog megsértéséért, ami az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok bárminemű megsértését is magában foglalja;

| AE. | mivel az adattovábbítás földrajzilag nem behatárolt, és különösen a fokozódó globalizáció és a világszintű kommunikáció fényében az uniós jogalkotó új kihívásokkal szembesül a személyes adatok és a kommunikáció védelme során; mivel ezért kiemelkedően fontos a közös normákra vonatkozó jogi keretek kidolgozásának támogatása; |
| --- | --- |

AE.

mivel az adattovábbítás földrajzilag nem behatárolt, és különösen a fokozódó globalizáció és a világszintű kommunikáció fényében az uniós jogalkotó új kihívásokkal szembesül a személyes adatok és a kommunikáció védelme során; mivel ezért kiemelkedően fontos a közös normákra vonatkozó jogi keretek kidolgozásának támogatása;

| AF. | mivel a személyes adatok kereskedelmi céllal, valamint a terrorizmus és a súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelem keretében történő tömeges gyűjtése veszélyezteti az uniós polgárok személyes adatait és magánélethez való jogát; |
| --- | --- |

AF.

mivel a személyes adatok kereskedelmi céllal, valamint a terrorizmus és a súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelem keretében történő tömeges gyűjtése veszélyezteti az uniós polgárok személyes adatait és magánélethez való jogát;

Adatok továbbítása az Egyesült Államok részére az Egyesült Államok védett adatkikötőre vonatkozó alapelvei (Safe Harbour) alapján

| AG. | mivel az USA adatvédelmi jogi keretei nem biztosítanak megfelelő szintű védelmet az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

AG.

mivel az USA adatvédelmi jogi keretei nem biztosítanak megfelelő szintű védelmet az uniós polgárok számára;

| AH. | mivel annak érdekében, hogy az adatkezelők számára lehetővé tegyék a személyes adatok továbbítását egy egyesült államokbeli szervezethez, a Bizottság 2000/520/EK határozatában megfelelőnek minősítette az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott, védett adatkikötőre vonatkozó elvek által biztosított védelmet és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdéseket a személyes adatoknak az Unióból az Egyesült Államokban leletelepedett olyan szervezetek számára történő továbbítása esetén, amelyek csatlakoztak a védett adatkikötőre vonatkozó elvekhez; |
| --- | --- |

AH.

mivel annak érdekében, hogy az adatkezelők számára lehetővé tegyék a személyes adatok továbbítását egy egyesült államokbeli szervezethez, a Bizottság 2000/520/EK határozatában megfelelőnek minősítette az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott, védett adatkikötőre vonatkozó elvek által biztosított védelmet és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdéseket a személyes adatoknak az Unióból az Egyesült Államokban leletelepedett olyan szervezetek számára történő továbbítása esetén, amelyek csatlakoztak a védett adatkikötőre vonatkozó elvekhez;

| AI. | mivel a Parlament 2000. július 5-i állásfoglalásában kételyeket és aggályokat fogalmazott meg a védett adatkikötő megfelelőségét illetően, és felszólította a Bizottságot, hogy idejében vizsgálja felül a határozatot a tapasztalatok és a jogalkotási fejlemények tükrében; |
| --- | --- |

AI.

mivel a Parlament 2000. július 5-i állásfoglalásában kételyeket és aggályokat fogalmazott meg a védett adatkikötő megfelelőségét illetően, és felszólította a Bizottságot, hogy idejében vizsgálja felül a határozatot a tapasztalatok és a jogalkotási fejlemények tükrében;

| AJ. | mivel az Egyesült Államok uniós adatokat érintő megfigyelési tevékenységéről és annak a transzatlanti megállapodásokra és együttműködésre gyakorolt lehetséges jogi következményeiről szóló, 2013. december 12-i 4. sz. parlamenti munkadokumentumban az előadók kételyeket és aggályokat fogalmaztak meg a védett adatkikötő megfelelőségét illetően, és felszólították a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a védett adatkikötő megfelelőségére vonatkozó határozatot, és találjon új jogi megoldásokat; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Egyesült Államok uniós adatokat érintő megfigyelési tevékenységéről és annak a transzatlanti megállapodásokra és együttműködésre gyakorolt lehetséges jogi következményeiről szóló, 2013. december 12-i 4. sz. parlamenti munkadokumentumban az előadók kételyeket és aggályokat fogalmaztak meg a védett adatkikötő megfelelőségét illetően, és felszólították a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a védett adatkikötő megfelelőségére vonatkozó határozatot, és találjon új jogi megoldásokat;

| AK. | mivel a Bizottság 2000/520/EK határozata kimondja, hogy a tagállamok illetékes hatóságai gyakorolhatják meglévő hatáskörüket az olyan szervezet felé irányuló adatáramlás felfüggesztésére, amely önmaga tanúsította a védett adatkikötőre vonatkozó elvek elfogadását, annak érdekében, hogy védjék az egyéneket a személyes adatok kezelése tekintetében olyan esetekben, ahol a védett adatkikötőre vonatkozó elvek megsértésének nagy a valószínűsége, vagy a folytatódó adattovábbítás az érintettek súlyos károsodásának közvetlen veszélyével fenyeget; |
| --- | --- |

AK.

mivel a Bizottság 2000/520/EK határozata kimondja, hogy a tagállamok illetékes hatóságai gyakorolhatják meglévő hatáskörüket az olyan szervezet felé irányuló adatáramlás felfüggesztésére, amely önmaga tanúsította a védett adatkikötőre vonatkozó elvek elfogadását, annak érdekében, hogy védjék az egyéneket a személyes adatok kezelése tekintetében olyan esetekben, ahol a védett adatkikötőre vonatkozó elvek megsértésének nagy a valószínűsége, vagy a folytatódó adattovábbítás az érintettek súlyos károsodásának közvetlen veszélyével fenyeget;

| AL. | mivel a Bizottság 2000/520/EK határozata azt is kimondja, hogy amennyiben bebizonyosodik, hogy az elveknek való megfelelés biztosításáért felelős bármely szerv nem hatékonyan tölti be szerepét, a Bizottság köteles tájékoztatni az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumát, és szükség esetén intézkedéseket előterjeszteni e határozat visszavonása, felfüggesztése vagy hatályának korlátozása céljából; |
| --- | --- |

AL.

mivel a Bizottság 2000/520/EK határozata azt is kimondja, hogy amennyiben bebizonyosodik, hogy az elveknek való megfelelés biztosításáért felelős bármely szerv nem hatékonyan tölti be szerepét, a Bizottság köteles tájékoztatni az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumát, és szükség esetén intézkedéseket előterjeszteni e határozat visszavonása, felfüggesztése vagy hatályának korlátozása céljából;

| AM. | mivel a védett adatkikötő végrehajtásáról szóló, 2002-ben és 2004-ben közzétett első két jelentésében a Bizottság több hiányosságot is azonosított a védett adatkikötő megfelelő végrehajtását illetően, és több ajánlást is megfogalmazott az egyesült államokbeli hatóságok számára e hiányosságok kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

AM.

mivel a védett adatkikötő végrehajtásáról szóló, 2002-ben és 2004-ben közzétett első két jelentésében a Bizottság több hiányosságot is azonosított a védett adatkikötő megfelelő végrehajtását illetően, és több ajánlást is megfogalmazott az egyesült államokbeli hatóságok számára e hiányosságok kiküszöbölése érdekében;

| AN. | mivel 2013. november 27-i harmadik végrehajtási jelentésében – kilenc évvel a második jelentést követően és anélkül, hogy az abban a jelentésben azonosított hiányosságokat orvosolták volna – a Bizottság további gyengeségek és hiányosságok széles körét azonosította a védett adatkikötő vonatkozásában, és arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi megvalósítás nem tartható fenn; mivel a Bizottság hangsúlyozta, hogy az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek széles körű hozzáférése a védett adatkikötőre vonatkozó tanúsítvánnyal rendelkező szervezetek által az Egyesült Államokba továbbított adatokhoz további súlyos kérdéseket vet fel az uniós érintettek adatai védelmének folytonosságát illetően; mivel a Bizottság 13 ajánlást intézett az egyesült államokbeli hatóságokhoz, és vállalta, hogy 2014 nyaráig az egyesült államokbeli hatóságokkal közösen azonosítja a mihamarabb megvalósítandó korrekciókat, ami a védett adatkikötőre vonatkozó elvek működésének teljes körű felülvizsgálatának alapjául szolgál; |
| --- | --- |

AN.

mivel 2013. november 27-i harmadik végrehajtási jelentésében – kilenc évvel a második jelentést követően és anélkül, hogy az abban a jelentésben azonosított hiányosságokat orvosolták volna – a Bizottság további gyengeségek és hiányosságok széles körét azonosította a védett adatkikötő vonatkozásában, és arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi megvalósítás nem tartható fenn; mivel a Bizottság hangsúlyozta, hogy az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek széles körű hozzáférése a védett adatkikötőre vonatkozó tanúsítvánnyal rendelkező szervezetek által az Egyesült Államokba továbbított adatokhoz további súlyos kérdéseket vet fel az uniós érintettek adatai védelmének folytonosságát illetően; mivel a Bizottság 13 ajánlást intézett az egyesült államokbeli hatóságokhoz, és vállalta, hogy 2014 nyaráig az egyesült államokbeli hatóságokkal közösen azonosítja a mihamarabb megvalósítandó korrekciókat, ami a védett adatkikötőre vonatkozó elvek működésének teljes körű felülvizsgálatának alapjául szolgál;

| AO. | mivel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE bizottság) 2013. október 28–31-én Washingtonba látogató küldöttsége találkozott az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumának és az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottságának képviselőivel; mivel a Kereskedelmi Minisztérium elismerte, hogy léteznek olyan szervezetek, amelyek ugyan önmaguk tanúsították a védett adatkikötőre vonatkozó elvek betartását, ám státuszuk egyértelműen elévült, ami azt jelenti, hogy az ilyen társaságok nem teljesítik a védett adatkikötőre vonatkozó követelményeket, noha az Unióból továbbra is személyes adatokat kapnak; mivel a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság elismerte, hogy a védett adatkikötő felülvizsgálatára van szükség annak javítása érdekében, különös tekintettel a panaszkezelési és az alternatív vitarendezési rendszerekre; |
| --- | --- |

AO.

mivel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE bizottság) 2013. október 28–31-én Washingtonba látogató küldöttsége találkozott az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumának és az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottságának képviselőivel; mivel a Kereskedelmi Minisztérium elismerte, hogy léteznek olyan szervezetek, amelyek ugyan önmaguk tanúsították a védett adatkikötőre vonatkozó elvek betartását, ám státuszuk egyértelműen elévült, ami azt jelenti, hogy az ilyen társaságok nem teljesítik a védett adatkikötőre vonatkozó követelményeket, noha az Unióból továbbra is személyes adatokat kapnak; mivel a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság elismerte, hogy a védett adatkikötő felülvizsgálatára van szükség annak javítása érdekében, különös tekintettel a panaszkezelési és az alternatív vitarendezési rendszerekre;

| AP. | mivel a védett adatkikötőre vonatkozó elvek „a nemzetbiztonság, a közérdek vagy a bűnüldözés követelményeinek teljesítéséhez szükséges mértékben” korlátozhatók; mivel alapvető jog alóli kivételként egy ilyen kivételt minden esetben megszorítóan kell értelmezni, és arra kell korlátozni, ami egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos, a törvénynek pedig világosan meg kell határoznia a feltételeket és biztosítékokat e korlátozás jogossá tétele érdekében; mivel az Egyesült Államoknak és az Uniónak, elsősorban a Bizottságnak pontosan meg kellett volna határoznia az ilyen kivétel alkalmazási körét az olyan értelmezés vagy végrehajtás elkerülése érdekében, amely érdemben semmissé teszi a többek között a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogot; mivel következésképpen e kivételt nem szabad olyan módon alkalmazni, hogy az veszélyeztesse vagy semmissé tegye az Alapjogi Charta, az EJEE, az uniós adatvédelmi jogszabályok és a védett adatkikötőre vonatkozó elvek által biztosított védelmet; kitart amellett, hogy a nemzetbiztonsági kivételre való hivatkozás esetén meg kell határozni, hogy az pontosan melyik nemzeti jogszabályon alapul; |
| --- | --- |

AP.

mivel a védett adatkikötőre vonatkozó elvek „a nemzetbiztonság, a közérdek vagy a bűnüldözés követelményeinek teljesítéséhez szükséges mértékben” korlátozhatók; mivel alapvető jog alóli kivételként egy ilyen kivételt minden esetben megszorítóan kell értelmezni, és arra kell korlátozni, ami egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos, a törvénynek pedig világosan meg kell határoznia a feltételeket és biztosítékokat e korlátozás jogossá tétele érdekében; mivel az Egyesült Államoknak és az Uniónak, elsősorban a Bizottságnak pontosan meg kellett volna határoznia az ilyen kivétel alkalmazási körét az olyan értelmezés vagy végrehajtás elkerülése érdekében, amely érdemben semmissé teszi a többek között a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogot; mivel következésképpen e kivételt nem szabad olyan módon alkalmazni, hogy az veszélyeztesse vagy semmissé tegye az Alapjogi Charta, az EJEE, az uniós adatvédelmi jogszabályok és a védett adatkikötőre vonatkozó elvek által biztosított védelmet; kitart amellett, hogy a nemzetbiztonsági kivételre való hivatkozás esetén meg kell határozni, hogy az pontosan melyik nemzeti jogszabályon alapul;

| AQ. | mivel az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek széles körű hozzáférése súlyosan gyengítette a transzatlanti bizalmat, és kedvezőtlenül befolyásolta az Unióban tevékenykedő egyesült államokbeli szervezetek iránti bizalmat; mivel mindezt tovább súlyosbítja, hogy az Egyesült Államok joga nem biztosít bírósági és közigazgatási jogorvoslatot az uniós polgárok számára, különösen a hírszerzés céljából végzett megfigyelési tevékenységek esetében; |
| --- | --- |

AQ.

mivel az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek széles körű hozzáférése súlyosan gyengítette a transzatlanti bizalmat, és kedvezőtlenül befolyásolta az Unióban tevékenykedő egyesült államokbeli szervezetek iránti bizalmat; mivel mindezt tovább súlyosbítja, hogy az Egyesült Államok joga nem biztosít bírósági és közigazgatási jogorvoslatot az uniós polgárok számára, különösen a hírszerzés céljából végzett megfigyelési tevékenységek esetében;

Harmadik országokba történő adattovábbítás a megfelelőségi határozat alapján

| AR. | mivel a feltárt információk és a LIBE bizottság által végzett vizsgálat megállapításai alapján az új-zélandi, kanadai és ausztrál nemzetbiztonsági ügynökségek közreműködtek az elektronikus közlések nagyszabású, tömeges megfigyelésében, valamint aktívan együttműködtek az Egyesült Államokkal az úgynevezett „Öt szem” (Five Eyes) program keretében, és az is lehetséges, hogy kicserélték egymás között az uniós polgárok Unióból továbbított egyéb személyes adatait; |
| --- | --- |

AR.

mivel a feltárt információk és a LIBE bizottság által végzett vizsgálat megállapításai alapján az új-zélandi, kanadai és ausztrál nemzetbiztonsági ügynökségek közreműködtek az elektronikus közlések nagyszabású, tömeges megfigyelésében, valamint aktívan együttműködtek az Egyesült Államokkal az úgynevezett „Öt szem” (Five Eyes) program keretében, és az is lehetséges, hogy kicserélték egymás között az uniós polgárok Unióból továbbított egyéb személyes adatait;

| AS. | mivel a 2013/65/EU bizottsági határozat (32) és a 2002/2/EK bizottsági határozat (33) kinyilvánította az új-zélandi adatvédelmi törvény és a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény által biztosított védelmi szint megfelelőségét; mivel a fent említett feltárt információk egyúttal súlyosan befolyásolják az ezen országok jogrendszerébe vetett bizalmat az uniós polgárok számára biztosított védelem folytonosságát illetően; mivel a Bizottság ezt a szempontot nem vizsgálta; |
| --- | --- |

AS.

mivel a 2013/65/EU bizottsági határozat (32) és a 2002/2/EK bizottsági határozat (33) kinyilvánította az új-zélandi adatvédelmi törvény és a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény által biztosított védelmi szint megfelelőségét; mivel a fent említett feltárt információk egyúttal súlyosan befolyásolják az ezen országok jogrendszerébe vetett bizalmat az uniós polgárok számára biztosított védelem folytonosságát illetően; mivel a Bizottság ezt a szempontot nem vizsgálta;

Szerződési feltételeken és egyéb megállapodásokon alapuló adattovábbítás

| AT. | mivel az 95/46/EK irányelv kimondja, hogy egy harmadik országba irányuló adattovábbítás egyedi megállapodások alapján is megvalósulhat, amennyiben az adatkezelő megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme, valamint a kapcsolódó jogok gyakorlása tekintetében; |
| --- | --- |

AT.

mivel az 95/46/EK irányelv kimondja, hogy egy harmadik országba irányuló adattovábbítás egyedi megállapodások alapján is megvalósulhat, amennyiben az adatkezelő megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme, valamint a kapcsolódó jogok gyakorlása tekintetében;

| AU. | mivel ilyen garanciákat jelenthetnek különösen a megfelelő szerződési feltételek; |
| --- | --- |

AU.

mivel ilyen garanciákat jelenthetnek különösen a megfelelő szerződési feltételek;

| AV. | mivel a 95/46/EK irányelv felhatalmazza a Bizottságot annak megállapítására, hogy egyes általános szerződési feltételek megfelelő biztosítékot nyújtanak az irányelvben előírtak szerint, és mivel a Bizottság ennek alapján az általános szerződési feltételek három mintáját fogadta el a harmadik országbeli adatkezelőknek és adatfeldolgozóknak (és további feldolgozóknak) való adattovábbításra vonatkozóan; |
| --- | --- |

AV.

mivel a 95/46/EK irányelv felhatalmazza a Bizottságot annak megállapítására, hogy egyes általános szerződési feltételek megfelelő biztosítékot nyújtanak az irányelvben előírtak szerint, és mivel a Bizottság ennek alapján az általános szerződési feltételek három mintáját fogadta el a harmadik országbeli adatkezelőknek és adatfeldolgozóknak (és további feldolgozóknak) való adattovábbításra vonatkozóan;

| AW. | mivel az általános szerződési feltételeket megállapító bizottsági határozatok kimondják, hogy az illetékes tagállami hatóságok élhetnek azzal a jogukkal, hogy felfüggesztik az adattovábbítást olyan esetekben, ha megállapítást nyer, hogy az adatátvevőre vagy a további feldolgozóra irányadó jog olyan követelményeket támaszt vele szemben, amelyek értelmében el kell térnie az alkalmazandó adatvédelmi jogtól, valamint amelyek a 95/46/EK irányelv 13. cikkében foglalt, a demokratikus társadalomban szükséges korlátozásokat túllépik, és amennyiben ezek a követelmények vélhetően jelentős hátrányos hatással lesznek az alkalmazandó adatvédelmi jog és az általános szerződési feltételek által nyújtott garanciákra, vagy ha nagy a valószínűsége annak, hogy a mellékletben szereplő általános szerződési feltételeknek nem tesznek eleget vagy nem fognak eleget tenni, és az adattovábbítás folytatása az érintettek súlyos károsodásának közvetlen veszélyével járna; |
| --- | --- |

AW.

mivel az általános szerződési feltételeket megállapító bizottsági határozatok kimondják, hogy az illetékes tagállami hatóságok élhetnek azzal a jogukkal, hogy felfüggesztik az adattovábbítást olyan esetekben, ha megállapítást nyer, hogy az adatátvevőre vagy a további feldolgozóra irányadó jog olyan követelményeket támaszt vele szemben, amelyek értelmében el kell térnie az alkalmazandó adatvédelmi jogtól, valamint amelyek a 95/46/EK irányelv 13. cikkében foglalt, a demokratikus társadalomban szükséges korlátozásokat túllépik, és amennyiben ezek a követelmények vélhetően jelentős hátrányos hatással lesznek az alkalmazandó adatvédelmi jog és az általános szerződési feltételek által nyújtott garanciákra, vagy ha nagy a valószínűsége annak, hogy a mellékletben szereplő általános szerződési feltételeknek nem tesznek eleget vagy nem fognak eleget tenni, és az adattovábbítás folytatása az érintettek súlyos károsodásának közvetlen veszélyével járna;

| AX. | mivel a nemzeti adatvédelmi hatóságok kötelező erejű vállalati szabályokat (BCR) dolgoztak ki annak érdekében, hogy elősegítsék a nemzetközi adattovábbítást a multinacionális vállalatokon belül, megfelelő biztosítékok kíséretében az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme, valamint a kapcsolódó jogok gyakorlása tekintetében; mivel alkalmazásukat megelőzően a kötelező erejű vállalati szabályokat a tagállamok illetékes hatóságainak kell engedélyezniük, miután e hatóságok értékelték az uniós adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelőségüket; mivel a LIBE bizottság általános adatvédelmi rendeletről szóló jelentése elutasította az adatfeldolgozókra vonatkozó kötelező erejű vállalati szabályokat, mivel azok nyomán az adatkezelőnek és az érintettnek semmilyen beleszólása nem lenne abba, hogy adatait mely joghatóságon belül dolgozzák fel; |
| --- | --- |

AX.

mivel a nemzeti adatvédelmi hatóságok kötelező erejű vállalati szabályokat (BCR) dolgoztak ki annak érdekében, hogy elősegítsék a nemzetközi adattovábbítást a multinacionális vállalatokon belül, megfelelő biztosítékok kíséretében az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme, valamint a kapcsolódó jogok gyakorlása tekintetében; mivel alkalmazásukat megelőzően a kötelező erejű vállalati szabályokat a tagállamok illetékes hatóságainak kell engedélyezniük, miután e hatóságok értékelték az uniós adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelőségüket; mivel a LIBE bizottság általános adatvédelmi rendeletről szóló jelentése elutasította az adatfeldolgozókra vonatkozó kötelező erejű vállalati szabályokat, mivel azok nyomán az adatkezelőnek és az érintettnek semmilyen beleszólása nem lenne abba, hogy adatait mely joghatóságon belül dolgozzák fel;

| AY. | mivel az Európai Parlament az EUMSZ 218. cikke által előírt hatásköre alapján köteles folyamatosan nyomon követni azon nemzetközi megállapodások értékét, amelyekhez hozzájárulását adta; |
| --- | --- |

AY.

mivel az Európai Parlament az EUMSZ 218. cikke által előírt hatásköre alapján köteles folyamatosan nyomon követni azon nemzetközi megállapodások értékét, amelyekhez hozzájárulását adta;

Adattovábbítás a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról (TFTP) és az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló megállapodások alapján

| AZ. | mivel 2013. október 23-i állásfoglalásában a Parlament komoly aggodalmának adott hangot az NSA által végzett, a nemzetközi fizetési üzenetekhez és a kapcsolódó adatokhoz való közvetlen hozzáféréshez fűződő tevékenységekről feltárt információk miatt, ami a TFTP-megállapodás egyértelmű megsértésének minősülne, különös tekintettel annak 1. cikkére; |
| --- | --- |

AZ.

mivel 2013. október 23-i állásfoglalásában a Parlament komoly aggodalmának adott hangot az NSA által végzett, a nemzetközi fizetési üzenetekhez és a kapcsolódó adatokhoz való közvetlen hozzáféréshez fűződő tevékenységekről feltárt információk miatt, ami a TFTP-megállapodás egyértelmű megsértésének minősülne, különös tekintettel annak 1. cikkére;

| BA. | mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítése olyan létfontosságú eszköz a terrorizmus finanszírozása és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben, amely lehetővé teszi, hogy a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó nyomozók felderítsék a célszemélyek és más, gyaníthatóan a terrorizmust finanszírozó szélesebb terroristahálózatokkal kapcsolatban álló lehetséges gyanúsítottak közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

BA.

mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítése olyan létfontosságú eszköz a terrorizmus finanszírozása és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben, amely lehetővé teszi, hogy a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó nyomozók felderítsék a célszemélyek és más, gyaníthatóan a terrorizmust finanszírozó szélesebb terroristahálózatokkal kapcsolatban álló lehetséges gyanúsítottak közötti kapcsolatokat;

| BB. | mivel a Parlament felkérte a Bizottságot a megállapodás felfüggesztésére, és kérte, hogy a parlamenti tanácskozáshoz valamennyi vonatkozó információt és dokumentumot haladéktalanul bocsássák rendelkezésére; mivel a Bizottság egyik kérést sem teljesítette; |
| --- | --- |

BB.

mivel a Parlament felkérte a Bizottságot a megállapodás felfüggesztésére, és kérte, hogy a parlamenti tanácskozáshoz valamennyi vonatkozó információt és dokumentumot haladéktalanul bocsássák rendelkezésére; mivel a Bizottság egyik kérést sem teljesítette;

| BC. | mivel a médiában megjelent állításokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy a TFTP-megállapodás 19. cikke értelmében konzultációt indít az Egyesült Államokkal; mivel 2013. november 27-én Malström biztos arról tájékoztatta a LIBE bizottságot, hogy az egyesült államokbeli hatóságok képviselőivel tartott találkozókat követően, valamint az egyesült államokbeli hatóságok részéről a leveleikben és a találkozók során adott válaszok tükrében a Bizottság úgy határozott, hogy nem folytatja a konzultációkat azon okból kifolyólag, hogy nem került sor arra utaló elemek feltárására, hogy az Egyesült Államok kormánya a megállapodásban foglalt rendelkezésekkel ellentétes módon járt volna el, és az Egyesült Államok írásban is megerősítette, hogy nem valósult meg a TFTP-megállapodás rendelkezéseivel ellentétes közvetlen adatgyűjtés; mivel nem egyértelmű, hogy az Egyesült Államok hatóságai az ilyen adatokhoz más módon történő hozzáféréssel – amelyről az Egyesült Államok hatóságai 2013. szeptember 18-i levelükben (34) tájékoztattak – megkerülték-e a megállapodást; |
| --- | --- |

BC.

mivel a médiában megjelent állításokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy a TFTP-megállapodás 19. cikke értelmében konzultációt indít az Egyesült Államokkal; mivel 2013. november 27-én Malström biztos arról tájékoztatta a LIBE bizottságot, hogy az egyesült államokbeli hatóságok képviselőivel tartott találkozókat követően, valamint az egyesült államokbeli hatóságok részéről a leveleikben és a találkozók során adott válaszok tükrében a Bizottság úgy határozott, hogy nem folytatja a konzultációkat azon okból kifolyólag, hogy nem került sor arra utaló elemek feltárására, hogy az Egyesült Államok kormánya a megállapodásban foglalt rendelkezésekkel ellentétes módon járt volna el, és az Egyesült Államok írásban is megerősítette, hogy nem valósult meg a TFTP-megállapodás rendelkezéseivel ellentétes közvetlen adatgyűjtés; mivel nem egyértelmű, hogy az Egyesült Államok hatóságai az ilyen adatokhoz más módon történő hozzáféréssel – amelyről az Egyesült Államok hatóságai 2013. szeptember 18-i levelükben (34) tájékoztattak – megkerülték-e a megállapodást;

| BD. | mivel a LIBE bizottság küldöttsége 2013. október 28–31-i washingtoni látogatása során a találkozott az Egyesült Államok Pénzügyminisztériumának képviselőivel; mivel az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma kijelentette, hogy a TFTP-megállapodás hatálybalépése óta kizárólag a TFTP keretében rendelkezik hozzáféréssel az uniós SWIFT-adatokhoz; mivel az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma nem volt hajlandó nyilatkozni arra vonatkozóan, hogy bármely más egyesült államokbeli kormányzati szerv vagy minisztérium hozzáférhetett-e a SWIFT-adatokhoz a TFTP keretein kívül, illetve hogy az Egyesült Államok kormányának volt-e tudomása az NSA tömeges megfigyelésre irányuló tevékenységeiről; mivel 2013. december 18-án Glenn Greenwald azt nyilatkozta a LIBE bizottság vizsgálata során, hogy az NSA és a brit Kormányzati Kommunikációs Központ (GCHQ) a SWIFT-hálózatokat vették célba; |
| --- | --- |

BD.

mivel a LIBE bizottság küldöttsége 2013. október 28–31-i washingtoni látogatása során a találkozott az Egyesült Államok Pénzügyminisztériumának képviselőivel; mivel az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma kijelentette, hogy a TFTP-megállapodás hatálybalépése óta kizárólag a TFTP keretében rendelkezik hozzáféréssel az uniós SWIFT-adatokhoz; mivel az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma nem volt hajlandó nyilatkozni arra vonatkozóan, hogy bármely más egyesült államokbeli kormányzati szerv vagy minisztérium hozzáférhetett-e a SWIFT-adatokhoz a TFTP keretein kívül, illetve hogy az Egyesült Államok kormányának volt-e tudomása az NSA tömeges megfigyelésre irányuló tevékenységeiről; mivel 2013. december 18-án Glenn Greenwald azt nyilatkozta a LIBE bizottság vizsgálata során, hogy az NSA és a brit Kormányzati Kommunikációs Központ (GCHQ) a SWIFT-hálózatokat vették célba;

| BE. | mivel a belga és a holland adatvédelmi hatóságok 2013. november 13-án úgy határoztak, hogy közös vizsgálatot folytatnak a SWIFT fizetési hálózatainak biztonságára vonatkozóan annak megállapítása érdekében, hogy harmadik felek jogosulatlanul vagy jogellenesen hozzáférhetnek-e az európai polgárok banki adataihoz (35); |
| --- | --- |

BE.

mivel a belga és a holland adatvédelmi hatóságok 2013. november 13-án úgy határoztak, hogy közös vizsgálatot folytatnak a SWIFT fizetési hálózatainak biztonságára vonatkozóan annak megállapítása érdekében, hogy harmadik felek jogosulatlanul vagy jogellenesen hozzáférhetnek-e az európai polgárok banki adataihoz (35);

| BF. | mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti PNR-megállapodás közös felülvizsgálata szerint az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) eseti alapon 23 alkalommal közölt PNR-adatokat a Nemzetbiztonsági Ügynökséggel a terrorizmus elleni harchoz fűződő ügyek alátámasztása érdekében, a megállapodás egyedi feltételeinek megfelelő módon; |
| --- | --- |

BF.

mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti PNR-megállapodás közös felülvizsgálata szerint az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) eseti alapon 23 alkalommal közölt PNR-adatokat a Nemzetbiztonsági Ügynökséggel a terrorizmus elleni harchoz fűződő ügyek alátámasztása érdekében, a megállapodás egyedi feltételeinek megfelelő módon;

| BG. | mivel a közös felülvizsgálat elmulasztja megemlíteni annak tényét, hogy a személyes adatok hírszerzési céllal történő feldolgozása esetén az egyesült államokbeli törvények értelmében a nem amerikai állampolgároknak nem áll rendelkezésükre bírósági vagy közigazgatási út saját jogaik védelmére, az alkotmányos védelem pedig kizárólag az egyesült államokbeli személyeket illeti meg; mivel az ilyen igazságszolgáltatási vagy közigazgatási jogok hiánya semmissé teszi a hatályos PNR-megállapodásban foglalt, az uniós polgárok védelmére vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

BG.

mivel a közös felülvizsgálat elmulasztja megemlíteni annak tényét, hogy a személyes adatok hírszerzési céllal történő feldolgozása esetén az egyesült államokbeli törvények értelmében a nem amerikai állampolgároknak nem áll rendelkezésükre bírósági vagy közigazgatási út saját jogaik védelmére, az alkotmányos védelem pedig kizárólag az egyesült államokbeli személyeket illeti meg; mivel az ilyen igazságszolgáltatási vagy közigazgatási jogok hiánya semmissé teszi a hatályos PNR-megállapodásban foglalt, az uniós polgárok védelmére vonatkozó rendelkezéseket;

Adattovábbítás az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás alapján

| BH. | mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2003. június 6-i megállapodás (36)2010. február 1-jén hatályba lépett, és célja az, hogy elősegítse az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti együttműködést a hatékonyabb bűnözés elleni küzdelem érdekében, kellő figyelemmel az egyének jogaira és a jogállamiságra; |
| --- | --- |

BH.

mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2003. június 6-i megállapodás (36)2010. február 1-jén hatályba lépett, és célja az, hogy elősegítse az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti együttműködést a hatékonyabb bűnözés elleni küzdelem érdekében, kellő figyelemmel az egyének jogaira és a jogállamiságra;

Adatvédelmi keretmegállapodás a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén („átfogó megállapodás”).

| BI. | mivel ezen általános megállapodás célja a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében a kizárólagosan a bűncselekmények – köztük a terrorcselekmények – megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás lefolytatásának céljából az Unió és az Egyesült Államok között továbbított személyes adatokra vonatkozó jogi keretek kialakítása; mivel a tárgyalásokat a Tanács 2010. december 2-án engedélyezte; mivel ez a megállapodás kiemelkedően fontos, és a rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, valamint a büntetőügyekkel összefüggésben történő adattovábbítás megkönnyítésének alapjául szolgálna; |
| --- | --- |

BI.

mivel ezen általános megállapodás célja a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében a kizárólagosan a bűncselekmények – köztük a terrorcselekmények – megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás lefolytatásának céljából az Unió és az Egyesült Államok között továbbított személyes adatokra vonatkozó jogi keretek kialakítása; mivel a tárgyalásokat a Tanács 2010. december 2-án engedélyezte; mivel ez a megállapodás kiemelkedően fontos, és a rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, valamint a büntetőügyekkel összefüggésben történő adattovábbítás megkönnyítésének alapjául szolgálna;

| BJ. | mivel ezen megállapodásnak egyértelmű és részletes, jogilag kötelező érvényű adatfeldolgozási elveket kell megállapítania, és különösen fontos, hogy elismerje az uniós polgároknak a személyes adataikhoz való bírósági hozzáférésre, azok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogait az Egyesült Államokban, valamint az uniós polgároknak az Egyesült Államokban egy hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslati mechanizmushoz való jogát, továbbá az adatfeldolgozási tevékenységek független felügyeletét; |
| --- | --- |

BJ.

mivel ezen megállapodásnak egyértelmű és részletes, jogilag kötelező érvényű adatfeldolgozási elveket kell megállapítania, és különösen fontos, hogy elismerje az uniós polgároknak a személyes adataikhoz való bírósági hozzáférésre, azok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogait az Egyesült Államokban, valamint az uniós polgároknak az Egyesült Államokban egy hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslati mechanizmushoz való jogát, továbbá az adatfeldolgozási tevékenységek független felügyeletét;

| BK. | mivel 2013. november 27-i közleményében a Bizottság kifejtette, hogy az átfogó megállapodásnak a polgárok magas szintű védelmét kell eredményeznie az Atlanti-óceán mindkét partján, és meg kell erősítenie az európaiak bizalmát az Unió és az Egyesült Államok közötti adatcserék vonatkozásában, alapot szolgáltatva az Unió és az Egyesült Államok közötti biztonsági együttműködés és partnerség továbbfejlesztéséhez; |
| --- | --- |

BK.

mivel 2013. november 27-i közleményében a Bizottság kifejtette, hogy az átfogó megállapodásnak a polgárok magas szintű védelmét kell eredményeznie az Atlanti-óceán mindkét partján, és meg kell erősítenie az európaiak bizalmát az Unió és az Egyesült Államok közötti adatcserék vonatkozásában, alapot szolgáltatva az Unió és az Egyesült Államok közötti biztonsági együttműködés és partnerség továbbfejlesztéséhez;

| BL. | mivel a megállapodásról szóló tárgyalásokban nem történt előrelépés, mert az Egyesült Államok kormánya kitartóan ragaszkodik álláspontjához, miszerint nem hajlandó elismerni az uniós polgárok hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslathoz való jogát, és mert széles körben eltéréseket kíván biztosítani a megállapodásban foglalt adatvédelmi elvektől, így például a célhoz kötöttségre, az adatmegőrzésre, illetve belföldi vagy külföldi viszonylatban a harmadik fél részére történő adattovábbításra vonatkozó elvektől; |
| --- | --- |

BL.

mivel a megállapodásról szóló tárgyalásokban nem történt előrelépés, mert az Egyesült Államok kormánya kitartóan ragaszkodik álláspontjához, miszerint nem hajlandó elismerni az uniós polgárok hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslathoz való jogát, és mert széles körben eltéréseket kíván biztosítani a megállapodásban foglalt adatvédelmi elvektől, így például a célhoz kötöttségre, az adatmegőrzésre, illetve belföldi vagy külföldi viszonylatban a harmadik fél részére történő adattovábbításra vonatkozó elvektől;

Adatvédelmi reform

| BM. | mivel az uniós adatvédelmi jogi keretrendszer jelenleg felülvizsgálat alatt áll az Unióban történő valamennyi adatfeldolgozási tevékenységre vonatkozó átfogó, következetes, modern és szilárd rendszer kialakítása érdekében; mivel a Bizottság 2012 januárjában jogalkotási javaslatcsomagot terjesztett elő: egy általános adatvédelmi rendeletet (37), amely a 95/46/EK irányelv helyébe lép majd és Unió-szerte egységes jogot teremt, valamint egy irányelvet (38), amely harmonizálja a bűnüldöző hatóságok által bűnüldözés céljából végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenység kereteit, és csökkenti a nemzeti jogszabályok között jelenleg fennálló különbségeket; |
| --- | --- |

BM.

mivel az uniós adatvédelmi jogi keretrendszer jelenleg felülvizsgálat alatt áll az Unióban történő valamennyi adatfeldolgozási tevékenységre vonatkozó átfogó, következetes, modern és szilárd rendszer kialakítása érdekében; mivel a Bizottság 2012 januárjában jogalkotási javaslatcsomagot terjesztett elő: egy általános adatvédelmi rendeletet (37), amely a 95/46/EK irányelv helyébe lép majd és Unió-szerte egységes jogot teremt, valamint egy irányelvet (38), amely harmonizálja a bűnüldöző hatóságok által bűnüldözés céljából végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenység kereteit, és csökkenti a nemzeti jogszabályok között jelenleg fennálló különbségeket;

| BN. | mivel a LIBE bizottság 2013. október 21-én elfogadta a két javaslatról szóló jogalkotási jelentéseit, és határozatot hozott a Tanáccsal folytatott tárgyalások megnyitásáról azzal a céllal, hogy a jogszabályok elfogadására még a jelenlegi jogalkotási ciklusban sor kerüljön; |
| --- | --- |

BN.

mivel a LIBE bizottság 2013. október 21-én elfogadta a két javaslatról szóló jogalkotási jelentéseit, és határozatot hozott a Tanáccsal folytatott tárgyalások megnyitásáról azzal a céllal, hogy a jogszabályok elfogadására még a jelenlegi jogalkotási ciklusban sor kerüljön;

| BO. | mivel jóllehet a 2013. október 24–25-i Európai Tanács felhívott egy erős, általános uniós adatvédelmi keretrendszer elfogadására a polgárok és a vállalkozások digitális gazdaság iránti bizalmának előmozdítása érdekében, a Tanácsnak két év tanácskozás után még mindig nem sikerült általános megközelítést elfogadnia az általános adatvédelmi rendeletre és az irányelvre vonatkozóan (39); |
| --- | --- |

BO.

mivel jóllehet a 2013. október 24–25-i Európai Tanács felhívott egy erős, általános uniós adatvédelmi keretrendszer elfogadására a polgárok és a vállalkozások digitális gazdaság iránti bizalmának előmozdítása érdekében, a Tanácsnak két év tanácskozás után még mindig nem sikerült általános megközelítést elfogadnia az általános adatvédelmi rendeletre és az irányelvre vonatkozóan (39);

Az informatikai biztonság és a számítási felhő

| BP. | mivel a Parlament fent említett, 2013. december 10-i állásfoglalása hangsúlyozza a számítási felhőre épülő üzletágban rejlő gazdasági lehetőségeket a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából; mivel az előrejelzések szerint a felhőalapú piac értéke 2016-ra eléri az évi 207 milliárd USD-t, azaz értéke 2012-höz képest megduplázódik; |
| --- | --- |

BP.

mivel a Parlament fent említett, 2013. december 10-i állásfoglalása hangsúlyozza a számítási felhőre épülő üzletágban rejlő gazdasági lehetőségeket a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából; mivel az előrejelzések szerint a felhőalapú piac értéke 2016-ra eléri az évi 207 milliárd USD-t, azaz értéke 2012-höz képest megduplázódik;

| BQ. | mivel a felhőalapú számítástechnikai környezetben az adatvédelem szintje nem lehet alacsonyabb a más adatfeldolgozási módok vonatkozásában előírtaknál; mivel az uniós adatvédelmi jog – tekintve, hogy az technológiailag semleges – jelenleg is teljes körűen alkalmazandó az Unióban működő számításifelhő-szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

BQ.

mivel a felhőalapú számítástechnikai környezetben az adatvédelem szintje nem lehet alacsonyabb a más adatfeldolgozási módok vonatkozásában előírtaknál; mivel az uniós adatvédelmi jog – tekintve, hogy az technológiailag semleges – jelenleg is teljes körűen alkalmazandó az Unióban működő számításifelhő-szolgáltatásokra;

| BR. | mivel a tömeges megfigyelésre irányuló tevékenységek hozzáférést biztosítanak a hírszerző ügynökségek számára az uniós egyének által a legnagyobb egyesült államokbeli számításifelhő-szolgáltatókkal kötött, számításifelhő-szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások alapján tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatokhoz; mivel az egyesült államokbeli hírszerző hatóságok már hozzáfértek az Unió területén található szervereken tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatokhoz azáltal, hogy behatoltak a Yahoo és a Google belső hálózatába; mivel az ilyen tevékenységek sértik a nemzetközi kötelezettségeket és az európai alapjogi normákat, többek közt a magán- és családi élethez való jogot, a közlések titkosságát, az ártatlanság vélelmét, a szólásszabadságot, az információszabadságot, a gyülekezési és egyesülési szabadságot, valamint a vállalkozás szabadságát; mivel nem kizárt, hogy a hírszerző hatóságok a tagállami hatóságok, vállalkozások és intézmények által a számításifelhő-szolgáltatásokban tárolt információkhoz is hozzáfértek; |
| --- | --- |

BR.

mivel a tömeges megfigyelésre irányuló tevékenységek hozzáférést biztosítanak a hírszerző ügynökségek számára az uniós egyének által a legnagyobb egyesült államokbeli számításifelhő-szolgáltatókkal kötött, számításifelhő-szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások alapján tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatokhoz; mivel az egyesült államokbeli hírszerző hatóságok már hozzáfértek az Unió területén található szervereken tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatokhoz azáltal, hogy behatoltak a Yahoo és a Google belső hálózatába; mivel az ilyen tevékenységek sértik a nemzetközi kötelezettségeket és az európai alapjogi normákat, többek közt a magán- és családi élethez való jogot, a közlések titkosságát, az ártatlanság vélelmét, a szólásszabadságot, az információszabadságot, a gyülekezési és egyesülési szabadságot, valamint a vállalkozás szabadságát; mivel nem kizárt, hogy a hírszerző hatóságok a tagállami hatóságok, vállalkozások és intézmények által a számításifelhő-szolgáltatásokban tárolt információkhoz is hozzáfértek;

| BS. | mivel az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek szisztematikusan gyengítik a titkosítási protokollokat és termékeket, hogy még a titkosított közléseket is le tudják hallgatni; mivel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynöksége nagyszámú úgynevezett „nulladik napi exploitot”, azaz olyan informatikai biztonsági sérülékenységeket gyűjtött össze, amely a nyilvánosság vagy a termék eladója számára még nem ismert; mivel ezek a tevékenységek számottevően aláássák az informatikai biztonság javítására irányuló globális erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

BS.

mivel az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek szisztematikusan gyengítik a titkosítási protokollokat és termékeket, hogy még a titkosított közléseket is le tudják hallgatni; mivel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynöksége nagyszámú úgynevezett „nulladik napi exploitot”, azaz olyan informatikai biztonsági sérülékenységeket gyűjtött össze, amely a nyilvánosság vagy a termék eladója számára még nem ismert; mivel ezek a tevékenységek számottevően aláássák az informatikai biztonság javítására irányuló globális erőfeszítéseket;

| BT. | mivel az a tény, hogy a hírszerző ügynökségek online szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználók személyes adataihoz fértek hozzá, súlyosan torzította a polgárok ilyen szolgáltatások iránti bizalmát, és ezért kedvezőtlen hatást gyakorol az „óriási méretű adathalmazokat” és az új alkalmazásokat, például a „tárgyak internetét” használó új szolgáltatások fejlesztésébe befektető vállalkozásokra; |
| --- | --- |

BT.

mivel az a tény, hogy a hírszerző ügynökségek online szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználók személyes adataihoz fértek hozzá, súlyosan torzította a polgárok ilyen szolgáltatások iránti bizalmát, és ezért kedvezőtlen hatást gyakorol az „óriási méretű adathalmazokat” és az új alkalmazásokat, például a „tárgyak internetét” használó új szolgáltatások fejlesztésébe befektető vállalkozásokra;

| BU. | mivel az informatikai eszközök értékesítői gyakran olyan termékeket kínálnak, amelyeket az informatikai biztonság szempontjából nem vizsgáltak meg megfelelően, illetve amelyekbe bizonyos esetekben az értékesítő szándékosan úgynevezett „hátsó ajtó” (backdoor) programot is telepített; mivel a szoftverértékesítőkre vonatkozó felelősségi szabályok hiánya olyan helyzetet teremtett, amelyet a hírszerző ügynökségek is kihasználnak, egyúttal azonban más szervezetektől érkező támadások kockázatát is felveti; |
| --- | --- |

BU.

mivel az informatikai eszközök értékesítői gyakran olyan termékeket kínálnak, amelyeket az informatikai biztonság szempontjából nem vizsgáltak meg megfelelően, illetve amelyekbe bizonyos esetekben az értékesítő szándékosan úgynevezett „hátsó ajtó” (backdoor) programot is telepített; mivel a szoftverértékesítőkre vonatkozó felelősségi szabályok hiánya olyan helyzetet teremtett, amelyet a hírszerző ügynökségek is kihasználnak, egyúttal azonban más szervezetektől érkező támadások kockázatát is felveti;

| BV. | mivel a polgárok fokozott bizalmának fenntartása érdekében elengedhetetlen, hogy az ilyen új szolgáltatásokat és alkalmazásokat kínáló vállalatok tiszteletben tartsák az adatvédelmi szabályokat és az adatgyűjtés, -feldolgozás és -elemzés tárgyát képező érintettek magánéletét; |
| --- | --- |

BV.

mivel a polgárok fokozott bizalmának fenntartása érdekében elengedhetetlen, hogy az ilyen új szolgáltatásokat és alkalmazásokat kínáló vállalatok tiszteletben tartsák az adatvédelmi szabályokat és az adatgyűjtés, -feldolgozás és -elemzés tárgyát képező érintettek magánéletét;

A hírszerző szolgálatok demokratikus felügyelete

| BW. | mivel a demokratikus társadalmakban a hírszerző szolgálatokat különleges jogokkal és képességekkel ruházzák fel az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság, a polgári jogok és az állam súlyos belső és külső fenyegetésekkel szembeni védelmezése érdekében, valamint e szolgálatok demokratikusan elszámoltathatók és bírói felügyelet alatt állnak; mivel kizárólag e célból ruházzák fel őket különleges jogokkal és képességekkel; mivel e jogokat kizárólag az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság által megszabott jogi korlátok között kell gyakorolni, és alkalmazásukat szigorúan ellenőrizni kell, mivel másként elvesztik legitimitásukat és a demokráciát veszélyeztethetik; |
| --- | --- |

BW.

mivel a demokratikus társadalmakban a hírszerző szolgálatokat különleges jogokkal és képességekkel ruházzák fel az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság, a polgári jogok és az állam súlyos belső és külső fenyegetésekkel szembeni védelmezése érdekében, valamint e szolgálatok demokratikusan elszámoltathatók és bírói felügyelet alatt állnak; mivel kizárólag e célból ruházzák fel őket különleges jogokkal és képességekkel; mivel e jogokat kizárólag az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság által megszabott jogi korlátok között kell gyakorolni, és alkalmazásukat szigorúan ellenőrizni kell, mivel másként elvesztik legitimitásukat és a demokráciát veszélyeztethetik;

| BX. | mivel az a tény, hogy a hírszerző szolgálatok számára bizonyos fokú titoktartást engedélyeznek – ami ahhoz szükséges, hogy elkerüljék a folyamatban lévő műveletek veszélyeztetését, a működési módok feltárását vagy az ügynökök életének kockáztatását – nem igazolja, hogy az ilyen titoktartás felülírja vagy kizárja a tevékenységeik demokratikus vagy bírói ellenőrzésére és vizsgálatára, valamint a többek között az alapvető jogokkal, a demokráciával és a jogállamisággal összefüggésben az átláthatóságra vonatkozó szabályokat, amelyek mind a demokratikus társadalom sarokköveit képezik; |
| --- | --- |

BX.

mivel az a tény, hogy a hírszerző szolgálatok számára bizonyos fokú titoktartást engedélyeznek – ami ahhoz szükséges, hogy elkerüljék a folyamatban lévő műveletek veszélyeztetését, a működési módok feltárását vagy az ügynökök életének kockáztatását – nem igazolja, hogy az ilyen titoktartás felülírja vagy kizárja a tevékenységeik demokratikus vagy bírói ellenőrzésére és vizsgálatára, valamint a többek között az alapvető jogokkal, a demokráciával és a jogállamisággal összefüggésben az átláthatóságra vonatkozó szabályokat, amelyek mind a demokratikus társadalom sarokköveit képezik;

| BY. | mivel a meglévő nemzeti felügyeleti mechanizmusok és szervek többségét az 1990-es években hozták létre vagy alakították át, és azokat nem feltétlenül igazították az elmúlt évtizedben végbement gyors politikai és technológiai fejlődéshez, amely – többek közt a személyes adatok tömeges cseréje által – fokozott nemzetközi hírszerzési együttműködéshez, és gyakran a hírszerzési és a bűnüldözési tevékenység közötti határvonal elmosódásához vezetett; |
| --- | --- |

BY.

mivel a meglévő nemzeti felügyeleti mechanizmusok és szervek többségét az 1990-es években hozták létre vagy alakították át, és azokat nem feltétlenül igazították az elmúlt évtizedben végbement gyors politikai és technológiai fejlődéshez, amely – többek közt a személyes adatok tömeges cseréje által – fokozott nemzetközi hírszerzési együttműködéshez, és gyakran a hírszerzési és a bűnüldözési tevékenység közötti határvonal elmosódásához vezetett;

| BZ. | mivel a hírszerzési tevékenység demokratikus felügyelete továbbra is csak nemzeti szinten valósul meg annak ellenére, hogy egyre fokozódik az információcsere az uniós tagállamok, valamint a tagállamok és harmadik országok között; mivel egyre növekszik a szakadék egyrészről a nemzetközi együttműködés szintje, másrészről pedig a nemzeti szintre korlátozódó felügyeleti képességek között, ami elégtelen és csekély hatékonyságú demokratikus ellenőrzéshez vezet; |
| --- | --- |

BZ.

mivel a hírszerzési tevékenység demokratikus felügyelete továbbra is csak nemzeti szinten valósul meg annak ellenére, hogy egyre fokozódik az információcsere az uniós tagállamok, valamint a tagállamok és harmadik országok között; mivel egyre növekszik a szakadék egyrészről a nemzetközi együttműködés szintje, másrészről pedig a nemzeti szintre korlátozódó felügyeleti képességek között, ami elégtelen és csekély hatékonyságú demokratikus ellenőrzéshez vezet;

| CA. | mivel a nemzeti felügyeleti szervek gyakran nem férnek hozzá teljes körűen a külföldi hírszerző ügynökségtől kapott információkhoz, aminek nyomán olyan rések keletkezhetnek, amelyek megfelelő ellenőrzés nélkül teszik lehetővé az információk nemzetközi cseréjét; mivel ezt a problémát tovább súlyosbítja az úgynevezett „harmadik felekre vonatkozó szabály”, illetve az „átadó fél általi ellenőrzés” elve, amelynek célja annak lehetővé tétele, hogy az átadó fél tartsa fent az ellenőrzést saját érzékeny információinak további terjesztése felett, ezt azonban sajnos gyakran úgy értelmezik, hogy a fogadó fél szolgálatai általi felügyeletre is vonatkozik; |
| --- | --- |

CA.

mivel a nemzeti felügyeleti szervek gyakran nem férnek hozzá teljes körűen a külföldi hírszerző ügynökségtől kapott információkhoz, aminek nyomán olyan rések keletkezhetnek, amelyek megfelelő ellenőrzés nélkül teszik lehetővé az információk nemzetközi cseréjét; mivel ezt a problémát tovább súlyosbítja az úgynevezett „harmadik felekre vonatkozó szabály”, illetve az „átadó fél általi ellenőrzés” elve, amelynek célja annak lehetővé tétele, hogy az átadó fél tartsa fent az ellenőrzést saját érzékeny információinak további terjesztése felett, ezt azonban sajnos gyakran úgy értelmezik, hogy a fogadó fél szolgálatai általi felügyeletre is vonatkozik;

| CB. | mivel a magán- és a közszféra átláthatóságának reformjára irányuló kezdeményezések kulcsszerepet játszanak a hírszerző ügynökségek tevékenységei iránti lakossági bizalom biztosításában; mivel a jogrendszerek nem akadályozhatják meg, hogy a vállalatok nyilvánosságra hozzák a felhasználói adatokhoz való hozzáférésre irányuló, valamennyi típusú kormányzati kérelem és bírósági határozat kezelésének módjára vonatkozó információkat, ideértve a jóváhagyott és az elutasított kérelmek és határozatok számára vonatkozó összesített információk közzétételének lehetőségét; |
| --- | --- |

CB.

mivel a magán- és a közszféra átláthatóságának reformjára irányuló kezdeményezések kulcsszerepet játszanak a hírszerző ügynökségek tevékenységei iránti lakossági bizalom biztosításában; mivel a jogrendszerek nem akadályozhatják meg, hogy a vállalatok nyilvánosságra hozzák a felhasználói adatokhoz való hozzáférésre irányuló, valamennyi típusú kormányzati kérelem és bírósági határozat kezelésének módjára vonatkozó információkat, ideértve a jóváhagyott és az elutasított kérelmek és határozatok számára vonatkozó összesített információk közzétételének lehetőségét;

Főbb megállapítások

| 1. | úgy véli, hogy a visszaélést jelentő személyek és az újságírók által a közelmúltban a sajtóban felfedett információk az e vizsgálat során szerzett szakértői bizonyítékokkal, egyes hatóságok beismeréseivel, valamint az állításokra vonatkozó kielégítő válaszok hiányával együtt meggyőző bizonyítékkal szolgálnak olyan kiterjedt, bonyolult és technológiailag magasan fejlett rendszerek létezésére, amelyeket az Egyesült Államok és egyes tagállamok hírszerző szolgálatai alakítottak ki annak érdekében, hogy példátlan nagyságrendben, válogatás nélkül és nem gyanúra alapozva összegyűjtsék, tárolják és elemezzék világszerte valamennyi polgár közléseit, köztük tartalmi adatokat, helymeghatározó adatokat és metaadatokat; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a visszaélést jelentő személyek és az újságírók által a közelmúltban a sajtóban felfedett információk az e vizsgálat során szerzett szakértői bizonyítékokkal, egyes hatóságok beismeréseivel, valamint az állításokra vonatkozó kielégítő válaszok hiányával együtt meggyőző bizonyítékkal szolgálnak olyan kiterjedt, bonyolult és technológiailag magasan fejlett rendszerek létezésére, amelyeket az Egyesült Államok és egyes tagállamok hírszerző szolgálatai alakítottak ki annak érdekében, hogy példátlan nagyságrendben, válogatás nélkül és nem gyanúra alapozva összegyűjtsék, tárolják és elemezzék világszerte valamennyi polgár közléseit, köztük tartalmi adatokat, helymeghatározó adatokat és metaadatokat;

| 2. | rámutat különösen az egyesült államokbeli NSA hírszerzési programjaira, amelyek lehetővé teszik az uniós polgárok tömeges megfigyelését az alábbiak révén: közvetlen hozzáférés az egyesült államokbeli vezető internetes társaságok központi szervereihez (PRISM program), a tartalmak és metaadatok elemzése (Xkeyscore program), az online adattitkosítás megkerülése (BULLRUN), a számítógépes és telefonos hálózatokhoz és a helymeghatározó adatokhoz, valamint a GCHQ egyesült királyságbeli hírszerző ügynökség rendszereihez, így például az üvegszálas kábeleken áramló adatokra irányuló („upstream”) megfigyelési tevékenységhez (Tempora program) való hozzáférés, a dekódoló/titkosítást visszafejtő program (Edgehill), az információs rendszerek elleni célzott közbeékelődéses támadások (Quantumtheory és Foxacid programok) és napi 200 millió szöveges üzenet gyűjtése és megőrzése (Dishfire program); |
| --- | --- |

2.

rámutat különösen az egyesült államokbeli NSA hírszerzési programjaira, amelyek lehetővé teszik az uniós polgárok tömeges megfigyelését az alábbiak révén: közvetlen hozzáférés az egyesült államokbeli vezető internetes társaságok központi szervereihez (PRISM program), a tartalmak és metaadatok elemzése (Xkeyscore program), az online adattitkosítás megkerülése (BULLRUN), a számítógépes és telefonos hálózatokhoz és a helymeghatározó adatokhoz, valamint a GCHQ egyesült királyságbeli hírszerző ügynökség rendszereihez, így például az üvegszálas kábeleken áramló adatokra irányuló („upstream”) megfigyelési tevékenységhez (Tempora program) való hozzáférés, a dekódoló/titkosítást visszafejtő program (Edgehill), az információs rendszerek elleni célzott közbeékelődéses támadások (Quantumtheory és Foxacid programok) és napi 200 millió szöveges üzenet gyűjtése és megőrzése (Dishfire program);

| 3. | felhívja a figyelmet az arra vonatkozó állításokra, hogy a GCHQ egyesült királyságbeli hírszerző ügynökség „feltörte” a Belgacom rendszereit, illetve azokba behatolt; tudomásul veszi a Belgacom kijelentéseit, miszerint sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudja, hogy ez az uniós intézményeket célozta vagy érintette, az alkalmazott rosszindulatú szoftver pedig rendkívül összetett volt: kifejlesztése és használata olyan kiterjedt pénzügyi és személyi erőforrásokat igényel, amelyek nem állnak magánszervezetek vagy hackerek rendelkezésére; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet az arra vonatkozó állításokra, hogy a GCHQ egyesült királyságbeli hírszerző ügynökség „feltörte” a Belgacom rendszereit, illetve azokba behatolt; tudomásul veszi a Belgacom kijelentéseit, miszerint sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudja, hogy ez az uniós intézményeket célozta vagy érintette, az alkalmazott rosszindulatú szoftver pedig rendkívül összetett volt: kifejlesztése és használata olyan kiterjedt pénzügyi és személyi erőforrásokat igényel, amelyek nem állnak magánszervezetek vagy hackerek rendelkezésére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy alapjaiban megrendült a bizalom: a két transzatlanti partner közötti bizalom, a polgárok és kormányaik közötti bizalom, a demokratikus intézmények működésébe vetett bizalom az Atlanti-óceán mindkét partján, a jogállamiság tiszteletben tartásába vetett bizalom, valamint az informatikai szolgáltatások és kommunikáció biztonságába vetett bizalom; úgy véli, hogy bizalom valamennyi említett dimenziójának újjáépítése érdekében haladéktalanul szükség van egy intézkedések sorozatát tartalmazó és szükség esetén nyilvánosság általi ellenőrzésnek alávetett átfogó reagálási tervre; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy alapjaiban megrendült a bizalom: a két transzatlanti partner közötti bizalom, a polgárok és kormányaik közötti bizalom, a demokratikus intézmények működésébe vetett bizalom az Atlanti-óceán mindkét partján, a jogállamiság tiszteletben tartásába vetett bizalom, valamint az informatikai szolgáltatások és kommunikáció biztonságába vetett bizalom; úgy véli, hogy bizalom valamennyi említett dimenziójának újjáépítése érdekében haladéktalanul szükség van egy intézkedések sorozatát tartalmazó és szükség esetén nyilvánosság általi ellenőrzésnek alávetett átfogó reagálási tervre;

| 5. | megjegyzi, hogy több kormányzat is azt állítja, hogy e tömeges megfigyelési programokra szükség van a terrorizmus elleni küzdelem érdekében; erőteljesen elítéli a terrorizmust, azonban határozottan úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelem sosem indokolhatja a nem célirányos, titkos vagy egyenesen jogellenes tömeges megfigyelési programokat; úgy véli, hogy az ilyen programok egy demokratikus társadalomban összeegyeztethetetlenek a szükségesség és arányosság elveivel; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy több kormányzat is azt állítja, hogy e tömeges megfigyelési programokra szükség van a terrorizmus elleni küzdelem érdekében; erőteljesen elítéli a terrorizmust, azonban határozottan úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelem sosem indokolhatja a nem célirányos, titkos vagy egyenesen jogellenes tömeges megfigyelési programokat; úgy véli, hogy az ilyen programok egy demokratikus társadalomban összeegyeztethetetlenek a szükségesség és arányosság elveivel;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Unió szilárdan hisz abban, hogy szükség van a biztonsági intézkedések és a polgári szabadságjogok és az alapvető jogok védelme közötti megfelelő egyensúly megteremtésére, a magánélet és az adatvédelem legteljesebb tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az Unió szilárdan hisz abban, hogy szükség van a biztonsági intézkedések és a polgári szabadságjogok és az alapvető jogok védelme közötti megfelelő egyensúly megteremtésére, a magánélet és az adatvédelem legteljesebb tiszteletben tartása mellett;

| 7. | úgy véli, hogy egy ilyen nagyságrendű adatgyűjtés komoly kétségeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy e tevékenységet pusztán a terrorizmus elleni küzdelem vezérli-e, mivel valamennyi polgárról minden lehetséges adat összegyűjtésével jár; rámutat ezért egyéb célok – többek között a politikai és a gazdasági kémkedés – esetleges létezésére, melyeket minden részletre kiterjedően fel kell számolni; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy egy ilyen nagyságrendű adatgyűjtés komoly kétségeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy e tevékenységet pusztán a terrorizmus elleni küzdelem vezérli-e, mivel valamennyi polgárról minden lehetséges adat összegyűjtésével jár; rámutat ezért egyéb célok – többek között a politikai és a gazdasági kémkedés – esetleges létezésére, melyeket minden részletre kiterjedően fel kell számolni;

| 8. | megkérdőjelezi egyes tagállamok kiterjedt gazdasági kémkedési tevékenységeinek összeegyeztethetőségét az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. és VII. címében foglaltak szerinti uniós belső piaccal és versenyjoggal; ismét megerősíti az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvét, valamint azt az elvet, miszerint a tagállamok „tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását”; |
| --- | --- |

8.

megkérdőjelezi egyes tagállamok kiterjedt gazdasági kémkedési tevékenységeinek összeegyeztethetőségét az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. és VII. címében foglaltak szerinti uniós belső piaccal és versenyjoggal; ismét megerősíti az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvét, valamint azt az elvet, miszerint a tagállamok „tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását”;

| 9. | megjegyzi, hogy a nemzetközi szerződéseknek, az uniós és egyesült államokbeli jogszabályoknak, valamint a nemzeti felügyeleti mechanizmusoknak nem sikerült biztosítaniuk a megfelelő fékeket és ellensúlyokat, illetve a demokratikus elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a nemzetközi szerződéseknek, az uniós és egyesült államokbeli jogszabályoknak, valamint a nemzeti felügyeleti mechanizmusoknak nem sikerült biztosítaniuk a megfelelő fékeket és ellensúlyokat, illetve a demokratikus elszámoltathatóságot;

| 10. | elítéli ártatlan emberek személyes adatainak nagyszabású, rendszerszerű és átfogó összegyűjtését, amely gyakran bizalmas személyes információkra is kiterjed; hangsúlyozza, hogy a hírszerző szolgálatok által alkalmazott tömeges és válogatás nélküli megfigyelésre szolgáló rendszerek súlyos beavatkozást jelentenek a polgárok alapvető jogaiba; hangsúlyozza, hogy a magánélethez való jog nem luxusjog, hanem a szabad és demokratikus társadalom alapköve; rámutat továbbá arra, hogy a tömeges megfigyelés potenciálisan súlyosan kihat a sajtószabadságra, a gondolat- és szólásszabadságra, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára, valamint magában hordozza az összegyűjtött információk politikai ellenfelekkel szembeni visszaélésszerű felhasználásának komoly lehetőségét; hangsúlyozza, hogy e tömeges megfigyelési tevékenységek a hírszerző ügynökségek részéről jogellenes fellépéseket is magukban foglalnak, és a nemzeti jogszabályok területen kívüli hatályát érintő kérdéseket vetnek fel; |
| --- | --- |

10.

elítéli ártatlan emberek személyes adatainak nagyszabású, rendszerszerű és átfogó összegyűjtését, amely gyakran bizalmas személyes információkra is kiterjed; hangsúlyozza, hogy a hírszerző szolgálatok által alkalmazott tömeges és válogatás nélküli megfigyelésre szolgáló rendszerek súlyos beavatkozást jelentenek a polgárok alapvető jogaiba; hangsúlyozza, hogy a magánélethez való jog nem luxusjog, hanem a szabad és demokratikus társadalom alapköve; rámutat továbbá arra, hogy a tömeges megfigyelés potenciálisan súlyosan kihat a sajtószabadságra, a gondolat- és szólásszabadságra, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára, valamint magában hordozza az összegyűjtött információk politikai ellenfelekkel szembeni visszaélésszerű felhasználásának komoly lehetőségét; hangsúlyozza, hogy e tömeges megfigyelési tevékenységek a hírszerző ügynökségek részéről jogellenes fellépéseket is magukban foglalnak, és a nemzeti jogszabályok területen kívüli hatályát érintő kérdéseket vetnek fel;

| 11. | alapevő fontosságúnak tartja az ügyvédekre, újságírókra, orvosokra és más szabályozott szakmákra vonatkozó szakmai titoktartási kötelezettség védelmét a tömeges megfigyelési tevékenységekkel szemben; hangsúlyozza különösen, hogy az ügyvédek és ügyfeleik közötti kommunikáció bizalmasságával kapcsolatos bármely bizonytalanság hátrányosan érintheti az uniós polgárok jogi tanácsadáshoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez, valamint tisztességes eljáráshoz való jogát; |
| --- | --- |

11.

alapevő fontosságúnak tartja az ügyvédekre, újságírókra, orvosokra és más szabályozott szakmákra vonatkozó szakmai titoktartási kötelezettség védelmét a tömeges megfigyelési tevékenységekkel szemben; hangsúlyozza különösen, hogy az ügyvédek és ügyfeleik közötti kommunikáció bizalmasságával kapcsolatos bármely bizonytalanság hátrányosan érintheti az uniós polgárok jogi tanácsadáshoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez, valamint tisztességes eljáráshoz való jogát;

| 12. | meglátása szerint a megfigyelési programok újabb lépést jelentenek az alábbi eredményekhez vezető úton: egy önálló preventív állam kialakítása, a büntetőjog bevett paradigmájának megváltoztatása a demokratikus társadalmakban, amelynek értelmében a gyanúsítottak alapvető jogaiba való minden beavatkozáshoz alapos gyanún alapuló bírói vagy ügyészi engedély szükséges, és azt jogilag szabályozni kell, ehelyett pedig a bűnüldözés és a hírszerzési tevékenységek egyfajta kombinációjának előmozdítása homályos és meggyengült jogi garanciákkal, ami gyakran nem áll összhangban a demokratikus fékek és ellensúlyok kívánalmával és az alapvető jogokkal, különös tekintettel az ártatlanság vélelmére; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Német Szövetségi Alkotmánybíróság ítéletében (40) megállapította a preventív adatbányászat („präventive Rasterfahndung”) alkalmazásának tilalmát, azon esetek kivételével, amikor igazolható egyéb kiemelten fontos és jogi védelemben részesülő jogok konkrét fenyegetettsége, általános fenyegetettség vagy nemzetközi feszültségek azonban nem elegendőek ilyen intézkedések igazolásához; |
| --- | --- |

12.

meglátása szerint a megfigyelési programok újabb lépést jelentenek az alábbi eredményekhez vezető úton: egy önálló preventív állam kialakítása, a büntetőjog bevett paradigmájának megváltoztatása a demokratikus társadalmakban, amelynek értelmében a gyanúsítottak alapvető jogaiba való minden beavatkozáshoz alapos gyanún alapuló bírói vagy ügyészi engedély szükséges, és azt jogilag szabályozni kell, ehelyett pedig a bűnüldözés és a hírszerzési tevékenységek egyfajta kombinációjának előmozdítása homályos és meggyengült jogi garanciákkal, ami gyakran nem áll összhangban a demokratikus fékek és ellensúlyok kívánalmával és az alapvető jogokkal, különös tekintettel az ártatlanság vélelmére; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Német Szövetségi Alkotmánybíróság ítéletében (40) megállapította a preventív adatbányászat („präventive Rasterfahndung”) alkalmazásának tilalmát, azon esetek kivételével, amikor igazolható egyéb kiemelten fontos és jogi védelemben részesülő jogok konkrét fenyegetettsége, általános fenyegetettség vagy nemzetközi feszültségek azonban nem elegendőek ilyen intézkedések igazolásához;

| 13. | kitart amellett, hogy a titkos jogszabályok és bíróságok sértik a jogállamiságot; rámutat arra, hogy egy Unión kívüli ország bírósága vagy törvényszéke által hozott ítélet és közigazgatási hatósága által hozott határozat, amely – közvetlen vagy közvetett módon – engedélyezi személyes adatok továbbítását, semmilyen módon nem ismerhető el vagy hajtható végre, kivéve ha a kérelmező harmadik ország és az Unió vagy valamely tagállama között kölcsönös jogsegélyről szóló szerződés vagy nemzetközi megállapodás van hatályban, valamint az illetékes ellenőrző hatóság előzetes engedélyt adott; emlékeztet arra, hogy egy Unión kívüli ország titkos bírósága vagy törvényszéke által hozott ítélet és közigazgatási hatósága által hozott határozat, amely – közvetlen vagy közvetett módon – titokban engedélyez megfigyelési tevékenységeket, nem ismerhető el vagy hajtható végre; |
| --- | --- |

13.

kitart amellett, hogy a titkos jogszabályok és bíróságok sértik a jogállamiságot; rámutat arra, hogy egy Unión kívüli ország bírósága vagy törvényszéke által hozott ítélet és közigazgatási hatósága által hozott határozat, amely – közvetlen vagy közvetett módon – engedélyezi személyes adatok továbbítását, semmilyen módon nem ismerhető el vagy hajtható végre, kivéve ha a kérelmező harmadik ország és az Unió vagy valamely tagállama között kölcsönös jogsegélyről szóló szerződés vagy nemzetközi megállapodás van hatályban, valamint az illetékes ellenőrző hatóság előzetes engedélyt adott; emlékeztet arra, hogy egy Unión kívüli ország titkos bírósága vagy törvényszéke által hozott ítélet és közigazgatási hatósága által hozott határozat, amely – közvetlen vagy közvetett módon – titokban engedélyez megfigyelési tevékenységeket, nem ismerhető el vagy hajtható végre;

| 14. | rámutat arra, hogy a fent említett aggályokat tovább súlyosbítják a gyors technológiai és társadalmi fejlemények, hiszen az internet és a mobil eszközök mindenütt jelen vannak a modern mindennapi életben („helyfüggetlen számítástechnika”), az internetes társaságok többségének üzleti modellje pedig a személyes adatok feldolgozásán alapul; úgy véli, hogy a probléma nagyságrendje példa nélküli; megjegyzi, hogy ez olyan helyzetet teremthet, amelyben a politikai rendszer változása esetén lehetőség nyílik a tömeges adatgyűjtésre és -feldolgozásra használt infrastruktúrával való visszaélésre; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a fent említett aggályokat tovább súlyosbítják a gyors technológiai és társadalmi fejlemények, hiszen az internet és a mobil eszközök mindenütt jelen vannak a modern mindennapi életben („helyfüggetlen számítástechnika”), az internetes társaságok többségének üzleti modellje pedig a személyes adatok feldolgozásán alapul; úgy véli, hogy a probléma nagyságrendje példa nélküli; megjegyzi, hogy ez olyan helyzetet teremthet, amelyben a politikai rendszer változása esetén lehetőség nyílik a tömeges adatgyűjtésre és -feldolgozásra használt infrastruktúrával való visszaélésre;

| 15. | megjegyzi, hogy sem az uniós közintézmények, sem pedig a polgárok számára nincs garancia arra, hogy informatikai biztonságuk vagy személyes adataik megvédhetők a jól felszerelt behatolók támadásaival szemben („nem létezik 100 %-os informatikai biztonság”); megjegyzi, hogy a maximális informatikai biztonság elérése érdekében az európai polgároknak hajlandóságot kell mutatniuk arra, hogy az informatika területén elegendő – emberi és pénzügyi – erőforrást fordítsanak Európa függetlenségének és önállóságának megőrzésére; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy sem az uniós közintézmények, sem pedig a polgárok számára nincs garancia arra, hogy informatikai biztonságuk vagy személyes adataik megvédhetők a jól felszerelt behatolók támadásaival szemben („nem létezik 100 %-os informatikai biztonság”); megjegyzi, hogy a maximális informatikai biztonság elérése érdekében az európai polgároknak hajlandóságot kell mutatniuk arra, hogy az informatika területén elegendő – emberi és pénzügyi – erőforrást fordítsanak Európa függetlenségének és önállóságának megőrzésére;

| 16. | határozottan elutasítja azt az elképzelést, hogy a tömeges megfigyelési programokhoz kapcsolódóan minden esetben pusztán nemzetbiztonsági kérdésekről van szó, így azok a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak; ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nemzetbiztonságuk védelmében eljárva teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot és az EJEE-t; emlékeztet az Európai Bíróság közelmúltbeli ítéletére, amely kimondja, hogy „jóllehet a tagállamok feladata a saját belső és külső biztonságuk biztosítását szolgáló intézkedések meghozatala, nem eredményezheti az uniós jog alkalmazhatatlanságát pusztán az, hogy valamely határozat a nemzetbiztonságot érinti” (41); továbbá emlékeztet arra, hogy ez esetben valamennyi uniós polgár magánéletének védelme, valamint az összes uniós kommunikációs hálózat biztonsága és megbízhatósága forog kockán; ezért úgy véli, hogy az uniós szintű vita és fellépés nemcsak jogos, hanem egyenesen az Unió autonómiáját érintő kérdés; |
| --- | --- |

16.

határozottan elutasítja azt az elképzelést, hogy a tömeges megfigyelési programokhoz kapcsolódóan minden esetben pusztán nemzetbiztonsági kérdésekről van szó, így azok a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak; ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nemzetbiztonságuk védelmében eljárva teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot és az EJEE-t; emlékeztet az Európai Bíróság közelmúltbeli ítéletére, amely kimondja, hogy „jóllehet a tagállamok feladata a saját belső és külső biztonságuk biztosítását szolgáló intézkedések meghozatala, nem eredményezheti az uniós jog alkalmazhatatlanságát pusztán az, hogy valamely határozat a nemzetbiztonságot érinti” (41); továbbá emlékeztet arra, hogy ez esetben valamennyi uniós polgár magánéletének védelme, valamint az összes uniós kommunikációs hálózat biztonsága és megbízhatósága forog kockán; ezért úgy véli, hogy az uniós szintű vita és fellépés nemcsak jogos, hanem egyenesen az Unió autonómiáját érintő kérdés;

| 17. | elismeréssel adózik az e vizsgálathoz hozzájáruló intézmények és szakértők előtt; kifogásolja annak tényét, hogy több tagállam hatósága visszautasította az Európai Parlament által a polgárok nevében végzett vizsgálat keretében való együttműködést; üdvözli számos kongresszusi és nemzeti parlamenti képviselő nyitottságát; |
| --- | --- |

17.

elismeréssel adózik az e vizsgálathoz hozzájáruló intézmények és szakértők előtt; kifogásolja annak tényét, hogy több tagállam hatósága visszautasította az Európai Parlament által a polgárok nevében végzett vizsgálat keretében való együttműködést; üdvözli számos kongresszusi és nemzeti parlamenti képviselő nyitottságát;

| 18. | tudatában van annak, hogy a rendelkezésre álló korlátozott időben 2013 júliusa óta csupán arra nyílt lehetőség, hogy elvégezzék a szóban forgó valamennyi kérdés előzetes vizsgálatát; elismeri a közölt információk horderejét és feltárásuk folytatólagos jellegét; ezért egy jövőbe tekintő megközelítést fogad el, amely egyedi javaslatokat foglal magában, valamint egy mechanizmust a következő parlamenti ciklusban végzett nyomon követés érdekében, ezáltal folyamatosan biztosítva a megállapítások kiemelt helyét az Unió politikai napirendjén; |
| --- | --- |

18.

tudatában van annak, hogy a rendelkezésre álló korlátozott időben 2013 júliusa óta csupán arra nyílt lehetőség, hogy elvégezzék a szóban forgó valamennyi kérdés előzetes vizsgálatát; elismeri a közölt információk horderejét és feltárásuk folytatólagos jellegét; ezért egy jövőbe tekintő megközelítést fogad el, amely egyedi javaslatokat foglal magában, valamint egy mechanizmust a következő parlamenti ciklusban végzett nyomon követés érdekében, ezáltal folyamatosan biztosítva a megállapítások kiemelt helyét az Unió politikai napirendjén;

| 19. | szándékában áll, hogy határozott politikai kötelezettségvállalásokat kérjen a 2014. májusi választásokat követően megválasztandó új Európai Bizottságtól e vizsgálat javaslatainak és ajánlásainak végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

szándékában áll, hogy határozott politikai kötelezettségvállalásokat kérjen a 2014. májusi választásokat követően megválasztandó új Európai Bizottságtól e vizsgálat javaslatainak és ajánlásainak végrehajtására vonatkozóan;

Ajánlások

| 20. | felhívja az Egyesült Államok hatóságait és az uniós tagállamokat, hogy – ha ez még nem történt meg – tiltsák be az átfogó tömeges megfigyelési tevékenységeket; |
| --- | --- |

20.

felhívja az Egyesült Államok hatóságait és az uniós tagállamokat, hogy – ha ez még nem történt meg – tiltsák be az átfogó tömeges megfigyelési tevékenységeket;

| 21. | felszólítja az uniós tagállamokat, és különösen az úgynevezett „Kilenc szem” (9-eyes) és „Tizennégy szem” (14-eyes) programokban (42) részt vevő országokat, hogy átfogóan értékeljék és adott esetben vizsgálják felül a hírszerző szolgálatok tevékenységeire irányadó nemzeti jogszabályaikat és gyakorlataikat annak biztosítása érdekében, hogy azok parlamenti és bírósági felügyelet, valamint a nyilvánosság felügyelete alatt álljanak, hogy tiszteletben tartsák a törvényesség, a szükségesség, az arányosság, a tisztességes eljárás, a felhasználó értesítése és az átláthatóság elvét, többek közt utalva az ENSZ bevált gyakorlatokat ismertető gyűjteményére és a Velencei Bizottság ajánlásaira, valamint hogy legyenek összhangban az Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt normákkal és feleljenek meg a tagállamok alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek, különösen az adatvédelem, a magánélet védelme és az ártatlanság vélelme tekintetében; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az uniós tagállamokat, és különösen az úgynevezett „Kilenc szem” (9-eyes) és „Tizennégy szem” (14-eyes) programokban (42) részt vevő országokat, hogy átfogóan értékeljék és adott esetben vizsgálják felül a hírszerző szolgálatok tevékenységeire irányadó nemzeti jogszabályaikat és gyakorlataikat annak biztosítása érdekében, hogy azok parlamenti és bírósági felügyelet, valamint a nyilvánosság felügyelete alatt álljanak, hogy tiszteletben tartsák a törvényesség, a szükségesség, az arányosság, a tisztességes eljárás, a felhasználó értesítése és az átláthatóság elvét, többek közt utalva az ENSZ bevált gyakorlatokat ismertető gyűjteményére és a Velencei Bizottság ajánlásaira, valamint hogy legyenek összhangban az Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt normákkal és feleljenek meg a tagállamok alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek, különösen az adatvédelem, a magánélet védelme és az ártatlanság vélelme tekintetében;

| 22. | felhívja az uniós tagállamokat és – tekintettel 2013. július 4-i állásfoglalására és a vizsgálata során lefolytatott meghallgatásokra – különösen az Egyesült Királyságot, Franciaországot, Németországot, Svédországot, Hollandiát és Lengyelországot, hogy biztosítsák a hírszerző ügynökségeik tevékenységét szabályozó meglévő, illetve jövőbeli jogi keretrendszereik és felügyeleti mechanizmusaik összhangját az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az uniós adatvédelmi joggal; felhívja ezeket a tagállamokat, hogy adjanak magyarázatot a tömeges megfigyelési tevékenységgel – többek közt a határokon átnyúló kommunikáció tömeges megfigyelésével, a kábelen továbbított kommunikáció nem célzott megfigyelésével, a hírszerző ügynökségek és a hírközlési vállalkozások között a személyes adatokhoz és a transzatlanti kábelekhez, az Egyesült Államok hírszerzési személyzetéhez és az Unió területén található berendezéseihez való, a megfigyelési tevékenység felügyelete nélküli hozzáférésre, illetve ezek cseréjére vonatkozó esetleges megállapodásokkal – kapcsolatos állításokra, illetve arra, hogy ezek az uniós joggal miként egyeztethetők össze; kéri ezen országok nemzeti parlamentjeit, hogy fokozzák a hírszerzési felügyeleti szerveik közötti európai szintű együttműködést; |
| --- | --- |

22.

felhívja az uniós tagállamokat és – tekintettel 2013. július 4-i állásfoglalására és a vizsgálata során lefolytatott meghallgatásokra – különösen az Egyesült Királyságot, Franciaországot, Németországot, Svédországot, Hollandiát és Lengyelországot, hogy biztosítsák a hírszerző ügynökségeik tevékenységét szabályozó meglévő, illetve jövőbeli jogi keretrendszereik és felügyeleti mechanizmusaik összhangját az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az uniós adatvédelmi joggal; felhívja ezeket a tagállamokat, hogy adjanak magyarázatot a tömeges megfigyelési tevékenységgel – többek közt a határokon átnyúló kommunikáció tömeges megfigyelésével, a kábelen továbbított kommunikáció nem célzott megfigyelésével, a hírszerző ügynökségek és a hírközlési vállalkozások között a személyes adatokhoz és a transzatlanti kábelekhez, az Egyesült Államok hírszerzési személyzetéhez és az Unió területén található berendezéseihez való, a megfigyelési tevékenység felügyelete nélküli hozzáférésre, illetve ezek cseréjére vonatkozó esetleges megállapodásokkal – kapcsolatos állításokra, illetve arra, hogy ezek az uniós joggal miként egyeztethetők össze; kéri ezen országok nemzeti parlamentjeit, hogy fokozzák a hírszerzési felügyeleti szerveik közötti európai szintű együttműködést;

| 23. | kéri különösen az Egyesült Királyságot, hogy tekintettel a GCHQ hírszerző szolgálat általi tömeges megfigyelésről szóló kiterjedt médiabeszámolókra, vizsgálja felül a hatályos jogi keretet, amely három különálló jogszabály – az emberi jogokról szóló 1998. évi törvény, a hírszerző szolgálatokról szóló 1994. évi törvény és a vizsgálati hatáskörök szabályozásáról szóló 2000. évi törvény – „komplex kölcsönhatásából” tevődik össze; |
| --- | --- |

23.

kéri különösen az Egyesült Királyságot, hogy tekintettel a GCHQ hírszerző szolgálat általi tömeges megfigyelésről szóló kiterjedt médiabeszámolókra, vizsgálja felül a hatályos jogi keretet, amely három különálló jogszabály – az emberi jogokról szóló 1998. évi törvény, a hírszerző szolgálatokról szóló 1994. évi törvény és a vizsgálati hatáskörök szabályozásáról szóló 2000. évi törvény – „komplex kölcsönhatásából” tevődik össze;

| 24. | tudomásul veszi a 2002. évi holland hírszerzési és biztonsági törvény felülvizsgálatát (a „Dessens Bizottság”2013. december 2-i jelentése); támogatja a felülvizsgálati bizottság azon ajánlásait, amelyek célja a holland hírszerző szolgálatok átláthatóságának, valamint ellenőrzésének és felügyeletének megerősítése; felszólítja Hollandiát, hogy tartózkodjon a hírszerző szolgálatok jogköreinek olyan módon történő kibővítésétől, amelynek alapján az ártatlan polgárok kábel útján továbbított kommunikációját nem célirányos és nagyszabású megfigyelés alá lehetne vonni, különös tekintettel arra, hogy a világ egyik legnagyobb internetcsatlakozási pontja (AMS-IX.) Amszterdamban található; óvatosságra int a rádióelektronikai felderítésért felelős új számítógépes csoport (Joint Sigint Cyber Unit) megbízatásának és képességeinek meghatározásakor, valamint óvatosságra int az amerikai hírszerzési alkalmazottak holland területen való tartózkodásának és tevékenységének engedélyezése tekintetében; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a 2002. évi holland hírszerzési és biztonsági törvény felülvizsgálatát (a „Dessens Bizottság”2013. december 2-i jelentése); támogatja a felülvizsgálati bizottság azon ajánlásait, amelyek célja a holland hírszerző szolgálatok átláthatóságának, valamint ellenőrzésének és felügyeletének megerősítése; felszólítja Hollandiát, hogy tartózkodjon a hírszerző szolgálatok jogköreinek olyan módon történő kibővítésétől, amelynek alapján az ártatlan polgárok kábel útján továbbított kommunikációját nem célirányos és nagyszabású megfigyelés alá lehetne vonni, különös tekintettel arra, hogy a világ egyik legnagyobb internetcsatlakozási pontja (AMS-IX.) Amszterdamban található; óvatosságra int a rádióelektronikai felderítésért felelős új számítógépes csoport (Joint Sigint Cyber Unit) megbízatásának és képességeinek meghatározásakor, valamint óvatosságra int az amerikai hírszerzési alkalmazottak holland területen való tartózkodásának és tevékenységének engedélyezése tekintetében;

| 25. | felszólítja a tagállamokat, többek között az őket képviselő hírszerző ügynökségeket is, hogy tartózkodjanak a jogszerűtlenül gyűjtött, harmadik államtól érkező adatok fogadásától, valamint a területükön belül olyan, harmadik állam kormányzata vagy ügynökségei által végzett megfigyelési tevékenységek megengedésétől, amelyek a nemzeti törvények alapján jogellenesek vagy nem felelnek meg a nemzetközi vagy uniós okmányokban rögzített jogi biztosítékoknak, ideértve az emberi jogok védelmét is az EUSZ, az EJEE és az Európai Unió Alapjogi Chartája értelmében; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamokat, többek között az őket képviselő hírszerző ügynökségeket is, hogy tartózkodjanak a jogszerűtlenül gyűjtött, harmadik államtól érkező adatok fogadásától, valamint a területükön belül olyan, harmadik állam kormányzata vagy ügynökségei által végzett megfigyelési tevékenységek megengedésétől, amelyek a nemzeti törvények alapján jogellenesek vagy nem felelnek meg a nemzetközi vagy uniós okmányokban rögzített jogi biztosítékoknak, ideértve az emberi jogok védelmét is az EUSZ, az EJEE és az Európai Unió Alapjogi Chartája értelmében;

| 26. | felszólítja valamennyi titkosszolgálatot, hogy hagyjanak fel a tömeges lehallgatással és a webkamerák felvételeinek feldolgozásával; felszólítja a tagállamokat annak teljes körű kivizsgálására, hogy a saját titkosszolgálatuk részt vett-e, hogyan és milyen mértékben vett részt a webkamerák felvételeinek összegyűjtésében és feldolgozásában, valamint felszólítja őket az összes tárolt, az ilyen tömeges megfigyelési programokon keresztül gyűjtött felvételek megsemmisítésére; |
| --- | --- |

26.

felszólítja valamennyi titkosszolgálatot, hogy hagyjanak fel a tömeges lehallgatással és a webkamerák felvételeinek feldolgozásával; felszólítja a tagállamokat annak teljes körű kivizsgálására, hogy a saját titkosszolgálatuk részt vett-e, hogyan és milyen mértékben vett részt a webkamerák felvételeinek összegyűjtésében és feldolgozásában, valamint felszólítja őket az összes tárolt, az ilyen tömeges megfigyelési programokon keresztül gyűjtött felvételek megsemmisítésére;

| 27. | felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek eleget az Emberi Jogok Európai Egyezménye alapján fennálló, arra irányuló pozitív kötelezettségüknek, hogy megvédik polgáraikat az egyezményben foglalt követelményekkel ellentétes, harmadik államok vagy saját hírszerző szolgálataik által végzett megfigyeléstől – ideértve azon eseteket is, amikor annak célja a nemzetbiztonság védelme –, és gondoskodjanak arról, hogy a jogállamiság ne gyengüljön egy harmadik ország jogának területen kívüli alkalmazása következtében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek eleget az Emberi Jogok Európai Egyezménye alapján fennálló, arra irányuló pozitív kötelezettségüknek, hogy megvédik polgáraikat az egyezményben foglalt követelményekkel ellentétes, harmadik államok vagy saját hírszerző szolgálataik által végzett megfigyeléstől – ideértve azon eseteket is, amikor annak célja a nemzetbiztonság védelme –, és gondoskodjanak arról, hogy a jogállamiság ne gyengüljön egy harmadik ország jogának területen kívüli alkalmazása következtében;

| 28. | felkéri az Európa Tanács főtitkárát, hogy indítsa el az 52. cikk szerinti eljárást, amelynek értelmében „az Európa Tanács Főtitkára által előterjesztett megkeresésre minden Magas Szerződő Fél tájékoztatást ad arról a módról, ahogy belső joga biztosítja a jelen Egyezmény rendelkezéseinek hatékony végrehajtását.”; |
| --- | --- |

28.

felkéri az Európa Tanács főtitkárát, hogy indítsa el az 52. cikk szerinti eljárást, amelynek értelmében „az Európa Tanács Főtitkára által előterjesztett megkeresésre minden Magas Szerződő Fél tájékoztatást ad arról a módról, ahogy belső joga biztosítja a jelen Egyezmény rendelkezéseinek hatékony végrehajtását.”;

| 29. | felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul hozzanak megfelelő intézkedéseket – a bírósági eljárásokat is ideértve – szuverenitásuk megsértésével, ezáltal pedig az általános nemzetközi közjog megsértésével szemben, amelyeket a tömeges megfigyelésre irányuló programok alkalmazásával követnek el; továbbá felkéri a tagállamokat, hogy az uniós polgárok alapvető jogainak védelme érdekében vegyék igénybe az összes rendelkezésre álló nemzetközi eszközt, nevezetesen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) 41. cikke szerinti, államok közötti panasztételi eljárás elindítása révén; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul hozzanak megfelelő intézkedéseket – a bírósági eljárásokat is ideértve – szuverenitásuk megsértésével, ezáltal pedig az általános nemzetközi közjog megsértésével szemben, amelyeket a tömeges megfigyelésre irányuló programok alkalmazásával követnek el; továbbá felkéri a tagállamokat, hogy az uniós polgárok alapvető jogainak védelme érdekében vegyék igénybe az összes rendelkezésre álló nemzetközi eszközt, nevezetesen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) 41. cikke szerinti, államok közötti panasztételi eljárás elindítása révén;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki hatékony mechanizmusokat, amelyek segítségével a jogállamisággal és a polgárok alapvető jogaival ellentétes (tömeges) megfigyelési programokért felelős személyeket felelősségre lehet vonni a hatalommal való visszaélés miatt; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki hatékony mechanizmusokat, amelyek segítségével a jogállamisággal és a polgárok alapvető jogaival ellentétes (tömeges) megfigyelési programokért felelős személyeket felelősségre lehet vonni a hatalommal való visszaélés miatt;

| 31. | felszólítja az Egyesült Államokat, hogy haladéktalanul vizsgálja felül jogszabályait annak érdekében, hogy azokat összehangolja a nemzetközi joggal, továbbá ismerje el a magánélethez való jogot és az uniós polgárok egyéb jogait, biztosítson bírósági jogorvoslatot az uniós polgárok számára, az uniós polgárok jogait az Egyesült Államok polgárait megillető jogokkal tegye egyenlővé, és írja alá a fakultatív jegyzőkönyvet, amely az ICCPR alapján lehetővé teszi az egyéni panaszok előterjesztését; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az Egyesült Államokat, hogy haladéktalanul vizsgálja felül jogszabályait annak érdekében, hogy azokat összehangolja a nemzetközi joggal, továbbá ismerje el a magánélethez való jogot és az uniós polgárok egyéb jogait, biztosítson bírósági jogorvoslatot az uniós polgárok számára, az uniós polgárok jogait az Egyesült Államok polgárait megillető jogokkal tegye egyenlővé, és írja alá a fakultatív jegyzőkönyvet, amely az ICCPR alapján lehetővé teszi az egyéni panaszok előterjesztését;

| 32. | e tekintetben üdvözli az Obama amerikai elnök által tett észrevételeket és a 2014. január 17-én kiadott elnöki rendeletet, amelyek előrelépést jelentenek a nemzetbiztonsági célú megfigyelés és adatfeldolgozás alkalmazása engedélyezésének korlátozása, valamint afelé, hogy az Egyesült Államok hírszerző közössége állampolgárságtól vagy lakóhelytől függetlenül minden egyén személyes adatait azonos módon kezelje; további konkrét lépéseket vár ugyanakkor az Unió és az Egyesült Államok közötti kapcsolatokkal összefüggésben, amelyek elsősorban megerősítik a transzatlanti adattovábbítás iránti bizalmat, és jogilag kötelező erejű garanciákat nyújtanak az uniós polgárok magánélethez való jogainak érvényesíthetősége tekintetében, az e jelentésben részletesen előírtak szerint; |
| --- | --- |

32.

e tekintetben üdvözli az Obama amerikai elnök által tett észrevételeket és a 2014. január 17-én kiadott elnöki rendeletet, amelyek előrelépést jelentenek a nemzetbiztonsági célú megfigyelés és adatfeldolgozás alkalmazása engedélyezésének korlátozása, valamint afelé, hogy az Egyesült Államok hírszerző közössége állampolgárságtól vagy lakóhelytől függetlenül minden egyén személyes adatait azonos módon kezelje; további konkrét lépéseket vár ugyanakkor az Unió és az Egyesült Államok közötti kapcsolatokkal összefüggésben, amelyek elsősorban megerősítik a transzatlanti adattovábbítás iránti bizalmat, és jogilag kötelező erejű garanciákat nyújtanak az uniós polgárok magánélethez való jogainak érvényesíthetősége tekintetében, az e jelentésben részletesen előírtak szerint;

| 33. | hangsúlyozza, hogy komoly aggályai vannak az Európa Tanácsnak a számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezmény (Budapesti Egyezmény) 32. cikkének értelmezésével foglalkozó bizottságában a tárolt számítógépes adatokhoz való, engedéllyel történő határokon átnyúló hozzáférés, illetve adott esetben az azokhoz való ilyen nyilvános hozzáférés tárgyában folytatott munkával kapcsolatban, és határozottan ellenzi olyan kiegészítő jegyzőkönyv vagy iránymutatás elfogadását, amely e rendelkezés hatályát az említett egyezmény által létrehozott hatályos rendszeren túlra is kiterjesztené, mivel ez utóbbi már jelenleg is a territorialitás elve alóli jelentős kivételt képez, és mivel ez a bűnüldöző hatóságok akadálytalan távoli hozzáférését eredményezheti más államok joghatósága alá tartozó területen elhelyezkedő szerverekhez és számítógépekhez, anélkül hogy igénybe kellene venniük a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokat vagy az igazságügyi együttműködés más, az egyének alapvető jogainak – köztük az adatok védelméhez és a megfelelő eljáráshoz való jog – garantálása céljából létrehozott eszközöket, különösen az Európa Tanács 108. egyezményét; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy komoly aggályai vannak az Európa Tanácsnak a számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezmény (Budapesti Egyezmény) 32. cikkének értelmezésével foglalkozó bizottságában a tárolt számítógépes adatokhoz való, engedéllyel történő határokon átnyúló hozzáférés, illetve adott esetben az azokhoz való ilyen nyilvános hozzáférés tárgyában folytatott munkával kapcsolatban, és határozottan ellenzi olyan kiegészítő jegyzőkönyv vagy iránymutatás elfogadását, amely e rendelkezés hatályát az említett egyezmény által létrehozott hatályos rendszeren túlra is kiterjesztené, mivel ez utóbbi már jelenleg is a territorialitás elve alóli jelentős kivételt képez, és mivel ez a bűnüldöző hatóságok akadálytalan távoli hozzáférését eredményezheti más államok joghatósága alá tartozó területen elhelyezkedő szerverekhez és számítógépekhez, anélkül hogy igénybe kellene venniük a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokat vagy az igazságügyi együttműködés más, az egyének alapvető jogainak – köztük az adatok védelméhez és a megfelelő eljáráshoz való jog – garantálása céljából létrehozott eszközöket, különösen az Európa Tanács 108. egyezményét;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 júliusa előtt végezze el annak vizsgálatát, hogy a 2271/96/EK rendelet alkalmazandó-e a személyes adatok továbbítására vonatkozó jogszabályok kollíziójának eseteiben; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 júliusa előtt végezze el annak vizsgálatát, hogy a 2271/96/EK rendelet alkalmazandó-e a személyes adatok továbbítására vonatkozó jogszabályok kollíziójának eseteiben;

| 35. | felhívja az Alapjogi Ügynökséget, hogy végezzen részletes kutatást az alapvető jogok védelméről a megfigyeléssel összefüggésben, és különösen az uniós polgárok jelenlegi jogi helyzetéről az ilyen gyakorlatokkal kapcsolatban rendelkezésükre álló jogorvoslatok tekintetében; |
| --- | --- |

35.

felhívja az Alapjogi Ügynökséget, hogy végezzen részletes kutatást az alapvető jogok védelméről a megfigyeléssel összefüggésben, és különösen az uniós polgárok jelenlegi jogi helyzetéről az ilyen gyakorlatokkal kapcsolatban rendelkezésükre álló jogorvoslatok tekintetében;

Nemzetközi adattovábbítás

Az Egyesült Államok adatvédelmi keretrendszere és az Egyesült Államok védett adatkikötője

| 36. | megjegyzi, hogy azon társaságok, amelyek a médiában feltárt információk szerint közreműködtek az uniós érintetteknek az egyesült államokbeli NSA részéről történő nagyszabású, tömeges megfigyelésében, önmaguk tanúsították a védett adatkikötőre vonatkozó elveknek való megfelelést, és megállapítja, hogy a védett adatkikötő képezi az uniós személyes adatok Egyesült Államokba való továbbításának jogi eszközét (például Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az említett szervezetek az adatközpontjaik közötti információfolyamot és kommunikációt nem titkosítják, ezáltal lehetővé téve a hírszerző szolgálatok számára az információk megszerzését; üdvözli a fentiek nyomán az egyes egyesült államokbeli vállalatok által tett kijelentéseket, amelyek szerint felgyorsítják a globális adatközpontjaik közötti adatáramlás titkosítására vonatkozó tervek megvalósítását; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy azon társaságok, amelyek a médiában feltárt információk szerint közreműködtek az uniós érintetteknek az egyesült államokbeli NSA részéről történő nagyszabású, tömeges megfigyelésében, önmaguk tanúsították a védett adatkikötőre vonatkozó elveknek való megfelelést, és megállapítja, hogy a védett adatkikötő képezi az uniós személyes adatok Egyesült Államokba való továbbításának jogi eszközét (például Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az említett szervezetek az adatközpontjaik közötti információfolyamot és kommunikációt nem titkosítják, ezáltal lehetővé téve a hírszerző szolgálatok számára az információk megszerzését; üdvözli a fentiek nyomán az egyes egyesült államokbeli vállalatok által tett kijelentéseket, amelyek szerint felgyorsítják a globális adatközpontjaik közötti adatáramlás titkosítására vonatkozó tervek megvalósítását;

| 37. | úgy véli, hogy az egyesült államokbeli hírszerző szolgálatoknak a védett adatkikötő keretében feldolgozott uniós személyes adatokhoz való nagyszabású hozzáférése nem teljesíti a „nemzetbiztonság” által indokolt eltérés kritériumait; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az egyesült államokbeli hírszerző szolgálatoknak a védett adatkikötő keretében feldolgozott uniós személyes adatokhoz való nagyszabású hozzáférése nem teljesíti a „nemzetbiztonság” által indokolt eltérés kritériumait;

| 38. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy mivel a jelenlegi körülmények között a védett adatkikötőre vonatkozó elvek nem biztosítanak elegendő védelmet az uniós polgárok számára, az ilyen jellegű adattovábbításokat más eszközök révén, így például szerződési feltételek vagy kötelező erejű vállalati szabályok alapján kell megvalósítani, feltéve, hogy ezek az eszközök egyedi garanciákat és biztosítékokat állapítanak meg, és más jogi keretekkel nem kerülhetők meg; |
| --- | --- |

38.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy mivel a jelenlegi körülmények között a védett adatkikötőre vonatkozó elvek nem biztosítanak elegendő védelmet az uniós polgárok számára, az ilyen jellegű adattovábbításokat más eszközök révén, így például szerződési feltételek vagy kötelező erejű vállalati szabályok alapján kell megvalósítani, feltéve, hogy ezek az eszközök egyedi garanciákat és biztosítékokat állapítanak meg, és más jogi keretekkel nem kerülhetők meg;

| 39. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottság nem orvosolta a védett adatkikötő jelenlegi végrehajtásában megfigyelhető, jól ismert hiányosságokat; |
| --- | --- |

39.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottság nem orvosolta a védett adatkikötő jelenlegi végrehajtásában megfigyelhető, jól ismert hiányosságokat;

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő intézkedéseket a 2000/520/EK bizottsági határozat azonnali hatállyal történő felfüggesztésére, amely megállapította az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott, védett adatkikötőre vonatkozó elvek és a kapcsolódó gyakran felvetődő kérdések megfelelőségét; felszólítja ezért az USA hatóságait, tegyenek javaslatot a személyes adatok Unióból az USA-ba történő továbbításáról szóló olyan új keretre, amely megfelel az uniós adatvédelmi jogban foglalt követelményeknek, és biztosítja az adatvédelem előírt szintjét; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő intézkedéseket a 2000/520/EK bizottsági határozat azonnali hatállyal történő felfüggesztésére, amely megállapította az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott, védett adatkikötőre vonatkozó elvek és a kapcsolódó gyakran felvetődő kérdések megfelelőségét; felszólítja ezért az USA hatóságait, tegyenek javaslatot a személyes adatok Unióból az USA-ba történő továbbításáról szóló olyan új keretre, amely megfelel az uniós adatvédelmi jogban foglalt követelményeknek, és biztosítja az adatvédelem előírt szintjét;

| 41. | felszólítja a tagállamok illetékes hatóságait, különösen az adatvédelmi hatóságokat, hogy fennálló hatáskörükkel élve haladéktalanul függesszék fel az adatáramlást mindazon szervezetekhez, amelyek önmaguk tanúsították az egyesül államokbeli védett adatkikötőre vonatkozó elveknek való megfelelést, és írják elő, hogy ilyen adatáramlás kizárólag más eszközök révén valósulhat meg, amennyiben azok rendelkeznek a szükséges garanciákkal és biztosítékokkal a magánélethez való jog, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmét illetően; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamok illetékes hatóságait, különösen az adatvédelmi hatóságokat, hogy fennálló hatáskörükkel élve haladéktalanul függesszék fel az adatáramlást mindazon szervezetekhez, amelyek önmaguk tanúsították az egyesül államokbeli védett adatkikötőre vonatkozó elveknek való megfelelést, és írják elő, hogy ilyen adatáramlás kizárólag más eszközök révén valósulhat meg, amennyiben azok rendelkeznek a szükséges garanciákkal és biztosítékokkal a magánélethez való jog, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmét illetően;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig ismertesse a magánélet védelmére vonatkozó egyesült államokbeli keretrendszer átfogó értékelését, amely a kereskedelmi, a bűnüldözési és a hírszerzési tevékenységekre egyaránt kiterjed, és amely az egyesült államokbeli általános adatvédelmi törvény hiányára tekintettel konkrét ajánlásokat fogalmaz meg; bátorítja a Bizottságot, hogy vegye fel a kapcsolatot az USA adminisztrációjával annak érdekében, hogy kidolgozzanak egy olyan jogi keretet, amely magas szintű védelmet nyújt az egyének számára személyes adataiknak az USA-ba történő továbbítása tekintetében, valamint biztosítja a magánélet védelmére vonatkozó uniós és egyesült államokbeli keretrendszer közötti ekvivalenciát; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig ismertesse a magánélet védelmére vonatkozó egyesült államokbeli keretrendszer átfogó értékelését, amely a kereskedelmi, a bűnüldözési és a hírszerzési tevékenységekre egyaránt kiterjed, és amely az egyesült államokbeli általános adatvédelmi törvény hiányára tekintettel konkrét ajánlásokat fogalmaz meg; bátorítja a Bizottságot, hogy vegye fel a kapcsolatot az USA adminisztrációjával annak érdekében, hogy kidolgozzanak egy olyan jogi keretet, amely magas szintű védelmet nyújt az egyének számára személyes adataiknak az USA-ba történő továbbítása tekintetében, valamint biztosítja a magánélet védelmére vonatkozó uniós és egyesült államokbeli keretrendszer közötti ekvivalenciát;

Egyéb harmadik országokba történő adattovábbítás a megfelelőségi határozat alapján

| 43. | emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv kimondja, hogy személyes adatok csak akkor továbbíthatók harmadik országba, ha – az ezen irányelv egyéb rendelkezései értelmében elfogadott nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés sérelme nélkül – az adott harmadik ország megfelelő védelmi szintet tud biztosítani, e rendelkezés célja pedig az uniós adatvédelmi jog által biztosított védelem folytonosságának garantálása a személyes adatok Unión kívüli továbbításának esetében; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv kimondja, hogy személyes adatok csak akkor továbbíthatók harmadik országba, ha – az ezen irányelv egyéb rendelkezései értelmében elfogadott nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés sérelme nélkül – az adott harmadik ország megfelelő védelmi szintet tud biztosítani, e rendelkezés célja pedig az uniós adatvédelmi jog által biztosított védelem folytonosságának garantálása a személyes adatok Unión kívüli továbbításának esetében;

| 44. | emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv előírja, hogy a harmadik ország által nyújtott védelem szintjének megfelelőségét a továbbítási művelettel vagy műveletsorozattal kapcsolatos körülmények figyelembevételével kell értékelni; egyúttal emlékeztet arra, hogy a szóban forgó irányelv végrehajtási hatáskörökkel is felruházza a Bizottságot annak kinyilvánítására, hogy egy harmadik ország megfelelő szintű védelmet biztosít a 95/46/EK irányelvben foglalt kritériumok tükrében; emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv egyben annak kinyilvánítására is felhatalmazza a Bizottságot, hogy egy harmadik ország nem biztosít megfelelő szintű védelmet; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv előírja, hogy a harmadik ország által nyújtott védelem szintjének megfelelőségét a továbbítási művelettel vagy műveletsorozattal kapcsolatos körülmények figyelembevételével kell értékelni; egyúttal emlékeztet arra, hogy a szóban forgó irányelv végrehajtási hatáskörökkel is felruházza a Bizottságot annak kinyilvánítására, hogy egy harmadik ország megfelelő szintű védelmet biztosít a 95/46/EK irányelvben foglalt kritériumok tükrében; emlékeztet arra, hogy a 95/46/EK irányelv egyben annak kinyilvánítására is felhatalmazza a Bizottságot, hogy egy harmadik ország nem biztosít megfelelő szintű védelmet;

| 45. | emlékeztet arra, hogy ez utóbbi esetben a tagállamok kötelesek meghozni a szükséges intézkedéseket annak megakadályozására, hogy ugyanilyen típusú adatok továbbítására kerüljön sor a kérdéses harmadik ország részére, a Bizottságnak pedig tárgyalásokat kell kezdeményeznie a helyzet orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy ez utóbbi esetben a tagállamok kötelesek meghozni a szükséges intézkedéseket annak megakadályozására, hogy ugyanilyen típusú adatok továbbítására kerüljön sor a kérdéses harmadik ország részére, a Bizottságnak pedig tárgyalásokat kell kezdeményeznie a helyzet orvoslása érdekében;

| 46. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak haladéktalan kivizsgálására, hogy az új-zélandi adatvédelmi törvény és a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény által biztosított megfelelő szintű védelmet – amelyet a 2013/65/EU és a 2002/2//EK bizottsági határozatok is kinyilvánítottak – befolyásolta-e ezen országok nemzetbiztonsági ügynökségeinek közreműködése az uniós polgárok tömeges megfigyelésében, és kéri, hogy adott esetben hozzanak megfelelő intézkedéseket a megfelelőségi határozat felfüggesztése vagy visszavonása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy más olyan országok esetében is értékelje a helyzetet, amelyek megfelelőségi besorolást kaptak; elvárja, hogy a Bizottság legkésőbb 2014 decemberéig beszámoljon a Parlamentnek a fent említett országokkal kapcsolatos megállapításairól; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak haladéktalan kivizsgálására, hogy az új-zélandi adatvédelmi törvény és a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény által biztosított megfelelő szintű védelmet – amelyet a 2013/65/EU és a 2002/2//EK bizottsági határozatok is kinyilvánítottak – befolyásolta-e ezen országok nemzetbiztonsági ügynökségeinek közreműködése az uniós polgárok tömeges megfigyelésében, és kéri, hogy adott esetben hozzanak megfelelő intézkedéseket a megfelelőségi határozat felfüggesztése vagy visszavonása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy más olyan országok esetében is értékelje a helyzetet, amelyek megfelelőségi besorolást kaptak; elvárja, hogy a Bizottság legkésőbb 2014 decemberéig beszámoljon a Parlamentnek a fent említett országokkal kapcsolatos megállapításairól;

Szerződési feltételeken és egyéb eszközökön alapuló adattovábbítás

| 47. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok korábban már jelezték, hogy az általános szerződési feltételeket és a kötelező erejű vállalati szabályokat nem a személyes adatokhoz tömeges megfigyelés céljából való hozzáféréssel jellemzett helyzetekre figyelemmel alkották meg, az ilyen jellegű hozzáférés pedig nem állna összhangban a szerződési feltételek vagy a kötelező erejű vállalati szabályok eltérési záradékaival, amelyek jogos érdekből, szükséges esetben és arányos mértékben alkalmazott rendkívüli eltérésekre hivatkoznak egy demokratikus társadalomban; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok korábban már jelezték, hogy az általános szerződési feltételeket és a kötelező erejű vállalati szabályokat nem a személyes adatokhoz tömeges megfigyelés céljából való hozzáféréssel jellemzett helyzetekre figyelemmel alkották meg, az ilyen jellegű hozzáférés pedig nem állna összhangban a szerződési feltételek vagy a kötelező erejű vállalati szabályok eltérési záradékaival, amelyek jogos érdekből, szükséges esetben és arányos mértékben alkalmazott rendkívüli eltérésekre hivatkoznak egy demokratikus társadalomban;

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy tiltsák be vagy függesszék fel a harmadik országokba irányuló, az illetékes nemzeti hatóságok által engedélyezett általános szerződési feltételeken, szerződési feltételeken vagy kötelező erejű vállalati szabályokon alapuló adatáramlást, amennyiben várható, hogy az adatok felhasználójára irányadó jog olyan követelményeket támaszt vele szemben, amelyek túllépik a demokratikus társadalomban szigorúan szükséges, megfelelő és arányos korlátozásokat, és amennyiben ezek a követelmények vélhetően hátrányos hatással lesznek az alkalmazandó adatvédelmi jog és az általános szerződési feltételek által nyújtott garanciákra, vagy ha az adattovábbítás folytatása súlyosan veszélyeztetné az érintetteket; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a tagállamokat, hogy tiltsák be vagy függesszék fel a harmadik országokba irányuló, az illetékes nemzeti hatóságok által engedélyezett általános szerződési feltételeken, szerződési feltételeken vagy kötelező erejű vállalati szabályokon alapuló adatáramlást, amennyiben várható, hogy az adatok felhasználójára irányadó jog olyan követelményeket támaszt vele szemben, amelyek túllépik a demokratikus társadalomban szigorúan szükséges, megfelelő és arányos korlátozásokat, és amennyiben ezek a követelmények vélhetően hátrányos hatással lesznek az alkalmazandó adatvédelmi jog és az általános szerződési feltételek által nyújtott garanciákra, vagy ha az adattovábbítás folytatása súlyosan veszélyeztetné az érintetteket;

| 49. | felszólítja a 29. cikk szerinti munkacsoportot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat és ajánlásokat azon garanciákra és biztosítékokra vonatkozóan, amelyeket az uniós személyes adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó szerződéses jogi eszközöknek tartalmazniuk kell annak érdekében, hogy biztosítsák az egyének magánéletének, valamint alapvető jogainak és szabadságainak védelmét, figyelembe véve különösen a harmadik országok hírszerzési és nemzetbiztonsági vonatkozású jogszabályait, valamint az adatokat egy harmadik országban fogadó társaságok közreműködését a harmadik ország hírszerző ügynökségei által végzett megfigyelési tevékenységekben; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a 29. cikk szerinti munkacsoportot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat és ajánlásokat azon garanciákra és biztosítékokra vonatkozóan, amelyeket az uniós személyes adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó szerződéses jogi eszközöknek tartalmazniuk kell annak érdekében, hogy biztosítsák az egyének magánéletének, valamint alapvető jogainak és szabadságainak védelmét, figyelembe véve különösen a harmadik országok hírszerzési és nemzetbiztonsági vonatkozású jogszabályait, valamint az adatokat egy harmadik országban fogadó társaságok közreműködését a harmadik ország hírszerző ügynökségei által végzett megfigyelési tevékenységekben;

| 50. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg az általa kidolgozott általános szerződési feltételeket annak megállapítása érdekében, hogy azok biztosítják-e a szükséges védelmet az ilyen feltételek alapján hírszerzés céljából továbbított személyes adatokhoz való hozzáférés terén, és adott esetben vizsgálják felül azokat; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg az általa kidolgozott általános szerződési feltételeket annak megállapítása érdekében, hogy azok biztosítják-e a szükséges védelmet az ilyen feltételek alapján hírszerzés céljából továbbított személyes adatokhoz való hozzáférés terén, és adott esetben vizsgálják felül azokat;

Adattovábbítás a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás alapján

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy még 2014 vége előtt végezze el a kölcsönös jogsegélyről szóló hatályos megállapodás mélyreható vizsgálatát – annak 17. cikke értelmében –, gyakorlati végrehajtásának ellenőrzése és különösen annak megállapítása céljából, hogy az Egyesült Államok ténylegesen alkalmazta-e azt információk és bizonyítékok megszerzésére az Unióban, valamint hogy megvalósult-e a megállapodás kijátszása az információknak közvetlenül az Unióban történő megszerzése érdekében, továbbá annak megállapítása céljából, hogy a megállapodás miként befolyásolta az egyének alapvető jogait; a vizsgálat nem hagyatkozhat pusztán az Egyesült Államok hivatalos nyilatkozataira az elemzés elégséges alapjaként, hanem célzott uniós értékelésekre kell épülnie; e mélyreható felülvizsgálatnak azzal is foglalkoznia kell, hogy milyen következményekkel jár az Unió alkotmányos szerkezetének alkalmazása a szóban forgó eszközre vonatkozóan annak érdekében, hogy az összhangba kerüljön az uniós joggal, figyelembe véve mindenekelőtt a 36. jegyzőkönyvet és annak 10. cikkét, valamint az e jegyzőkönyvről szóló 50. sz. nyilatkozatot; felszólítja továbbá a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg a tagállamok és az Egyesült Államok közötti kétoldalú megállapodásokat annak biztosítása céljából, hogy e kétoldalú megállapodások összhangban legyenek az EU és az Egyesült Államok között létesült vagy a jövőben létesítendő megállapodásokkal; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy még 2014 vége előtt végezze el a kölcsönös jogsegélyről szóló hatályos megállapodás mélyreható vizsgálatát – annak 17. cikke értelmében –, gyakorlati végrehajtásának ellenőrzése és különösen annak megállapítása céljából, hogy az Egyesült Államok ténylegesen alkalmazta-e azt információk és bizonyítékok megszerzésére az Unióban, valamint hogy megvalósult-e a megállapodás kijátszása az információknak közvetlenül az Unióban történő megszerzése érdekében, továbbá annak megállapítása céljából, hogy a megállapodás miként befolyásolta az egyének alapvető jogait; a vizsgálat nem hagyatkozhat pusztán az Egyesült Államok hivatalos nyilatkozataira az elemzés elégséges alapjaként, hanem célzott uniós értékelésekre kell épülnie; e mélyreható felülvizsgálatnak azzal is foglalkoznia kell, hogy milyen következményekkel jár az Unió alkotmányos szerkezetének alkalmazása a szóban forgó eszközre vonatkozóan annak érdekében, hogy az összhangba kerüljön az uniós joggal, figyelembe véve mindenekelőtt a 36. jegyzőkönyvet és annak 10. cikkét, valamint az e jegyzőkönyvről szóló 50. sz. nyilatkozatot; felszólítja továbbá a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg a tagállamok és az Egyesült Államok közötti kétoldalú megállapodásokat annak biztosítása céljából, hogy e kétoldalú megállapodások összhangban legyenek az EU és az Egyesült Államok között létesült vagy a jövőben létesítendő megállapodásokkal;

Kölcsönös bűnügyi jogsegély az Unióban

| 52. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tájékoztassák a Parlamentet a tagállamok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény tagállamok általi tényleges alkalmazásáról, különös tekintettel a távközlés lehallgatásáról szóló III. címre; felszólítja a Bizottságot, hogy az előzetes felkérésnek eleget téve és az 50. sz. nyilatkozatnak megfelelően 2014 vége előtt terjesszen elő javaslatot a 36. jegyzőkönyvre vonatkozóan, annak a Lisszaboni Szerződés keretéhez való hozzáigazítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tájékoztassák a Parlamentet a tagállamok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény tagállamok általi tényleges alkalmazásáról, különös tekintettel a távközlés lehallgatásáról szóló III. címre; felszólítja a Bizottságot, hogy az előzetes felkérésnek eleget téve és az 50. sz. nyilatkozatnak megfelelően 2014 vége előtt terjesszen elő javaslatot a 36. jegyzőkönyvre vonatkozóan, annak a Lisszaboni Szerződés keretéhez való hozzáigazítása érdekében;

A TFTP- és a PNR-megállapodásokon alapuló adattovábbítás

| 53. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy az Európai Bizottság és az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma által biztosított információ nem tisztázza, hogy a SWIFT-hálózatok vagy bankok operációs rendszereinek vagy kommunikációs hálózatainak megfigyelése révén az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek hozzáféréssel rendelkeznek-e a SWIFT fizetési üzeneteihez az Unióban, egyedül vagy uniós nemzeti hírszerző ügynökségekkel együttműködve, valamint a kölcsönös jogsegély és az igazságügyi együttműködés kétoldalú csatornáinak igénybevétele nélkül; |
| --- | --- |

53.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy az Európai Bizottság és az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma által biztosított információ nem tisztázza, hogy a SWIFT-hálózatok vagy bankok operációs rendszereinek vagy kommunikációs hálózatainak megfigyelése révén az egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek hozzáféréssel rendelkeznek-e a SWIFT fizetési üzeneteihez az Unióban, egyedül vagy uniós nemzeti hírszerző ügynökségekkel együttműködve, valamint a kölcsönös jogsegély és az igazságügyi együttműködés kétoldalú csatornáinak igénybevétele nélkül;

| 54. | emlékeztet 2013. október 23-i állásfoglalására, és kéri a Bizottságot a TFTP-megállapodás felfüggesztésére; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet 2013. október 23-i állásfoglalására, és kéri a Bizottságot a TFTP-megállapodás felfüggesztésére;

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon az arra vonatkozó aggodalmakra, hogy a légitársaságok által világszerte alkalmazott legfontosabb számítógépes foglalási rendszerek közül három székhelye az Egyesült Államokban található, és az utas-nyilvántartási adatokat az Egyesült Államok területén felhőalapú rendszerekben tárolják az Egyesült Államok joga szerint, amely nem biztosít megfelelő szintű adatvédelmet; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon az arra vonatkozó aggodalmakra, hogy a légitársaságok által világszerte alkalmazott legfontosabb számítógépes foglalási rendszerek közül három székhelye az Egyesült Államokban található, és az utas-nyilvántartási adatokat az Egyesült Államok területén felhőalapú rendszerekben tárolják az Egyesült Államok joga szerint, amely nem biztosít megfelelő szintű adatvédelmet;

Adatvédelmi keretmegállapodás a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén („átfogó megállapodás”)

| 56. | úgy véli, hogy az átfogó megállapodás keretében elérendő kielégítő megoldás előfeltétele annak, hogy teljes mértékben helyreállhasson a transzatlanti partnerek közötti bizalom; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy az átfogó megállapodás keretében elérendő kielégítő megoldás előfeltétele annak, hogy teljes mértékben helyreállhasson a transzatlanti partnerek közötti bizalom;

| 57. | kéri, hogy haladéktalanul kezdődjenek újra a tárgyalások az USA-val az átfogó megállapodásról, amelynek egyenlő jogokat kell biztosítania az uniós és az egyesült államokbeli polgárok számára; hangsúlyozza továbbá, hogy a megállapodásnak az USA-ban megkülönböztetés nélkül minden uniós polgár számára hatékony és végrehajtható közigazgatási és bírósági jogorvoslatot kell biztosítania; |
| --- | --- |

57.

kéri, hogy haladéktalanul kezdődjenek újra a tárgyalások az USA-val az átfogó megállapodásról, amelynek egyenlő jogokat kell biztosítania az uniós és az egyesült államokbeli polgárok számára; hangsúlyozza továbbá, hogy a megállapodásnak az USA-ban megkülönböztetés nélkül minden uniós polgár számára hatékony és végrehajtható közigazgatási és bírósági jogorvoslatot kell biztosítania;

| 58. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ne kezdeményezzenek az Egyesült Államokkal kötendő új ágazati megállapodásokat vagy megegyezéseket a személyes adatok bűnüldözés céljából történő továbbítására vonatkozóan mindaddig, amíg hatályba nem lép az átfogó megállapodás; |
| --- | --- |

58.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ne kezdeményezzenek az Egyesült Államokkal kötendő új ágazati megállapodásokat vagy megegyezéseket a személyes adatok bűnüldözés céljából történő továbbítására vonatkozóan mindaddig, amíg hatályba nem lép az átfogó megállapodás;

| 59. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2014 áprilisáig részletesen számoljon be a tárgyalási meghatalmazás különféle pontjairól és a helyzet legfrissebb állásáról; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2014 áprilisáig részletesen számoljon be a tárgyalási meghatalmazás különféle pontjairól és a helyzet legfrissebb állásáról;

Adatvédelmi reform

| 60. | felszólítja a Tanács elnökségét és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a teljes adatvédelmi csomagot érintő munkájukat, lehetővé téve ennek 2014. évi elfogadását annak érdekében, hogy az uniós polgárok már a közeljövőben magas szintű védelmet élvezhessenek; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok felé irányuló hitelességnek és magabiztosságnak szükségszerű előfeltétele a Tanács részéről megnyilvánuló határozott elkötelezettség és teljes körű támogatás; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Tanács elnökségét és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a teljes adatvédelmi csomagot érintő munkájukat, lehetővé téve ennek 2014. évi elfogadását annak érdekében, hogy az uniós polgárok már a közeljövőben magas szintű védelmet élvezhessenek; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok felé irányuló hitelességnek és magabiztosságnak szükségszerű előfeltétele a Tanács részéről megnyilvánuló határozott elkötelezettség és teljes körű támogatás;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi rendeletre és az adatvédelmi irányelvre egyaránt szükség van az egyének alapvető jogainak védelméhez, ezért e kettőt egyetlen csomag részeként kell kezelni és egy időben kell elfogadni annak garantálása érdekében, hogy valamennyi uniós adatfeldolgozó tevékenység magas szintű védelmet biztosítson minden körülmények között; hangsúlyozza, hogy csupán akkor fogad el további, bűnüldözési együttműködésre vonatkozó intézkedéseket, miután a Tanács tárgyalást kezdett a Parlamenttel és a Bizottsággal az adatvédelmi csomagról; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi rendeletre és az adatvédelmi irányelvre egyaránt szükség van az egyének alapvető jogainak védelméhez, ezért e kettőt egyetlen csomag részeként kell kezelni és egy időben kell elfogadni annak garantálása érdekében, hogy valamennyi uniós adatfeldolgozó tevékenység magas szintű védelmet biztosítson minden körülmények között; hangsúlyozza, hogy csupán akkor fogad el további, bűnüldözési együttműködésre vonatkozó intézkedéseket, miután a Tanács tárgyalást kezdett a Parlamenttel és a Bizottsággal az adatvédelmi csomagról;

| 62. | emlékeztet arra, hogy a „beépített adatvédelem” és az „alapértelmezett adatvédelem” fogalma az adatvédelem megerősítését célozza, és iránymutatásként kell szolgálnia minden interneten kínált termék, szolgáltatás és rendszer vonatkozásában; |
| --- | --- |

62.

emlékeztet arra, hogy a „beépített adatvédelem” és az „alapértelmezett adatvédelem” fogalma az adatvédelem megerősítését célozza, és iránymutatásként kell szolgálnia minden interneten kínált termék, szolgáltatás és rendszer vonatkozásában;

| 63. | úgy véli, hogy az online kommunikációra és a távközlésre vonatkozó magasabb szintű átláthatósági és biztonsági előírások szükségszerű tényezők egy jobb adatvédelmi rendszer megvalósításában; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az online kommunikációra és a távközlésre vonatkozó egységesített általános feltételekről, továbbá bízzon meg egy felügyeleti szervet az általános feltételek betartásának ellenőrzésével; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy az online kommunikációra és a távközlésre vonatkozó magasabb szintű átláthatósági és biztonsági előírások szükségszerű tényezők egy jobb adatvédelmi rendszer megvalósításában; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az online kommunikációra és a távközlésre vonatkozó egységesített általános feltételekről, továbbá bízzon meg egy felügyeleti szervet az általános feltételek betartásának ellenőrzésével;

Számításifelhő-szolgáltatások

| 64. | megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli számításifelhő-szolgáltatásokba és -szolgáltatókba vetett bizalmat kedvezőtlenül befolyásolták a fent említett gyakorlatok; ezért hangsúlyozza, hogy az európai számítási felhők és informatikai megoldások kialakítása elengedhetetlen alkotóeleme a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek, valamint a számításifelhő-szolgáltatásokba és -szolgáltatókba vetett bizalomnak, illetve a személyes adatok magas szintű védelme biztosításának; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli számításifelhő-szolgáltatásokba és -szolgáltatókba vetett bizalmat kedvezőtlenül befolyásolták a fent említett gyakorlatok; ezért hangsúlyozza, hogy az európai számítási felhők és informatikai megoldások kialakítása elengedhetetlen alkotóeleme a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek, valamint a számításifelhő-szolgáltatásokba és -szolgáltatókba vetett bizalomnak, illetve a személyes adatok magas szintű védelme biztosításának;

| 65. | felszólítja az összes uniós közigazgatási szervet, hogy ne használjanak számításifelhő-szolgáltatásokat, amennyiben fennáll annak az esélye, hogy ott nem az uniós jogot alkalmazzák; |
| --- | --- |

65.

felszólítja az összes uniós közigazgatási szervet, hogy ne használjanak számításifelhő-szolgáltatásokat, amennyiben fennáll annak az esélye, hogy ott nem az uniós jogot alkalmazzák;

| 66. | ismételten hangot ad mélységes aggodalmának a felhőalapú szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások alapján, harmadik ország jogszabályai szerint működő vagy harmadik országban telepített tárolószervereket működtető számításifelhő-szolgáltatók által a feldolgozott uniós személyes adatok és információk harmadik állam hatóságainak való kötelező és közvetlen kiszolgáltatása miatt, valamint a harmadik országok bűnüldöző hatóságai és hírszerző szolgálatai által feldolgozott személyes adatokhoz és információkhoz való közvetlen távoli hozzáférés miatt; |
| --- | --- |

66.

ismételten hangot ad mélységes aggodalmának a felhőalapú szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások alapján, harmadik ország jogszabályai szerint működő vagy harmadik országban telepített tárolószervereket működtető számításifelhő-szolgáltatók által a feldolgozott uniós személyes adatok és információk harmadik állam hatóságainak való kötelező és közvetlen kiszolgáltatása miatt, valamint a harmadik országok bűnüldöző hatóságai és hírszerző szolgálatai által feldolgozott személyes adatokhoz és információkhoz való közvetlen távoli hozzáférés miatt;

| 67. | helyteleníti, hogy ez a hozzáférés általában a harmadik országbeli hatóságok részéről saját jogi normáik közvetlen alkalmazása révén valósul meg, a jogi együttműködés érdekében kidolgozott nemzetközi okmányok, például a kölcsönös jogsegélyre vagy az igazságügyi együttműködés más formáira vonatkozó megállapodások igénybevétele nélkül; |
| --- | --- |

67.

helyteleníti, hogy ez a hozzáférés általában a harmadik országbeli hatóságok részéről saját jogi normáik közvetlen alkalmazása révén valósul meg, a jogi együttműködés érdekében kidolgozott nemzetközi okmányok, például a kölcsönös jogsegélyre vagy az igazságügyi együttműködés más formáira vonatkozó megállapodások igénybevétele nélkül;

| 68. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Számítási Felhő Partnerség kialakítására irányuló munkát, és ebbe teljes körűen vonják be a civil társadalmat és a műszaki szakmai közösséget, így például az Internet Engineering Task Force (IETF) szervezetet, és ennek során vegyék figyelembe az adatvédelmi szempontokat; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Számítási Felhő Partnerség kialakítására irányuló munkát, és ebbe teljes körűen vonják be a civil társadalmat és a műszaki szakmai közösséget, így például az Internet Engineering Task Force (IETF) szervezetet, és ennek során vegyék figyelembe az adatvédelmi szempontokat;

| 69. | sürgeti a Bizottságot, hogy a személyes adatok feldolgozását is érintő nemzetközi megállapodások tárgyalásakor fordítson külön figyelmet azokra a kockázatokra és veszélyekre, amelyeket a felhőalapú számítástechnika jelent az alapvető jogok és különösen – bár nem kizárólagosan – a magánélethez és a személyes adatok védelméhez fűződő jog tekintetében, amelyeket az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke rögzít; ezenkívül sürgeti a Bizottságot, hogy szenteljen figyelmet a tárgyalópartner felhőalapú számítástechnikai szolgáltatások révén feldolgozott személyes adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó hazai szabályozásának, különösen annak a követelménynek, hogy ilyen hozzáférést csak a megfelelő jogi eljárás maradéktalan betartásával és egyértelmű jogalapra építve biztosítsanak, továbbá annak a követelménynek, hogy meg kell határozni a hozzáférés pontos feltételeit, a hozzáférés engedélyezésének célját, az adatok átadása során érvényesülő biztonsági intézkedéseket, a személyek jogait, valamint a felügyeletre és a hatékony jogorvoslatra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

69.

sürgeti a Bizottságot, hogy a személyes adatok feldolgozását is érintő nemzetközi megállapodások tárgyalásakor fordítson külön figyelmet azokra a kockázatokra és veszélyekre, amelyeket a felhőalapú számítástechnika jelent az alapvető jogok és különösen – bár nem kizárólagosan – a magánélethez és a személyes adatok védelméhez fűződő jog tekintetében, amelyeket az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke rögzít; ezenkívül sürgeti a Bizottságot, hogy szenteljen figyelmet a tárgyalópartner felhőalapú számítástechnikai szolgáltatások révén feldolgozott személyes adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó hazai szabályozásának, különösen annak a követelménynek, hogy ilyen hozzáférést csak a megfelelő jogi eljárás maradéktalan betartásával és egyértelmű jogalapra építve biztosítsanak, továbbá annak a követelménynek, hogy meg kell határozni a hozzáférés pontos feltételeit, a hozzáférés engedélyezésének célját, az adatok átadása során érvényesülő biztonsági intézkedéseket, a személyek jogait, valamint a felügyeletre és a hatékony jogorvoslatra vonatkozó szabályokat;

| 70. | emlékeztet arra, hogy az Unióban szolgáltatásokat nyújtó minden társaságnak kivétel nélkül tiszteletben kell tartania az uniós jogot, és felelősséget kell vállalnia az esetleges jogsértésekért, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók álljanak rendelkezésre, amelyek kiszabhatók azon számításifelhő-szolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget az uniós adatvédelmi normáknak; |
| --- | --- |

70.

emlékeztet arra, hogy az Unióban szolgáltatásokat nyújtó minden társaságnak kivétel nélkül tiszteletben kell tartania az uniós jogot, és felelősséget kell vállalnia az esetleges jogsértésekért, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók álljanak rendelkezésre, amelyek kiszabhatók azon számításifelhő-szolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget az uniós adatvédelmi normáknak;

| 71. | felkéri a Bizottságot és a tagállamok illetékes hatóságait annak felmérésére, hogy az uniós jogi személyek titkosszolgálatokkal folytatott együttműködése során, illetve az uniós adatvédelmi jogszabályokba ütköző módon az uniós polgárok személyes adatait megkérő harmadik országbeli hatóságok bírósági végzéseinek elfogadásával milyen mértékben sértették meg a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó uniós szabályokat; |
| --- | --- |

71.

felkéri a Bizottságot és a tagállamok illetékes hatóságait annak felmérésére, hogy az uniós jogi személyek titkosszolgálatokkal folytatott együttműködése során, illetve az uniós adatvédelmi jogszabályokba ütköző módon az uniós polgárok személyes adatait megkérő harmadik országbeli hatóságok bírósági végzéseinek elfogadásával milyen mértékben sértették meg a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó uniós szabályokat;

| 72. | felszólítja az óriási méretű adathalmazok és az új alkalmazások, így például a tárgyak internetének használatával új szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat, hogy már a fejlesztési szakaszban építsenek be adatvédelmi intézkedéseket annak érdekében, hogy a polgárok körében fenntartsák a nagyfokú bizalmat; |
| --- | --- |

72.

felszólítja az óriási méretű adathalmazok és az új alkalmazások, így például a tárgyak internetének használatával új szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat, hogy már a fejlesztési szakaszban építsenek be adatvédelmi intézkedéseket annak érdekében, hogy a polgárok körében fenntartsák a nagyfokú bizalmat;

Transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP)

| 73. | elismeri, hogy az Európai Unió és az Egyesült Államok tárgyalásokra törekednek egy transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség érdekében, amely komoly stratégiai jelentőséggel bír a további gazdasági növekedés elérése szempontjából; |
| --- | --- |

73.

elismeri, hogy az Európai Unió és az Egyesült Államok tárgyalásokra törekednek egy transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség érdekében, amely komoly stratégiai jelentőséggel bír a további gazdasági növekedés elérése szempontjából;

| 74. | erőteljesen hangsúlyozza, hogy tekintettel a digitális gazdaságnak az Unió és az Egyesült Államok közötti kapcsolatban és e két fél közötti bizalom újjáépítésében betöltött fontos szerepére, az Európai Parlament végleges TTIP-megállapodáshoz való hozzájárulását veszélyezteti, ha nem vetnek maradéktalanul véget a mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeknek és az uniós intézmények és diplomáciai képviseletek lehallgatásának, valamint nem találnak megfelelő megoldást az uniós polgárok adatvédelmi jogaira, ideértve a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is; hangsúlyozza, hogy a Parlament csupán abban az esetben járul hozzá a végleges TTIP-megállapodáshoz, ha e megállapodás maradéktalanul tiszteletben tartja többek között az Unió Alapjogi Chartájában elismert alapvető jogokat, és ha az egyének magánélethez való jogának védelmét pedig a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének összefüggésében továbbra is a GATS-egyezmény XIV. cikke szabályozza; hangsúlyozza, hogy a GATS-egyezmény XIV. cikkének alkalmazása során az uniós adatvédelmi jogszabályok nem tekinthetők „önkényes és megalapozatlan diszkriminációnak”; |
| --- | --- |

74.

erőteljesen hangsúlyozza, hogy tekintettel a digitális gazdaságnak az Unió és az Egyesült Államok közötti kapcsolatban és e két fél közötti bizalom újjáépítésében betöltött fontos szerepére, az Európai Parlament végleges TTIP-megállapodáshoz való hozzájárulását veszélyezteti, ha nem vetnek maradéktalanul véget a mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeknek és az uniós intézmények és diplomáciai képviseletek lehallgatásának, valamint nem találnak megfelelő megoldást az uniós polgárok adatvédelmi jogaira, ideértve a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is; hangsúlyozza, hogy a Parlament csupán abban az esetben járul hozzá a végleges TTIP-megállapodáshoz, ha e megállapodás maradéktalanul tiszteletben tartja többek között az Unió Alapjogi Chartájában elismert alapvető jogokat, és ha az egyének magánélethez való jogának védelmét pedig a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének összefüggésében továbbra is a GATS-egyezmény XIV. cikke szabályozza; hangsúlyozza, hogy a GATS-egyezmény XIV. cikkének alkalmazása során az uniós adatvédelmi jogszabályok nem tekinthetők „önkényes és megalapozatlan diszkriminációnak”;

A hírszerző szolgálatok demokratikus felügyelete

| 75. | hangsúlyozza, hogy jóllehet a hírszerző szolgálatok tevékenységének felügyeletét egyrészről a demokratikus legitimitásra (szilárd jogi keret, előzetes engedélyezés és utólagos ellenőrzés), másrészről pedig megfelelő műszaki képességekre és szakértelemre kell alapozni, az Unióban és az Egyesült Államokban jelenleg működő felügyeleti szervek többsége esetében kirívó e két tényező – és különösen a műszaki képességek – hiánya; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy jóllehet a hírszerző szolgálatok tevékenységének felügyeletét egyrészről a demokratikus legitimitásra (szilárd jogi keret, előzetes engedélyezés és utólagos ellenőrzés), másrészről pedig megfelelő műszaki képességekre és szakértelemre kell alapozni, az Unióban és az Egyesült Államokban jelenleg működő felügyeleti szervek többsége esetében kirívó e két tényező – és különösen a műszaki képességek – hiánya;

| 76. | felkéri a nemzeti parlamenteket – amint azt az Echelon rendszer esetében is tette –, hogy amennyiben azt eddig elmulasztották, vezessék be a hírszerző tevékenységek parlamenti képviselők vagy vizsgálati hatáskörökkel felruházott szakértői testületek által megvalósított érdemi felügyeletét; felszólítja a nemzeti parlamenteket annak biztosítására, hogy az ilyen felügyeleti bizottságok/szervek elegendő erőforrással, műszaki szakértelemmel és jogi eszközzel rendelkezzenek a hírszerző szolgálatok hatékony ellenőrzéséhez, ideértve a helyszíni látogatásokhoz való jogot is; |
| --- | --- |

76.

felkéri a nemzeti parlamenteket – amint azt az Echelon rendszer esetében is tette –, hogy amennyiben azt eddig elmulasztották, vezessék be a hírszerző tevékenységek parlamenti képviselők vagy vizsgálati hatáskörökkel felruházott szakértői testületek által megvalósított érdemi felügyeletét; felszólítja a nemzeti parlamenteket annak biztosítására, hogy az ilyen felügyeleti bizottságok/szervek elegendő erőforrással, műszaki szakértelemmel és jogi eszközzel rendelkezzenek a hírszerző szolgálatok hatékony ellenőrzéséhez, ideértve a helyszíni látogatásokhoz való jogot is;

| 77. | felszólít egy olyan európai parlamenti képviselőkből és szakértőkből álló munkacsoport felállítására, amely átlátható módon és a nemzeti parlamentekkel való együttműködés mellett megvizsgálná a demokratikus felügyelet – beleértve a hírszerző szolgálatok parlamenti felügyeletét és az Unión belüli fokozott felügyeleti együttműködést is – megerősítésére tett ajánlásokat; úgy véli, hogy a munkacsoportnak különösen az európai minimumszabályok vagy iránymutatások kidolgozásának lehetőségét kell megvizsgálnia a hírszerző szolgálatok (előzetes és utólagos) felügyeletére vonatkozóan, a meglévő bevált gyakorlatok és a nemzetközi szervek (ENSZ, Európa Tanács) ajánlásai alapján, ideértve a felügyeleti szervek „harmadik felekre vonatkozó szabály” szerinti harmadik félként való kezelésének kérdését, illetve az „átadó fél általi ellenőrzés” elvét, amely a hírszerzés külföldi országból történő felügyeletére és elszámoltathatóságára vonatkozik; meg kell még vizsgálnia az átláthatóság növelésére vonatkozó kritériumokat, az információkhoz való hozzáférés általános elvére és az úgynevezett „Tshwane elvekre” (43) építve, valamint a megfigyelés időtartamára és hatókörére vonatkozó alapelveket, biztosítva, hogy azok arányosak legyenek, és a megfigyelés céljára korlátozódjanak; |
| --- | --- |

77.

felszólít egy olyan európai parlamenti képviselőkből és szakértőkből álló munkacsoport felállítására, amely átlátható módon és a nemzeti parlamentekkel való együttműködés mellett megvizsgálná a demokratikus felügyelet – beleértve a hírszerző szolgálatok parlamenti felügyeletét és az Unión belüli fokozott felügyeleti együttműködést is – megerősítésére tett ajánlásokat; úgy véli, hogy a munkacsoportnak különösen az európai minimumszabályok vagy iránymutatások kidolgozásának lehetőségét kell megvizsgálnia a hírszerző szolgálatok (előzetes és utólagos) felügyeletére vonatkozóan, a meglévő bevált gyakorlatok és a nemzetközi szervek (ENSZ, Európa Tanács) ajánlásai alapján, ideértve a felügyeleti szervek „harmadik felekre vonatkozó szabály” szerinti harmadik félként való kezelésének kérdését, illetve az „átadó fél általi ellenőrzés” elvét, amely a hírszerzés külföldi országból történő felügyeletére és elszámoltathatóságára vonatkozik; meg kell még vizsgálnia az átláthatóság növelésére vonatkozó kritériumokat, az információkhoz való hozzáférés általános elvére és az úgynevezett „Tshwane elvekre” (43) építve, valamint a megfigyelés időtartamára és hatókörére vonatkozó alapelveket, biztosítva, hogy azok arányosak legyenek, és a megfigyelés céljára korlátozódjanak;

| 78. | felszólítja a munkacsoportot, hogy 2015 elejére készítsen jelentést egy, a Parlamentben a – parlamenti vagy független – nemzeti felügyeleti testületek közreműködésével megrendezendő konferencia számára, és segédkezzen annak megrendezésében is; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a munkacsoportot, hogy 2015 elejére készítsen jelentést egy, a Parlamentben a – parlamenti vagy független – nemzeti felügyeleti testületek közreműködésével megrendezendő konferencia számára, és segédkezzen annak megrendezésében is;

| 79. | felszólítja a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatokból merítve javítsák felügyeleti szerveik hozzáférését a hírszerzési tevékenységekre vonatkozó információkhoz (bizalmas jellegű információkat és más szolgálatoktól származó információkat is beleértve), továbbá biztosítsanak hatáskört helyszíni látogatásokhoz, valamint kiterjedt kihallgatási hatásköröket, megfelelő erőforrásokat és műszaki szakértelmet, illetve az adott ország kormányzatával szembeni szigorú függetlenséget és a parlamenttel szembeni jelentéstételi kötelezettséget; |
| --- | --- |

79.

felszólítja a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatokból merítve javítsák felügyeleti szerveik hozzáférését a hírszerzési tevékenységekre vonatkozó információkhoz (bizalmas jellegű információkat és más szolgálatoktól származó információkat is beleértve), továbbá biztosítsanak hatáskört helyszíni látogatásokhoz, valamint kiterjedt kihallgatási hatásköröket, megfelelő erőforrásokat és műszaki szakértelmet, illetve az adott ország kormányzatával szembeni szigorú függetlenséget és a parlamenttel szembeni jelentéstételi kötelezettséget;

| 80. | felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki együttműködést a felügyeleti szervek között, különösen a nemzeti hírszerzési felügyeletek európai hálózatának (ENNIR) keretében; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki együttműködést a felügyeleti szervek között, különösen a nemzeti hírszerzési felügyeletek európai hálózatának (ENNIR) keretében;

| 81. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy a Parlament illetékes testületeinek rendszeresen számoljon be az Európai Unió Helyzetelemző Központja (IntCen) – amely az Európai Külügyi Szolgálat része – által végzett tevékenységekről, ideértve az emberi jogok és az alkalmazandó uniós adatvédelmi szabályok IntCen általi teljes körű tiszteletben tartását is, amelynek segítségével a Parlament hatékonyabban felügyelheti az uniós politikák külső dimenzióját; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy terjesszen elő javaslatot az IntCen által végzett tevékenységek jogalapjára arra az esetre, ha a hírszerzési és az adatgyűjtési képességek terén saját műveleteket és jövőbeli hatásköröket alakítanának ki, ami hatással lehet az Unió belbiztonsági stratégiájára; |
| --- | --- |

81.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy a Parlament illetékes testületeinek rendszeresen számoljon be az Európai Unió Helyzetelemző Központja (IntCen) – amely az Európai Külügyi Szolgálat része – által végzett tevékenységekről, ideértve az emberi jogok és az alkalmazandó uniós adatvédelmi szabályok IntCen általi teljes körű tiszteletben tartását is, amelynek segítségével a Parlament hatékonyabban felügyelheti az uniós politikák külső dimenzióját; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy terjesszen elő javaslatot az IntCen által végzett tevékenységek jogalapjára arra az esetre, ha a hírszerzési és az adatgyűjtési képességek terén saját műveleteket és jövőbeli hatásköröket alakítanának ki, ami hatással lehet az Unió belbiztonsági stratégiájára;

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig terjesszen elő javaslatot egy minden uniós tisztségviselőre vonatkozó uniós biztonsági ellenőrzési eljárásra, mivel a jelenlegi rendszer, amely az állampolgárság szerinti tagállam által elvégzett biztonsági ellenőrzésre hagyatkozik, a nemzeti rendszereken belül eltérő követelményeket és eljárási időt tesz lehetővé, ezáltal pedig állampolgárságuktól függően a parlamenti képviselőkkel és munkatársaikkal való eltérő bánásmódhoz vezet; |
| --- | --- |

82.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig terjesszen elő javaslatot egy minden uniós tisztségviselőre vonatkozó uniós biztonsági ellenőrzési eljárásra, mivel a jelenlegi rendszer, amely az állampolgárság szerinti tagállam által elvégzett biztonsági ellenőrzésre hagyatkozik, a nemzeti rendszereken belül eltérő követelményeket és eljárási időt tesz lehetővé, ezáltal pedig állampolgárságuktól függően a parlamenti képviselőkkel és munkatársaikkal való eltérő bánásmódhoz vezet;

| 83. | emlékeztet az Európai Parlament és a Tanács között létrejött, a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak a Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről szóló intézményközi megállapodás rendelkezéseire, amelyeket fel kell használni az uniós szintű felügyelet javítása érdekében; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet az Európai Parlament és a Tanács között létrejött, a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak a Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről szóló intézményközi megállapodás rendelkezéseire, amelyeket fel kell használni az uniós szintű felügyelet javítása érdekében;

Uniós ügynökségek

| 84. | felhívja az Europol közös ellenőrző hatóságát, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal együtt 2014 vége előtt folytasson le közös vizsgálatot annak ellenőrzése érdekében, hogy a nemzeti hatóságok jogszerűen szerezték-e meg az Europollal megosztott információkat és személyes adatokat, különösen ha az információkat vagy adatokat eredetileg uniós vagy harmadik országbeli hírszerző szolgálatok igényelték, és hogy megfelelő intézkedéseket vezettek-e be az ilyen információk és adatok felhasználásának és további terjesztésének megelőzése céljából; úgy véli, hogy az Europol nem dolgozhat fel olyan információkat vagy adatokat, amelyeket az Alapjogi Charta alapján védelmet élvező emberi jogok megsértésével szereztek meg; |
| --- | --- |

84.

felhívja az Europol közös ellenőrző hatóságát, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal együtt 2014 vége előtt folytasson le közös vizsgálatot annak ellenőrzése érdekében, hogy a nemzeti hatóságok jogszerűen szerezték-e meg az Europollal megosztott információkat és személyes adatokat, különösen ha az információkat vagy adatokat eredetileg uniós vagy harmadik országbeli hírszerző szolgálatok igényelték, és hogy megfelelő intézkedéseket vezettek-e be az ilyen információk és adatok felhasználásának és további terjesztésének megelőzése céljából; úgy véli, hogy az Europol nem dolgozhat fel olyan információkat vagy adatokat, amelyeket az Alapjogi Charta alapján védelmet élvező emberi jogok megsértésével szereztek meg;

| 85. | felszólítja az Europolt, hogy teljes körűen használja fel megbízatását és kérje a tagállamok illetékes hatóságait, hogy indítsanak bűnügyi nyomozást az esetlegesen határokon átnyúló következményekkel járó jelentős kibertámadások és informatikai jogsértések tekintetében; úgy véli, hogy az Europol megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy saját nyomozást is indíthasson, ha két vagy több tagállam vagy az uniós testületek hálózati és információs rendszerei elleni rosszindulatú támadás gyanúja felmerül (44); felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) tevékenységét, és szükség esetén terjesszen elő javaslatot a hatásköreinek megerősítésére szolgáló átfogó keretre; |
| --- | --- |

85.

felszólítja az Europolt, hogy teljes körűen használja fel megbízatását és kérje a tagállamok illetékes hatóságait, hogy indítsanak bűnügyi nyomozást az esetlegesen határokon átnyúló következményekkel járó jelentős kibertámadások és informatikai jogsértések tekintetében; úgy véli, hogy az Europol megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy saját nyomozást is indíthasson, ha két vagy több tagállam vagy az uniós testületek hálózati és információs rendszerei elleni rosszindulatú támadás gyanúja felmerül (44); felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) tevékenységét, és szükség esetén terjesszen elő javaslatot a hatásköreinek megerősítésére szolgáló átfogó keretre;

A véleménynyilvánítás szabadsága

| 86. | mélységes aggodalmának ad hangot a sajtószabadságra leselkedő egyre nagyobb veszélyek és a hatósági megfélemlítés újságírókra gyakorolt bénító hatása miatt, különösen az újságírói források titkosságának védelmét illetően; megismétli „Az EU Alapjogi Chartájáról: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalásában megfogalmazott felhívását; |
| --- | --- |

86.

mélységes aggodalmának ad hangot a sajtószabadságra leselkedő egyre nagyobb veszélyek és a hatósági megfélemlítés újságírókra gyakorolt bénító hatása miatt, különösen az újságírói források titkosságának védelmét illetően; megismétli „Az EU Alapjogi Chartájáról: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalásában megfogalmazott felhívását;

| 87. | tudomásul veszi David Mirandának az Egyesült Királyság hatóságai általi őrizetbe vételét és a birtokában lévő anyagok lefoglalását a 2000. évi terrorizmusellenes törvény 7. melléklete alapján (továbbá a The Guardian című laphoz intézett, az anyagok megsemmisítésére vagy átadására irányuló kérést), és aggodalmának ad hangot, amiért mindez esetlegesen súlyosan sérti a véleménynyilvánítás és a tömegtájékoztatás szabadságát, amelyet az EJEE 10. cikke és az EU Alapjogi Chartájának 11. cikke is elismer, továbbá amiért a terrorizmus elleni harcot célul kitűző jogszabályok visszaélésekre adnak lehetőséget az ilyen helyzetekben; |
| --- | --- |

87.

tudomásul veszi David Mirandának az Egyesült Királyság hatóságai általi őrizetbe vételét és a birtokában lévő anyagok lefoglalását a 2000. évi terrorizmusellenes törvény 7. melléklete alapján (továbbá a The Guardian című laphoz intézett, az anyagok megsemmisítésére vagy átadására irányuló kérést), és aggodalmának ad hangot, amiért mindez esetlegesen súlyosan sérti a véleménynyilvánítás és a tömegtájékoztatás szabadságát, amelyet az EJEE 10. cikke és az EU Alapjogi Chartájának 11. cikke is elismer, továbbá amiért a terrorizmus elleni harcot célul kitűző jogszabályok visszaélésekre adnak lehetőséget az ilyen helyzetekben;

| 88. | felhívja a figyelmet a visszaélést jelentő személyek és támogatóik, többek között az újságírók nehéz helyzetére azt követően, hogy nyilvánosságra hozzák megállapításaikat; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a visszaélést jelentő személyekre irányuló, hatékony és átfogó európai védelmi program létrehozásáról szóló jövőbeni jogalkotási javaslat, amelyet a Parlament 2013. október 23-i állásfoglalásában már kért, kiterjedjen-e az uniós hatáskör más területeire is, különös tekintettel a hírszerzés területét érintő visszaélések jelentésének összetett voltára; felszólítja a tagállamokat, hogy alaposan vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a visszaélést jelentő személyeknek nemzetközi védelmet nyújtsanak a büntetőeljárásokkal szemben; |
| --- | --- |

88.

felhívja a figyelmet a visszaélést jelentő személyek és támogatóik, többek között az újságírók nehéz helyzetére azt követően, hogy nyilvánosságra hozzák megállapításaikat; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a visszaélést jelentő személyekre irányuló, hatékony és átfogó európai védelmi program létrehozásáról szóló jövőbeni jogalkotási javaslat, amelyet a Parlament 2013. október 23-i állásfoglalásában már kért, kiterjedjen-e az uniós hatáskör más területeire is, különös tekintettel a hírszerzés területét érintő visszaélések jelentésének összetett voltára; felszólítja a tagállamokat, hogy alaposan vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a visszaélést jelentő személyeknek nemzetközi védelmet nyújtsanak a büntetőeljárásokkal szemben;

| 89. | felszólítja a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy jogszabályaik, különösen a nemzetbiztonság területén, az elhallgatással szemben biztonságos alternatívát nyújtsanak a jogsértések, többek között a korrupció, a bűncselekmények, a jogi kötelezettségek megszegése, a bírói tévedések és a hatalommal való visszaélés eseteinek nyilvánosságra hozatalához vagy jelentéséhez, ami összhangban van a különböző korrupció elleni nemzetközi (ENSZ és Európa Tanács) eszközökkel, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1729 (2010). sz. állásfoglalásában foglalt elvekkel, a Tshwane elvekkel stb.; |
| --- | --- |

89.

felszólítja a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy jogszabályaik, különösen a nemzetbiztonság területén, az elhallgatással szemben biztonságos alternatívát nyújtsanak a jogsértések, többek között a korrupció, a bűncselekmények, a jogi kötelezettségek megszegése, a bírói tévedések és a hatalommal való visszaélés eseteinek nyilvánosságra hozatalához vagy jelentéséhez, ami összhangban van a különböző korrupció elleni nemzetközi (ENSZ és Európa Tanács) eszközökkel, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1729 (2010). sz. állásfoglalásában foglalt elvekkel, a Tshwane elvekkel stb.;

Uniós informatikai biztonság

| 90. | rámutat, hogy közelmúltbeli események egyértelműen igazolják az EU – és különösen az uniós intézmények, a nemzeti kormányok és parlamentek, a jelentősebb európai vállalatok, az európai informatikai infrastruktúrák és hálózatok – akut sebezhetőségét az összetett szoftverekkel és a rosszindulatú számítógépes programokkal végrehajtott, kifinomult támadásokkal szemben; megjegyzi, hogy ezek a támadások olyan mennyiségű pénzügyi és humánerőforrást igényelnek, hogy ennek alapján valószínűsíthető, hogy külföldi kormányok képviseletében eljáró állami szervektől származnak; ezzel összefüggésben a Belgacom távközlési vállalatot érintő feltörés vagy lehallgatás az Unió informatikai kapacitásai elleni támadás aggasztó példája; hangsúlyozza, hogy az Unió informatikai kapacitásának és biztonságának fokozása csökkenti az EU sebezhetőségét a nagy bűnszervezetek vagy terrorista csoportok által végrehajtott kibertámadásokkal szemben; |
| --- | --- |

90.

rámutat, hogy közelmúltbeli események egyértelműen igazolják az EU – és különösen az uniós intézmények, a nemzeti kormányok és parlamentek, a jelentősebb európai vállalatok, az európai informatikai infrastruktúrák és hálózatok – akut sebezhetőségét az összetett szoftverekkel és a rosszindulatú számítógépes programokkal végrehajtott, kifinomult támadásokkal szemben; megjegyzi, hogy ezek a támadások olyan mennyiségű pénzügyi és humánerőforrást igényelnek, hogy ennek alapján valószínűsíthető, hogy külföldi kormányok képviseletében eljáró állami szervektől származnak; ezzel összefüggésben a Belgacom távközlési vállalatot érintő feltörés vagy lehallgatás az Unió informatikai kapacitásai elleni támadás aggasztó példája; hangsúlyozza, hogy az Unió informatikai kapacitásának és biztonságának fokozása csökkenti az EU sebezhetőségét a nagy bűnszervezetek vagy terrorista csoportok által végrehajtott kibertámadásokkal szemben;

| 91. | álláspontja szerint a tömeges megfigyelés válságot kiváltó napvilágra kerülését Európa lehetőségként használhatná arra, hogy elsőszámú stratégiai prioritású intézkedésként kezdeményezze egy autonóm informatikai kulcserőforrás mielőbbi kiépítését; hangsúlyozza, hogy a bizalom újbóli elnyerése érdekében egy ilyen európai informatikai kapacitásnak, amennyire lehetséges, nyílt szabványokon, valamint nyílt forráskódú szoftvereken és – lehetőség szerint – hardvereken kell alapulnia, ami a processzor kialakításától az alkalmazási szintig áttekinthetővé és felülvizsgálhatóvá teszi az egész ellátási láncot; rámutat arra, hogy az informatikai szolgáltatások stratégiai ágazatában a versenyképesség helyreállítása érdekében egy új digitális modellre van szükség, amelyhez az uniós intézmények, a tagállamok, a kutatóintézetek, az iparág és a civil társadalom részéről közös és nagyléptékű erőfeszítések társulnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék igénybe a közbeszerzést ezen uniós erőforrás-kapacitások mozgósítására olyan módon, hogy az uniós biztonsági és adatvédelmi előírásokat az informatikai javak és szolgáltatások közbeszerzésében kiemelt követelménnyé teszik; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy az adatfeldolgozás vonatkozásában vizsgálja felül a jelenlegi közbeszerzési gyakorlatokat annak érdekében, hogy megfontolja a tendereljárások tanúsítással rendelkező társaságokra és esetleg uniós társaságokra való korlátozását, amennyiben a biztonság és más létfontosságú érdekek is érintettek; |
| --- | --- |

91.

álláspontja szerint a tömeges megfigyelés válságot kiváltó napvilágra kerülését Európa lehetőségként használhatná arra, hogy elsőszámú stratégiai prioritású intézkedésként kezdeményezze egy autonóm informatikai kulcserőforrás mielőbbi kiépítését; hangsúlyozza, hogy a bizalom újbóli elnyerése érdekében egy ilyen európai informatikai kapacitásnak, amennyire lehetséges, nyílt szabványokon, valamint nyílt forráskódú szoftvereken és – lehetőség szerint – hardvereken kell alapulnia, ami a processzor kialakításától az alkalmazási szintig áttekinthetővé és felülvizsgálhatóvá teszi az egész ellátási láncot; rámutat arra, hogy az informatikai szolgáltatások stratégiai ágazatában a versenyképesség helyreállítása érdekében egy új digitális modellre van szükség, amelyhez az uniós intézmények, a tagállamok, a kutatóintézetek, az iparág és a civil társadalom részéről közös és nagyléptékű erőfeszítések társulnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék igénybe a közbeszerzést ezen uniós erőforrás-kapacitások mozgósítására olyan módon, hogy az uniós biztonsági és adatvédelmi előírásokat az informatikai javak és szolgáltatások közbeszerzésében kiemelt követelménnyé teszik; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy az adatfeldolgozás vonatkozásában vizsgálja felül a jelenlegi közbeszerzési gyakorlatokat annak érdekében, hogy megfontolja a tendereljárások tanúsítással rendelkező társaságokra és esetleg uniós társaságokra való korlátozását, amennyiben a biztonság és más létfontosságú érdekek is érintettek;

| 92. | határozottan elítéli, hogy a hírszerző szolgálatok az informatikai biztonsági normák gyengítésére és az informatikai rendszerek széles körében ún. hátsó ajtók (backdoor) beépítésére törekedtek; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabálytervezetet a „hátsó ajtók” bűnüldöző szervek által történő használatának tilalmára vonatkozóan; következésképpen azt ajánlja, hogy nyílt forráskódú szoftvereket használjanak minden olyan környezetben, ahol az informatikai biztonság aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

92.

határozottan elítéli, hogy a hírszerző szolgálatok az informatikai biztonsági normák gyengítésére és az informatikai rendszerek széles körében ún. hátsó ajtók (backdoor) beépítésére törekedtek; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabálytervezetet a „hátsó ajtók” bűnüldöző szervek által történő használatának tilalmára vonatkozóan; következésképpen azt ajánlja, hogy nyílt forráskódú szoftvereket használjanak minden olyan környezetben, ahol az informatikai biztonság aggodalomra ad okot;

| 93. | felhívja a tagállamokat, a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy a legnagyobb mértékben támogassa a kutatás és fejlesztés terén nyújtott finanszírozás révén is az európai innovatív és technológiai kapacitás kiépítését az informatikai eszközök, vállalatok és szolgáltatók (hardver, szoftver, szolgáltatások és hálózat) tekintetében, többek között a kiberbiztonsági, titkosítási és kriptográfiai kapacitások kiépítése céljából is; felszólítja az összes felelős uniós intézményt és a tagállamokat, hogy fektessenek be az uniós helyi és független technológiákba, azokat erőteljesen fejlesszék, és növeljék a felderítési képességeket; |
| --- | --- |

93.

felhívja a tagállamokat, a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy a legnagyobb mértékben támogassa a kutatás és fejlesztés terén nyújtott finanszírozás révén is az európai innovatív és technológiai kapacitás kiépítését az informatikai eszközök, vállalatok és szolgáltatók (hardver, szoftver, szolgáltatások és hálózat) tekintetében, többek között a kiberbiztonsági, titkosítási és kriptográfiai kapacitások kiépítése céljából is; felszólítja az összes felelős uniós intézményt és a tagállamokat, hogy fektessenek be az uniós helyi és független technológiákba, azokat erőteljesen fejlesszék, és növeljék a felderítési képességeket;

| 94. | felhívja a Bizottságot, a szabványosítási testületeket és az ENISA-t, hogy 2014 decemberéig alakítsák ki a biztonsági és adatvédelmi minimumszabványokat és iránymutatásokat az informatikai rendszerek, hálózatok és szolgáltatások tekintetében – beleértve a számítási felhő szolgáltatásokat is – az uniós polgárok személyes adatainak és valamennyi informatikai rendszer integritásának megfelelőbb védelme érdekében; meggyőződése, hogy e szabványok az új globális szabványok viszonyítási alapjaként szolgálhatnak, és nyílt és demokratikus – nem egyetlen ország, szervezet vagy multinacionális vállalat által vezérelt – folyamatban kell meghatározni őket; álláspontja az, hogy miközben a terrorizmus elleni küzdelem támogatására figyelembe kell venni a legitim bűnüldözési és hírszerzési megfontolásokat, ezek nem eredményezhetik az összes informatikai rendszer megbízhatósága általános csorbítását; támogatását fejezi ki az Internet Engineering Task Force (IETF) szervezet arra vonatkozóan hozott legutóbbi határozatai iránt, hogy a kormányokat be kell vonni az internetes biztonságot érintő fenyegetések modelljébe; |
| --- | --- |

94.

felhívja a Bizottságot, a szabványosítási testületeket és az ENISA-t, hogy 2014 decemberéig alakítsák ki a biztonsági és adatvédelmi minimumszabványokat és iránymutatásokat az informatikai rendszerek, hálózatok és szolgáltatások tekintetében – beleértve a számítási felhő szolgáltatásokat is – az uniós polgárok személyes adatainak és valamennyi informatikai rendszer integritásának megfelelőbb védelme érdekében; meggyőződése, hogy e szabványok az új globális szabványok viszonyítási alapjaként szolgálhatnak, és nyílt és demokratikus – nem egyetlen ország, szervezet vagy multinacionális vállalat által vezérelt – folyamatban kell meghatározni őket; álláspontja az, hogy miközben a terrorizmus elleni küzdelem támogatására figyelembe kell venni a legitim bűnüldözési és hírszerzési megfontolásokat, ezek nem eredményezhetik az összes informatikai rendszer megbízhatósága általános csorbítását; támogatását fejezi ki az Internet Engineering Task Force (IETF) szervezet arra vonatkozóan hozott legutóbbi határozatai iránt, hogy a kormányokat be kell vonni az internetes biztonságot érintő fenyegetések modelljébe;

| 95. | rámutat, hogy az uniós és nemzeti távközlési szabályozók, valamint bizonyos esetekben a távközlési vállalatok is egyértelműen figyelmen kívül hagyták felhasználóik és az ügyfelek informatikai biztonságát; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben hasznosítsa az elektronikus hírközlési adatvédelmi keretirányelv alapján meglévő hatásköreit a kommunikáció titkossága védelmének erősítése érdekében az annak biztosítását szolgáló intézkedések elfogadása révén, hogy a végberendezések kompatibilisek legyenek a felhasználók azon jogával, hogy ellenőrizhetik és védhetik személyes adataikat, továbbá annak érdekében, hogy gondoskodjon a távközlési rendszerek és szolgáltatások magas szintű biztonságáról, például a kommunikáció korszerű, végpontok közötti titkosításának előírása révén; |
| --- | --- |

95.

rámutat, hogy az uniós és nemzeti távközlési szabályozók, valamint bizonyos esetekben a távközlési vállalatok is egyértelműen figyelmen kívül hagyták felhasználóik és az ügyfelek informatikai biztonságát; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben hasznosítsa az elektronikus hírközlési adatvédelmi keretirányelv alapján meglévő hatásköreit a kommunikáció titkossága védelmének erősítése érdekében az annak biztosítását szolgáló intézkedések elfogadása révén, hogy a végberendezések kompatibilisek legyenek a felhasználók azon jogával, hogy ellenőrizhetik és védhetik személyes adataikat, továbbá annak érdekében, hogy gondoskodjon a távközlési rendszerek és szolgáltatások magas szintű biztonságáról, például a kommunikáció korszerű, végpontok közötti titkosításának előírása révén;

| 96. | támogatja az uniós kiberstratégiát, de megítélése szerint az nem foglalja magában az összes lehetséges fenyegetést, és ki kell terjeszteni a rosszindulatú állami tevékenységekre is; hangsúlyozza, hogy fokozott informatikai biztonságra és ellenállóbb informatikai rendszerekre van szükség; |
| --- | --- |

96.

támogatja az uniós kiberstratégiát, de megítélése szerint az nem foglalja magában az összes lehetséges fenyegetést, és ki kell terjeszteni a rosszindulatú állami tevékenységekre is; hangsúlyozza, hogy fokozott informatikai biztonságra és ellenállóbb informatikai rendszerekre van szükség;

| 97. | felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 januárjáig terjesszen elő egy intézkedési tervet az informatikai ágazatban az EU függetlenségének erősítésére, ideértve az európai informatikai technológiai kapacitások (azaz az informatikai rendszerek, berendezések, szolgáltatások, felhőszámítás, titkosítás és anonimizálás) erősítésének és a kritikus informatikai infrastruktúra (tulajdonjogok és sebezhetőség tekintetében történő) védelmének következetesebb felfogását; |
| --- | --- |

97.

felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 januárjáig terjesszen elő egy intézkedési tervet az informatikai ágazatban az EU függetlenségének erősítésére, ideértve az európai informatikai technológiai kapacitások (azaz az informatikai rendszerek, berendezések, szolgáltatások, felhőszámítás, titkosítás és anonimizálás) erősítésének és a kritikus informatikai infrastruktúra (tulajdonjogok és sebezhetőség tekintetében történő) védelmének következetesebb felfogását;

| 98. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 program következő munkaprogramjának keretében több forrást fordítson az informatikai technológiák terén az európai kutatásra, fejlesztésre, innovációra és képzésre, különös tekintettel az adatvédelmet erősítő technológiákra és infrastruktúrákra, a kriptológiára, a számítástechnikai biztonságra, a lehető legjobb biztonsági megoldásokra, köztük a nyílt forráskódú biztonsági megoldásokra és az információs társadalom más szolgáltatásaira, továbbá hogy mozdítsa elő az európai szoftverek és hardverek, a titkosított kommunikációs eszközök és a kommunikációs infrastruktúrák belső piacát azáltal is, hogy a számítástechnikai ágazat számára átfogó európai ipari stratégiát dolgoz ki; úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások lényeges szerepet játszanak a kutatásban; hangsúlyozza, hogy nem szabad uniós pénzeszközöket fordítani pusztán arra a célra, hogy informatikai rendszerekhez való jogosulatlan hozzáféréshez szükséges eszközöket fejlesszenek ki; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 program következő munkaprogramjának keretében több forrást fordítson az informatikai technológiák terén az európai kutatásra, fejlesztésre, innovációra és képzésre, különös tekintettel az adatvédelmet erősítő technológiákra és infrastruktúrákra, a kriptológiára, a számítástechnikai biztonságra, a lehető legjobb biztonsági megoldásokra, köztük a nyílt forráskódú biztonsági megoldásokra és az információs társadalom más szolgáltatásaira, továbbá hogy mozdítsa elő az európai szoftverek és hardverek, a titkosított kommunikációs eszközök és a kommunikációs infrastruktúrák belső piacát azáltal is, hogy a számítástechnikai ágazat számára átfogó európai ipari stratégiát dolgoz ki; úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások lényeges szerepet játszanak a kutatásban; hangsúlyozza, hogy nem szabad uniós pénzeszközöket fordítani pusztán arra a célra, hogy informatikai rendszerekhez való jogosulatlan hozzáféréshez szükséges eszközöket fejlesszenek ki;

| 99. | kéri a Bizottságot, hogy térképezze fel az aktuális feladatokat és legkésőbb 2014 decemberéig vizsgálja felül, hogy szükséges-e az ENISA, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központja és a speciális szakértelemmel rendelkező egyéb uniós központok, a CERT-EU és az európai adatvédelmi biztos esetében a tágabb felhatalmazás, a jobb koordináció és/vagy további erőforrások és technikai kapacitások biztosítása annak érdekében, hogy képesek legyenek az európai kommunikációs rendszerek biztonságát szolgáló kulcsszerep betöltésére, a jelentős uniós informatikai jogsértések megelőzésére és kivizsgálására, valamint a jelentős uniós informatikai jogsértések eredményesebb helyszíni műszaki vizsgálatának elvégzésére (vagy a tagállamok és uniós szervek ebben való támogatására); különösen felszólítja a Bizottságot arra, hogy fontolja meg az ENISA szerepének erősítését az uniós intézményeken belüli belső rendszerek védelme tekintetében, valamint az ENISA-n belül az EU és a tagállamok számára hozzon létre egy számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportot (CERT); |
| --- | --- |

99.

kéri a Bizottságot, hogy térképezze fel az aktuális feladatokat és legkésőbb 2014 decemberéig vizsgálja felül, hogy szükséges-e az ENISA, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központja és a speciális szakértelemmel rendelkező egyéb uniós központok, a CERT-EU és az európai adatvédelmi biztos esetében a tágabb felhatalmazás, a jobb koordináció és/vagy további erőforrások és technikai kapacitások biztosítása annak érdekében, hogy képesek legyenek az európai kommunikációs rendszerek biztonságát szolgáló kulcsszerep betöltésére, a jelentős uniós informatikai jogsértések megelőzésére és kivizsgálására, valamint a jelentős uniós informatikai jogsértések eredményesebb helyszíni műszaki vizsgálatának elvégzésére (vagy a tagállamok és uniós szervek ebben való támogatására); különösen felszólítja a Bizottságot arra, hogy fontolja meg az ENISA szerepének erősítését az uniós intézményeken belüli belső rendszerek védelme tekintetében, valamint az ENISA-n belül az EU és a tagállamok számára hozzon létre egy számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportot (CERT);

| 100. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, szükséges-e egy olyan uniós informatikai akadémia, amely összefogja a kapcsolódó területek legjobb független európai és nemzetközi szakembereit, és feladata az összes érintett uniós intézmény és szerv számára az informatikai technológiákra vonatkozó tudományos tanácsadás, ideértve a biztonsági vonatkozású stratégiákat; |
| --- | --- |

100.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, szükséges-e egy olyan uniós informatikai akadémia, amely összefogja a kapcsolódó területek legjobb független európai és nemzetközi szakembereit, és feladata az összes érintett uniós intézmény és szerv számára az informatikai technológiákra vonatkozó tudományos tanácsadás, ideértve a biztonsági vonatkozású stratégiákat;

| 101. | felhívja az Európai Parlament titkárságának illetékes szolgálatait, hogy az Európai Parlament elnökének felügyelete mellett legkésőbb 2015 júniusáig – egy időközi jelentéssel 2014 decemberéig – végezzék el az Európai Parlament informatikai biztonsági megbízhatóságának alapos felülvizsgálatát és felmérését az alábbiakra összpontosítva: a költségvetési eszközök, személyzeti erőforrások, technikai kapacitások, belső szervezet és valamennyi lényeges elem, a Parlament informatikai rendszerei magas biztonsági szintjének megvalósítása érdekében; meggyőződése, hogy egy ilyen felmérésnek legalább tájékoztatást, elemzést és ajánlásokat kell adnia az alábbiakról:






  — | a rendszeres, szigorú, független biztonsági ellenőrzések és behatolási vizsgálatok szükségessége külső biztonsági szakértők kiválasztásával, biztosítva az átláthatóságot, valamint a harmadik országokkal vagy bármely érdekcsoporttal szembeni legitimitásuk garanciáit; |
| --- | --- | --- |

101.

felhívja az Európai Parlament titkárságának illetékes szolgálatait, hogy az Európai Parlament elnökének felügyelete mellett legkésőbb 2015 júniusáig – egy időközi jelentéssel 2014 decemberéig – végezzék el az Európai Parlament informatikai biztonsági megbízhatóságának alapos felülvizsgálatát és felmérését az alábbiakra összpontosítva: a költségvetési eszközök, személyzeti erőforrások, technikai kapacitások, belső szervezet és valamennyi lényeges elem, a Parlament informatikai rendszerei magas biztonsági szintjének megvalósítása érdekében; meggyőződése, hogy egy ilyen felmérésnek legalább tájékoztatást, elemzést és ajánlásokat kell adnia az alábbiakról:

—

a rendszeres, szigorú, független biztonsági ellenőrzések és behatolási vizsgálatok szükségessége külső biztonsági szakértők kiválasztásával, biztosítva az átláthatóságot, valamint a harmadik országokkal vagy bármely érdekcsoporttal szembeni legitimitásuk garanciáit;

| — | az új informatikai rendszerek tendereljárásaiba bevált gyakorlatokon alapuló, konkrét informatikai biztonsági/adatvédelmi követelmények beépítése, ideértve azt a lehetőséget, hogy a vásárlás feltételeként nyílt forráskódú szoftvert írnak elő, vagy azon követelménynek a lehetőségét, hogy az érzékeny, biztonsággal kapcsolatos területeket érintő tenderekben megbízható európai társaságok vegyenek részt; |
| --- | --- |

—

az új informatikai rendszerek tendereljárásaiba bevált gyakorlatokon alapuló, konkrét informatikai biztonsági/adatvédelmi követelmények beépítése, ideértve azt a lehetőséget, hogy a vásárlás feltételeként nyílt forráskódú szoftvert írnak elő, vagy azon követelménynek a lehetőségét, hogy az érzékeny, biztonsággal kapcsolatos területeket érintő tenderekben megbízható európai társaságok vegyenek részt;

| — | az Európai Parlamenttel informatikai és távközlési területen szerződésben álló vállalatok listája, figyelembe véve bármely napvilágra jutott információt arról, hogy hírszerző ügynökségekkel állnak kapcsolatban (pl. az NSA-szerződésekről napvilágra került információkat olyan vállalatok tekintetében, mint az RSA, amelynek termékeit az Európai Parlament elvileg arra használja, hogy védje az adatainak a képviselők és a személyzet részéről történő távoli elérését), ideértve ugyanazon szolgáltatások lehetőleg európai társaságok által történő biztosításának megvalósíthatóságát is; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamenttel informatikai és távközlési területen szerződésben álló vállalatok listája, figyelembe véve bármely napvilágra jutott információt arról, hogy hírszerző ügynökségekkel állnak kapcsolatban (pl. az NSA-szerződésekről napvilágra került információkat olyan vállalatok tekintetében, mint az RSA, amelynek termékeit az Európai Parlament elvileg arra használja, hogy védje az adatainak a képviselők és a személyzet részéről történő távoli elérését), ideértve ugyanazon szolgáltatások lehetőleg európai társaságok által történő biztosításának megvalósíthatóságát is;

| — | az uniós intézmények által informatikai rendszereikben alkalmazott szoftverek, különösen a készen kapható kereskedelmi szoftvereknek az uniós vagy harmadik országbeli bűnüldözési és hírszerzési hatóságok általi behatolással vagy feltöréssel szembeni megbízhatósága és ellenállósága, figyelembe véve a vonatkozó nemzetközi szabványokat, a legjobb gyakorlatoknak megfelelő biztonsági kockázatkezelési elveket, valamint a biztonság megsértésére vonatkozó európai hálózat- és információbiztonsági szabványok követését; |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények által informatikai rendszereikben alkalmazott szoftverek, különösen a készen kapható kereskedelmi szoftvereknek az uniós vagy harmadik országbeli bűnüldözési és hírszerzési hatóságok általi behatolással vagy feltöréssel szembeni megbízhatósága és ellenállósága, figyelembe véve a vonatkozó nemzetközi szabványokat, a legjobb gyakorlatoknak megfelelő biztonsági kockázatkezelési elveket, valamint a biztonság megsértésére vonatkozó európai hálózat- és információbiztonsági szabványok követését;

| — | több nyílt forráskódú rendszer használata; |
| --- | --- |

—

több nyílt forráskódú rendszer használata;

| — | a mobileszközök (például a munkahelyi vagy magáncélú okostelefonok, táblagépek stb.) megnövekedett használatának, és annak a rendszer informatikai biztonságára gyakorolt hatásának kezelése érdekében meghozandó lépések és intézkedések; |
| --- | --- |

—

a mobileszközök (például a munkahelyi vagy magáncélú okostelefonok, táblagépek stb.) megnövekedett használatának, és annak a rendszer informatikai biztonságára gyakorolt hatásának kezelése érdekében meghozandó lépések és intézkedések;

| — | a Parlament különböző munkahelyszínei közötti kommunikáció, és a Parlamentben használt informatikai rendszerek biztonsága; |
| --- | --- |

—

a Parlament különböző munkahelyszínei közötti kommunikáció, és a Parlamentben használt informatikai rendszerek biztonsága;

| — | a Parlament informatikai rendszerei számára a szerverek és informatikai központok használata és azok helye, és a rendszerek biztonságára és integritására gyakorolt hatások; |
| --- | --- |

—

a Parlament informatikai rendszerei számára a szerverek és informatikai központok használata és azok helye, és a rendszerek biztonságára és integritására gyakorolt hatások;

| — | a biztonsági visszaélésekre vonatkozó hatályos szabályok gyakorlati végrehajtása, és a nyilvánosan elérhető távközlési hálózatok szolgáltatói részéről az illetékes hatóságok haladéktalan értesítése; |
| --- | --- |

—

a biztonsági visszaélésekre vonatkozó hatályos szabályok gyakorlati végrehajtása, és a nyilvánosan elérhető távközlési hálózatok szolgáltatói részéről az illetékes hatóságok haladéktalan értesítése;

| — | a számításifelhő- és felhőtárhely-szolgáltatások Parlament általi használata, ideértve a felhőben tárolt adatok jellegét, hogy milyen védelem érvényesül a tartalomra és annak elérésére, és hogy hol vannak a felhőszerverek, pontosítva az adatvédelemre és a hírszerzésre alkalmazandó jogi keretet, és megvizsgálva azt a lehetőséget, hogy kizárólag uniós területen található felhőszervereket használnak; |
| --- | --- |

—

a számításifelhő- és felhőtárhely-szolgáltatások Parlament általi használata, ideértve a felhőben tárolt adatok jellegét, hogy milyen védelem érvényesül a tartalomra és annak elérésére, és hogy hol vannak a felhőszerverek, pontosítva az adatvédelemre és a hírszerzésre alkalmazandó jogi keretet, és megvizsgálva azt a lehetőséget, hogy kizárólag uniós területen található felhőszervereket használnak;

| — | a kriptográfiai technológiák kiterjedtebb használatának lehetővé tételére vonatkozó terv, különösen az összes informatikai és kommunikációs szolgáltatásban – így a számításifelhő-szolgáltatások, elektronikus levelezés, azonnali üzenetküldés és telefónia – a végpont-hitelesített titkosítás; |
| --- | --- |

—

a kriptográfiai technológiák kiterjedtebb használatának lehetővé tételére vonatkozó terv, különösen az összes informatikai és kommunikációs szolgáltatásban – így a számításifelhő-szolgáltatások, elektronikus levelezés, azonnali üzenetküldés és telefónia – a végpont-hitelesített titkosítás;

| — | az elektronikus aláírás elektronikus levelekben történő használata; |
| --- | --- |

—

az elektronikus aláírás elektronikus levelekben történő használata;

| — | alapértelmezett elektronikus levelezési titkosítási szabvány, például a GNU Privacy Guard használatára vonatkozó terv, amely egyúttal lehetővé tenné a digitális aláírások használatát; |
| --- | --- |

—

alapértelmezett elektronikus levelezési titkosítási szabvány, például a GNU Privacy Guard használatára vonatkozó terv, amely egyúttal lehetővé tenné a digitális aláírások használatát;

| — | a Parlamenten belül a biztonságos belső kommunikációt lehetővé tevő azonnali üzenetküldési szolgáltatás bevezetésének lehetősége, amelyben a szerver csak titkosított tartalmat látna; |
| --- | --- |

—

a Parlamenten belül a biztonságos belső kommunikációt lehetővé tevő azonnali üzenetküldési szolgáltatás bevezetésének lehetősége, amelyben a szerver csak titkosított tartalmat látna;

| 102. | felhívja az összes uniós intézményt és ügynökséget – különösen az Európai Tanácsot, a Tanácsot, az Európai Külügyi Szolgálatot (az uniós küldöttségeket is beleértve), a Bizottságot, a Bíróságot és az Európai Központi Bankot –, hogy legkésőbb 2015 júniusáig (egy időközi jelentéssel 2014 decemberéig) az ENISA-val, az Europollal és a CERT-ekkel együttműködve végezzenek el egy hasonló munkát; felkéri a tagállamokat hasonló értékelések elvégzésére; |
| --- | --- |

102.

felhívja az összes uniós intézményt és ügynökséget – különösen az Európai Tanácsot, a Tanácsot, az Európai Külügyi Szolgálatot (az uniós küldöttségeket is beleértve), a Bizottságot, a Bíróságot és az Európai Központi Bankot –, hogy legkésőbb 2015 júniusáig (egy időközi jelentéssel 2014 decemberéig) az ENISA-val, az Europollal és a CERT-ekkel együttműködve végezzenek el egy hasonló munkát; felkéri a tagállamokat hasonló értékelések elvégzésére;

| 103. | hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépéseit illetően késedelem nélkül el kellene végezni a költségvetési szükségletek felmérését és meg kellene hozni az első intézkedéseket az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) vonatkozásában, és ehhez megfelelő pénzeszközöket kell a 2015. évi költségvetési tervezetben hozzárendelni; |
| --- | --- |

103.

hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépéseit illetően késedelem nélkül el kellene végezni a költségvetési szükségletek felmérését és meg kellene hozni az első intézkedéseket az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) vonatkozásában, és ehhez megfelelő pénzeszközöket kell a 2015. évi költségvetési tervezetben hozzárendelni;

| 104. | álláspontja szerint a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében használt nagyléptékű informatikai rendszerek – mint a Schengeni Információs Rendszer második generációja, a Vízuminformációs Rendszer, az Eurodac és olyan lehetséges jövőbeni rendszerek, mint az EU-ESTA – fejlesztését és üzemeltetését olyan módon kell végezni, hogy biztosított legyen, hogy a harmadik országbeli hatóságok kérései nyomán az adatok ne sérüljenek; felkéri az eu-LISA-t (a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökséget), hogy 2014 végéig számoljon be a Parlamentnek a működő rendszerek megbízhatóságáról; |
| --- | --- |

104.

álláspontja szerint a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében használt nagyléptékű informatikai rendszerek – mint a Schengeni Információs Rendszer második generációja, a Vízuminformációs Rendszer, az Eurodac és olyan lehetséges jövőbeni rendszerek, mint az EU-ESTA – fejlesztését és üzemeltetését olyan módon kell végezni, hogy biztosított legyen, hogy a harmadik országbeli hatóságok kérései nyomán az adatok ne sérüljenek; felkéri az eu-LISA-t (a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökséget), hogy 2014 végéig számoljon be a Parlamentnek a működő rendszerek megbízhatóságáról;

| 105. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy lépjen fel nemzetközi szinten – különösen az ENSZ-szel közösen –, és az érdekelt partnerekkel együttműködésben hajtsa végre az internet demokratikus irányítására vonatkozó uniós stratégiát az ICANN és az IANA tevékenységei felett magánszemélyek, vállalatok vagy országok illetéktelen befolyásának megelőzése érdekében, e szervezetekben valamennyi érdekelt fél megfelelő képviseletének biztosításával, mindeközben elkerülve az állami ellenőrzés vagy cenzúra, illetve az internet „balkanizálódásának” és széttöredezésének elősegítését; |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy lépjen fel nemzetközi szinten – különösen az ENSZ-szel közösen –, és az érdekelt partnerekkel együttműködésben hajtsa végre az internet demokratikus irányítására vonatkozó uniós stratégiát az ICANN és az IANA tevékenységei felett magánszemélyek, vállalatok vagy országok illetéktelen befolyásának megelőzése érdekében, e szervezetekben valamennyi érdekelt fél megfelelő képviseletének biztosításával, mindeközben elkerülve az állami ellenőrzés vagy cenzúra, illetve az internet „balkanizálódásának” és széttöredezésének elősegítését;

| 106. | felszólítja az EU-t, hogy töltsön be vezető szerepet az internet felépítésének és irányításának átalakításában, amelynek célja az adatáramlással és -tárolással kapcsolatos kockázatok kezelése, a nagyobb adatminimalizálásra és átláthatóságra, a nyers adatok centralizált tömeges tárolásának visszaszorítására, valamint az internetes forgalom átirányítására vagy az összes internetes forgalom teljes körű, végpontok közötti titkosítására való törekvés, annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a jelenlegi kockázatokat, amelyek az adatforgalom olyan országokon keresztül történő irányításából adódnak, amelyek nem felelnek meg az alapjogok, adatvédelem és a magánélet védelme alapvető normáinak; |
| --- | --- |

106.

felszólítja az EU-t, hogy töltsön be vezető szerepet az internet felépítésének és irányításának átalakításában, amelynek célja az adatáramlással és -tárolással kapcsolatos kockázatok kezelése, a nagyobb adatminimalizálásra és átláthatóságra, a nyers adatok centralizált tömeges tárolásának visszaszorítására, valamint az internetes forgalom átirányítására vagy az összes internetes forgalom teljes körű, végpontok közötti titkosítására való törekvés, annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a jelenlegi kockázatokat, amelyek az adatforgalom olyan országokon keresztül történő irányításából adódnak, amelyek nem felelnek meg az alapjogok, adatvédelem és a magánélet védelme alapvető normáinak;

| 107. | felszólít az alábbiak előmozdítására:






  — | uniós keresőmotorok és uniós közösségi hálózatok, fontos lépésként az EU informatikai függetlenségének megteremtése felé; |
| --- | --- | --- |

107.

felszólít az alábbiak előmozdítására:

—

uniós keresőmotorok és uniós közösségi hálózatok, fontos lépésként az EU informatikai függetlenségének megteremtése felé;

| — | európai informatikai szolgáltatók; |
| --- | --- |

—

európai informatikai szolgáltatók;

| — | a kommunikáció általános titkosítása, ideértve az elektronikus levelezést és az sms-közléseket is; |
| --- | --- |

—

a kommunikáció általános titkosítása, ideértve az elektronikus levelezést és az sms-közléseket is;

| — | az európai informatikai rendszer kulcsfontosságú elemei, például a kliensek, szerverek és operációs rendszerek közötti megoldások, nyílt forráskódú szabványok használata, a hálózatok összekapcsolását szolgáló európai komponensek, például routerek kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

az európai informatikai rendszer kulcsfontosságú elemei, például a kliensek, szerverek és operációs rendszerek közötti megoldások, nyílt forráskódú szabványok használata, a hálózatok összekapcsolását szolgáló európai komponensek, például routerek kifejlesztése;

| 108. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy, a hívásrészletezési adatok (CDR) uniós szintű feldolgozását is magában foglaló uniós útválasztási rendszerre, ami a meglévő internet egy alrendszere lenne, és nem terjedne ki az Unió határain túlra; megjegyzi, hogy minden útválasztási és hívásrészletezési adatot az uniós jogi keretekkel összhangban kell feldolgozni; |
| --- | --- |

108.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy, a hívásrészletezési adatok (CDR) uniós szintű feldolgozását is magában foglaló uniós útválasztási rendszerre, ami a meglévő internet egy alrendszere lenne, és nem terjedne ki az Unió határain túlra; megjegyzi, hogy minden útválasztási és hívásrészletezési adatot az uniós jogi keretekkel összhangban kell feldolgozni;

| 109. | felhívja a tagállamokat, hogy az ENISA-val, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központjával, a CERT-ekkel és a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal és a számítógépes bűnözéssel foglalkozó csoportokkal együttműködésben alakítson ki biztonsági kultúrát, és indítson oktatási és figyelemfelkeltő kampányokat annak érdekében, hogy a polgárok képesek legyenek a tájékozott döntésre a tekintetben, hogy mely személyes adatokat osztanak meg az interneten, és miként védjék azokat megfelelőbb módon, ideértve a titkosítás és a biztonságos számításifelhő-szolgáltatások révén való védelmet, teljes mértékben igénybe véve az egyetemes szolgáltatási irányelvben előírt közérdekű tájékoztatási platformot; |
| --- | --- |

109.

felhívja a tagállamokat, hogy az ENISA-val, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központjával, a CERT-ekkel és a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal és a számítógépes bűnözéssel foglalkozó csoportokkal együttműködésben alakítson ki biztonsági kultúrát, és indítson oktatási és figyelemfelkeltő kampányokat annak érdekében, hogy a polgárok képesek legyenek a tájékozott döntésre a tekintetben, hogy mely személyes adatokat osztanak meg az interneten, és miként védjék azokat megfelelőbb módon, ideértve a titkosítás és a biztonságos számításifelhő-szolgáltatások révén való védelmet, teljes mértékben igénybe véve az egyetemes szolgáltatási irányelvben előírt közérdekű tájékoztatási platformot;

| 110. | felhívja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig tegyen javaslatot olyan jogszabályokra, amelyek a szoftver- és hardvergyártókat arra ösztönzik, hogy termékeikbe kialakításuk és alapértelmezett tulajdonságok révén nagyobb fokú védelmet és adatvédelmet építsenek be többek között azáltal, hogy akadályozzák az indokolatlan és aránytalan tömeges adatgyűjtést, illetve bevezetik a gyártók kijavítatlan ismert biztonsági résekért, hibás vagy nem biztonságos termékekért vagy a jogellenes hozzáférést és adatfeldolgozást lehetővé tevő titkos „hátsó ajtók” beépítéséért való jogi felelősségét; e tekintetben arra kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a számítástechnikai hardverek tanúsítására vagy hitelesítésére szolgáló rendszer kialakításának lehetőségét, amely uniós szintű vizsgálati eljárásokat is magában foglal a termékek integritásának és biztonságának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

110.

felhívja a Bizottságot, hogy 2014 decemberéig tegyen javaslatot olyan jogszabályokra, amelyek a szoftver- és hardvergyártókat arra ösztönzik, hogy termékeikbe kialakításuk és alapértelmezett tulajdonságok révén nagyobb fokú védelmet és adatvédelmet építsenek be többek között azáltal, hogy akadályozzák az indokolatlan és aránytalan tömeges adatgyűjtést, illetve bevezetik a gyártók kijavítatlan ismert biztonsági résekért, hibás vagy nem biztonságos termékekért vagy a jogellenes hozzáférést és adatfeldolgozást lehetővé tevő titkos „hátsó ajtók” beépítéséért való jogi felelősségét; e tekintetben arra kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a számítástechnikai hardverek tanúsítására vagy hitelesítésére szolgáló rendszer kialakításának lehetőségét, amely uniós szintű vizsgálati eljárásokat is magában foglal a termékek integritásának és biztonságának garantálása érdekében;

A bizalom helyreállítása

| 111. | meggyőződése, hogy a vizsgálat – a jogszabály-módosítások szükségszerűségén túl – igazolta, hogy az USA-nak helyre kell állítania a bizalmat uniós partnereivel, mivel elsődlegesen egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek tevékenységei kerültek célkeresztbe; |
| --- | --- |

111.

meggyőződése, hogy a vizsgálat – a jogszabály-módosítások szükségszerűségén túl – igazolta, hogy az USA-nak helyre kell állítania a bizalmat uniós partnereivel, mivel elsődlegesen egyesült államokbeli hírszerző ügynökségek tevékenységei kerültek célkeresztbe;

| 112. | rámutat, hogy a létrejött bizalmi válság kiterjed az alábbiakra:






  — | az Unión belüli együttműködés szellemisége, mivel egyes nemzeti hírszerző ügynökségek veszélyeztethetik az Unió célkitűzéseinek elérését; |
| --- | --- | --- |

112.

rámutat, hogy a létrejött bizalmi válság kiterjed az alábbiakra:

—

az Unión belüli együttműködés szellemisége, mivel egyes nemzeti hírszerző ügynökségek veszélyeztethetik az Unió célkitűzéseinek elérését;

| — | a polgárok, akik ráébredtek, hogy nemcsak harmadik országok és multinacionális vállalatok, de saját kormányaik is kémkedhetnek utánuk; |
| --- | --- |

—

a polgárok, akik ráébredtek, hogy nemcsak harmadik országok és multinacionális vállalatok, de saját kormányaik is kémkedhetnek utánuk;

| — | a digitális társadalomban az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság tisztelete, valamint a demokratikus, igazságügyi és parlamentáris biztosítékok hitelessége és felügyelete; |
| --- | --- |

—

a digitális társadalomban az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság tisztelete, valamint a demokratikus, igazságügyi és parlamentáris biztosítékok hitelessége és felügyelete;

Az Európai Unió és az Egyesült Államok viszonyában

| 113. | emlékeztet az Unió tagállamai és az USA közötti fontos, a demokráciába, a jogállamiságba és az alapjogokba vetett hiten alapuló történelmi és stratégiai partnerségekre; |
| --- | --- |

113.

emlékeztet az Unió tagállamai és az USA közötti fontos, a demokráciába, a jogállamiságba és az alapjogokba vetett hiten alapuló történelmi és stratégiai partnerségekre;

| 114. | meggyőződése, hogy az USA részéről a polgárok tömeges megfigyelése és a politikai vezetők utáni kémkedés komoly károkat okozott az EU és az USA kapcsolataiban, és kedvezőtlen hatást gyakorolt az Unióban működő egyesült államokbeli szervezetekbe vetett bizalomra; ezt tovább súlyosítja az, hogy az uniós polgárokat az USA joga értelmében semmiféle bírósági és közigazgatási jogorvoslat nem illeti meg, különösen a hírszerzési célú megfigyelési tevékenységekkel kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

114.

meggyőződése, hogy az USA részéről a polgárok tömeges megfigyelése és a politikai vezetők utáni kémkedés komoly károkat okozott az EU és az USA kapcsolataiban, és kedvezőtlen hatást gyakorolt az Unióban működő egyesült államokbeli szervezetekbe vetett bizalomra; ezt tovább súlyosítja az, hogy az uniós polgárokat az USA joga értelmében semmiféle bírósági és közigazgatási jogorvoslat nem illeti meg, különösen a hírszerzési célú megfigyelési tevékenységekkel kapcsolatos ügyekben;

| 115. | elismeri – az Unió és az USA előtt álló globális kihívásokra figyelemmel –, hogy a transzatlanti partnerséget tovább kell erősíteni, és hogy létfontosságú a terrorizmusellenes transzatlanti együttműködés folytatódása a jogállamiság valódi közös tiszteletben tartásán és a válogatás nélküli tömeges megfigyelések elutasításán alapuló bizalom új alapjaira építve; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az USA-nak egyértelmű intézkedéseket kell hoznia a bizalom újbóli kiépítésére és a partnerség alapját képező közös alapértékek újbóli hangsúlyozására; |
| --- | --- |

115.

elismeri – az Unió és az USA előtt álló globális kihívásokra figyelemmel –, hogy a transzatlanti partnerséget tovább kell erősíteni, és hogy létfontosságú a terrorizmusellenes transzatlanti együttműködés folytatódása a jogállamiság valódi közös tiszteletben tartásán és a válogatás nélküli tömeges megfigyelések elutasításán alapuló bizalom új alapjaira építve; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az USA-nak egyértelmű intézkedéseket kell hoznia a bizalom újbóli kiépítésére és a partnerség alapját képező közös alapértékek újbóli hangsúlyozására;

| 116. | készen áll az egyesült államokbeli partnerekkel folytatott párbeszédre annak érdekében, hogy a megfigyelés reformjáról és a hírszerzési felügyelet felülvizsgálatáról folyó amerikai nyilvános és kongresszusi vita során garantálják az uniós polgárok és lakosok vagy az uniós jog védelme alatt álló más személyek magánélethez való jogait és más jogait, továbbá az USA bíróságain az azonos tájékoztatási jogot és adatvédelmet, ideértve a bírósági jogorvoslatot is, többek között az adatvédelmi törvény és az elektronikus távközlési adatvédelmi törvény felülvizsgálatán, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) első fakultatív jegyzőkönyvének ratifikálásán keresztül annak érdekében, hogy véget vessenek a jelenlegi megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

116.

készen áll az egyesült államokbeli partnerekkel folytatott párbeszédre annak érdekében, hogy a megfigyelés reformjáról és a hírszerzési felügyelet felülvizsgálatáról folyó amerikai nyilvános és kongresszusi vita során garantálják az uniós polgárok és lakosok vagy az uniós jog védelme alatt álló más személyek magánélethez való jogait és más jogait, továbbá az USA bíróságain az azonos tájékoztatási jogot és adatvédelmet, ideértve a bírósági jogorvoslatot is, többek között az adatvédelmi törvény és az elektronikus távközlési adatvédelmi törvény felülvizsgálatán, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) első fakultatív jegyzőkönyvének ratifikálásán keresztül annak érdekében, hogy véget vessenek a jelenlegi megkülönböztetésnek;

| 117. | ragaszkodik a szükséges reformok elvégzéséhez és az európaiak számára tényleges garanciák nyújtásához annak biztosítására, hogy a külföldi hírszerzési célokat szolgáló megfigyelés és adatfeldolgozás arányos legyen, egyértelműen meghatározott feltételekre korlátozódjon, és a terrorista tevékenységek megalapozott gyanújához és gyanúokhoz kapcsolódjon; hangsúlyozza, hogy ezt a célt átlátható bírósági felügyeletnek kell alávetni; |
| --- | --- |

117.

ragaszkodik a szükséges reformok elvégzéséhez és az európaiak számára tényleges garanciák nyújtásához annak biztosítására, hogy a külföldi hírszerzési célokat szolgáló megfigyelés és adatfeldolgozás arányos legyen, egyértelműen meghatározott feltételekre korlátozódjon, és a terrorista tevékenységek megalapozott gyanújához és gyanúokhoz kapcsolódjon; hangsúlyozza, hogy ezt a célt átlátható bírósági felügyeletnek kell alávetni;

| 118. | megítélése szerint egyértelmű politikai jelzésekre van szükség amerikai partnereink részéről annak demonstrálására, hogy az USA különbséget tesz szövetséges és ellenség között; |
| --- | --- |

118.

megítélése szerint egyértelmű politikai jelzésekre van szükség amerikai partnereink részéről annak demonstrálására, hogy az USA különbséget tesz szövetséges és ellenség között;

| 119. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és az USA kormányzata a bűnüldözési célú adattovábbításról szóló EU–USA keretmegállapodásról folyó tárgyalásokkal összefüggésben rendezze az uniós polgárok tájékoztatáshoz és bírósági jogorvoslathoz való jogát, és e tárgyalásokat – az EU–USA igazságügyi és belügyminiszterek 2013. november 18-i miniszteri találkozóján tett kötelezettségvállalással összhangban – 2014 nyara előtt fejezze be; |
| --- | --- |

119.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és az USA kormányzata a bűnüldözési célú adattovábbításról szóló EU–USA keretmegállapodásról folyó tárgyalásokkal összefüggésben rendezze az uniós polgárok tájékoztatáshoz és bírósági jogorvoslathoz való jogát, és e tárgyalásokat – az EU–USA igazságügyi és belügyminiszterek 2013. november 18-i miniszteri találkozóján tett kötelezettségvállalással összhangban – 2014 nyara előtt fejezze be;

| 120. | szorgalmazza, hogy az USA csatlakozzon az Európa Tanács személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményéhez (108. egyezmény), ahogy csatlakozott a számítógépes bűnözésről szóló 2001. évi egyezményhez, ezzel erősítve a transzatlanti szövetségesek közötti közös jogalapot; |
| --- | --- |

120.

szorgalmazza, hogy az USA csatlakozzon az Európa Tanács személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményéhez (108. egyezmény), ahogy csatlakozott a számítógépes bűnözésről szóló 2001. évi egyezményhez, ezzel erősítve a transzatlanti szövetségesek közötti közös jogalapot;

| 121. | felhívja az uniós intézményeket, hogy tárják fel az USA-val egy olyan magatartási kódex létrehozásának lehetőségét, amely garantálná, hogy uniós intézmények és létesítmények ellen ne folyjon egyesült államokbeli kémtevékenység; |
| --- | --- |

121.

felhívja az uniós intézményeket, hogy tárják fel az USA-val egy olyan magatartási kódex létrehozásának lehetőségét, amely garantálná, hogy uniós intézmények és létesítmények ellen ne folyjon egyesült államokbeli kémtevékenység;

Az Európai Unión belül

| 122. | egyben meggyőződése, hogy az uniós tagállamok részvétele és tevékenységei bizalomvesztéshez vezettek egyebek mellett a tagállamok között, valamint a polgárok és saját nemzeti hatóságaik között; véleménye szerint csak a megfigyelés célját és eszközeit illető teljes átláthatósággal, nyilvános vitával és végső soron a jogszabályok felülvizsgálatával – amelynek része a tömeges megfigyelési tevékenységek felszámolása, valamint a bírósági és parlamenti felügyelet megerősítése –, lesz lehetséges az elveszett bizalom helyreállítása; újra felhívja a figyelmet az átfogó uniós biztonsági politikák kidolgozásának nehézségeire, miközben tömeges megfigyelési tevékenységek zajlanak, és hangsúlyozza, hogy a lojális együttműködés uniós elve megköveteli azt, hogy a tagállamok tartózkodjanak a többi tagállam területén végzett hírszerzési tevékenységektől; |
| --- | --- |

122.

egyben meggyőződése, hogy az uniós tagállamok részvétele és tevékenységei bizalomvesztéshez vezettek egyebek mellett a tagállamok között, valamint a polgárok és saját nemzeti hatóságaik között; véleménye szerint csak a megfigyelés célját és eszközeit illető teljes átláthatósággal, nyilvános vitával és végső soron a jogszabályok felülvizsgálatával – amelynek része a tömeges megfigyelési tevékenységek felszámolása, valamint a bírósági és parlamenti felügyelet megerősítése –, lesz lehetséges az elveszett bizalom helyreállítása; újra felhívja a figyelmet az átfogó uniós biztonsági politikák kidolgozásának nehézségeire, miközben tömeges megfigyelési tevékenységek zajlanak, és hangsúlyozza, hogy a lojális együttműködés uniós elve megköveteli azt, hogy a tagállamok tartózkodjanak a többi tagállam területén végzett hírszerzési tevékenységektől;

| 123. | megjegyzi, hogy egyes tagállamok kétoldalú kommunikációt folytatnak az USA hatóságaival a kémkedéssel kapcsolatos állításokról, és hogy némelyikük megkötött (az Egyesült Királyság) vagy megkötni tervez (Németország, Franciaország) ún. kémkedésellenes megállapodásokat; hangsúlyozza, hogy ezeknek a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az Unió egészének érdekeit; véleménye szerint az ilyen kétoldalú megállapodások kontraproduktívak és nem játszanak fontos szerepet, mivel ez a probléma európai szintű megközelítést tesz szükségessé; kéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet azokról a fejleményekről, amelyeket a tagállamok az uniós szintű, kölcsönös kémkedésellenes megállapodás tekintetében elértek; |
| --- | --- |

123.

megjegyzi, hogy egyes tagállamok kétoldalú kommunikációt folytatnak az USA hatóságaival a kémkedéssel kapcsolatos állításokról, és hogy némelyikük megkötött (az Egyesült Királyság) vagy megkötni tervez (Németország, Franciaország) ún. kémkedésellenes megállapodásokat; hangsúlyozza, hogy ezeknek a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az Unió egészének érdekeit; véleménye szerint az ilyen kétoldalú megállapodások kontraproduktívak és nem játszanak fontos szerepet, mivel ez a probléma európai szintű megközelítést tesz szükségessé; kéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet azokról a fejleményekről, amelyeket a tagállamok az uniós szintű, kölcsönös kémkedésellenes megállapodás tekintetében elértek;

| 124. | megítélése szerint ezek a megállapodások nem ütközhetnek az uniós szerződésekbe, különösen a(z EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése szerinti) lojális együttműködés elvébe, illetve nem gyengíthetik az uniós politikákat általánosságban, illetve konkrétan a belső piacot, a tisztességes versenyt, valamint a gazdasági, ipari és társadalmi fejlődést; úgy határoz, hogy minden ilyen megállapodás esetében megvizsgálja annak az európai joggal való összeegyeztethetőségét, valamint fenntartja a jogot a Szerződés szerinti eljárások igénybevételére, amennyiben ezek a megállapodások az uniós kohézióba vagy az Unió alapját képező alapvető elvekbe ütköznek; |
| --- | --- |

124.

megítélése szerint ezek a megállapodások nem ütközhetnek az uniós szerződésekbe, különösen a(z EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése szerinti) lojális együttműködés elvébe, illetve nem gyengíthetik az uniós politikákat általánosságban, illetve konkrétan a belső piacot, a tisztességes versenyt, valamint a gazdasági, ipari és társadalmi fejlődést; úgy határoz, hogy minden ilyen megállapodás esetében megvizsgálja annak az európai joggal való összeegyeztethetőségét, valamint fenntartja a jogot a Szerződés szerinti eljárások igénybevételére, amennyiben ezek a megállapodások az uniós kohézióba vagy az Unió alapját képező alapvető elvekbe ütköznek;

| 125. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a jobb együttműködés biztosításáért, szem előtt tartva a kémtevékenységekkel szembeni biztosítékok nyújtását a megfelelő uniós testületekkel és ügynökségekkel együttműködve az uniós polgárok és intézmények, az európai vállalatok, az uniós ipar, valamint informatikai infrastruktúrák és hálózatok, továbbá az európai kutatás érdekében; úgy véli, hogy a hatékony információcserének alapfeltétele az uniós érdekelt felek tevékeny részvétele; rámutat, hogy a biztonsági fenyegetések nemzetközi jellege erősödött, még szétszórtabbá és összetettebbé váltak, így fokozott európai együttműködést tesznek szükségessé; úgy véli, hogy Szerződéseknek jobban tükrözniük kellene a kialakult helyzetet, és ezért a Szerződések felülvizsgálatát kéri a tagállamok és az Unió közötti lojális együttműködés fogalmának erősítése érdekében, tekintettel a biztonság térsége megteremtésére irányuló célra, valamint az Unión belül a tagállamok közötti kölcsönös kémtevékenységek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

125.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a jobb együttműködés biztosításáért, szem előtt tartva a kémtevékenységekkel szembeni biztosítékok nyújtását a megfelelő uniós testületekkel és ügynökségekkel együttműködve az uniós polgárok és intézmények, az európai vállalatok, az uniós ipar, valamint informatikai infrastruktúrák és hálózatok, továbbá az európai kutatás érdekében; úgy véli, hogy a hatékony információcserének alapfeltétele az uniós érdekelt felek tevékeny részvétele; rámutat, hogy a biztonsági fenyegetések nemzetközi jellege erősödött, még szétszórtabbá és összetettebbé váltak, így fokozott európai együttműködést tesznek szükségessé; úgy véli, hogy Szerződéseknek jobban tükrözniük kellene a kialakult helyzetet, és ezért a Szerződések felülvizsgálatát kéri a tagállamok és az Unió közötti lojális együttműködés fogalmának erősítése érdekében, tekintettel a biztonság térsége megteremtésére irányuló célra, valamint az Unión belül a tagállamok közötti kölcsönös kémtevékenységek megelőzése érdekében;

| 126. | feltétlenül szükségesnek tartja, hogy minden fontos uniós intézmény és uniós küldöttség lehallgatásbiztos kommunikációs rendszerekkel (elektronikus levelezés és távközlés, ideértve a vezetékes és mobiltelefonokat is), valamint lehallgatásbiztos tárgyalókkal rendelkezzen; ezért egy titkosított belső uniós elektronikus levelezőrendszer kialakítását szorgalmazza; |
| --- | --- |

126.

feltétlenül szükségesnek tartja, hogy minden fontos uniós intézmény és uniós küldöttség lehallgatásbiztos kommunikációs rendszerekkel (elektronikus levelezés és távközlés, ideértve a vezetékes és mobiltelefonokat is), valamint lehallgatásbiztos tárgyalókkal rendelkezzen; ezért egy titkosított belső uniós elektronikus levelezőrendszer kialakítását szorgalmazza;

| 127. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül hagyják jóvá az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, az Európai Parlament Parlament által 2012. május 23-án elfogadott rendeletjavaslatot, amelynek benyújtására az EUMSZ 226. cikke alapján került sor; a Szerződés felülvizsgálatát kéri annak érdekében, hogy az ilyen vizsgálati hatásköröket korlátozások és kivételek nélkül terjesszék ki az uniós hatáskör vagy fellépés minden területére, továbbá hogy a Szerződés tartalmazza az eskü alatti kihallgatás lehetőségét; |
| --- | --- |

127.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül hagyják jóvá az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, az Európai Parlament Parlament által 2012. május 23-án elfogadott rendeletjavaslatot, amelynek benyújtására az EUMSZ 226. cikke alapján került sor; a Szerződés felülvizsgálatát kéri annak érdekében, hogy az ilyen vizsgálati hatásköröket korlátozások és kivételek nélkül terjesszék ki az uniós hatáskör vagy fellépés minden területére, továbbá hogy a Szerződés tartalmazza az eskü alatti kihallgatás lehetőségét;

Nemzetközi szinten

| 128. | felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 januárjáig terjesszen be uniós stratégiát az internet demokratikus irányításáról; |
| --- | --- |

128.

felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 januárjáig terjesszen be uniós stratégiát az internet demokratikus irányításáról;

| 129. | felhívja a tagállamokat, hogy kövessék az adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó biztosok 35. nemzetközi konferenciájának felhívását, hogy „támogassák az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 17. cikkéhez kiegészítő jegyzőkönyv elfogadását, amelynek a nemzetközi konferencia által kialakított és jóváhagyott normákon és az Emberi Jogi Bizottság által az Egyezségokmányhoz fűzött 16. sz. általános megjegyzésen kell alapulniuk annak érdekében, hogy a jogállamisággal összhangban létrejöjjenek az adatvédelem és a magánélet védelme globálisan irányadó normái”; felszólítja a tagállamokat, hogy ennek keretében egyúttal szorgalmazzák egy olyan nemzetközi ENSZ-ügynökség létrehozását, amelynek feladata különösen a megjelenő megfigyelési eszközök nyomon követése, valamint használatuk szabályozása és kivizsgálása; felkéri a főképviselőt/a Bizottság alelnökét és az Európai Külügyi Szolgálatot kezdeményező hozzáállás tanúsítására; |
| --- | --- |

129.

felhívja a tagállamokat, hogy kövessék az adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó biztosok 35. nemzetközi konferenciájának felhívását, hogy „támogassák az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 17. cikkéhez kiegészítő jegyzőkönyv elfogadását, amelynek a nemzetközi konferencia által kialakított és jóváhagyott normákon és az Emberi Jogi Bizottság által az Egyezségokmányhoz fűzött 16. sz. általános megjegyzésen kell alapulniuk annak érdekében, hogy a jogállamisággal összhangban létrejöjjenek az adatvédelem és a magánélet védelme globálisan irányadó normái”; felszólítja a tagállamokat, hogy ennek keretében egyúttal szorgalmazzák egy olyan nemzetközi ENSZ-ügynökség létrehozását, amelynek feladata különösen a megjelenő megfigyelési eszközök nyomon követése, valamint használatuk szabályozása és kivizsgálása; felkéri a főképviselőt/a Bizottság alelnökét és az Európai Külügyi Szolgálatot kezdeményező hozzáállás tanúsítására;

| 130. | felhívja a tagállamokat, hogy az ENSZ-en belül következetes és erőteljes stratégiát dolgozzanak ki, támogatva különösen a Brazília és Németország által kezdeményezett, a „Magánélethez való jog a digitális érában” című, az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottsága (Emberi Jogi Bizottság) által 2013. november 27-én elfogadott határozatot, valamint további intézkedéseket hozva a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogok nemzetközi szintű védelmére, egyúttal elkerülve az állami ellenőrzést, vagy cenzúrát, vagy az internet széttöredezését, ideértve a tömeges megfigyelési tevékenységeket tiltó nemzetközi szerződés és az annak felügyeletét ellátó ügynökség kezdeményezését; |
| --- | --- |

130.

felhívja a tagállamokat, hogy az ENSZ-en belül következetes és erőteljes stratégiát dolgozzanak ki, támogatva különösen a Brazília és Németország által kezdeményezett, a „Magánélethez való jog a digitális érában” című, az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottsága (Emberi Jogi Bizottság) által 2013. november 27-én elfogadott határozatot, valamint további intézkedéseket hozva a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogok nemzetközi szintű védelmére, egyúttal elkerülve az állami ellenőrzést, vagy cenzúrát, vagy az internet széttöredezését, ideértve a tömeges megfigyelési tevékenységeket tiltó nemzetközi szerződés és az annak felügyeletét ellátó ügynökség kezdeményezését;

Prioritási terv: Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban

| 131. | úgy határoz, hogy a következő jogalkotási ciklusra szóló prioritási tervként benyújtja az uniós polgároknak, intézményeknek és tagállamoknak a fent említett ajánlásokat; az EUMSZ 265. cikkével összhangban felszólítja a Bizottságot és az ezen állásfoglalásban említett többi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy tegyenek eleget az ezen állásfoglalásban kifejtett ajánlásoknak és felhívásoknak; |
| --- | --- |

131.

úgy határoz, hogy a következő jogalkotási ciklusra szóló prioritási tervként benyújtja az uniós polgároknak, intézményeknek és tagállamoknak a fent említett ajánlásokat; az EUMSZ 265. cikkével összhangban felszólítja a Bizottságot és az ezen állásfoglalásban említett többi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy tegyenek eleget az ezen állásfoglalásban kifejtett ajánlásoknak és felhívásoknak;

| 132. | úgy határoz, hogy az alábbi 8 fellépéssel elindítja az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezést, amelynek végrehajtását felügyeli:






  — | 1. fellépés: Az adatvédelmi intézkedéscsomag elfogadása 2014-ben; |
| --- | --- | --- |

132.

úgy határoz, hogy az alábbi 8 fellépéssel elindítja az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezést, amelynek végrehajtását felügyeli:

—

1. fellépés: Az adatvédelmi intézkedéscsomag elfogadása 2014-ben;

| — | 2. fellépés: A polgároknak a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogát garantáló, valamint az uniós polgárok számára többek között az EU-ból az USA-ba bűnüldözési célokból történő adattovábbítás esetére megfelelő jogorvoslati mechanizmust biztosító EU–USA keretmegállapodás megkötése; |
| --- | --- |

—

2. fellépés: A polgároknak a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogát garantáló, valamint az uniós polgárok számára többek között az EU-ból az USA-ba bűnüldözési célokból történő adattovábbítás esetére megfelelő jogorvoslati mechanizmust biztosító EU–USA keretmegállapodás megkötése;

| — | 3. fellépés: A teljes felülvizsgálat elvégzéséig és a jelenlegi joghézagok megszüntetéséig a „védett adatkikötő” felfüggesztése, biztosítva, hogy a személyes adatok Unióból az USA-ba történő kereskedelmi célú továbbítása a legmagasabb szintű uniós normáknak megfelelően történjen; |
| --- | --- |

—

3. fellépés: A teljes felülvizsgálat elvégzéséig és a jelenlegi joghézagok megszüntetéséig a „védett adatkikötő” felfüggesztése, biztosítva, hogy a személyes adatok Unióból az USA-ba történő kereskedelmi célú továbbítása a legmagasabb szintű uniós normáknak megfelelően történjen;

| — | 4. fellépés: A TFTP-megállapodás felfüggesztése (i) a keretmegállapodásra vonatkozó tárgyalások befejezéséig; (ii) az uniós elemzés alapján lefolytatott alapos vizsgálat elvégzéséig és a Parlament 2013. október 23-i állásfoglalásában felvetett összes aggály megnyugtató rendezéséig; |
| --- | --- |

—

4. fellépés: A TFTP-megállapodás felfüggesztése (i) a keretmegállapodásra vonatkozó tárgyalások befejezéséig; (ii) az uniós elemzés alapján lefolytatott alapos vizsgálat elvégzéséig és a Parlament 2013. október 23-i állásfoglalásában felvetett összes aggály megnyugtató rendezéséig;

| — | 5. fellépés: A személyes adatokat érintő bármiféle megállapodás, mechanizmus vagy harmadik országokkal folytatott információcsere értékelése annak biztosítása érdekében, hogy a megfigyelési tevékenységek révén ne sértsék meg a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jogot, továbbá a szükséges nyomonkövetési intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

—

5. fellépés: A személyes adatokat érintő bármiféle megállapodás, mechanizmus vagy harmadik országokkal folytatott információcsere értékelése annak biztosítása érdekében, hogy a megfigyelési tevékenységek révén ne sértsék meg a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jogot, továbbá a szükséges nyomonkövetési intézkedések meghozatala;

| — | 6. fellépés: A jogállamiság és az uniós polgárok alapvető jogainak védelme (többek között a sajtószabadságra irányuló fenyegetésektől), a nyilvánosság pártatlan tájékoztatáshoz való jogának és a szakmai titoktartás védelme (ideértve az ügyvédi titoktartást), valamint a visszaélést jelentő személyek fokozott védelme; |
| --- | --- |

—

6. fellépés: A jogállamiság és az uniós polgárok alapvető jogainak védelme (többek között a sajtószabadságra irányuló fenyegetésektől), a nyilvánosság pártatlan tájékoztatáshoz való jogának és a szakmai titoktartás védelme (ideértve az ügyvédi titoktartást), valamint a visszaélést jelentő személyek fokozott védelme;

| — | 7. fellépés: Az európai informatikai függetlenségi stratégia kidolgozása („új digitális megállapodás”, ideértve a megfelelő források elkülönítését nemzeti és uniós szinten) annak érdekében, hogy fellendüljön a számítástechnikai ágazat és az európai vállalatok kihasználhassák az uniós adatvédelemből adódó versenyelőnyt; |
| --- | --- |

—

7. fellépés: Az európai informatikai függetlenségi stratégia kidolgozása („új digitális megállapodás”, ideértve a megfelelő források elkülönítését nemzeti és uniós szinten) annak érdekében, hogy fellendüljön a számítástechnikai ágazat és az európai vállalatok kihasználhassák az uniós adatvédelemből adódó versenyelőnyt;

| — | 8. fellépés: Annak biztosítása, hogy az Unió úttörő szerepet játsszon az internet demokratikus és semleges igazgatásának előmozdítása terén; |
| --- | --- |

—

8. fellépés: Annak biztosítása, hogy az Unió úttörő szerepet játsszon az internet demokratikus és semleges igazgatásának előmozdítása terén;

| 133. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezés támogatására; vállalja, hogy az uniós polgárok jogainak hirdetőjeként jár el, a végrehajtás nyomon követésének alábbi menetrendjét követve:






  — | 2014. április – 2015. május: A LIBE vizsgálócsoport mintájára ellenőrző csoport felállítása, amely a vizsgálati felhatalmazással kapcsolatos, újonnan napvilágot látott fejlemények nyomon követéséért és ezen állásfoglalás végrehajtásának ellenőrzéséért felelős; |
| --- | --- | --- |

133.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezés támogatására; vállalja, hogy az uniós polgárok jogainak hirdetőjeként jár el, a végrehajtás nyomon követésének alábbi menetrendjét követve:

—

2014. április – 2015. május: A LIBE vizsgálócsoport mintájára ellenőrző csoport felállítása, amely a vizsgálati felhatalmazással kapcsolatos, újonnan napvilágot látott fejlemények nyomon követéséért és ezen állásfoglalás végrehajtásának ellenőrzéséért felelős;

| — | 2014. júliustól: Állandó adattovábbítás- és jogorvoslat-felügyeleti mechanizmus létrehozása az illetékes bizottságon belül. |
| --- | --- |

—

2014. júliustól: Állandó adattovábbítás- és jogorvoslat-felügyeleti mechanizmus létrehozása az illetékes bizottságon belül.

| — | 2014 tavasza: Az Európai Tanács hivatalos felszólítása arra, hogy az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezést foglalják bele az EUMSZ 68. cikke értelmében elfogadandó iránymutatásokba. |
| --- | --- |

—

2014 tavasza: Az Európai Tanács hivatalos felszólítása arra, hogy az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezést foglalják bele az EUMSZ 68. cikke értelmében elfogadandó iránymutatásokba.

| — | 2014 ősze: Arra irányuló kötelezettségvállalás, hogy az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezés és a kapcsolódó ajánlások kulcskritériumot képeznek a következő Bizottság jóváhagyása tekintetében; |
| --- | --- |

—

2014 ősze: Arra irányuló kötelezettségvállalás, hogy az „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korban” című kezdeményezés és a kapcsolódó ajánlások kulcskritériumot képeznek a következő Bizottság jóváhagyása tekintetében;

| — | 2014: Az informatikai ágazathoz kapcsolódó különféle területek (ideértve a matematikát, a kriptográfiát és az adatvédelmet fokozó technológiákat) magas szintű európai szakértőit egy asztalhoz ültető konferencia, amely elősegíti a következő jogalkotási ciklusra szóló uniós informatikai stratégia kidolgozását; |
| --- | --- |

—

2014: Az informatikai ágazathoz kapcsolódó különféle területek (ideértve a matematikát, a kriptográfiát és az adatvédelmet fokozó technológiákat) magas szintű európai szakértőit egy asztalhoz ültető konferencia, amely elősegíti a következő jogalkotási ciklusra szóló uniós informatikai stratégia kidolgozását;

| — | 2014-2015: Rendszeresen ülésező bizalmi, adatvédelmi és polgárjogi csoport létrehozása az Európai Parlament és az Egyesült Államok Kongresszusa, valamint más elkötelezett harmadik országok (például Brazília) parlamentjei között; |
| --- | --- |

—

2014-2015: Rendszeresen ülésező bizalmi, adatvédelmi és polgárjogi csoport létrehozása az Európai Parlament és az Egyesült Államok Kongresszusa, valamint más elkötelezett harmadik országok (például Brazília) parlamentjei között;

| — | 2014-2015: Konferencia az európai nemzeti parlamentek hírszerzést felügyelő testületeivel; |
| --- | --- |

—

2014-2015: Konferencia az európai nemzeti parlamentek hírszerzést felügyelő testületeivel;

o

o o

| 134. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak, az európai adatvédelmi biztosnak, az eu-LISA-nak, az ENISA-nak, az Alapjogi Ügynökségnek, a 29. cikk szerinti munkacsoportnak, az Európa Tanácsnak, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának, az USA kormányának, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének, és az Egyesült Nemzetek főtitkárának. |
| --- | --- |

134.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak, az európai adatvédelmi biztosnak, az eu-LISA-nak, az ENISA-nak, az Alapjogi Ügynökségnek, a 29. cikk szerinti munkacsoportnak, az Európa Tanácsnak, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának, az USA kormányának, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének, és az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

| 135. | utasítja Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy ezen állásfoglalás elfogadása után egy évvel a Parlament plenáris ülésén foglalkozzon ezzel az üggyel; alapvető fontosságúnak tartja megvizsgálni, hogy a Parlament által elfogadott ajánlásokat milyen mértékben valósították meg, illetve elemezni azokat az eseteket, amikor nem követték ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

135.

utasítja Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy ezen állásfoglalás elfogadása után egy évvel a Parlament plenáris ülésén foglalkozzon ezzel az üggyel; alapvető fontosságúnak tartja megvizsgálni, hogy a Parlament által elfogadott ajánlásokat milyen mértékben valósították meg, illetve elemezni azokat az eseteket, amikor nem követték ezeket az ajánlásokat;

---

(1)  http://www.un.org/en/documents/udhr/.

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G10/134/10/PDF/G1013410.pdf?OpenElement.

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session23/A.HRC.23.40_EN.pdf

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2007)016.aspx.

(5)  Az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége és a francia emberi és állampolgári jogvédő szövetség kontra X; párizsi fellebbviteli bíróság.

(6)  A Privacy International és a Liberty által indított ügyek a nyomozati szervekkel foglalkozó bíróságon (Investigatory Powers Tribunal).

(7)  A 34. cikk alapján benyújtott közös kereset: Big Brother Watch, Open Rights Group, English Pen, Dr Constanze Kurz (felperes) kontra Egyesült Királyság (alperes).

(8)  HL C 197., 2000.7.12., 1. o.

(9)  HL C 121., 2001.4.24., 152. o.

(10)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2000/wp32en.pdf.

(11)  HL L 204., 2007.8.4., 18. o.

(12)  HL L 215., 2012.8.11., 5. o.

(13)  SEC(2013)0630, 2013.11.27.

(14)  Cruz Villalón főtanácsnok 2013. december 12-i véleménye a C-293/12. sz. ügyben.

(15)  HL L 195., 2010.7.27., 3. o.

(16)  HL L 181., 2003.7.19., 34. o.

(17)  HL L 309., 1996.11.29., 1. o.

(18)  16987/2013. számú tanácsi dokumentum.

(19)  HL C 72. E, 2002.3.21., 221. o.

(20)  HL C 16. E, 2004.1.22., 88. o.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0203.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0322.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(24)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0449.

(25)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0535.

(26)  HL C 353. E, 2013.12.3., 156. o.

(27)  Klayman és társai kontra Obama és társai, 13-0851. sz. polgári per, 2013. december 16.

(28)  ACLU kontra NSA, 06-CV-10204. sz. ügy, 2006. augusztus 17.

(29)  http://consortiumnews.com/2014/01/07/nsa-insiders-reveal-what-went-wrong.

(30)  A C-155/79. sz. AM & S Europe Limited kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott, 1982. május 18-i ítélet.

(31)  Lásd mindenekelőtt a C-6/90. és a C-9/90. sz., Francovich és társai kontra Olaszország egyesített ügyekben 1991. november 19-én hozott ítéletet.

(32)  HL L 28., 2013.1.30., 12. o.

(33)  HL L 2., 2002.1.4., 13. o.

(34)  A levélben foglaltak szerint „az Egyesült Államok kormánya pénzügyi információkat kutat fel és szerez ... [amelyeket] szabályozási, bűnüldözési, diplomáciai és hírszerzési csatornák útján, valamint külföldi partnerekkel folytatott információcsere útján gyűjt”, továbbá „az Egyesült Államok kormánya a TFTP-t a más forrásokból nem megszerezhető SWIFT-adatok megszerzésére alkalmazza”.

(35)  http://www.privacycommission.be/fr/news/les-instances-europ%C3%A9ennes-charg%C3%A9es-de-contr%C3%B4ler-le-respect-de-la-vie-priv%C3%A9e-examinent-la.

(36)  HL L 181., 2003.7.19., 25. o.

(37)  COM(2012)0011, 2012.1.25.

(38)  COM(2012)0010, 2012.1.25.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/13/st00/st00169.hu13.pdf.

(40)  1 BvR 518/02, 2006. április 4.

(41)  A C-300/11. sz. ZZ kontra Secretary of State for the Home Department ügyben hozott, 2013. június 4-i ítélet.

(42)  A „9 szem” program az Egyesült Államokat, az Egyesült Királyságot, Kanadát, Ausztráliát, Új-Zélandot, Dániát, Franciaországot, Norvégiát és Hollandiát foglalja magában; a „14 szem” program résztvevői az előbbi országok, továbbá Németország, Belgium, Olaszország, Spanyolország és Svédország.

(43)  The Global Principles on National Security and the Right to Information (A nemzetbiztonság globális elvei és az információhoz való jog), 2013. június.

(44)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0121).

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/136 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/136

---

P7_TA(2014)0231

Az igazságszolgáltatás értékelése büntetőjogi és jogállamisággal kapcsolatos szempontok alapján

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az igazságügynek a büntető igazságszolgáltatással és a jogállamisággal összefüggésben történő értékeléséről (2014/2006(INI))

(2017/C 378/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 70., 85, 258., 259. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 70., 85, 258., 259. és 260. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkére,

| — | tekintettel „Az EU igazságügyi eredménytáblája – A hatékony igazságszolgáltatás és a növekedés előmozdításának eszköze” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU igazságügyi eredménytáblája – A hatékony igazságszolgáltatás és a növekedés előmozdításának eszköze” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0160),

| — | tekintettel Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminisztereinek 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, José Manuel Barrosóhoz intézett levelére, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

—

tekintettel Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminisztereinek 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, José Manuel Barrosóhoz intézett levelére, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását,

| — | tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra,

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló bizottsági javaslatra (COM(2013)0534), amely foglalkozik az EU büntető igazságszolgáltatási térsége létrehozásának szükségességével; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló bizottsági javaslatra (COM(2013)0534), amely foglalkozik az EU büntető igazságszolgáltatási térsége létrehozásának szükségességével;

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének tevékenységére, éves jelentéseire és tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének tevékenységére, éves jelentéseire és tanulmányaira,

| — | tekintettel a Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) tevékenységére és jelentéseire, különösen a jogállamiságról szóló jelentésére (CDL-AD(2011)003rev), az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségéről szóló jelentésére (Első rész: A bírák függetlensége; (CDL-AD(2010)004), és az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségével (Második rész: Az ügyészség; CDL-AD(2010)040) összefüggő európai standardokról szóló jelentésére;, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) tevékenységére és jelentéseire, különösen a jogállamiságról szóló jelentésére (CDL-AD(2011)003rev), az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségéről szóló jelentésére (Első rész: A bírák függetlensége; (CDL-AD(2010)004), és az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségével (Második rész: Az ügyészség; CDL-AD(2010)040) összefüggő európai standardokról szóló jelentésére;,

| — | tekintettel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel a Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság felülvizsgált alapokmányára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság felülvizsgált alapokmányára;

| — | tekintettel a „2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800),

| — | tekintettel az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) tevékenységére és jelentéseire, különösen az európai igazságügyi rendszerekről szóló, 2012-es értékelő jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) tevékenységére és jelentéseire, különösen az európai igazságügyi rendszerekről szóló, 2012-es értékelő jelentésére;

| — | tekintettel az alapvető jogok uniós normáinak és gyakorlatainak helyzetéről szóló állásfoglalására, valamint a jogállamiság és az igazságszolgáltatás területén (beleértve a korrupciót és az európai elfogatóparancsot) megfogalmazott valamennyi állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogok uniós normáinak és gyakorlatainak helyzetéről szóló állásfoglalására, valamint a jogállamiság és az igazságszolgáltatás területén (beleértve a korrupciót és az európai elfogatóparancsot) megfogalmazott valamennyi állásfoglalására (1);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0122/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0122/2014),

| A. | mivel az értékelés a büntető igazságszolgáltatás terén megerősíti a kölcsönös bizalmat, és mivel a kölcsönös elismerési eszközök hatékony alkalmazásának a kölcsönös bizalom az alapja; mivel a Stockholmi Program szerint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az integráció egyik legfőbb eszköze az értékelés; |
| --- | --- |

A.

mivel az értékelés a büntető igazságszolgáltatás terén megerősíti a kölcsönös bizalmat, és mivel a kölcsönös elismerési eszközök hatékony alkalmazásának a kölcsönös bizalom az alapja; mivel a Stockholmi Program szerint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az integráció egyik legfőbb eszköze az értékelés;

| B. | mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül a szerződések biztosítják a szükséges alapot a politikák értékelésére, valamint biztosítják az alapvető uniós értékek (többek között a jogállamiság) tiszteletben tartását; mivel az új uniós éves gazdaságpolitikai koordinációs ciklus, az európai szemeszter kerete szerint az igazságszolgáltatási rendszerek minősége, függetlensége és hatékonysága a prioritások közé tartozik, |
| --- | --- |

B.

mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül a szerződések biztosítják a szükséges alapot a politikák értékelésére, valamint biztosítják az alapvető uniós értékek (többek között a jogállamiság) tiszteletben tartását; mivel az új uniós éves gazdaságpolitikai koordinációs ciklus, az európai szemeszter kerete szerint az igazságszolgáltatási rendszerek minősége, függetlensége és hatékonysága a prioritások közé tartozik,

| C. | mivel az igazságügyi eredménytáblával jelenleg az európai gazdasági szemeszter összefüggésében foglalkoznak, ezáltal túl nagy hangsúlyt helyezve az igazságszolgáltatás gazdasági értékére; mivel az igazságszolgáltatás önmagában érték, és mindenki számára elérhetőnek kell lennie, a gazdasági érdekektől függetlenül; |
| --- | --- |

C.

mivel az igazságügyi eredménytáblával jelenleg az európai gazdasági szemeszter összefüggésében foglalkoznak, ezáltal túl nagy hangsúlyt helyezve az igazságszolgáltatás gazdasági értékére; mivel az igazságszolgáltatás önmagában érték, és mindenki számára elérhetőnek kell lennie, a gazdasági érdekektől függetlenül;

| D. | mivel a nemzeti hatóságok közötti együttműködésre és a büntetőjogi uniós jogszabályok közös értelmezésére van szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzeti hatóságok közötti együttműködésre és a büntetőjogi uniós jogszabályok közös értelmezésére van szükség;

| E. | mivel a 2013. évi igazságügyi eredménytáblán kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatás szerepel, azonban magában kellene foglalnia a büntető igazságszolgáltatást is, mivel a büntető igazságszolgáltatás működése és feddhetetlensége fontos következményekkel jár az alapvető jogokra nézve, továbbá szorosan kapcsolódik a jogállamisághoz; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2013. évi igazságügyi eredménytáblán kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatás szerepel, azonban magában kellene foglalnia a büntető igazságszolgáltatást is, mivel a büntető igazságszolgáltatás működése és feddhetetlensége fontos következményekkel jár az alapvető jogokra nézve, továbbá szorosan kapcsolódik a jogállamisághoz;

| F. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége a 2012. évi éves jelentésének „a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jogról” szóló fejezetében aggodalmát fejezte ki bizonyos tagállamokra vonatkozóan a jogállamiság helyzete, és különösen a bírói függetlenség miatt, valamint ezzel kapcsolatban az igazságszolgáltatáshoz való alapvető jog miatt, amelyre komoly hatással volt a pénzügyi válság; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége a 2012. évi éves jelentésének „a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jogról” szóló fejezetében aggodalmát fejezte ki bizonyos tagállamokra vonatkozóan a jogállamiság helyzete, és különösen a bírói függetlenség miatt, valamint ezzel kapcsolatban az igazságszolgáltatáshoz való alapvető jog miatt, amelyre komoly hatással volt a pénzügyi válság;

| G. | mivel továbbra is a bírósági eljárások túl hosszú időtartama az az első ok, ami miatt az Emberi Jogok Európai Bírósága kifogást emel az uniós tagállamokkal szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel továbbra is a bírósági eljárások túl hosszú időtartama az az első ok, ami miatt az Emberi Jogok Európai Bírósága kifogást emel az uniós tagállamokkal szemben;

| H. | mivel az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) 2002-es létrejötte óta közvetlen tapasztalatra tett szert a különböző nemzeti igazságügyi rendszerek elemzése terén, és példátlan méretű, hozzáadott értéket tartalmazó tudásalapot hozott létre, amellyel támogatja a tagállamok által az igazságszolgáltatási rendszereik értékelésének és működésének javítása érdekében tett erőfeszítéseket; mivel az értékelési rendszere, amely most elérte az ötödik fordulót, az igazságszolgáltatás minden területére kiterjed, és az elemzést különböző szempontokat (például a demográfiai és gazdasági adatokat, a tisztességes eljárást, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, a bírák, ügyészek és ügyvédek előmenetelét) figyelembe véve végzik el; |
| --- | --- |

H.

mivel az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) 2002-es létrejötte óta közvetlen tapasztalatra tett szert a különböző nemzeti igazságügyi rendszerek elemzése terén, és példátlan méretű, hozzáadott értéket tartalmazó tudásalapot hozott létre, amellyel támogatja a tagállamok által az igazságszolgáltatási rendszereik értékelésének és működésének javítása érdekében tett erőfeszítéseket; mivel az értékelési rendszere, amely most elérte az ötödik fordulót, az igazságszolgáltatás minden területére kiterjed, és az elemzést különböző szempontokat (például a demográfiai és gazdasági adatokat, a tisztességes eljárást, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, a bírák, ügyészek és ügyvédek előmenetelét) figyelembe véve végzik el;

| I. | mivel a Velencei Bizottságnak a jogállamiságról szóló legutóbbi jelentése meghatározott hat tényezőt, amelyekről egyetértés alakult ki abban a tekintetben, hogy a jogállamiság alapvető pillérjeit alkotják: a jogszerűség, beleértve az átlátható, számon kérhető és demokratikus jogalkotási folyamatot is; a jogbiztonság; az önkényesség tilalma; az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés független és pártatlan bíróságok előtt, beleértve az igazgatási intézkedések bírósági felülvizsgálatát; az emberi jogok tisztelete; és a megkülönböztetés tilalma és a törvény előtti egyenlőség; |
| --- | --- |

I.

mivel a Velencei Bizottságnak a jogállamiságról szóló legutóbbi jelentése meghatározott hat tényezőt, amelyekről egyetértés alakult ki abban a tekintetben, hogy a jogállamiság alapvető pillérjeit alkotják: a jogszerűség, beleértve az átlátható, számon kérhető és demokratikus jogalkotási folyamatot is; a jogbiztonság; az önkényesség tilalma; az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés független és pártatlan bíróságok előtt, beleértve az igazgatási intézkedések bírósági felülvizsgálatát; az emberi jogok tisztelete; és a megkülönböztetés tilalma és a törvény előtti egyenlőség;

| J. | mivel az uniós intézmények által végzett munkának a szoros együttműködésen kellene alapulnia, és a tevékenységek közötti átfedések és azok megkettőzésének elkerülése, valamint az erőforrások hatékonyabb használatának biztosítása érdekében fel kellene használni más nemzetközi intézmények, beleértve az Európa Tanács szakosodott szerveinek bevált gyakorlatait és szakértelmét; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós intézmények által végzett munkának a szoros együttműködésen kellene alapulnia, és a tevékenységek közötti átfedések és azok megkettőzésének elkerülése, valamint az erőforrások hatékonyabb használatának biztosítása érdekében fel kellene használni más nemzetközi intézmények, beleértve az Európa Tanács szakosodott szerveinek bevált gyakorlatait és szakértelmét;

| K. | mivel az Európa Tanács és az Európai Unió megerősítették az iránti elkötelezettségüket, hogy elmélyítik a közös érdekű területeken – különösen a plurális demokrácia előmozdítása és védelme, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság területén – folytatott együttműködést, teljes mértékben igénybe veszik a szakosodott szerveket, például a Velencei Bizottságot, és az új kihívásokra adott válaszként kidolgozzák az együttműködés megfelelő formáit; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európa Tanács és az Európai Unió megerősítették az iránti elkötelezettségüket, hogy elmélyítik a közös érdekű területeken – különösen a plurális demokrácia előmozdítása és védelme, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság területén – folytatott együttműködést, teljes mértékben igénybe veszik a szakosodott szerveket, például a Velencei Bizottságot, és az új kihívásokra adott válaszként kidolgozzák az együttműködés megfelelő formáit;

| L. | mivel a Parlament több alkalommal is kérte a jelenlegi mechanizmusok megerősítését annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékek tiszteletben tartását, védelmét és előmozdítását, valamint kérte az EU-ban és a tagállamokban tapasztalható válsághelyzetek gyors és hatékony megoldását; mivel jelenleg is zajlik a vita a Parlamentben, a Tanácsban és a Bizottságban egy új mechanizmus létrehozásáról; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament több alkalommal is kérte a jelenlegi mechanizmusok megerősítését annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékek tiszteletben tartását, védelmét és előmozdítását, valamint kérte az EU-ban és a tagállamokban tapasztalható válsághelyzetek gyors és hatékony megoldását; mivel jelenleg is zajlik a vita a Parlamentben, a Tanácsban és a Bizottságban egy új mechanizmus létrehozásáról;

| M. | mivel a tagállamokban védeni kell a bíróságok, valamint a bírák és államügyészek függetlenségét minden politikai beavatkozással szemben; |
| --- | --- |

M.

mivel a tagállamokban védeni kell a bíróságok, valamint a bírák és államügyészek függetlenségét minden politikai beavatkozással szemben;

| N. | mivel az e tárgyban született valamennyi döntésnek mihamarabb biztosítania kell az EUSZ 2. cikkének megfelelően alkalmazását, valamint azt, hogy minden meghozott döntés objektív kritériumokon és értékelésen alapuljon, és ezáltal ki lehessen küszöbölni a kettős mércével, az eltérő bánásmóddal és a politikai részrehajlással kapcsolatos bírálatokat; |
| --- | --- |

N.

mivel az e tárgyban született valamennyi döntésnek mihamarabb biztosítania kell az EUSZ 2. cikkének megfelelően alkalmazását, valamint azt, hogy minden meghozott döntés objektív kritériumokon és értékelésen alapuljon, és ezáltal ki lehessen küszöbölni a kettős mércével, az eltérő bánásmóddal és a politikai részrehajlással kapcsolatos bírálatokat;

| O. | mivel az uniós eszközök büntető igazságszolgáltatás terén való alkalmazása – beleértve ebben az értelemben az alapvető jogok tiszteletben tartását, valamint a büntető igazságszolgáltatás területének fejlesztését – a nemzeti büntető igazságszolgáltatási rendszerek hatékony működésétől függ; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós eszközök büntető igazságszolgáltatás terén való alkalmazása – beleértve ebben az értelemben az alapvető jogok tiszteletben tartását, valamint a büntető igazságszolgáltatás területének fejlesztését – a nemzeti büntető igazságszolgáltatási rendszerek hatékony működésétől függ;

| P. | mivel koherens és átfogó igazságügyi igazgatásra van szükség, mivel a határokat átlépő bűnözők nem használhatják ki a tagállamok büntetőjogi rendszerei közötti különbségeket; |
| --- | --- |

P.

mivel koherens és átfogó igazságügyi igazgatásra van szükség, mivel a határokat átlépő bűnözők nem használhatják ki a tagállamok büntetőjogi rendszerei közötti különbségeket;

A büntetőügyekre vonatkozó igazságügyi eredménytábla kidolgozása

| 1. | üdvözli a Bizottság által kidolgozott uniós igazságügyi eredménytáblát; azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság által kidolgozott uniós igazságügyi eredménytáblát; azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az igazságügyi eredménytáblának a büntetőügyekben való alkalmazása alapvető szerepet fog játszani abban, hogy a büntető igazságszolgáltatás területén a bírák és az ügyészek között létrejöjjön az uniós jogszabályok közös értelmezése, ezzel megerősítve a kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az igazságügyi eredménytáblának a büntetőügyekben való alkalmazása alapvető szerepet fog játszani abban, hogy a büntető igazságszolgáltatás területén a bírák és az ügyészek között létrejöjjön az uniós jogszabályok közös értelmezése, ezzel megerősítve a kölcsönös bizalmat;

| 3. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fokozatosan terjessze ki az eredménytábla hatókörét annak érdekében, hogy az egy széles körű és mindent területet átfogó igazságügyi eredménytábla legyen, amely objektív mutatók alkalmazásával értékeli az igazságügy összes területét, beleértve a büntető igazságszolgáltatást és az összes ahhoz kapcsolódó horizontális kérdést, például a bírák függetlenségét, hatékonyságát, feddhetetlenségét és előmenetelét, valamint az eljárási jogok tiszteletben tartását; felszólítja a Bizottságot, hogy vonjon be minden érintett szereplőt, és vegye alapul a korábbi tapasztalatokat és tanulságokat, valamint az Európa Tanács szervei és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által már elvégzett, a jogállamiság és az igazságszolgáltatási rendszerek értékelésére vonatkozó munkát; |
| --- | --- |

3.

ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fokozatosan terjessze ki az eredménytábla hatókörét annak érdekében, hogy az egy széles körű és mindent területet átfogó igazságügyi eredménytábla legyen, amely objektív mutatók alkalmazásával értékeli az igazságügy összes területét, beleértve a büntető igazságszolgáltatást és az összes ahhoz kapcsolódó horizontális kérdést, például a bírák függetlenségét, hatékonyságát, feddhetetlenségét és előmenetelét, valamint az eljárási jogok tiszteletben tartását; felszólítja a Bizottságot, hogy vonjon be minden érintett szereplőt, és vegye alapul a korábbi tapasztalatokat és tanulságokat, valamint az Európa Tanács szervei és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által már elvégzett, a jogállamiság és az igazságszolgáltatási rendszerek értékelésére vonatkozó munkát;

A nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szerepe

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket bevonják a Szerződésekben előírt folyamatba, és hogy az értékelések eredményeit rendszeresen bemutatják nekik; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket bevonják a Szerződésekben előírt folyamatba, és hogy az értékelések eredményeit rendszeresen bemutatják nekik;

A tagállamok részvétele

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekről nincsenek elérhető adatok, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az Európai Unió és az Európa Tanács intézményeivel, és rendszeresen gyűjtsenek és bocsássanak rendelkezésre pártatlan, megbízható, objektív és összehasonlítható adatokat igazságszolgáltatási rendszereikről; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekről nincsenek elérhető adatok, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az Európai Unió és az Európa Tanács intézményeivel, és rendszeresen gyűjtsenek és bocsássanak rendelkezésre pártatlan, megbízható, objektív és összehasonlítható adatokat igazságszolgáltatási rendszereikről;

Jogállamiság és alapvető jogok

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a Parlament ismételt kérésével, és javasoljon:






  — | egy hatékony mechanizmust, amely rendszeresen értékeli azt, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkében rögzített alapvető uniós értékeket, ami megteremtené az alapot egy megfelelő beavatkozásokkal járó korai előrejelző eszköz számára; valamint |
| --- | --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a Parlament ismételt kérésével, és javasoljon:

—

egy hatékony mechanizmust, amely rendszeresen értékeli azt, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkében rögzített alapvető uniós értékeket, ami megteremtené az alapot egy megfelelő beavatkozásokkal járó korai előrejelző eszköz számára; valamint

| — | egy megfelelő beavatkozásokkal, hatékonyabb jogsértési eljárásokkal és szankciók lehetőségével járó mechanizmust az olyan válsághelyzetekre, amikor rendszerszerűen megsértik a demokrácia és a jogállamiság alapelveit, és amikor az adott tagállamban nem működnek a megfelelő fékek és ellensúlyok; |
| --- | --- |

—

egy megfelelő beavatkozásokkal, hatékonyabb jogsértési eljárásokkal és szankciók lehetőségével járó mechanizmust az olyan válsághelyzetekre, amikor rendszerszerűen megsértik a demokrácia és a jogállamiság alapelveit, és amikor az adott tagállamban nem működnek a megfelelő fékek és ellensúlyok;

| 7. | hangsúlyozza, hogy minden ilyen mechanizmust az összes tagállam esetében átlátható és azonos módon kell alkalmazni, és hogy törekedni kell arra, hogy kiegészítse más nemzetközi intézmények (például az Európa Tanács és különösen a Velencei Bizottság) munkáját; kéri, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége kapjon szerepet az értékelésben; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy minden ilyen mechanizmust az összes tagállam esetében átlátható és azonos módon kell alkalmazni, és hogy törekedni kell arra, hogy kiegészítse más nemzetközi intézmények (például az Európa Tanács és különösen a Velencei Bizottság) munkáját; kéri, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége kapjon szerepet az értékelésben;

| 8. | fokozottabb együttműködést kér az Európai Parlament és a Velencei Bizottság között; felkéri a Parlamentet és az Európa Tanácsot, hogy a különösen aggályos ügyekben dolgozzanak ki megfelelő mechanizmusokat a Velencei Bizottság véleményének kikérésére, és biztosítsák a Parlamentnek a Velencei Bizottság munkájában való megfigyelői részvételét; |
| --- | --- |

8.

fokozottabb együttműködést kér az Európai Parlament és a Velencei Bizottság között; felkéri a Parlamentet és az Európa Tanácsot, hogy a különösen aggályos ügyekben dolgozzanak ki megfelelő mechanizmusokat a Velencei Bizottság véleményének kikérésére, és biztosítsák a Parlamentnek a Velencei Bizottság munkájában való megfigyelői részvételét;

| 9. | szükségesnek tartja a Parlament illetékes bizottságai és az Európa Tanács parlamenti közgyűlése közötti együttműködésnek a 199. cikkel összhangban történő további megerősítését, különösen rendszeres és ad hoc ülések formájában, valamint kapcsolattartó pontok kijelölését mindkét félnél; állandó meghívást nyújt át az Európa Tanács képviselői számára (a releváns PACE bizottságok, a Velencei Bizottság, a CEPEJ, az emberi jogi biztos), hogy részt vegyenek az EP bizottságok vonatkozó ülésein; |
| --- | --- |

9.

szükségesnek tartja a Parlament illetékes bizottságai és az Európa Tanács parlamenti közgyűlése közötti együttműködésnek a 199. cikkel összhangban történő további megerősítését, különösen rendszeres és ad hoc ülések formájában, valamint kapcsolattartó pontok kijelölését mindkét félnél; állandó meghívást nyújt át az Európa Tanács képviselői számára (a releváns PACE bizottságok, a Velencei Bizottság, a CEPEJ, az emberi jogi biztos), hogy részt vegyenek az EP bizottságok vonatkozó ülésein;

| 10. | felszólít az Európa Tanács parlamenti közgyűlése és az Európai Parlament közötti együttműködés megerősítéséről szóló 2007.évi megállapodás naprakésszé tételére annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta történteket; a Parlament eljárási szabályzatának 199. cikke alapján felszólítja az Elnökök Értekezletét, hogy kérje fel a PACE bizottságot a tárgyalások megkezdésére azzal a céllal, hogy az érintett szervekre vonatkozó gyakorlati együttműködési intézkedések bekerüljenek az általános keretbe; |
| --- | --- |

10.

felszólít az Európa Tanács parlamenti közgyűlése és az Európai Parlament közötti együttműködés megerősítéséről szóló 2007.évi megállapodás naprakésszé tételére annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta történteket; a Parlament eljárási szabályzatának 199. cikke alapján felszólítja az Elnökök Értekezletét, hogy kérje fel a PACE bizottságot a tárgyalások megkezdésére azzal a céllal, hogy az érintett szervekre vonatkozó gyakorlati együttműködési intézkedések bekerüljenek az általános keretbe;

| 11. | megjegyzi, hogy az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodást is rendszeresen értékelni kell; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodást is rendszeresen értékelni kell;

| 12. | felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a Chartában és a szerződések vonatkozó cikkeiben (különösen az EUSZ 2., 6. és 7. cikkében) biztosított alapvető jogok esetében maradéktalanul tegyenek eleget kötelezettségeiknek; úgy véli, hogy ez az előfeltétele annak, hogy az EU hatékonyan kezelje az olyan eseteket, amikor bizonyos tagállamok megakadályozzák a demokratikus alapelvek, a jogállamiság és az alapvető jogok érvényesülését; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a Chartában és a szerződések vonatkozó cikkeiben (különösen az EUSZ 2., 6. és 7. cikkében) biztosított alapvető jogok esetében maradéktalanul tegyenek eleget kötelezettségeiknek; úgy véli, hogy ez az előfeltétele annak, hogy az EU hatékonyan kezelje az olyan eseteket, amikor bizonyos tagállamok megakadályozzák a demokratikus alapelvek, a jogállamiság és az alapvető jogok érvényesülését;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Európai Unió Bírósága előtt eljárást indítson azzal a tagállammal szemben, amely nem tesz eleget a Szerződések szerinti kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Európai Unió Bírósága előtt eljárást indítson azzal a tagállammal szemben, amely nem tesz eleget a Szerződések szerinti kötelezettségeinek;

o

o o

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0500, P7_TA(2013)0315, P7_TA(2011)0388 és P7_TA(2013)0444; P7_TA(2014)0173 és P7_TA(2014)0174.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/140 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/140

---

P7_TA(2014)0232

Az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítése

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítéséről (2013/2180(INI))

(2017/C 378/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv”) (1),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (2),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Keretirányelv”) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Keretirányelv”) (4),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Hozzáférési irányelv”) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Hozzáférési irányelv”) (5),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Engedélyezési irányelv”) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Engedélyezési irányelv”) (7),

| — | tekintettel a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak online felhasználásra vonatkozó, több területre érvényes engedélyezéséről szóló irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak online felhasználásra vonatkozó, több területre érvényes engedélyezéséről szóló irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelvre („szerzői jogokról szóló irányelv”) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelvre („szerzői jogokról szóló irányelv”) (9),

| — | tekintettel a hibrid televíziózásról („connected TV”) szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hibrid televíziózásról („connected TV”) szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0057/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0057/2014),

| A. | mivel audiovizuális konvergencia alatt az eddig egymástól messzemenőkig elkülönülve terjesztett audiovizuális médiaszolgáltatások összeolvadása, valamint a különböző audiovizuális szolgáltatások értékteremtési lánc mentén történő összekapcsolása vagy csoportosítása értendő; |
| --- | --- |

A.

mivel audiovizuális konvergencia alatt az eddig egymástól messzemenőkig elkülönülve terjesztett audiovizuális médiaszolgáltatások összeolvadása, valamint a különböző audiovizuális szolgáltatások értékteremtési lánc mentén történő összekapcsolása vagy csoportosítása értendő;

| B. | mivel a konvergencia innovációt jelent, és mivel a vállalkozások és ágazatok közötti együttműködés új formáira van szükség annak érdekében, hogy a felhasználó mindenhol, bármilyen időpontban és minden készüléken hozzáférhessen az audiovizuális tartalmakhoz és az elektronikus szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a konvergencia innovációt jelent, és mivel a vállalkozások és ágazatok közötti együttműködés új formáira van szükség annak érdekében, hogy a felhasználó mindenhol, bármilyen időpontban és minden készüléken hozzáférhessen az audiovizuális tartalmakhoz és az elektronikus szolgáltatásokhoz;

| C. | mivel a horizontális (ágazati konvergencia), a vertikális (az értékteremtési lánc konvergenciája) és a funkcionális (az alkalmazások/szolgáltatások konvergenciája) konvergencia egyaránt hatást gyakorol az audiovizuális ágazatra; |
| --- | --- |

C.

mivel a horizontális (ágazati konvergencia), a vertikális (az értékteremtési lánc konvergenciája) és a funkcionális (az alkalmazások/szolgáltatások konvergenciája) konvergencia egyaránt hatást gyakorol az audiovizuális ágazatra;

| D. | mivel a műszaki konvergenciára való tekintettel egyre erőteljesebbek az átfedések a médiajogi és a hálózati politikai kérdések között; |
| --- | --- |

D.

mivel a műszaki konvergenciára való tekintettel egyre erőteljesebbek az átfedések a médiajogi és a hálózati politikai kérdések között;

| E. | mivel az audiovizuális tartalomhoz való hozzáférés és annak fellelhetősége egyre fontosabb szerepet tölt be a konvergens világban; mivel a politika nem állhat egy, a minőségre vonatkozó minimumszabályoknak megfelelő, a tartalmak jelölésére szolgáló önszabályozási rendszer útjába, és mivel a hálózatsemlegesség kérdése a kábel- és mobil-összeköttetések vonatkozásában egyre sürgetőbbé válik; |
| --- | --- |

E.

mivel az audiovizuális tartalomhoz való hozzáférés és annak fellelhetősége egyre fontosabb szerepet tölt be a konvergens világban; mivel a politika nem állhat egy, a minőségre vonatkozó minimumszabályoknak megfelelő, a tartalmak jelölésére szolgáló önszabályozási rendszer útjába, és mivel a hálózatsemlegesség kérdése a kábel- és mobil-összeköttetések vonatkozásában egyre sürgetőbbé válik;

| F. | mivel a média – különösen a műsorszolgáltatás, a rádiózás, a sajtó és az internet – műszaki konvergenciája időközben megvalósult, és mivel az európai média-, kulturális és hálózati politikának hozzá kell igazítania a szabályozási keretet az új adottságokhoz, és ennek során biztosítania kell az egységes szabályozási szint létrehozásának és érvényesítésének lehetőségét az EU-ból és harmadik országokból származó új piaci szereplők tekintetében is; |
| --- | --- |

F.

mivel a média – különösen a műsorszolgáltatás, a rádiózás, a sajtó és az internet – műszaki konvergenciája időközben megvalósult, és mivel az európai média-, kulturális és hálózati politikának hozzá kell igazítania a szabályozási keretet az új adottságokhoz, és ennek során biztosítania kell az egységes szabályozási szint létrehozásának és érvényesítésének lehetőségét az EU-ból és harmadik országokból származó új piaci szereplők tekintetében is;

| G. | mivel a műszaki konvergencia fejlődése ellenére a csatlakoztatott eszközök használatával, valamint a felhasználók elvárásaival és profiljával kapcsolatos tapasztalatok még korlátozottak; |
| --- | --- |

G.

mivel a műszaki konvergencia fejlődése ellenére a csatlakoztatott eszközök használatával, valamint a felhasználók elvárásaival és profiljával kapcsolatos tapasztalatok még korlátozottak;

| H. | mivel a digitalizálás és a műszaki konvergencia önmagában korlátozott értékkel bír a polgárok számára, és mivel az eredeti európai tartalmakba való folyamatos és nagymértékű beruházások támogatása továbbra is kulcsfontosságú prioritás a konvergáló médiakörnyezetben; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitalizálás és a műszaki konvergencia önmagában korlátozott értékkel bír a polgárok számára, és mivel az eredeti európai tartalmakba való folyamatos és nagymértékű beruházások támogatása továbbra is kulcsfontosságú prioritás a konvergáló médiakörnyezetben;

| I. | mivel a fokozódó konvergencia miatt az audiovizuális médiák, elektronikus szolgáltatások és alkalmazások közötti kölcsönhatás új értelmezését kell kidolgozni; |
| --- | --- |

I.

mivel a fokozódó konvergencia miatt az audiovizuális médiák, elektronikus szolgáltatások és alkalmazások közötti kölcsönhatás új értelmezését kell kidolgozni;

| J. | mivel a „tartalomátjáró” kifejezés alatt azok a szereplők értendők, amelyek közvetítő szerepet töltenek be az audiovizuális tartalmakat kínáló szolgáltatók és a végfelhasználók között, és amelyek jellemzően több tartalomszolgáltatót gyűjtenek egybe, választanak ki és szerveznek meg, továbbá olyan interfészt kínálnak, amely biztosítja a felhasználók számára a tartalmak megismerését és az azokhoz való hozzáférést; mivel az ilyen átjárók magukban foglalhatnak televíziós platformokat (például a műholdas és kábeltelevíziót és IPTV-t), készülékeket (így csatlakoztatott televíziókat és játékkonzolokat) és hálózatsemleges online szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a „tartalomátjáró” kifejezés alatt azok a szereplők értendők, amelyek közvetítő szerepet töltenek be az audiovizuális tartalmakat kínáló szolgáltatók és a végfelhasználók között, és amelyek jellemzően több tartalomszolgáltatót gyűjtenek egybe, választanak ki és szerveznek meg, továbbá olyan interfészt kínálnak, amely biztosítja a felhasználók számára a tartalmak megismerését és az azokhoz való hozzáférést; mivel az ilyen átjárók magukban foglalhatnak televíziós platformokat (például a műholdas és kábeltelevíziót és IPTV-t), készülékeket (így csatlakoztatott televíziókat és játékkonzolokat) és hálózatsemleges online szolgáltatásokat;

Konvergens piacok

| 1. | megállapítja, hogy az ágazat növekvő horizontális koncentrációs tendenciái és az értékteremtési lánc mentén végbemenő vertikális integráció új üzleti lehetőségeket teremthetnek, de piaci erőfölényhez is vezethetnek; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az ágazat növekvő horizontális koncentrációs tendenciái és az értékteremtési lánc mentén végbemenő vertikális integráció új üzleti lehetőségeket teremthetnek, de piaci erőfölényhez is vezethetnek;

| 2. | hangsúlyozza, hogy szabályozásra van szükség, amennyiben a tartalomátjárók felügyelik a médiákhoz való hozzáférést, valamint közvetlen vagy közvetett befolyást gyakorolnak a véleményalkotásra; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az ezzel kapcsolatos fejleményeket, használják ki az uniós versenyjog és trösztellenes jog biztosította eszközöket, és szükség esetén vezessenek be intézkedéseket a sokszínűség megóvása érdekében, és dolgozzanak ki az ezekhez a fejleményekhez igazított, konvergens szabályozási keretrendszert; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy szabályozásra van szükség, amennyiben a tartalomátjárók felügyelik a médiákhoz való hozzáférést, valamint közvetlen vagy közvetett befolyást gyakorolnak a véleményalkotásra; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az ezzel kapcsolatos fejleményeket, használják ki az uniós versenyjog és trösztellenes jog biztosította eszközöket, és szükség esetén vezessenek be intézkedéseket a sokszínűség megóvása érdekében, és dolgozzanak ki az ezekhez a fejleményekhez igazított, konvergens szabályozási keretrendszert;

| 3. | megállapítja, hogy a piaci fejlemények arra utalnak, hogy a vállalkozások a jövőben egyre fokozottabban kapcsolják össze a hálózati szolgáltatásokat audiovizuális tartalmak nyújtásával, és az interneten – optimális hozzáférést nyújtó jelenlegi formájában – egyre nagyobb számban megjelenhetnek a vállalkozások egyoldalú érdekeihez igazodó tartalmak; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a piaci fejlemények arra utalnak, hogy a vállalkozások a jövőben egyre fokozottabban kapcsolják össze a hálózati szolgáltatásokat audiovizuális tartalmak nyújtásával, és az interneten – optimális hozzáférést nyújtó jelenlegi formájában – egyre nagyobb számban megjelenhetnek a vállalkozások egyoldalú érdekeihez igazodó tartalmak;

| 4. | úgy véli, hogy az elektronikus kommunikáció területén valamennyi adatcsomagot alapvetően azonos módon kell kezelni tartalomtól, felhasználástól, származástól és céltól függetlenül (ún. „best effort” elve), és felszólít ezért a szabad és nyílt internet megőrzésére és megóvására, kiváltképp a különleges szolgáltatások fejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az elektronikus kommunikáció területén valamennyi adatcsomagot alapvetően azonos módon kell kezelni tartalomtól, felhasználástól, származástól és céltól függetlenül (ún. „best effort” elve), és felszólít ezért a szabad és nyílt internet megőrzésére és megóvására, kiváltképp a különleges szolgáltatások fejlesztése tekintetében;

| 5. | kiemeli, hogy a műsorszolgáltatók jogait és kötelezettségeit össze kell hangolni a többi piaci szereplő jogaival és kötelezettségeivel egy horizontális, médiákat átfogó jogi keret révén; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy a műsorszolgáltatók jogait és kötelezettségeit össze kell hangolni a többi piaci szereplő jogaival és kötelezettségeivel egy horizontális, médiákat átfogó jogi keret révén;

Hozzáférés és fellelhetőség

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség – a „best effort” elvén alapuló internettel és valamennyi audiovizuális tartalom megkülönböztetéstől mentes elérhetőségével és továbbításával – garantálja a sokrétű információszolgáltatást, valamint a véleménybeli és kulturális sokszínűséget, és így a konvergens médiavilágból ismert továbbítási kötelezettség elvével megegyező, kulcsfontosságú elem; felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező erejű jelleggel biztosítsa az internet semlegessége elvének tiszteletben tartását, mivel ez elengedhetetlen a médiakonvergencia szempontjából; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség – a „best effort” elvén alapuló internettel és valamennyi audiovizuális tartalom megkülönböztetéstől mentes elérhetőségével és továbbításával – garantálja a sokrétű információszolgáltatást, valamint a véleménybeli és kulturális sokszínűséget, és így a konvergens médiavilágból ismert továbbítási kötelezettség elvével megegyező, kulcsfontosságú elem; felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező erejű jelleggel biztosítsa az internet semlegessége elvének tiszteletben tartását, mivel ez elengedhetetlen a médiakonvergencia szempontjából;

| 7. | megkülönböztetéstől mentes, átlátható és nyílt internet-hozzáférést kér az audiovizuális szolgáltatások valamennyi felhasználója és szolgáltatója számára, és ellenzi a „best effort” elvének a szolgáltató egyedi platformjai vagy szolgáltatásai révén történő korlátozását; |
| --- | --- |

7.

megkülönböztetéstől mentes, átlátható és nyílt internet-hozzáférést kér az audiovizuális szolgáltatások valamennyi felhasználója és szolgáltatója számára, és ellenzi a „best effort” elvének a szolgáltató egyedi platformjai vagy szolgáltatásai révén történő korlátozását;

| 8. | megismétli, hogy a hálózatsemlegességi szabályok mellett is szükség van a továbbítási kötelezettséggel kapcsolatos szabályok alkalmazására az olyan ellenőrzött hálózatok vagy szakosodott szolgáltatások vonatkozásában, mint a kábeltelevízió vagy az IPTV; |
| --- | --- |

8.

megismétli, hogy a hálózatsemlegességi szabályok mellett is szükség van a továbbítási kötelezettséggel kapcsolatos szabályok alkalmazására az olyan ellenőrzött hálózatok vagy szakosodott szolgáltatások vonatkozásában, mint a kábeltelevízió vagy az IPTV;

| 9. | felszólítja az ágazatot, hogy az innováció visszafogásának megakadályozása érdekében állapítson meg az internethez csatlakoztatott televíziók kölcsönös műszaki átjárhatóságát biztosító egységes szabványokat; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az ágazatot, hogy az innováció visszafogásának megakadályozása érdekében állapítson meg az internethez csatlakoztatott televíziók kölcsönös műszaki átjárhatóságát biztosító egységes szabványokat;

| 10. | szorgalmazza, hogy a konvergens világban minden európai polgár számára tegyék elérhetővé és fellelhetővé a különféle kulturális és audiovizuális alkotásokat, különösen ahol a felhasználó számára felkínált tartalmakat az eszközgyártók, a hálózatüzemeltetők, a tartalomszolgáltatók vagy egyéb gyűjtőszolgáltatók szabják meg; |
| --- | --- |

10.

szorgalmazza, hogy a konvergens világban minden európai polgár számára tegyék elérhetővé és fellelhetővé a különféle kulturális és audiovizuális alkotásokat, különösen ahol a felhasználó számára felkínált tartalmakat az eszközgyártók, a hálózatüzemeltetők, a tartalomszolgáltatók vagy egyéb gyűjtőszolgáltatók szabják meg;

| 11. | úgy véli, hogy a tartalmak és vélemények sokszínűségének biztosítása érdekében az audiovizuális tartalmak keresését és megtalálását nem szabad a gazdasági érdekektől függővé tenni, illetve szabályozási beavatkozásra csak akkor kellene sort keríteni, ha egy platformszolgáltató kihasználja piaci erőfölényét vagy kapuőrfunkcióját bizonyos tartalmak előnyben részesítése vagy háttérbe szorítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a tartalmak és vélemények sokszínűségének biztosítása érdekében az audiovizuális tartalmak keresését és megtalálását nem szabad a gazdasági érdekektől függővé tenni, illetve szabályozási beavatkozásra csak akkor kellene sort keríteni, ha egy platformszolgáltató kihasználja piaci erőfölényét vagy kapuőrfunkcióját bizonyos tartalmak előnyben részesítése vagy háttérbe szorítása érdekében;

| 12. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a tartalomátjárók üzemeltetői mennyiben hajlamosak visszaélni helyzetükkel annak érdekében, hogy a saját tartalmaiknak elsőbbséget biztosítsanak, illetve arra, hogy dolgozzon ki a jövőbeli visszaélések megakadályozására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a tartalomátjárók üzemeltetői mennyiben hajlamosak visszaélni helyzetükkel annak érdekében, hogy a saját tartalmaiknak elsőbbséget biztosítsanak, illetve arra, hogy dolgozzon ki a jövőbeli visszaélések megakadályozására irányuló intézkedéseket;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a platform fogalmát és szükség esetén dolgozzon ki szabályozást, amely a technikai hálózatok audiovizuális tartalmat érintő átvitelére is kiterjed; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a platform fogalmát és szükség esetén dolgozzon ki szabályozást, amely a technikai hálózatok audiovizuális tartalmat érintő átvitelére is kiterjed;

| 14. | úgy véli, hogy ki kell vonni a platformszabályozás alól azokat a nyílt hálózati platformokat, amelyek nem rendelkeznek piaci erőfölénnyel, és nem akadályozzák a szabad versenyt; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy ki kell vonni a platformszabályozás alól azokat a nyílt hálózati platformokat, amelyek nem rendelkeznek piaci erőfölénnyel, és nem akadályozzák a szabad versenyt;

| 15. | úgy véli, hogy az alkalmazások létrehozását ösztönözni kell, mivel piacuk növekszik; hangsúlyozza azonban, hogy a tartalmak alkalmazásokként való terjesztése piacra jutási problémákat eredményezhet az audiovizuális tartalmak előállítói számára; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy hol van szükség az audiovizuális média hozzáférhetőségének és fellelhetőségének biztosítására irányuló intézkedésekre, hogyan lehet ezeket végrehajtani, miközben emlékeztet arra, hogy szabályozási beavatkozásra csak akkor kellene sort keríteni, ha egy platformszolgáltató piaci erőfölényt vagy kapuőrfunkciót használ ki bizonyos tartalmak előnyben részesítése vagy háttérbe szorítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az alkalmazások létrehozását ösztönözni kell, mivel piacuk növekszik; hangsúlyozza azonban, hogy a tartalmak alkalmazásokként való terjesztése piacra jutási problémákat eredményezhet az audiovizuális tartalmak előállítói számára; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy hol van szükség az audiovizuális média hozzáférhetőségének és fellelhetőségének biztosítására irányuló intézkedésekre, hogyan lehet ezeket végrehajtani, miközben emlékeztet arra, hogy szabályozási beavatkozásra csak akkor kellene sort keríteni, ha egy platformszolgáltató piaci erőfölényt vagy kapuőrfunkciót használ ki bizonyos tartalmak előnyben részesítése vagy háttérbe szorítása érdekében;

| 16. | úgy véli, hogy a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy egyedi intézkedéseket tegyenek az általános érdekű audiovizuális tartalmak megfelelő szintű fellelhetőségének és láthatóságának biztosítására, a vélemények sokszínűségének garantálása érdekében, miközben a felhasználók számára pedig lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a tartalmakat egyszerű módon, saját maguk válogassák szét; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy egyedi intézkedéseket tegyenek az általános érdekű audiovizuális tartalmak megfelelő szintű fellelhetőségének és láthatóságának biztosítására, a vélemények sokszínűségének garantálása érdekében, miközben a felhasználók számára pedig lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a tartalmakat egyszerű módon, saját maguk válogassák szét;

A sokszínűség biztosítása és a finanszírozási modellek

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy a médiakonvergencia összefüggésében vizsgálja meg, hogy hosszú távon és kiegyensúlyozott módon hogyan biztosítható a kiváló minőségű európai audiovizuális tartalmak refinanszírozása, finanszírozása és előállítása; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy a médiakonvergencia összefüggésében vizsgálja meg, hogy hosszú távon és kiegyensúlyozott módon hogyan biztosítható a kiváló minőségű európai audiovizuális tartalmak refinanszírozása, finanszírozása és előállítása;

| 18. | felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a 2010/13/EU irányelvben a lineáris és nem lineáris szolgáltatások eltérő szabályozása a mennyiségi és minőségi szempontból bevezetett reklámtilalmak tekintetében milyen mértékben vezetett a piac torzulásához; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a 2010/13/EU irányelvben a lineáris és nem lineáris szolgáltatások eltérő szabályozása a mennyiségi és minőségi szempontból bevezetett reklámtilalmak tekintetében milyen mértékben vezetett a piac torzulásához;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az új reklámstratégiák, amelyek hatékonyságuk növelése érdekében új technológiákat vesznek igénybe (képernyőfelvételek, profilalkotás a fogyasztókról, több képernyős stratégiák), a fogyasztók, valamint magánéletük és személyes adataik védelmével kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; ezt szem előtt tartva hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az efféle stratégiákra alkalmazandó koherens szabályokat; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az új reklámstratégiák, amelyek hatékonyságuk növelése érdekében új technológiákat vesznek igénybe (képernyőfelvételek, profilalkotás a fogyasztókról, több képernyős stratégiák), a fogyasztók, valamint magánéletük és személyes adataik védelmével kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; ezt szem előtt tartva hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az efféle stratégiákra alkalmazandó koherens szabályokat;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a lineáris audiovizuális tartalmakat érintő mennyiségi reklámozásra vonatkozó rendelkezések esetében a szabályozás megszüntetése révén – biztosítsa a 2010/13/EU irányelv céljainak sikeresebb megvalósítását a rugalmasság fokozásával és a társ- és önszabályozás erősítésével; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a lineáris audiovizuális tartalmakat érintő mennyiségi reklámozásra vonatkozó rendelkezések esetében a szabályozás megszüntetése révén – biztosítsa a 2010/13/EU irányelv céljainak sikeresebb megvalósítását a rugalmasság fokozásával és a társ- és önszabályozás erősítésével;

| 21. | úgy véli, hogy a nem engedélyezett audiovizuális tartalmak értékesítését magában foglaló új üzleti modellek veszélyeztetik a magas színvonalú újságírást, a közszolgálati médiát és a reklámokból finanszírozott műsorszolgáltatást; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a nem engedélyezett audiovizuális tartalmak értékesítését magában foglaló új üzleti modellek veszélyeztetik a magas színvonalú újságírást, a közszolgálati médiát és a reklámokból finanszírozott műsorszolgáltatást;

| 22. | azon a véleményen van, hogy a műsorszolgáltatók vagy más tartalomszolgáltatók lineáris vagy nem lineáris kínálatát nem szabad tartalmi és műszaki szempontból módosítani, az egyes tartalmakat vagy azok részeit műsorcsomagokba felvenni, vagy más módon ellenszolgáltatás fejében vagy ingyenesen felhasználni a műsor- vagy tartalomszolgáltató jóváhagyása nélkül; |
| --- | --- |

22.

azon a véleményen van, hogy a műsorszolgáltatók vagy más tartalomszolgáltatók lineáris vagy nem lineáris kínálatát nem szabad tartalmi és műszaki szempontból módosítani, az egyes tartalmakat vagy azok részeit műsorcsomagokba felvenni, vagy más módon ellenszolgáltatás fejében vagy ingyenesen felhasználni a műsor- vagy tartalomszolgáltató jóváhagyása nélkül;

| 23. | úgy véli, hogy a konvergenciát tekintve – amennyiben audiovizuális közszolgálati tartalmakról van szó – a díjakból finanszírozott elektronikus információs és kommunikációs szolgáltatások engedélyezési eljárását is hozzá kell igazítani a médiaverseny digitális valóságához; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a konvergenciát tekintve – amennyiben audiovizuális közszolgálati tartalmakról van szó – a díjakból finanszírozott elektronikus információs és kommunikációs szolgáltatások engedélyezési eljárását is hozzá kell igazítani a médiaverseny digitális valóságához;

| 24. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy függetlenségének megőrzése érdekében a közszektor meg tudja őrizni védettségi helyzetét a reklámozás útján való finanszírozás kötöttségeivel szemben, és arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák e szektor finanszírozására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy függetlenségének megőrzése érdekében a közszektor meg tudja őrizni védettségi helyzetét a reklámozás útján való finanszírozás kötöttségeivel szemben, és arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák e szektor finanszírozására irányuló erőfeszítéseket;

Infrastruktúra és frekvenciák

| 25. | megállapítja, hogy a médiakonvergencia és a médiainnováció alapfeltétele a lehetőleg nagyteljesítményű széles sávú internetkapcsolatok egész területet lefedő rendelkezésre állása; hangsúlyozza, hogy az ilyen széles sávú hálózatok főként a vidéki térségekben még komoly továbbfejlesztésre szorulnak, és felhívja a tagállamokat, hogy rövid távú beruházási kampányok révén szüntessék meg e hiányosságot; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy a médiakonvergencia és a médiainnováció alapfeltétele a lehetőleg nagyteljesítményű széles sávú internetkapcsolatok egész területet lefedő rendelkezésre állása; hangsúlyozza, hogy az ilyen széles sávú hálózatok főként a vidéki térségekben még komoly továbbfejlesztésre szorulnak, és felhívja a tagállamokat, hogy rövid távú beruházási kampányok révén szüntessék meg e hiányosságot;

| 26. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Európa-szerte továbbra is vannak olyan nagy kiterjedésű területek, amelyek csak korlátozott internet-infrastruktúrával rendelkeznek, és emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a konvergens audiovizuális világban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében alapvető fontosságú a fogyasztóknak a nagy sebességű internethez való hozzáférése; |
| --- | --- |

26.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Európa-szerte továbbra is vannak olyan nagy kiterjedésű területek, amelyek csak korlátozott internet-infrastruktúrával rendelkeznek, és emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a konvergens audiovizuális világban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében alapvető fontosságú a fogyasztóknak a nagy sebességű internethez való hozzáférése;

| 27. | sürgeti az ágazat szereplőit, hogy a fokozott konvergenciával jellemezhető jövőre való felkészülés jegyében folytassanak önkéntes alapú együttműködést annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon a médiaszabványok közös kerete, ezzel biztosítva a különféle médiákra alkalmazott következetesebb megközelítést, valamint biztosítsák, hogy a fogyasztók továbbra is tisztában legyenek azzal, hogy mely tartalmakat és milyen mértékben vontak szabályozás alá; |
| --- | --- |

27.

sürgeti az ágazat szereplőit, hogy a fokozott konvergenciával jellemezhető jövőre való felkészülés jegyében folytassanak önkéntes alapú együttműködést annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon a médiaszabványok közös kerete, ezzel biztosítva a különféle médiákra alkalmazott következetesebb megközelítést, valamint biztosítsák, hogy a fogyasztók továbbra is tisztában legyenek azzal, hogy mely tartalmakat és milyen mértékben vontak szabályozás alá;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nyílt és interoperábilis szabványok biztosítékot nyújtanak az audiovizuális tartalmakhoz való szabad és akadálytalan hozzáférésre; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a nyílt és interoperábilis szabványok biztosítékot nyújtanak az audiovizuális tartalmakhoz való szabad és akadálytalan hozzáférésre;

| 29. | megállapítja, hogy az újonnan megjelenő önszabályozási kezdeményezések központi szerepet töltenek be a felhasználói technológiákra, valamint a fejlesztőkre és az előállítókra vonatkozó egységes szabványok kialakításában; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy az újonnan megjelenő önszabályozási kezdeményezések központi szerepet töltenek be a felhasználói technológiákra, valamint a fejlesztőkre és az előállítókra vonatkozó egységes szabványok kialakításában;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a DVB-T/T2 rendszer hosszú távon kiváló lehetőséget kínál a 700 MHz-es frekvenciasávnak a műsorszolgáltatás és a mobilkommunikáció általi közös használatára, különösen az ígéretes hibrid mobil eszközök használata, illetve a TV-vevő chipek mobil eszközökbe való integrálása révén; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a DVB-T/T2 rendszer hosszú távon kiváló lehetőséget kínál a 700 MHz-es frekvenciasávnak a műsorszolgáltatás és a mobilkommunikáció általi közös használatára, különösen az ígéretes hibrid mobil eszközök használata, illetve a TV-vevő chipek mobil eszközökbe való integrálása révén;

| 31. | támogatja egy olyan technológiamix kifejlesztését, amely hatékonyan használja a műsorszolgáltatási és a széles sávú technológiákat, és intelligensen kombinálja a műsorszolgáltatást a mobilkommunikációval („intelligens műsorszolgáltatás”); |
| --- | --- |

31.

támogatja egy olyan technológiamix kifejlesztését, amely hatékonyan használja a műsorszolgáltatási és a széles sávú technológiákat, és intelligensen kombinálja a műsorszolgáltatást a mobilkommunikációval („intelligens műsorszolgáltatás”);

| 32. | úgy véli, hogy fontos a digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra vonatkozó ütemterv kidolgozása annak érdekében, hogy a műsorszolgáltatás és a mobil távközlés területéről érkező beruházók számára megteremtsék a hosszú távú tervezéshez szükséges biztonságot; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy fontos a digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra vonatkozó ütemterv kidolgozása annak érdekében, hogy a műsorszolgáltatás és a mobil távközlés területéről érkező beruházók számára megteremtsék a hosszú távú tervezéshez szükséges biztonságot;

Értékek

| 33. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a zöld könyv nem utal kifejezetten az audiovizuális médiák mint kulturális és gazdasági javak kettős jellegére; |
| --- | --- |

33.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a zöld könyv nem utal kifejezetten az audiovizuális médiák mint kulturális és gazdasági javak kettős jellegére;

| 34. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az Európai Unió elkötelezte magát a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény mellett; |
| --- | --- |

34.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az Európai Unió elkötelezte magát a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény mellett;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a tömegtájékoztatás szabadságának védelme, a tömegtájékoztatás sokszínűségének és a kulturális sokféleségnek az előmozdítása, valamint a kiskorúak védelme továbbra is fontos értékek a konvergencia időszakában; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a tömegtájékoztatás szabadságának védelme, a tömegtájékoztatás sokszínűségének és a kulturális sokféleségnek az előmozdítása, valamint a kiskorúak védelme továbbra is fontos értékek a konvergencia időszakában;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2010/13/EU irányelv várható felülvizsgálatának keretében folytassa a sajtószabadság védelmére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy a 2010/13/EU irányelv várható felülvizsgálatának keretében folytassa a sajtószabadság védelmére irányuló erőfeszítéseit;

| 37. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének alkalmazását, amely az európai alkotások előállításának elősegítésére és az ilyen alkotásokhoz lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások révén való hozzáférésre vonatkozik; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének alkalmazását, amely az európai alkotások előállításának elősegítésére és az ilyen alkotásokhoz lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások révén való hozzáférésre vonatkozik;

| 38. | felhívja a Bizottság figyelmét, hogy az audiovizuális kultúra és média bevonása a nemzetközi szabadkereskedelmi megállapodásokba ellentmond az Európai Unió azon kötelezettségvállalásának, amely szerint előmozdítja a kulturális sokszínűséget és identitást, valamint tiszteletben tartja a tagállamok kulturális örökséggel kapcsolatos szuverenitását; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottság figyelmét, hogy az audiovizuális kultúra és média bevonása a nemzetközi szabadkereskedelmi megállapodásokba ellentmond az Európai Unió azon kötelezettségvállalásának, amely szerint előmozdítja a kulturális sokszínűséget és identitást, valamint tiszteletben tartja a tagállamok kulturális örökséggel kapcsolatos szuverenitását;

| 39. | arra biztatja az európai audiovizuális ágazatot, hogy az audiovizuális tartalmak európai kínálatának bővítése érdekében folytassa a koherens és vonzó – különösen online – szolgáltatások kidolgozását; hangsúlyozza, hogy a tartalmak kérdését továbbra is kiemelten kell kezelni; hangsúlyozza, hogy a platformok sokasága nem jelenti feltétlenül a tartalmak sokszínűségét; |
| --- | --- |

39.

arra biztatja az európai audiovizuális ágazatot, hogy az audiovizuális tartalmak európai kínálatának bővítése érdekében folytassa a koherens és vonzó – különösen online – szolgáltatások kidolgozását; hangsúlyozza, hogy a tartalmak kérdését továbbra is kiemelten kell kezelni; hangsúlyozza, hogy a platformok sokasága nem jelenti feltétlenül a tartalmak sokszínűségét;

| 40. | kiemeli, hogy az ifjúság-, a fogyasztó- és az adatvédelem a szabályozás feltétlen célkitűzése, amelyet az EU-n belül egységesen alkalmazni kell valamennyi média- és kommunikációs szolgáltatóra; |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy az ifjúság-, a fogyasztó- és az adatvédelem a szabályozás feltétlen célkitűzése, amelyet az EU-n belül egységesen alkalmazni kell valamennyi média- és kommunikációs szolgáltatóra;

| 41. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a kiskorúak és a fogyasztók védelmének érvényesítését; felszólít arra, hogy az EU területén valamennyi média- és kommunikációs szolgáltatóval szemben ugyanazokat az adatvédelmi követelményeket támasszák; hangsúlyozza, hogy a fogyasztó számára biztosítani kell, hogy adatvédelmi beállítását bármikor és könnyedén megváltoztathassa; |
| --- | --- |

41.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a kiskorúak és a fogyasztók védelmének érvényesítését; felszólít arra, hogy az EU területén valamennyi média- és kommunikációs szolgáltatóval szemben ugyanazokat az adatvédelmi követelményeket támasszák; hangsúlyozza, hogy a fogyasztó számára biztosítani kell, hogy adatvédelmi beállítását bármikor és könnyedén megváltoztathassa;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a konvergens piacokon folyó globális verseny szempontjából elengedhetetlen, hogy nemzetközi szinten megfelelő társ- és önszabályozási szabványokat dolgozzanak ki az ifjúság- és fogyasztóvédelem tekintetében; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a konvergens piacokon folyó globális verseny szempontjából elengedhetetlen, hogy nemzetközi szinten megfelelő társ- és önszabályozási szabványokat dolgozzanak ki az ifjúság- és fogyasztóvédelem tekintetében;

| 43. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák és bővítsék a digitális médiakészségek átadására irányuló, már jelenleg is létező sokféle tevékenységet, és fejlesszenek ki módszert a médiaműveltség tanításának értékelésére; |
| --- | --- |

43.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák és bővítsék a digitális médiakészségek átadására irányuló, már jelenleg is létező sokféle tevékenységet, és fejlesszenek ki módszert a médiaműveltség tanításának értékelésére;

Szabályozási keretrendszer

| 44. | úgy véli, hogy az európai média- és hálózati politikának azt a célt kellene kitűznie, hogy felszámolja a médiainnováció előtt álló akadályokat, és ezzel egyidejűleg ne tévessze szem elől a demokratikus és kulturálisan sokszínű médiapolitika normatív szempontjait; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az európai média- és hálózati politikának azt a célt kellene kitűznie, hogy felszámolja a médiainnováció előtt álló akadályokat, és ezzel egyidejűleg ne tévessze szem elől a demokratikus és kulturálisan sokszínű médiapolitika normatív szempontjait;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az ugyanazon az eszközön lévő hasonló tartalmakra egy egységes, rugalmas, felhasználóbarát és könnyen hozzáférhető jogi keretrendszerre van szükség, amely technológiasemleges, átlátható és érvényesíthető; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az ugyanazon az eszközön lévő hasonló tartalmakra egy egységes, rugalmas, felhasználóbarát és könnyen hozzáférhető jogi keretrendszerre van szükség, amely technológiasemleges, átlátható és érvényesíthető;

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy győződjön meg arról, hogy a platformokat tisztességes verseny keretében és a piaci feltételek figyelembevételével működtetik-e; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot, hogy győződjön meg arról, hogy a platformokat tisztességes verseny keretében és a piaci feltételek figyelembevételével működtetik-e;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak felmérésére, hogy az európai polgárok számára hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások terén bekövetkezett fejlődés fényében az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatálya továbbra is releváns-e; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak felmérésére, hogy az európai polgárok számára hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások terén bekövetkezett fejlődés fényében az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatálya továbbra is releváns-e;

| 48. | felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a linearitásra vonatkozó kritérium milyen mértékben akadályozza, hogy a 2010/13/EU irányelv szabályozási célkitűzései a konvergens világ több területén megvalósuljanak; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a linearitásra vonatkozó kritérium milyen mértékben akadályozza, hogy a 2010/13/EU irányelv szabályozási célkitűzései a konvergens világ több területén megvalósuljanak;

| 49. | javasolja, hogy a 2010/13/EU irányelv azon területein, amelyek nem teljesítik a jogszabály célkitűzéseit, hajtsanak végre deregulációt; úgy véli, hogy ehelyett valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatás tekintetében európai szintű minimumkövetelményeket kell életbe léptetni; |
| --- | --- |

49.

javasolja, hogy a 2010/13/EU irányelv azon területein, amelyek nem teljesítik a jogszabály célkitűzéseit, hajtsanak végre deregulációt; úgy véli, hogy ehelyett valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatás tekintetében európai szintű minimumkövetelményeket kell életbe léptetni;

| 50. | hangsúlyozza a technológiasemleges jogengedélyeztetési rendszerek jelentőségét annak elősegítésében, hogy a médiaszolgáltatók szolgáltatásai harmadik felek platformjain is elérhetőek legyenek; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a technológiasemleges jogengedélyeztetési rendszerek jelentőségét annak elősegítésében, hogy a médiaszolgáltatók szolgáltatásai harmadik felek platformjain is elérhetőek legyenek;

| 51. | határozottan kijelenti, hogy az audiovizuális szolgáltatásokról szóló irányelvben foglalt származási ország, illetve székhely szerinti tagállam elve továbbra is fontos előfeltétel ahhoz, hogy az audiovizuális tartalmakat a területi határokon átnyúlóan is nyújtani tudják, és hogy az mérföldkövet jelent a szolgáltatások közös piaca felé vezető úton; kiemeli azonban, hogy az uniós jogot hozzá kell igazítani az internet és a digitális környezet valóságához, és különösen figyelmet kell fordítani azokra az online audiovizuális tartalmat kínáló vállalatokra, amelyek bizonyos tagállamokban azáltal próbálják elkerülni az adózást, hogy alacsony adókat kivető országba teszik székhelyüket; |
| --- | --- |

51.

határozottan kijelenti, hogy az audiovizuális szolgáltatásokról szóló irányelvben foglalt származási ország, illetve székhely szerinti tagállam elve továbbra is fontos előfeltétel ahhoz, hogy az audiovizuális tartalmakat a területi határokon átnyúlóan is nyújtani tudják, és hogy az mérföldkövet jelent a szolgáltatások közös piaca felé vezető úton; kiemeli azonban, hogy az uniós jogot hozzá kell igazítani az internet és a digitális környezet valóságához, és különösen figyelmet kell fordítani azokra az online audiovizuális tartalmat kínáló vállalatokra, amelyek bizonyos tagállamokban azáltal próbálják elkerülni az adózást, hogy alacsony adókat kivető országba teszik székhelyüket;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben szükséges a szerzői jog kiigazítása a lineáris és nem lineáris tartalmak különböző platformokon való megfelelő hasznosításának, valamint azok határokon átnyúló hozzáférhetőségének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben szükséges a szerzői jog kiigazítása a lineáris és nem lineáris tartalmak különböző platformokon való megfelelő hasznosításának, valamint azok határokon átnyúló hozzáférhetőségének lehetővé tétele érdekében;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy következetesen hajtsa végre a technológiasemlegesség elvét, és adott esetben ennek megfelelően dolgozza át az európai szerzői jogot; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy következetesen hajtsa végre a technológiasemlegesség elvét, és adott esetben ennek megfelelően dolgozza át az európai szerzői jogot;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(2)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(3)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(6)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(8)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

(9)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0329.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/146 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/146

---

P7_TA(2014)0233

2013. évi jelentés az uniós polgárságról

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az uniós polgárságról szóló 2013. évi jelentésről: Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője (2013/2186(INI))

(2017/C 378/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című 2010. október 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című 2010. október 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0603),

| — | tekintettel a Bizottságnak az uniós polgárságról 2012. május 9-tőlszeptember 27-ig folytatott nyilvános konzultációjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az uniós polgárságról 2012. május 9-tőlszeptember 27-ig folytatott nyilvános konzultációjára,

| — | tekintettel 2012. március 29-i állásfoglalására az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésről: Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. március 29-i állásfoglalására az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésről: Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása (1),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Európai Bizottság által 2013-ban közösen szervezett, „Az uniós polgárság előnyeinek maximális kihasználása” című 2013. február 19-i meghallgatásra, és „A válság hatása Európa polgáraira és az Unió kormányzásában való demokratikus részvétel megerősítése” című 2013. szeptember 24-i meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Európai Bizottság által 2013-ban közösen szervezett, „Az uniós polgárság előnyeinek maximális kihasználása” című 2013. február 19-i meghallgatásra, és „A válság hatása Európa polgáraira és az Unió kormányzásában való demokratikus részvétel megerősítése” című 2013. szeptember 24-i meghallgatásra,

| — | tekintettel a „2013. évi jelentés az uniós polgárságról – Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című 2013. május 8-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2013. évi jelentés az uniós polgárságról – Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című 2013. május 8-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0269),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkében foglalt petíciós jogra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkében foglalt petíciós jogra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés II. részére, amelynek címe „A megkülönböztetés tilalma és az uniós polgárság”, valamint az Alapjogi Charta V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés II. részére, amelynek címe „A megkülönböztetés tilalma és az uniós polgárság”, valamint az Alapjogi Charta V. címére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 9., 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 9., 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0107/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0107/2014),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés kibővítette az uniós polgárság fogalmát és az abból eredő jogokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés kibővítette az uniós polgárság fogalmát és az abból eredő jogokat;

| B. | mivel az Európai Parlamenthez intézett petícióhoz való jog az uniós polgárság egyik pillére, amely közvetlen kapcsolatot alakít ki a polgárok és az uniós intézmények között abból a célból, hogy az EU-t közelebb vigye polgáraihoz, és hogy az EU eszméjét egyre érthetőbbé és hitelesebbé tegye számukra; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlamenthez intézett petícióhoz való jog az uniós polgárság egyik pillére, amely közvetlen kapcsolatot alakít ki a polgárok és az uniós intézmények között abból a célból, hogy az EU-t közelebb vigye polgáraihoz, és hogy az EU eszméjét egyre érthetőbbé és hitelesebbé tegye számukra;

| C. | mivel az uniós polgársággal járó jogokat az alapszerződésekbe és az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalták; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós polgársággal járó jogokat az alapszerződésekbe és az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalták;

| D. | mivel minden tagállam elkötelezte magát a közösen elfogadott, minden uniós polgárt megillető, az Unió területén való szabad mozgással és tartózkodással, a megkülönböztetésmentességgel, valamint az Európai Unió közös értékeivel kapcsolatos uniós szabályok, különösen az alapvető jogok, és a kisebbségekhez tartozókat megillető jogok tiszteletben tartása mellett; mivel a tagállami állampolgárságnak és a kisebbségek ebből eredő jogainak különleges figyelmet kell szentelni; mivel az állampolgársággal kapcsolatos alapvető jogok bármely tagállam által történő megsértését fel kell számolni a kettős mérce/hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében; mivel a roma kisebbséget még mindig széles körben hátrányosan megkülönböztetik, és a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén tett előrelépés továbbra is korlátozott mértékű; |
| --- | --- |

D.

mivel minden tagállam elkötelezte magát a közösen elfogadott, minden uniós polgárt megillető, az Unió területén való szabad mozgással és tartózkodással, a megkülönböztetésmentességgel, valamint az Európai Unió közös értékeivel kapcsolatos uniós szabályok, különösen az alapvető jogok, és a kisebbségekhez tartozókat megillető jogok tiszteletben tartása mellett; mivel a tagállami állampolgárságnak és a kisebbségek ebből eredő jogainak különleges figyelmet kell szentelni; mivel az állampolgársággal kapcsolatos alapvető jogok bármely tagállam által történő megsértését fel kell számolni a kettős mérce/hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében; mivel a roma kisebbséget még mindig széles körben hátrányosan megkülönböztetik, és a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén tett előrelépés továbbra is korlátozott mértékű;

| E. | mivel a személyek szabad mozgása az uniós polgárság egyik alapvető eleme és hozzájárulhat a belső piacon az állások és a kompetenciák közötti eltérések csökkentéséhez; mivel egy 2013. februári Eurobarométer gyorsfelmérés szerint a válaszadók több mint kétharmada határozottan egyetért azzal, hogy a személyek Unión belüli szabad mozgása összességében előnyökkel jár országuk gazdasága számára; mivel a schengeni feltételeknek technikai jellegűeknek kell lenniük, és nem használhatók a polgárok szabad mozgáshoz való jogának korlátozására; |
| --- | --- |

E.

mivel a személyek szabad mozgása az uniós polgárság egyik alapvető eleme és hozzájárulhat a belső piacon az állások és a kompetenciák közötti eltérések csökkentéséhez; mivel egy 2013. februári Eurobarométer gyorsfelmérés szerint a válaszadók több mint kétharmada határozottan egyetért azzal, hogy a személyek Unión belüli szabad mozgása összességében előnyökkel jár országuk gazdasága számára; mivel a schengeni feltételeknek technikai jellegűeknek kell lenniük, és nem használhatók a polgárok szabad mozgáshoz való jogának korlátozására;

| F. | mivel néhány uniós tagállamban továbbra is jelen van a nemzetiségen alapuló hátrányos megkülönböztetés; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány uniós tagállamban továbbra is jelen van a nemzetiségen alapuló hátrányos megkülönböztetés;

| G. | mivel a tagállami állampolgárság megszerzésének és elveszítésének kérdése több petícióban is felvetésre került, különösen abból a szempontból, hogy ez milyen hatásokkal jár az uniós polgárságra nézve; mivel sok petíció benyújtója – akik közül sokan valamely tagállamban kisebbséghez tartoznak – kifejezte az állampolgársággal kapcsolatos európai törvények nagyobb mértékű összehangolása iránti kívánságát; |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállami állampolgárság megszerzésének és elveszítésének kérdése több petícióban is felvetésre került, különösen abból a szempontból, hogy ez milyen hatásokkal jár az uniós polgárságra nézve; mivel sok petíció benyújtója – akik közül sokan valamely tagállamban kisebbséghez tartoznak – kifejezte az állampolgársággal kapcsolatos európai törvények nagyobb mértékű összehangolása iránti kívánságát;

| H. | mivel különböző panaszok érkeztek be a választójognak az európai és a helyhatósági választásokon való gyakorlásával, továbbá külföldön eltöltött adott időtartam elteltével az országos választásokon a választójog elvesztésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

H.

mivel különböző panaszok érkeztek be a választójognak az európai és a helyhatósági választásokon való gyakorlásával, továbbá külföldön eltöltött adott időtartam elteltével az országos választásokon a választójog elvesztésével kapcsolatban;

| I. | mivel a nyilvánosság Európai Unióba vetett bizalma csökkent, és az európai polgárok súlyos gazdasági és társadalmi válság okozta nehéz időszakot élnek át; |
| --- | --- |

I.

mivel a nyilvánosság Európai Unióba vetett bizalma csökkent, és az európai polgárok súlyos gazdasági és társadalmi válság okozta nehéz időszakot élnek át;

| J. | mivel a 2014. évi választások lesznek az Európai Parlament hatáskörét jelentősen kibővítő Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni első választások; mivel az európai választások lehetőséget jelentenek a nyilvánosság politikai rendszerbe vetett bizalmának erősítésére, az európai közszféra létrehozására és a polgárok hangjának és szerepének erősítésére, ami a tagállamokban és az EU-ban a demokrácia erősítésének egyik legfontosabb előfeltétele; mivel az Európai Parlament demokratikus, átlátható működése az európai értékek és integráció előmozdításának egyik fő eszköze; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2014. évi választások lesznek az Európai Parlament hatáskörét jelentősen kibővítő Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni első választások; mivel az európai választások lehetőséget jelentenek a nyilvánosság politikai rendszerbe vetett bizalmának erősítésére, az európai közszféra létrehozására és a polgárok hangjának és szerepének erősítésére, ami a tagállamokban és az EU-ban a demokrácia erősítésének egyik legfontosabb előfeltétele; mivel az Európai Parlament demokratikus, átlátható működése az európai értékek és integráció előmozdításának egyik fő eszköze;

| K. | mivel az Európai Unió alapszerződései és Alapjogi Chartája révén síkra száll a jogok és demokratikus értékek, a szabadság, a szolidaritás és a biztonság Európája érdekében, és nagyobb védelmet biztosít az uniós polgároknak; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió alapszerződései és Alapjogi Chartája révén síkra száll a jogok és demokratikus értékek, a szabadság, a szolidaritás és a biztonság Európája érdekében, és nagyobb védelmet biztosít az uniós polgároknak;

| L. | mivel a polgárokat uniós szinten az Európai Parlament képviseli közvetlenül, továbbá demokratikus joguk, hogy induljanak és szavazzanak az európai választásokon, még akkor is, ha állampolgárságuktól eltérő tagállamban élnek; mivel nem minden tagállam segíti elő kellőképpen a saját tagállamuktól eltérő tagállamban tartózkodó uniós polgárok azon jogának gyakorlását, hogy ez utóbbiban szavazhassanak az európai és helyhatósági választásokon; |
| --- | --- |

L.

mivel a polgárokat uniós szinten az Európai Parlament képviseli közvetlenül, továbbá demokratikus joguk, hogy induljanak és szavazzanak az európai választásokon, még akkor is, ha állampolgárságuktól eltérő tagállamban élnek; mivel nem minden tagállam segíti elő kellőképpen a saját tagállamuktól eltérő tagállamban tartózkodó uniós polgárok azon jogának gyakorlását, hogy ez utóbbiban szavazhassanak az európai és helyhatósági választásokon;

| M. | mivel az Európai Unió megteremtette az európai polgárok számára azt az új jogot, hogy európai polgári kezdeményezést szervezzenek és támogassanak azáltal, hogy politikai javaslataikat benyújtják az európai intézményekhez, amellyel 2012. április 1-je óta európai polgárok milliói éltek, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió megteremtette az európai polgárok számára azt az új jogot, hogy európai polgári kezdeményezést szervezzenek és támogassanak azáltal, hogy politikai javaslataikat benyújtják az európai intézményekhez, amellyel 2012. április 1-je óta európai polgárok milliói éltek,

| 1. | üdvözli a Bizottság 2013. évi jelentését az uniós polgárságról (COM(2013)0269), amelyben az uniós polgárok jogainak erősítésére irányuló tizenkét új fellépést jelentett be hat területen; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság 2013. évi jelentését az uniós polgárságról (COM(2013)0269), amelyben az uniós polgárok jogainak erősítésére irányuló tizenkét új fellépést jelentett be hat területen;

| 2. | üdvözli, hogy a Bizottság 2010. évi uniós polgárságról szóló jelentésében bejelentett 25 intézkedés jelentős többségét időközben a Bizottság és más uniós intézmények végrehajtották; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Bizottság 2010. évi uniós polgárságról szóló jelentésében bejelentett 25 intézkedés jelentős többségét időközben a Bizottság és más uniós intézmények végrehajtották;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő információk alapján döntsenek a Szerződésben foglalt jogaik gyakorlásáról, ezért minden szükséges tájékoztatáshoz hozzá kell jutniuk, nemcsak az elméleti jogokra, hanem a gazdasági, társadalmi, közigazgatási, jogi és kulturális kérdésekkel kapcsolatos gyakorlati, könnyen hozzáférhető információkra is összpontosítva; felhívja a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, hogy terjesszék az uniós polgársággal kapcsolatos ismereteket, és magyarázzák el annak gyakorlati előnyeit az egyének szempontjából; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő információk alapján döntsenek a Szerződésben foglalt jogaik gyakorlásáról, ezért minden szükséges tájékoztatáshoz hozzá kell jutniuk, nemcsak az elméleti jogokra, hanem a gazdasági, társadalmi, közigazgatási, jogi és kulturális kérdésekkel kapcsolatos gyakorlati, könnyen hozzáférhető információkra is összpontosítva; felhívja a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, hogy terjesszék az uniós polgársággal kapcsolatos ismereteket, és magyarázzák el annak gyakorlati előnyeit az egyének szempontjából;

| 4. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, melynek célja, hogy a Europe Direct központok és az Európa Önökért webhely révén elősegítse a polgárok saját jogaikkal kapcsolatos ismereteinek bővülését, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek még több erőfeszítést a SOLVIT-hálózat polgárok és vállalatok számára történő megismertetése érdekében; e tekintetben javasolja, hogy nyújtsanak több információt az uniós polgársággal kapcsolatban az Európa-nap május 9-i ünneplése alkalmából; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését, melynek célja, hogy a Europe Direct központok és az Európa Önökért webhely révén elősegítse a polgárok saját jogaikkal kapcsolatos ismereteinek bővülését, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek még több erőfeszítést a SOLVIT-hálózat polgárok és vállalatok számára történő megismertetése érdekében; e tekintetben javasolja, hogy nyújtsanak több információt az uniós polgársággal kapcsolatban az Európa-nap május 9-i ünneplése alkalmából;

| 5. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy nyilvános konzultációi az Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetők legyenek, hogy ne valósuljon meg nyelvi alapú megkülönböztetés; rámutat arra, hogy a Parlament, és különösen a Petíciós Bizottság közösségi médiaplatformokon végzett tevékenységei a polgárokkal folytatott eszmecsere és párbeszéd kialakításának kiváló módját jelentik; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy nyilvános konzultációi az Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetők legyenek, hogy ne valósuljon meg nyelvi alapú megkülönböztetés; rámutat arra, hogy a Parlament, és különösen a Petíciós Bizottság közösségi médiaplatformokon végzett tevékenységei a polgárokkal folytatott eszmecsere és párbeszéd kialakításának kiváló módját jelentik;

| 6. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak nagyobb teret az uniós kérdésekkel foglalkozó politikai oktatásnak, ennek megfelelően igazítsák ki a tanárok képzését, és e tekintetben bocsássák rendelkezésre a szükséges tudásanyagot és erőforrásokat; hangsúlyozza, hogy az elérhető oktatás létfontosságú szerepet játszik a jövő polgárainak képzésében, lehetővé téve számukra, hogy megszerezzék az általános tudás szilárd alapját, előmozdítva az egyén emancipációját, a szolidaritást és a kölcsönös megértést, illetve erősítve a társadalmi kohéziót; e tekintetben megjegyzi, hogy nélkülözhetetlen elem az oktatás, hiszen az teszi lehetővé a demokratikus, társadalmi és kulturális életben való teljes értékű részvételt, ezért úgy ítéli meg, hogy az oktatásra szánt forrásokat nem szabad jelentősen csökkenteni; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak nagyobb teret az uniós kérdésekkel foglalkozó politikai oktatásnak, ennek megfelelően igazítsák ki a tanárok képzését, és e tekintetben bocsássák rendelkezésre a szükséges tudásanyagot és erőforrásokat; hangsúlyozza, hogy az elérhető oktatás létfontosságú szerepet játszik a jövő polgárainak képzésében, lehetővé téve számukra, hogy megszerezzék az általános tudás szilárd alapját, előmozdítva az egyén emancipációját, a szolidaritást és a kölcsönös megértést, illetve erősítve a társadalmi kohéziót; e tekintetben megjegyzi, hogy nélkülözhetetlen elem az oktatás, hiszen az teszi lehetővé a demokratikus, társadalmi és kulturális életben való teljes értékű részvételt, ezért úgy ítéli meg, hogy az oktatásra szánt forrásokat nem szabad jelentősen csökkenteni;

| 7. | úgy véli, hogy különösen fontos az önkéntes szerepvállalás elismerésének ösztönzése és az ennek keretében szerzett képességek és készségek kiaknázása, valamint a szabad mozgást akadályozó tényezők felszámolása; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy különösen fontos az önkéntes szerepvállalás elismerésének ösztönzése és az ennek keretében szerzett képességek és készségek kiaknázása, valamint a szabad mozgást akadályozó tényezők felszámolása;

| 8. | hangsúlyozza a szervezett civil társadalom fontosságát az aktív európai polgárság megerősítésében; ezért elengedhetetlennek tartja e szervezetek határokon átnyúló munkájának további elősegítését a bürokratikus terhek csökkentése és az elégséges finanszírozás biztosítása terén; megismétli az európai egyesület statútumának létrehozására irányuló felhívását (2), mivel ez elősegítheti a különböző uniós tagállamok polgárai közötti projektek létrehozását egy nemzetek közötti szervezeten belül; hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az európai civil párbeszéd strukturált keretét, amely érdemi tartalmat kölcsönözne a részvételi polgárság elképzelésének; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a szervezett civil társadalom fontosságát az aktív európai polgárság megerősítésében; ezért elengedhetetlennek tartja e szervezetek határokon átnyúló munkájának további elősegítését a bürokratikus terhek csökkentése és az elégséges finanszírozás biztosítása terén; megismétli az európai egyesület statútumának létrehozására irányuló felhívását (2), mivel ez elősegítheti a különböző uniós tagállamok polgárai közötti projektek létrehozását egy nemzetek közötti szervezeten belül; hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az európai civil párbeszéd strukturált keretét, amely érdemi tartalmat kölcsönözne a részvételi polgárság elképzelésének;

| 9. | sajnálatát fejezi ki, amiatt, hogy egyes tagállamok önkéntesen kívül maradnak az uniós szerződések egyes részeiből, ami veszélyezteti és de facto különbözővé teszi a polgárok jogait, amelyeknek az uniós szerződések szándéka szerint egyenlőknek kellene lenniük; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki, amiatt, hogy egyes tagállamok önkéntesen kívül maradnak az uniós szerződések egyes részeiből, ami veszélyezteti és de facto különbözővé teszi a polgárok jogait, amelyeknek az uniós szerződések szándéka szerint egyenlőknek kellene lenniük;

| 10. | hangsúlyozza a tagállamok kulcsfontosságú szerepét az európai uniós jogszabályok helyes alkalmazásában; úgy véli, hogy további előrelépés szükséges, és hogy az uniós intézmények, a helyi és tagállami hatóságok között megerősített együttműködésre van szükség; úgy véli, hogy a fokozott együttműködés a problémák nem hivatalos megoldásának hatékony eszköze lehet, különösen adminisztratív jellegű akadályok esetén; e tekintetben üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2013-tól kezdődően – az Európa a polgárokért programon belül működő testvérvárosi programján keresztül – támogassa a bevált gyakorlatok megosztását a helyhatóságok között és a polgárok jogaira vonatkozó ismeretek bővülését, illetve az e jogok megfelelő végrehajtását célzó projekteket; úgy véli, hogy a helyi és regionális hatóságok igényeihez igazított, az uniós polgárok jogaival kapcsolatos gyakorlati útmutató tovább javítaná a megfelelő végrehajtást; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a tagállamok kulcsfontosságú szerepét az európai uniós jogszabályok helyes alkalmazásában; úgy véli, hogy további előrelépés szükséges, és hogy az uniós intézmények, a helyi és tagállami hatóságok között megerősített együttműködésre van szükség; úgy véli, hogy a fokozott együttműködés a problémák nem hivatalos megoldásának hatékony eszköze lehet, különösen adminisztratív jellegű akadályok esetén; e tekintetben üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2013-tól kezdődően – az Európa a polgárokért programon belül működő testvérvárosi programján keresztül – támogassa a bevált gyakorlatok megosztását a helyhatóságok között és a polgárok jogaira vonatkozó ismeretek bővülését, illetve az e jogok megfelelő végrehajtását célzó projekteket; úgy véli, hogy a helyi és regionális hatóságok igényeihez igazított, az uniós polgárok jogaival kapcsolatos gyakorlati útmutató tovább javítaná a megfelelő végrehajtást;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a különélés vagy válás esetén a szülők és a gyermekek rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségek nem minden tagállamban azonosak, aminek következtében több száz európai szülő vette fel a kapcsolatot a Petíciós Bizottsággal azt szorgalmazva, hogy rendkívül korlátozott hatásköre ellenére tanúsítson aktívabb magatartást ezen a területen; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a különélés vagy válás esetén a szülők és a gyermekek rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségek nem minden tagállamban azonosak, aminek következtében több száz európai szülő vette fel a kapcsolatot a Petíciós Bizottsággal azt szorgalmazva, hogy rendkívül korlátozott hatásköre ellenére tanúsítson aktívabb magatartást ezen a területen;

| 12. | azt várja, hogy a 2014 elején elérhetővé váló, petíciók benyújtására szolgáló új weboldal a petíciók benyújtásának folyamatát vonzó, átlátható és a fogyatékkal élő személyek számára is felhasználóbarát eszközzé teszi majd; felhívja a Bizottságot és a többi intézményt, hogy honlapjaikon megfelelően reklámozzák a petíciós eljárást; |
| --- | --- |

12.

azt várja, hogy a 2014 elején elérhetővé váló, petíciók benyújtására szolgáló új weboldal a petíciók benyújtásának folyamatát vonzó, átlátható és a fogyatékkal élő személyek számára is felhasználóbarát eszközzé teszi majd; felhívja a Bizottságot és a többi intézményt, hogy honlapjaikon megfelelően reklámozzák a petíciós eljárást;

| 13. | üdvözli, hogy 2013 novemberére három, egymástól nagyon különböző európai polgári kezdeményezés is elérte a szükséges küszöböt; üdvözli a sikeres európai polgári kezdeményezések szervezőivel tervezett meghallgatásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az európai polgári kezdeményezések szervezésének és támogatásának jogát és inkluzív módon hajtsák végre az európai polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendeletet, gondoskodva arról, hogy készek legyenek hitelesíteni mind a saját, külföldön tartózkodó polgáraik, mind pedig a más tagállamokból származó és a saját területükön lakó polgárok aláírását; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy 2013 novemberére három, egymástól nagyon különböző európai polgári kezdeményezés is elérte a szükséges küszöböt; üdvözli a sikeres európai polgári kezdeményezések szervezőivel tervezett meghallgatásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az európai polgári kezdeményezések szervezésének és támogatásának jogát és inkluzív módon hajtsák végre az európai polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendeletet, gondoskodva arról, hogy készek legyenek hitelesíteni mind a saját, külföldön tartózkodó polgáraik, mind pedig a más tagállamokból származó és a saját területükön lakó polgárok aláírását;

| 14. | felszólítja azokat az országokat, amelyeknek még nincs nemzeti ombudsmanja – jelen esetben Olaszországot és Németországot –, hogy tegyenek eleget az összes uniós polgár elvárásainak azáltal, hogy kineveznek egyet; |
| --- | --- |

14.

felszólítja azokat az országokat, amelyeknek még nincs nemzeti ombudsmanja – jelen esetben Olaszországot és Németországot –, hogy tegyenek eleget az összes uniós polgár elvárásainak azáltal, hogy kineveznek egyet;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy kísérje rendszeresen figyelemmel az uniós polgárok, illetve hozzátartozóik beutazásával és tartózkodásával kapcsolatos közigazgatási formaságok tagállamokban való kezelésének módját; felszólítja a Bizottságot, hogy játsszon aktív szerepet annak biztosításában, hogy a tagállamok által végrehajtott eljárások teljes mértékben megfeleljenek az uniós szerződésekben elismert értékeknek és emberi jogoknak; hangsúlyozza, hogy az egységes piac egyik fő pillére a munkavállalói mobilitás; kiemeli az európai uniós migráns munkaerő nagyon kedvező hatását a tagállamok gazdaságára; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a helyzetet és hozzon megfelelő intézkedéseket a nemzeti szinten ezen alapvető szabadság elé gördített esetleges akadályok, mint például a túlzott bürokrácia megszüntetésére; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy kísérje rendszeresen figyelemmel az uniós polgárok, illetve hozzátartozóik beutazásával és tartózkodásával kapcsolatos közigazgatási formaságok tagállamokban való kezelésének módját; felszólítja a Bizottságot, hogy játsszon aktív szerepet annak biztosításában, hogy a tagállamok által végrehajtott eljárások teljes mértékben megfeleljenek az uniós szerződésekben elismert értékeknek és emberi jogoknak; hangsúlyozza, hogy az egységes piac egyik fő pillére a munkavállalói mobilitás; kiemeli az európai uniós migráns munkaerő nagyon kedvező hatását a tagállamok gazdaságára; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a helyzetet és hozzon megfelelő intézkedéseket a nemzeti szinten ezen alapvető szabadság elé gördített esetleges akadályok, mint például a túlzott bürokrácia megszüntetésére;

| 16. | elismeri, hogy az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (3) a tagállamok állampolgárságának megszerzésére vagy elveszítésére vonatkozó feltételeket kizárólag az egyes tagállamok nemzeti joga szabályozza; ugyanakkor a polgárok alapvető jogainak és különösen jogbiztonságának garantálása érdekében szorosabb együttműködést és a bevált gyakorlatok strukturáltabb cseréjét kéri a tagállamok között állampolgársági joguk vonatkozásában; átfogó közös útmutatót sürget az állampolgárság és az európai polgárság közötti összefüggés elmagyarázására; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (3) a tagállamok állampolgárságának megszerzésére vagy elveszítésére vonatkozó feltételeket kizárólag az egyes tagállamok nemzeti joga szabályozza; ugyanakkor a polgárok alapvető jogainak és különösen jogbiztonságának garantálása érdekében szorosabb együttműködést és a bevált gyakorlatok strukturáltabb cseréjét kéri a tagállamok között állampolgársági joguk vonatkozásában; átfogó közös útmutatót sürget az állampolgárság és az európai polgárság közötti összefüggés elmagyarázására;

| 17. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek elveszik hosszabb ideig másik tagállamban élő állampolgáraik választójogát, hogy vessenek véget ennek a gyakorlatnak, és ennek megfelelően vizsgálják felül jogszabályaikat annak érdekében, hogy biztosítsák a teljes körű állampolgári jogokat a folyamat egésze során; javasolja, hogy a tagállamok tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy hatékonyan segítsék és támogassák azokat az állampolgárokat, akik szavazni kívánnak vagy jelöltként kívánnak indulni más államokban; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az uniós polgárok számára, hogy a lakhelyük szerinti tagállamban gyakorolhassák szavazati jogukat a származási országuk nemzeti választásain; |
| --- | --- |

17.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek elveszik hosszabb ideig másik tagállamban élő állampolgáraik választójogát, hogy vessenek véget ennek a gyakorlatnak, és ennek megfelelően vizsgálják felül jogszabályaikat annak érdekében, hogy biztosítsák a teljes körű állampolgári jogokat a folyamat egésze során; javasolja, hogy a tagállamok tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy hatékonyan segítsék és támogassák azokat az állampolgárokat, akik szavazni kívánnak vagy jelöltként kívánnak indulni más államokban; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az uniós polgárok számára, hogy a lakhelyük szerinti tagállamban gyakorolhassák szavazati jogukat a származási országuk nemzeti választásain;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy óvják és erősítsék az uniós polgárság fogalmát azáltal, hogy ellenzik az állampolgársági alapon történő hátrányos megkülönböztetés minden formáját; sajnálatosnak tart minden olyan populista retorikát, amely a pusztán állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés gyakorlatának megteremtésére törekszik; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy óvják és erősítsék az uniós polgárság fogalmát azáltal, hogy ellenzik az állampolgársági alapon történő hátrányos megkülönböztetés minden formáját; sajnálatosnak tart minden olyan populista retorikát, amely a pusztán állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés gyakorlatának megteremtésére törekszik;

| 19. | felhívja az európai szintű politikai pártokat és a hozzájuk tartozó nemzeti pártokat, hogy szervezzenek átlátható választási kampányokat a 2014-es európai választások előtt, és ténylegesen foglalkozzanak a zuhanó választási részvételi arányok, illetve a polgárok és az uniós intézmények között egyre mélyülő szakadék problémájával; úgy véli, hogy hogy a valódi európai nyilvános közéleti tér kiépítése szempontjából fontos előrelépés az, hogy az európai politikai pártok európai szintű jelölteket állítottak a Bizottság elnökének tisztségére, de meggyőződése, hogy a választási kampány európai szintűvé tételének reménye jobban megvalósítható páneurópai tevékenységekkel és a helyi és országos média – különösen a közszolgálati rádiók, tévék és az internet – hálózatai révén; |
| --- | --- |

19.

felhívja az európai szintű politikai pártokat és a hozzájuk tartozó nemzeti pártokat, hogy szervezzenek átlátható választási kampányokat a 2014-es európai választások előtt, és ténylegesen foglalkozzanak a zuhanó választási részvételi arányok, illetve a polgárok és az uniós intézmények között egyre mélyülő szakadék problémájával; úgy véli, hogy hogy a valódi európai nyilvános közéleti tér kiépítése szempontjából fontos előrelépés az, hogy az európai politikai pártok európai szintű jelölteket állítottak a Bizottság elnökének tisztségére, de meggyőződése, hogy a választási kampány európai szintűvé tételének reménye jobban megvalósítható páneurópai tevékenységekkel és a helyi és országos média – különösen a közszolgálati rádiók, tévék és az internet – hálózatai révén;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a polgárokat tájékoztatni kell arról, hogy akkor is jogosultak a helyi és európai választásokon való részvételére, ha származási országukon kívül élnek, és ezt a jogot különböző eszközökkel elő kell mozdítani; sürgeti a Bizottságot, hogy ne várjon 2014 májusáig az uniós jogokat világos és közérthető formában bemutató kézikönyv megjelentetésével; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a polgárokat tájékoztatni kell arról, hogy akkor is jogosultak a helyi és európai választásokon való részvételére, ha származási országukon kívül élnek, és ezt a jogot különböző eszközökkel elő kell mozdítani; sürgeti a Bizottságot, hogy ne várjon 2014 májusáig az uniós jogokat világos és közérthető formában bemutató kézikönyv megjelentetésével;

| 21. | felhív minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy növeljék tovább az átláthatóságot, és tegyék könnyűvé és felhasználóbaráttá a dokumentumokhoz való hozzáférést, mivel ez lehetővé teszi a polgárok szorosabb bevonását a döntéshozatali folyamatba; felszólítja az uniós intézményeket, elsősorban az Európai Bizottságot az eljárások hatékonyságának javítására, hogy az uniós polgárok részéről érkező jogos kéréseknek a legrövidebb időn belül eleget lehessen tenni; felszólítja az összes uniós intézményt, különösen a Parlamentet, hogy egyenlő mértékben biztosítsák az átláthatóságot és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

21.

felhív minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy növeljék tovább az átláthatóságot, és tegyék könnyűvé és felhasználóbaráttá a dokumentumokhoz való hozzáférést, mivel ez lehetővé teszi a polgárok szorosabb bevonását a döntéshozatali folyamatba; felszólítja az uniós intézményeket, elsősorban az Európai Bizottságot az eljárások hatékonyságának javítására, hogy az uniós polgárok részéről érkező jogos kéréseknek a legrövidebb időn belül eleget lehessen tenni; felszólítja az összes uniós intézményt, különösen a Parlamentet, hogy egyenlő mértékben biztosítsák az átláthatóságot és elszámoltathatóságot;

| 22. | örömmel veszi tudomásul, hogy a közelmúltban elfogadták azt a két fő uniós programot – a „Jogok és polgárság”, valamint az „Európa a polgárokért” programot –, amelyek 2014 és 2020 között az európai uniós polgársággal kapcsolatos tevékenységeket finanszírozzák; kifejezetten sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok kormányai a 2007–2013-as időszakhoz képest drasztikusan csökkentették különösen az aktív európai polgársággal kapcsolatos projekteket támogató utóbbi program részére elkülönített forrásokat; |
| --- | --- |

22.

örömmel veszi tudomásul, hogy a közelmúltban elfogadták azt a két fő uniós programot – a „Jogok és polgárság”, valamint az „Európa a polgárokért” programot –, amelyek 2014 és 2020 között az európai uniós polgársággal kapcsolatos tevékenységeket finanszírozzák; kifejezetten sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok kormányai a 2007–2013-as időszakhoz képest drasztikusan csökkentették különösen az aktív európai polgársággal kapcsolatos projekteket támogató utóbbi program részére elkülönített forrásokat;

| 23. | súlyos aggályait fejezi ki azokkal a petíciókkal kapcsolatban, amelyek egyes olyan lakosok kényes helyzetét tárják fel, akik státuszuknál fogva nem gyakorolhatják teljes mértékben a szabad mozgáshoz való jogukat, vagy teljes körű választójogukat a helyhatósági választásokon; felhívja az Európai Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy könnyítsék meg az ilyen emberek helyzetének rendezését; |
| --- | --- |

23.

súlyos aggályait fejezi ki azokkal a petíciókkal kapcsolatban, amelyek egyes olyan lakosok kényes helyzetét tárják fel, akik státuszuknál fogva nem gyakorolhatják teljes mértékben a szabad mozgáshoz való jogukat, vagy teljes körű választójogukat a helyhatósági választásokon; felhívja az Európai Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy könnyítsék meg az ilyen emberek helyzetének rendezését;

| 24. | mélységesen aggódik azon akadályok miatt, amelyekkel a polgároknak még mindig szembesülniük kell egyéni jogaik gyakorlása során a belső piacon, és úgy véli, hogy az Európában jelenleg tapasztalható bizonytalan gazdasági helyzetet is orvosolni kell az említett akadályok felszámolásával; ezért üdvözli a Bizottság által beharangozott új kezdeményezéseket a polgárok fogyasztói és Európa-szerte betöltött munkavállalói szerepének megerősítésére; |
| --- | --- |

24.

mélységesen aggódik azon akadályok miatt, amelyekkel a polgároknak még mindig szembesülniük kell egyéni jogaik gyakorlása során a belső piacon, és úgy véli, hogy az Európában jelenleg tapasztalható bizonytalan gazdasági helyzetet is orvosolni kell az említett akadályok felszámolásával; ezért üdvözli a Bizottság által beharangozott új kezdeményezéseket a polgárok fogyasztói és Európa-szerte betöltött munkavállalói szerepének megerősítésére;

| 25. | kiemeli az EURES-hálózaton belül a más uniós országokban megpályázható szakmai gyakorlatokkal és tanulószerződéses képzésekkel kapcsolatos információcsere javításának fontosságát; aggodalommal tölti el a munkanélküliségi arány, különösen mivel ez a fiatalokat sújtja; üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatot (4), és felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az iránymutatásokban szereplő elveket; |
| --- | --- |

25.

kiemeli az EURES-hálózaton belül a más uniós országokban megpályázható szakmai gyakorlatokkal és tanulószerződéses képzésekkel kapcsolatos információcsere javításának fontosságát; aggodalommal tölti el a munkanélküliségi arány, különösen mivel ez a fiatalokat sújtja; üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatot (4), és felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az iránymutatásokban szereplő elveket;

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák az uniós polgárokat jogaikról és kötelességeikről, és segítsék elő e jogok tiszteletben tartását mind a polgárok származási országában, mind pedig az összes többi tagállamban; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák az uniós polgárokat jogaikról és kötelességeikről, és segítsék elő e jogok tiszteletben tartását mind a polgárok származási országában, mind pedig az összes többi tagállamban;

| 27. | felhívja a figyelmet az egyes petíciók benyújtóit, többnyire külföldön élő uniós állampolgárokat érő sérelmekre, akik arról számoltak be, hogy különböző országokban problémákba ütköztek ingatlanok vásárlásával, átruházásával és tulajdonlásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet az egyes petíciók benyújtóit, többnyire külföldön élő uniós állampolgárokat érő sérelmekre, akik arról számoltak be, hogy különböző országokban problémákba ütköztek ingatlanok vásárlásával, átruházásával és tulajdonlásával kapcsolatban;

| 28. | elismeri a fogyatékossággal élőket érintő, szabad mozgáshoz való joguk gyakorlásakor felmerülő problémákat, és egész Európára érvényes fogyatékossági igazolvány bevezetését kéri a fogyatékkal élők számára; |
| --- | --- |

28.

elismeri a fogyatékossággal élőket érintő, szabad mozgáshoz való joguk gyakorlásakor felmerülő problémákat, és egész Európára érvényes fogyatékossági igazolvány bevezetését kéri a fogyatékkal élők számára;

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be összehangolt együttműködési intézkedéseket a kettős gépjármű-regisztrációs adó, az adózás terén tapasztalható megkülönböztetés és a kettős adózás problémáinak határokon átnyúló, hatékony kezelése, valamint a határokon átnyúló munkavállalói mobilitás valóságának jobb figyelembevétele érdekében; úgy ítéli meg, hogy a kettős adózással kapcsolatos kérdéseket nem rendezik kielégítő módon a kétoldalú adóegyezmények vagy a tagállamok egyoldalú fellépései, és összehangolt, jól időzített fellépésre lenne szükség uniós szinten; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be összehangolt együttműködési intézkedéseket a kettős gépjármű-regisztrációs adó, az adózás terén tapasztalható megkülönböztetés és a kettős adózás problémáinak határokon átnyúló, hatékony kezelése, valamint a határokon átnyúló munkavállalói mobilitás valóságának jobb figyelembevétele érdekében; úgy ítéli meg, hogy a kettős adózással kapcsolatos kérdéseket nem rendezik kielégítő módon a kétoldalú adóegyezmények vagy a tagállamok egyoldalú fellépései, és összehangolt, jól időzített fellépésre lenne szükség uniós szinten;

| 30. | sajnálatának ad hangot a határokon átnyúló polgári vagy szociális ügyek – mint például családi jog, vagy nyugdíjak – tekintetében fennálló akadályok kapcsán, amelyek sok polgárt megfosztanak az uniós polgársággal járó előnyök élvezésétől; |
| --- | --- |

30.

sajnálatának ad hangot a határokon átnyúló polgári vagy szociális ügyek – mint például családi jog, vagy nyugdíjak – tekintetében fennálló akadályok kapcsán, amelyek sok polgárt megfosztanak az uniós polgársággal járó előnyök élvezésétől;

| 31. | emlékeztet, hogy azokban az országokban, amelyekben hazájuknak nincs képviselete, az uniós polgárokat megilleti bármely másik tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletének védelme, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek ez utóbbi tagállam saját polgáraira vonatkoznak, és hangsúlyozza egy ilyen előírás mint elvi álláspont jelentőségét; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet, hogy azokban az országokban, amelyekben hazájuknak nincs képviselete, az uniós polgárokat megilleti bármely másik tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletének védelme, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek ez utóbbi tagállam saját polgáraira vonatkoznak, és hangsúlyozza egy ilyen előírás mint elvi álláspont jelentőségét;

| 32. | kéri a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb valamennyi tagállamban hozzanak létre egyablakos rendszert a határokon átnyúló hatású projektek, például a szociális hatással járó projektek, többek között a sürgősségi szolgáltatások koordinálására, utalva különösen a környezeti hatással járó projektekre, mint például a szélfarmokra, melyek esetében néhány alkalommal nem konzultálnak a határ két oldalán élő lakossággal és nem készül hatástanulmány sem; |
| --- | --- |

32.

kéri a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb valamennyi tagállamban hozzanak létre egyablakos rendszert a határokon átnyúló hatású projektek, például a szociális hatással járó projektek, többek között a sürgősségi szolgáltatások koordinálására, utalva különösen a környezeti hatással járó projektekre, mint például a szélfarmokra, melyek esetében néhány alkalommal nem konzultálnak a határ két oldalán élő lakossággal és nem készül hatástanulmány sem;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy mélyrehatóan értékelje a polgárok európai évével (2013) járó előnyöket és kihívásokat; sajnálja, hogy alulfinanszírozás és a politikai törekvés hiánya miatt az európai polgárság éve kevés figyelmet kapott a médiától, és nem tudott széles körű, a nyilvánosság számára látható vitát kiváltani az európai polgárságról, ami hozzájárulhatott volna a javított vagy újonnan kialakított eszközökhöz; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy mélyrehatóan értékelje a polgárok európai évével (2013) járó előnyöket és kihívásokat; sajnálja, hogy alulfinanszírozás és a politikai törekvés hiánya miatt az európai polgárság éve kevés figyelmet kapott a médiától, és nem tudott széles körű, a nyilvánosság számára látható vitát kiváltani az európai polgárságról, ami hozzájárulhatott volna a javított vagy újonnan kialakított eszközökhöz;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat arra, hogy miként lehetne elismerni az önkéntes munkának a polgársághoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat arra, hogy miként lehetne elismerni az önkéntes munkának a polgársághoz való hozzájárulását;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy a polgárok bizalmának helyreállítása érdekében adjon ki és terjesszen magyarázó kiadványt a polgárok jogainak a Lisszaboni Szerződés előtti és utáni helyzetéről; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy a polgárok bizalmának helyreállítása érdekében adjon ki és terjesszen magyarázó kiadványt a polgárok jogainak a Lisszaboni Szerződés előtti és utáni helyzetéről;

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 257. E, 2013.9.6., 74. o.

(2)  Az Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról (HL C 199. E, 2012.7.7., 187. o.).

(3)  Legutóbb a C-135/08. sz. Rottman-ügyben 2010. március 2-án hozott ítélete.

(4)  COM(2013)0857.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/151

---

P7_TA(2014)0234

Európai Ügyészség

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2017/C 378/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervről szóló, 2009. november 30-i tanácsi állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervről szóló, 2009. november 30-i tanácsi állásfoglalásra,

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott más büntető igazságszolgáltatási jogszabályokra, például a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról és letartóztatást követően a kommunikációhoz való jogról szóló 2013/48/EU irányelvre, a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló irányelvre stb., |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott más büntető igazságszolgáltatási jogszabályokra, például a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról és letartóztatást követően a kommunikációhoz való jogról szóló 2013/48/EU irányelvre, a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló irányelvre stb.,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 30-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 30-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0141/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0141/2014),

| A. | mivel az Európai Ügyészség létrehozásának fő célja az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése, az uniós vállalkozások és állampolgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának növelése, valamint az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények hatékonyabb és eredményesebb kivizsgálásának és üldözésének biztosítása, az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Ügyészség létrehozásának fő célja az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése, az uniós vállalkozások és állampolgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának növelése, valamint az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények hatékonyabb és eredményesebb kivizsgálásának és üldözésének biztosítása, az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| B. | mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte maga elé, hogy megteremti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a bűnözés uniós dimenziója egyre erősödik, és az Unió pénzügyi érdekeit sértő, minden évben jelentős anyagi kárt okozó bűncselekményekre az EU-nak hatékony választ kell adnia, hozzáadott értékkel növelve a tagállamok közös erőfeszítéseit, hiszen az uniós költségvetés csalás elleni védelme uniós szinten jobban megvalósítható; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte maga elé, hogy megteremti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a bűnözés uniós dimenziója egyre erősödik, és az Unió pénzügyi érdekeit sértő, minden évben jelentős anyagi kárt okozó bűncselekményekre az EU-nak hatékony választ kell adnia, hozzáadott értékkel növelve a tagállamok közös erőfeszítéseit, hiszen az uniós költségvetés csalás elleni védelme uniós szinten jobban megvalósítható;

| C. | mivel az uniós költségvetés tekintetében a zéró tolerancia elvét kell alkalmazni az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalásokkal szembeni következetes és eredményes fellépés érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós költségvetés tekintetében a zéró tolerancia elvét kell alkalmazni az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalásokkal szembeni következetes és eredményes fellépés érdekében;

| D. | mivel elsődlegesen a tagállamok felelőssége az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtása, valamint – ahogy azt a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (2) és a nemsokára ennek helyébe lépő, az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított bizottsági javaslatról (COM(2011)0739) szóló tanácsi határozat megállapítja – a saját források beszedése; |
| --- | --- |

D.

mivel elsődlegesen a tagállamok felelőssége az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtása, valamint – ahogy azt a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (2) és a nemsokára ennek helyébe lépő, az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított bizottsági javaslatról (COM(2011)0739) szóló tanácsi határozat megállapítja – a saját források beszedése;

| E. | mivel az Unió forrásainak beszedése és a kiadások terén egyaránt fontos biztosítani az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió forrásainak beszedése és a kiadások terén egyaránt fontos biztosítani az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;

| F. | mivel az OLAF által folytatott vizsgálatok 10 %-a kapcsolatos a határokon átnyúló szervezett bűnözéssel, melyek pénzügyi hatásukat tekintve azonban az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő cselekmények 40 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az OLAF által folytatott vizsgálatok 10 %-a kapcsolatos a határokon átnyúló szervezett bűnözéssel, melyek pénzügyi hatásukat tekintve azonban az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő cselekmények 40 %-át teszik ki;

| G. | mivel az Európai Ügyészség létrehozása az egyetlen olyan aktus a büntető igazságügy terén, amelynek során a rendes jogalkotási eljárás nem alkalmazható; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Ügyészség létrehozása az egyetlen olyan aktus a büntető igazságügy terén, amelynek során a rendes jogalkotási eljárás nem alkalmazható;

| H. | mivel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat szorosan összefügg az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal és a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslattal, amelyek a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat szorosan összefügg az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal és a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslattal, amelyek a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartoznak;

| I. | mivel az európai szabályozás vezérelvének a jogállamisággal kapcsolatos szabályok tiszteletben tartásának kell lennie, különösen az igazságszolgáltatással és az alapvető emberi jogok védelmével összefüggő területeken; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai szabályozás vezérelvének a jogállamisággal kapcsolatos szabályok tiszteletben tartásának kell lennie, különösen az igazságszolgáltatással és az alapvető emberi jogok védelmével összefüggő területeken;

| J. | mivel 11 tagállamból 14 nemzeti parlamenti kamara indított sárga lapos eljárást a bizottsági javaslattal kapcsolatban, és mivel a Bizottság 2013. november 27-én úgy határozott, hogy fenntartja javaslatát, azonban kijelentette, hogy a jogalkotási eljárás során kellőképpen figyelembe fogja venni a nemzeti parlamenti kamarák indokolással ellátott véleményeit; |
| --- | --- |

J.

mivel 11 tagállamból 14 nemzeti parlamenti kamara indított sárga lapos eljárást a bizottsági javaslattal kapcsolatban, és mivel a Bizottság 2013. november 27-én úgy határozott, hogy fenntartja javaslatát, azonban kijelentette, hogy a jogalkotási eljárás során kellőképpen figyelembe fogja venni a nemzeti parlamenti kamarák indokolással ellátott véleményeit;

| K. | mivel az EUMSZ 86. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Tanács egyhangúlag határoz az Európai Ügyészség létrehozásáról; mivel valószínűtlennek tűnik, hogy egyhangú döntés születik, ezért nagyobb a valószínűsége annak, hogy néhány tagállam megerősített együttműködés keretében fogja létrehozni az Európai Ügyészséget, ami miatt a Bizottságnak új javaslatot kell majd előterjesztenie; |
| --- | --- |

K.

mivel az EUMSZ 86. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Tanács egyhangúlag határoz az Európai Ügyészség létrehozásáról; mivel valószínűtlennek tűnik, hogy egyhangú döntés születik, ezért nagyobb a valószínűsége annak, hogy néhány tagállam megerősített együttműködés keretében fogja létrehozni az Európai Ügyészséget, ami miatt a Bizottságnak új javaslatot kell majd előterjesztenie;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági javaslat célkitűzése újabb lépés az európai büntető igazságszolgáltatási térség létrehozása és az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelem eszközeinek megerősítése felé, ami ezáltal növeli az adófizetők Unióba vetett bizalmát; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bizottsági javaslat célkitűzése újabb lépés az európai büntető igazságszolgáltatási térség létrehozása és az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelem eszközeinek megerősítése felé, ami ezáltal növeli az adófizetők Unióba vetett bizalmát;

| 2. | úgy véli, hogy az Európai Ügyészség létrehozása különleges többletértékkel járulhat hozzá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez, feltéve, hogy minden tagállam részt vesz benne, mivel az Unió pénzügyi érdekeit, tehát az európai adófizetők érdekeit valamennyi tagállamban védeni kell; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az Európai Ügyészség létrehozása különleges többletértékkel járulhat hozzá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez, feltéve, hogy minden tagállam részt vesz benne, mivel az Unió pénzügyi érdekeit, tehát az európai adófizetők érdekeit valamennyi tagállamban védeni kell;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy a Parlamentet folyamatos információáramlás és konzultációk révén a lehető legnagyobb mértékben vonja be a jogalkotási munkájába, lehetővé téve ezáltal az Európai Unió működéséről szóló szerződés lisszaboni folyamat utáni módosításaival összhangban lévő és mindkét fél által üdvözölt eredmény létrehozását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy a Parlamentet folyamatos információáramlás és konzultációk révén a lehető legnagyobb mértékben vonja be a jogalkotási munkájába, lehetővé téve ezáltal az Európai Unió működéséről szóló szerződés lisszaboni folyamat utáni módosításaival összhangban lévő és mindkét fél által üdvözölt eredmény létrehozását;

| 4. | figyelemmel arra, hogy az igazságszolgáltatás terén a hatékonyság alapvető feltétele az uniós fellépés összességében vett következetessége, kéri az európai jogalkotót, hogy ezzel a javaslattal a vele szorosan összefüggő más javaslatokat – például az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatot és más, a tárgyhoz tartozó büntető igazságszolgáltatási és eljárási jogokra vonatkozó jogszabályokat – figyelembe véve foglalkozzon, biztosítva ezáltal a javaslatok teljes összeegyeztethetőségét és következetes végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

figyelemmel arra, hogy az igazságszolgáltatás terén a hatékonyság alapvető feltétele az uniós fellépés összességében vett következetessége, kéri az európai jogalkotót, hogy ezzel a javaslattal a vele szorosan összefüggő más javaslatokat – például az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatot és más, a tárgyhoz tartozó büntető igazságszolgáltatási és eljárási jogokra vonatkozó jogszabályokat – figyelembe véve foglalkozzon, biztosítva ezáltal a javaslatok teljes összeegyeztethetőségét és következetes végrehajtását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség hatásköreinek és gyakorlatának tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok európai egyezményében és a tagállamok alkotmányos hagyományaiban foglalt alapvető jogok összességét; ezért kéri a Tanácsot, hogy kellőképpen vegye figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | az Európai Ügyészségnek működése során szigorúan be kell tartania a tisztességes eljáráshoz való jogot és ezáltal a törvényes bíróhoz való jog elvét, ami szükségessé teszi, hogy előzetesen és egyértelműen rögzítsék azokat a szempontokat, amelyek meghatározzák, hogy melyik illetékes bíróság rendelkezik joghatósággal; mivel a 27. cikk (4) bekezdésének jelenlegi szövege szerint az Európai Ügyészség túl nagy mérlegelési jogkörrel rendelkezik a joghatóság különböző kritériumainak alkalmazásában, a felsorolt kritériumokat jogi kötelező erővel kell felruházni, és a kiszámíthatóság érdekében meg kell határozni hierarchikus sorrendjüket; e tekintetben figyelembe kell venni a gyanúsítottak jogait; ezenfelül a joghatóság említett kritériumokkal összhangban történő meghatározására vonatkozó döntés bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti; |
| --- | --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség hatásköreinek és gyakorlatának tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok európai egyezményében és a tagállamok alkotmányos hagyományaiban foglalt alapvető jogok összességét; ezért kéri a Tanácsot, hogy kellőképpen vegye figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

az Európai Ügyészségnek működése során szigorúan be kell tartania a tisztességes eljáráshoz való jogot és ezáltal a törvényes bíróhoz való jog elvét, ami szükségessé teszi, hogy előzetesen és egyértelműen rögzítsék azokat a szempontokat, amelyek meghatározzák, hogy melyik illetékes bíróság rendelkezik joghatósággal; mivel a 27. cikk (4) bekezdésének jelenlegi szövege szerint az Európai Ügyészség túl nagy mérlegelési jogkörrel rendelkezik a joghatóság különböző kritériumainak alkalmazásában, a felsorolt kritériumokat jogi kötelező erővel kell felruházni, és a kiszámíthatóság érdekében meg kell határozni hierarchikus sorrendjüket; e tekintetben figyelembe kell venni a gyanúsítottak jogait; ezenfelül a joghatóság említett kritériumokkal összhangban történő meghatározására vonatkozó döntés bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti;

| ii. | az Európai Ügyészség számára teljes függetlenséget kell biztosítani a tagállami kormányokkal és az uniós intézményekkel szemben, és védeni kell bármiféle politikai nyomástól; |
| --- | --- |

ii.

az Európai Ügyészség számára teljes függetlenséget kell biztosítani a tagállami kormányokkal és az uniós intézményekkel szemben, és védeni kell bármiféle politikai nyomástól;

| iii. | az Európai Ügyészség hatáskörét pontosan meg kell határozni, lehetővé téve annak előzetes meghatározását, hogy mely bűncselekmények tartoznak e hatáskörbe; a Parlament javasolja, hogy alaposan vizsgálják felül a járulékos hatáskörökről szóló európai bizottsági javaslat 13. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat, mivel jelenlegi szövegezésük szerint túllépik az EUMSZ 86. cikke (1)–(3) bekezdésének hatályát; mindezt oly módon kell elvégezni, hogy az új szöveg biztosítsa, hogy az Európai Ügyészség hatásköre csak azokban az esetekben terjedjen ki az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeken túlra, amely esetekben teljesülnek az alábbi kumulatív feltételek:






  a) | egy adott cselekmény egyidejűleg minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek/bűncselekményeknek; valamint |
| --- | --- | --- |

iii.

az Európai Ügyészség hatáskörét pontosan meg kell határozni, lehetővé téve annak előzetes meghatározását, hogy mely bűncselekmények tartoznak e hatáskörbe; a Parlament javasolja, hogy alaposan vizsgálják felül a járulékos hatáskörökről szóló európai bizottsági javaslat 13. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat, mivel jelenlegi szövegezésük szerint túllépik az EUMSZ 86. cikke (1)–(3) bekezdésének hatályát; mindezt oly módon kell elvégezni, hogy az új szöveg biztosítsa, hogy az Európai Ügyészség hatásköre csak azokban az esetekben terjedjen ki az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeken túlra, amely esetekben teljesülnek az alábbi kumulatív feltételek:

a)

egy adott cselekmény egyidejűleg minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek/bűncselekményeknek; valamint

| b) | az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény/bűncselekmények meghatározó/meghatározóak, az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények pedig csupán járulékos/járulékosak; valamint |
| --- | --- |

b)

az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény/bűncselekmények meghatározó/meghatározóak, az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények pedig csupán járulékos/járulékosak; valamint

| c) | az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények ki lenne/lennének zárva az újabb eljárás indítása vagy azzal/azokkal kapcsolatban a büntetés kiszabása alól, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel/bűncselekményekkel együtt indítanának miatta/miattuk eljárást és hoznának ítéletet; |
| --- | --- |

c)

az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények ki lenne/lennének zárva az újabb eljárás indítása vagy azzal/azokkal kapcsolatban a büntetés kiszabása alól, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel/bűncselekményekkel együtt indítanának miatta/miattuk eljárást és hoznának ítéletet;

ezenfelül a hatáskör említett kritériumokkal összhangban történő megállapítása bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti;

| iv. | mivel a javaslat 12. cikkében szereplő, az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmények meghatározásáról szóló irányelvet még nem fogadták el, ezért a javaslat szövegében kifejezetten meg kell említeni, hogy az európai ügyész nem indíthat eljárást olyan bűncselekmények ügyében, amelyek az elkövetésük időpontjában még nem szerepelnek az érintett tagállam nemzeti jogszabályaiban; emellett az Európai Ügyészség hatáskörét nem gyakorolhatja olyan bűncselekmények tekintetében, amelyeket azelőtt követtek el, hogy működését teljes körűen megkezdte; a javaslat 71. cikkét ennek megfelelően módosítani kell; |
| --- | --- |

iv.

mivel a javaslat 12. cikkében szereplő, az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmények meghatározásáról szóló irányelvet még nem fogadták el, ezért a javaslat szövegében kifejezetten meg kell említeni, hogy az európai ügyész nem indíthat eljárást olyan bűncselekmények ügyében, amelyek az elkövetésük időpontjában még nem szerepelnek az érintett tagállam nemzeti jogszabályaiban; emellett az Európai Ügyészség hatáskörét nem gyakorolhatja olyan bűncselekmények tekintetében, amelyeket azelőtt követtek el, hogy működését teljes körűen megkezdte; a javaslat 71. cikkét ennek megfelelően módosítani kell;

| v. | az Európai Ügyészség rendelkezésére álló nyomozati eszközöknek és nyomozati intézkedéseknek egységeseknek és pontosan meghatározottaknak kell lenniük, valamint összhangban kell állniuk azon tagállam jogrendjével, amelyekben végrehajtják őket; emellett a nyomozati intézkedések használatának feltételeit részletesebben ki kell fejteni annak érdekében, hogy kizárják a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) lehetőségét; |
| --- | --- |

v.

az Európai Ügyészség rendelkezésére álló nyomozati eszközöknek és nyomozati intézkedéseknek egységeseknek és pontosan meghatározottaknak kell lenniük, valamint összhangban kell állniuk azon tagállam jogrendjével, amelyekben végrehajtják őket; emellett a nyomozati intézkedések használatának feltételeit részletesebben ki kell fejteni annak érdekében, hogy kizárják a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) lehetőségét;

| vi. | a bizonyítékok elfogadhatósága és 30. cikkel összhangban való értékelése kulcsfontosságú szerepet játszik a nyomozásban; a vonatkozó szabályozásnak egyértelműnek és egységesnek kell lennie mindenhol, ahová az Európai Ügyészség hatásköre kiterjed, valamint maradéktalanul tiszteletben kell tartania az eljárási garanciákat; e megfelelés biztosítása érdekében a bizonyítékok elfogadhatósága feltételeinek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogokról szóló európai egyezményben és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlata által biztosított valamennyi jogot; |
| --- | --- |

vi.

a bizonyítékok elfogadhatósága és 30. cikkel összhangban való értékelése kulcsfontosságú szerepet játszik a nyomozásban; a vonatkozó szabályozásnak egyértelműnek és egységesnek kell lennie mindenhol, ahová az Európai Ügyészség hatásköre kiterjed, valamint maradéktalanul tiszteletben kell tartania az eljárási garanciákat; e megfelelés biztosítása érdekében a bizonyítékok elfogadhatósága feltételeinek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogokról szóló európai egyezményben és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlata által biztosított valamennyi jogot;

| vii. | a hatékony jogorvoslathoz való jogot az európai ügyész tevékenysége tekintetében végig biztosítani kell az Unió egészében; lehetővé kell tenni ezért, hogy az európai ügyész által hozott határozatok ellen bírósági felülvizsgálatot lehessen kezdeményezni az illetékes bíróságon; ezzel összefüggésben az európai ügyészség által a tárgyalás előtt vagy attól függetlenül hozott – a 27., 28. és 29. cikkben meghatározott, a hatáskörrel, az eljárás megszüntetésével és a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondással összefüggő – határozatokkal szemben az uniós bíróságok által biztosított jogorvoslattal lehet élni;
  A javaslat 36. cikkét újra kell fogalmazni, hogy elkerülhető legyen a Szerződés uniós bíróságok joghatóságáról szóló rendelkezéseinek megkerülése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdése szerinti hatékony bírói jogorvoslathoz való jog aránytalan korlátozása. |
| --- | --- |

vii.

a hatékony jogorvoslathoz való jogot az európai ügyész tevékenysége tekintetében végig biztosítani kell az Unió egészében; lehetővé kell tenni ezért, hogy az európai ügyész által hozott határozatok ellen bírósági felülvizsgálatot lehessen kezdeményezni az illetékes bíróságon; ezzel összefüggésben az európai ügyészség által a tárgyalás előtt vagy attól függetlenül hozott – a 27., 28. és 29. cikkben meghatározott, a hatáskörrel, az eljárás megszüntetésével és a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondással összefüggő – határozatokkal szemben az uniós bíróságok által biztosított jogorvoslattal lehet élni;

A javaslat 36. cikkét újra kell fogalmazni, hogy elkerülhető legyen a Szerződés uniós bíróságok joghatóságáról szóló rendelkezéseinek megkerülése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdése szerinti hatékony bírói jogorvoslathoz való jog aránytalan korlátozása.

| viii. | a javaslat 28. cikkének rendelkezéseiben egyértelműen rögzíteni kell, hogy a kisebb súlyú bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás európai ügyész általi megszüntetését követően a nemzeti ügyészségeket semmi sem akadályozza abban, hogy tovább nyomozzanak és vádat emeljenek, amennyiben saját jogszabályaik azt lehetővé teszik; valamint hogy amennyiben a releváns bizonyíték hiánya további arányos nyomozati lépésekkel előreláthatólag nem orvosolható, az eljárás megszüntetése kötelező; emellett a nyomozás során a lehető leghamarabb ellenőrizni kell, hogy fennáll-e az eljárás kötelező megszüntetésének valamely oka, és bármely ilyen ok fennállásának megállapítását követően indokolatlan késedelem nélkül meg kell szüntetni az eljárást; |
| --- | --- |

viii.

a javaslat 28. cikkének rendelkezéseiben egyértelműen rögzíteni kell, hogy a kisebb súlyú bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás európai ügyész általi megszüntetését követően a nemzeti ügyészségeket semmi sem akadályozza abban, hogy tovább nyomozzanak és vádat emeljenek, amennyiben saját jogszabályaik azt lehetővé teszik; valamint hogy amennyiben a releváns bizonyíték hiánya további arányos nyomozati lépésekkel előreláthatólag nem orvosolható, az eljárás megszüntetése kötelező; emellett a nyomozás során a lehető leghamarabb ellenőrizni kell, hogy fennáll-e az eljárás kötelező megszüntetésének valamely oka, és bármely ilyen ok fennállásának megállapítását követően indokolatlan késedelem nélkül meg kell szüntetni az eljárást;

| ix. | az önkényes igazságszolgáltatást minden körülmények között el kell kerülni; ezért a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás alapjául szolgáló, a 29. cikk (1) bekezdésében meghatározott „megfelelő igazságszolgáltatás” követelményét konkrétabb kritériumokkal kell felváltani; a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondást a vádemelés időpontját követően, valamint a javaslat 28. cikke értelmében megszüntethető eljárások, illetve súlyos ügyek esetén mindenképpen ki kell zárni; |
| --- | --- |

ix.

az önkényes igazságszolgáltatást minden körülmények között el kell kerülni; ezért a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás alapjául szolgáló, a 29. cikk (1) bekezdésében meghatározott „megfelelő igazságszolgáltatás” követelményét konkrétabb kritériumokkal kell felváltani; a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondást a vádemelés időpontját követően, valamint a javaslat 28. cikke értelmében megszüntethető eljárások, illetve súlyos ügyek esetén mindenképpen ki kell zárni;

| x. | mivel az európai ügyész hatáskörét nem csupán a Bíróság vizsgálja felül, hanem az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek is ellenőrzik, erre vonatkozó rendelkezéseket kell beilleszteni a tagállamok közötti hatékony és koherens gyakorlatok, valamint a jogállamiságnak való megfelelés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

x.

mivel az európai ügyész hatáskörét nem csupán a Bíróság vizsgálja felül, hanem az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek is ellenőrzik, erre vonatkozó rendelkezéseket kell beilleszteni a tagállamok közötti hatékony és koherens gyakorlatok, valamint a jogállamiságnak való megfelelés biztosítása érdekében;

| 6. | kéri továbbá a Tanácsot – hangsúlyozva az alapvető elvek, például a tisztességes eljáráshoz való jog és ezzel közvetlen összefüggésben a büntetőeljárás során a védelemmel kapcsolatos biztosítékok legmesszemenőbb tiszteletben tartásának szükségességét –, hogy vegye figyelembe az alábbi ajánlásokat, és tegye meg az ennek megfelelő intézkedéseket:






  i. | az Európai Ügyészség valamennyi tevékenységének biztosítania kell a védelemhez való jog magas szintű védelmét, különösen arra tekintettel, hogy az Unió olyan térséggé válhat, amelyben az Európai Ügyészség úgy léphet fel, hogy nem kell a kölcsönös jogsegély eszközeihez folyamodnia; e tekintetben az egyént a büntetőeljárás során megillető jogokra vonatkozó uniós minimumkövetelmények tiszteletben tartása valamennyi tagállamban az Európai Ügyészség megfelelő működésének kulcsfontosságú elemét képezi;
  Meg kell jegyezni e tekintetben, hogy a Tanács által 2009. november 30-án elfogadott, a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemterv még mindig nem készült el teljesen, valamint hogy a javaslat megelégszik azzal, hogy a hallgatáshoz való jog, az ártatlanság vélelme, a költségmentességhez való jog és a védelem érdekében folytatott nyomozás kérdését a nemzeti jogra utalja; ezért a fegyveregyenlőség elvének tiszteletben tartása érdekében az Európai Ügyészség által folytatott eljárásban a gyanúsítottakra vagy a vádlottakra alkalmazandó jogot az Európai Ügyészség nyomozati vagy vádhatósági cselekményeivel szembeni eljárási biztosítékok tekintetében is alkalmazni kell, az uniós jog által biztosított esetleges kiegészítő vagy magasabb szintű eljárási biztosítékok sérelme nélkül; |
| --- | --- | --- |

6.

kéri továbbá a Tanácsot – hangsúlyozva az alapvető elvek, például a tisztességes eljáráshoz való jog és ezzel közvetlen összefüggésben a büntetőeljárás során a védelemmel kapcsolatos biztosítékok legmesszemenőbb tiszteletben tartásának szükségességét –, hogy vegye figyelembe az alábbi ajánlásokat, és tegye meg az ennek megfelelő intézkedéseket:

i.

az Európai Ügyészség valamennyi tevékenységének biztosítania kell a védelemhez való jog magas szintű védelmét, különösen arra tekintettel, hogy az Unió olyan térséggé válhat, amelyben az Európai Ügyészség úgy léphet fel, hogy nem kell a kölcsönös jogsegély eszközeihez folyamodnia; e tekintetben az egyént a büntetőeljárás során megillető jogokra vonatkozó uniós minimumkövetelmények tiszteletben tartása valamennyi tagállamban az Európai Ügyészség megfelelő működésének kulcsfontosságú elemét képezi;

Meg kell jegyezni e tekintetben, hogy a Tanács által 2009. november 30-án elfogadott, a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemterv még mindig nem készült el teljesen, valamint hogy a javaslat megelégszik azzal, hogy a hallgatáshoz való jog, az ártatlanság vélelme, a költségmentességhez való jog és a védelem érdekében folytatott nyomozás kérdését a nemzeti jogra utalja; ezért a fegyveregyenlőség elvének tiszteletben tartása érdekében az Európai Ügyészség által folytatott eljárásban a gyanúsítottakra vagy a vádlottakra alkalmazandó jogot az Európai Ügyészség nyomozati vagy vádhatósági cselekményeivel szembeni eljárási biztosítékok tekintetében is alkalmazni kell, az uniós jog által biztosított esetleges kiegészítő vagy magasabb szintű eljárási biztosítékok sérelme nélkül;

| ii. | amennyiben a vonatkozó átültetési időszak lejáratát követően valamely eljárási joggal kapcsolatos uniós jogi aktust nem ültetnek át vagy helytelenül ültetnek át a nemzeti jogba, azt nem lehet a nyomozás vagy a bűnvádi eljárás alanyának terhére értelmezni, és ezen aktusok mindenkor az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően alkalmazandók; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a vonatkozó átültetési időszak lejáratát követően valamely eljárási joggal kapcsolatos uniós jogi aktust nem ültetnek át vagy helytelenül ültetnek át a nemzeti jogba, azt nem lehet a nyomozás vagy a bűnvádi eljárás alanyának terhére értelmezni, és ezen aktusok mindenkor az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően alkalmazandók;

| iii. | biztosítani kell a kétszeres értékelés tilalmának (ne bis in idem elv) betartását; |
| --- | --- |

iii.

biztosítani kell a kétszeres értékelés tilalmának (ne bis in idem elv) betartását;

| iv. | a büntetőeljárás során be kell tartani az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkét, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkét, az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint a személyes adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó uniós jogszabályokat; különös figyelmet kell fordítani az érintett jogaira, amennyiben személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére továbbítanak; |
| --- | --- |

iv.

a büntetőeljárás során be kell tartani az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkét, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkét, az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint a személyes adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó uniós jogszabályokat; különös figyelmet kell fordítani az érintett jogaira, amennyiben személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére továbbítanak;

| 7. | kéri a Tanácsot, hogy az Európai Ügyészség sokoldalú, áramvonalas és hatékony felépítésének, valamint a lehető legjobb eredmények elérésének biztosítása érdekében vegye figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | a nyomozások sikeres és tisztességes kimenetele és összehangolása érdekében biztosítani kell, hogy a lefolytatásukkal megbízott személyek alaposan ismerjék az érintett országok jogrendjét; ennek érdekében az Európai Ügyészség szervezeti modelljének biztosítania kell a megfelelő készségeket, tapasztalatot és a tagállamok jogrendszereinek ismeretét; |
| --- | --- | --- |

7.

kéri a Tanácsot, hogy az Európai Ügyészség sokoldalú, áramvonalas és hatékony felépítésének, valamint a lehető legjobb eredmények elérésének biztosítása érdekében vegye figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

a nyomozások sikeres és tisztességes kimenetele és összehangolása érdekében biztosítani kell, hogy a lefolytatásukkal megbízott személyek alaposan ismerjék az érintett országok jogrendjét; ennek érdekében az Európai Ügyészség szervezeti modelljének biztosítania kell a megfelelő készségeket, tapasztalatot és a tagállamok jogrendszereinek ismeretét;

| ii. | ugyanakkor a gyors és hatékony döntéshozatal biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a döntéshozatali folyamatot az Európai Ügyészség az adott ügyben illetékes delegált nemzeti ügyészek támogatásával kibővítse; |
| --- | --- |

ii.

ugyanakkor a gyors és hatékony döntéshozatal biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a döntéshozatali folyamatot az Európai Ügyészség az adott ügyben illetékes delegált nemzeti ügyészek támogatásával kibővítse;

| iii. | annak érdekében, hogy az Európai Ügyészség megfeleljen a függetlenségre, hatékonyságra, tapasztalatra és szakértelemre vonatkozó magas szintű követelményeknek, az alkalmazottaknak a lehető legmagasabb szintű szakértelemmel kell rendelkezniük és biztosítaniuk kell az ebben az állásfoglalásban meghatározott célkitűzések elérését; az említett alkalmazottak érkezhetnek különösen a bírói karból, a jogász szakmából vagy egyéb más területekről, ahol a fent meghatározott tapasztalatot és szakértelmet, valamint a tagállami jogrendszerek megfelelő szintű ismeretét megszerezték; e tekintetben a Bizottság által a javaslat indokolásának 4. bekezdésében a teljes költséggel kapcsolatban megfogalmazottaknak meg kell felelniük az Ügyészség hatékonyságával és működésével kapcsolatos tényleges követelményeknek; |
| --- | --- |

iii.

annak érdekében, hogy az Európai Ügyészség megfeleljen a függetlenségre, hatékonyságra, tapasztalatra és szakértelemre vonatkozó magas szintű követelményeknek, az alkalmazottaknak a lehető legmagasabb szintű szakértelemmel kell rendelkezniük és biztosítaniuk kell az ebben az állásfoglalásban meghatározott célkitűzések elérését; az említett alkalmazottak érkezhetnek különösen a bírói karból, a jogász szakmából vagy egyéb más területekről, ahol a fent meghatározott tapasztalatot és szakértelmet, valamint a tagállami jogrendszerek megfelelő szintű ismeretét megszerezték; e tekintetben a Bizottság által a javaslat indokolásának 4. bekezdésében a teljes költséggel kapcsolatban megfogalmazottaknak meg kell felelniük az Ügyészség hatékonyságával és működésével kapcsolatos tényleges követelményeknek;

| iv. | létre kell hozni egy ellenőrzési mechanizmust, és évente jelentést kell tenni az Európai Ügyészség tevékenységéről; |
| --- | --- |

iv.

létre kell hozni egy ellenőrzési mechanizmust, és évente jelentést kell tenni az Európai Ügyészség tevékenységéről;

| 8. | tudomásul veszi azt az elképzelést, hogy az Európai Ügyészséget a meglévő struktúrákra alapozzák, mely megoldás a Bizottság szerint várhatóan nem jár jelentős új költségekkel az Unió vagy tagállamai számára, mivel az Ügyészség adminisztratív szolgáltatásait az Eurojust biztosítja, az emberi erőforrások pedig a meglévő szervezetektől, például az OLAF-tól származnak majd; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi azt az elképzelést, hogy az Európai Ügyészséget a meglévő struktúrákra alapozzák, mely megoldás a Bizottság szerint várhatóan nem jár jelentős új költségekkel az Unió vagy tagállamai számára, mivel az Ügyészség adminisztratív szolgáltatásait az Eurojust biztosítja, az emberi erőforrások pedig a meglévő szervezetektől, például az OLAF-tól származnak majd;

| 9. | kifejezi kétségeit a javaslat költséghatékonyságra vonatkozóan előadott érvelésével kapcsolatban, mivel az Európai Ügyészségnek tagállamonként szakosodott részlegeket szükséges felállítania, amelyeknek a vizsgálatok és a büntető eljárások eredményes lefolytatása érdekében alaposan ismerniük kell majd a nemzeti jogi kereteket; kéri elemezés elkészítését annak értékelése érdekében, hogy az Európai Ügyészség létrehozása milyen költségekkel jár az Unió költségvetése számára, és milyen továbbgyűrűző hatásokkal bír a tagállamok költségvetésére; kéri, hogy az előnyök értékelésére is végezzenek ilyen elemzést; |
| --- | --- |

9.

kifejezi kétségeit a javaslat költséghatékonyságra vonatkozóan előadott érvelésével kapcsolatban, mivel az Európai Ügyészségnek tagállamonként szakosodott részlegeket szükséges felállítania, amelyeknek a vizsgálatok és a büntető eljárások eredményes lefolytatása érdekében alaposan ismerniük kell majd a nemzeti jogi kereteket; kéri elemezés elkészítését annak értékelése érdekében, hogy az Európai Ügyészség létrehozása milyen költségekkel jár az Unió költségvetése számára, és milyen továbbgyűrűző hatásokkal bír a tagállamok költségvetésére; kéri, hogy az előnyök értékelésére is végezzenek ilyen elemzést;

| 10. | aggodalmát fejezi ki a javaslat alapjául szolgáló azon feltételezéssel kapcsolatban, hogy az Eurojust által biztosított adminisztratív szolgáltatásoknak erre a decentralizált ügynökségre nézve nem lesz pénzügyi vagy személyzeti hatása; úgy véli ezért, hogy a pénzügyi kimutatás félrevezető; felhívja a figyelmet ezzel összefüggésben arra a kérésére, hogy a Bizottság a jogalkotási folyamat lezárása előtt terjesszen elő egy módosított pénzügyi kimutatást, amely figyelembe veszi a jogalkotó által végrehajtott esetleges módosításokat; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki a javaslat alapjául szolgáló azon feltételezéssel kapcsolatban, hogy az Eurojust által biztosított adminisztratív szolgáltatásoknak erre a decentralizált ügynökségre nézve nem lesz pénzügyi vagy személyzeti hatása; úgy véli ezért, hogy a pénzügyi kimutatás félrevezető; felhívja a figyelmet ezzel összefüggésben arra a kérésére, hogy a Bizottság a jogalkotási folyamat lezárása előtt terjesszen elő egy módosított pénzügyi kimutatást, amely figyelembe veszi a jogalkotó által végrehajtott esetleges módosításokat;

| 11. | javasolja, hogy mint ahogy azt az EUMSZ 86. cikkének (1) bekezdése rögzíti – amelynek alapján a Tanács az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre –, a Bizottság irányozza elő a pénzügyi erőforrásoknak az OLAF-tól az Európai Ügyészséghez való egyszerű átcsoportosítását, és az Európai Ügyészség használja ki az Eurojust személyzetének szakértelme és hozzáadott értéke által nyújtott előnyöket; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy mint ahogy azt az EUMSZ 86. cikkének (1) bekezdése rögzíti – amelynek alapján a Tanács az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre –, a Bizottság irányozza elő a pénzügyi erőforrásoknak az OLAF-tól az Európai Ügyészséghez való egyszerű átcsoportosítását, és az Európai Ügyészség használja ki az Eurojust személyzetének szakértelme és hozzáadott értéke által nyújtott előnyöket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy nem kapott egyértelmű információt arról, hogy az Európai Ügyészségre mint újonnan létrehozott szervezetre vonatkozik-e a valamennyi uniós intézmény és szervezet tekintetében tervezett létszámcsökkentés; világosan rögzíti, hogy nem támogatná ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy nem kapott egyértelmű információt arról, hogy az Európai Ügyészségre mint újonnan létrehozott szervezetre vonatkozik-e a valamennyi uniós intézmény és szervezet tekintetében tervezett létszámcsökkentés; világosan rögzíti, hogy nem támogatná ezt a megközelítést;

| 13. | felhívja a Tanácsot arra, hogy tegye egyértelművé az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért felelős valamennyi meglévő szerv hatáskörét; rámutat arra, hogy kiemelkedően fontos az Európai Ügyészség és az egyéb meglévő szervek, például az Eurojust és az OLAF közötti viszony részletesebb meghatározása és a határvonalak világos rögzítése; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészségnek ki kell használnia az OLAF hosszú évekre visszanyúló tapasztalatait az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével – többek közt a korrupcióval – kapcsolatos területeken nemzeti és uniós szinten folytatott vizsgálatok terén; hangsúlyozza különösen, hogy a Tanácsnak egyértelművé kell tennie az OLAF és az Európai Ügyészség tevékenységének egymást kiegészítő jellegét a „belső” és „külső” vizsgálatok tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság jelenlegi javaslata nem határozza meg egyértelműen sem az Európai Ügyészséggel való viszonyt, sem azt, hogy hogyan kell lefolytatni az uniós intézményeken belüli belső vizsgálatokat; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanácsot arra, hogy tegye egyértelművé az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért felelős valamennyi meglévő szerv hatáskörét; rámutat arra, hogy kiemelkedően fontos az Európai Ügyészség és az egyéb meglévő szervek, például az Eurojust és az OLAF közötti viszony részletesebb meghatározása és a határvonalak világos rögzítése; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészségnek ki kell használnia az OLAF hosszú évekre visszanyúló tapasztalatait az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével – többek közt a korrupcióval – kapcsolatos területeken nemzeti és uniós szinten folytatott vizsgálatok terén; hangsúlyozza különösen, hogy a Tanácsnak egyértelművé kell tennie az OLAF és az Európai Ügyészség tevékenységének egymást kiegészítő jellegét a „belső” és „külső” vizsgálatok tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság jelenlegi javaslata nem határozza meg egyértelműen sem az Európai Ügyészséggel való viszonyt, sem azt, hogy hogyan kell lefolytatni az uniós intézményeken belüli belső vizsgálatokat;

| 14. | úgy véli, hogy a hatásköri összeütközések kockázata csökkentésének érdekében további elemzésre van szükség az OLAF, az Eurojust és az Európai Ügyészség párhuzamos működését érintően; kéri a Tanácsot, hogy tegye egyértelművé e szervek hatásköreit, azonosítsa az esetleges megosztott hatásköröket és a hatékonyság terén tapasztalható hiányosságokat egyaránt, és szükség esetén tegyen javaslatot ezek megoldására; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a hatásköri összeütközések kockázata csökkentésének érdekében további elemzésre van szükség az OLAF, az Eurojust és az Európai Ügyészség párhuzamos működését érintően; kéri a Tanácsot, hogy tegye egyértelművé e szervek hatásköreit, azonosítsa az esetleges megosztott hatásköröket és a hatékonyság terén tapasztalható hiányosságokat egyaránt, és szükség esetén tegyen javaslatot ezek megoldására;

| 15. | követeli – tekintettel arra, hogy több tagállam valószínűleg önként kimarad az Európai Ügyészségről szóló javaslatból –, hogy végezzenek elemzést annak tisztázására, hogy az OLAF mely egységeit, illetve személyzetének mely tagjait helyezik át az Európai Ügyészséghez, és melyek maradnak az OLAF-nál; követeli, hogy az OLAF tartsa meg az Európai Ügyészség megbízatásán kívül eső csalás elleni tevékenység ellátásához szükséges erőforrásokat; |
| --- | --- |

15.

követeli – tekintettel arra, hogy több tagállam valószínűleg önként kimarad az Európai Ügyészségről szóló javaslatból –, hogy végezzenek elemzést annak tisztázására, hogy az OLAF mely egységeit, illetve személyzetének mely tagjait helyezik át az Európai Ügyészséghez, és melyek maradnak az OLAF-nál; követeli, hogy az OLAF tartsa meg az Európai Ügyészség megbízatásán kívül eső csalás elleni tevékenység ellátásához szükséges erőforrásokat;

| 16. | rámutat arra, hogy az OLAF megőrzi hatáskörét az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamok tekintetében, és hogy e tagállamok vonatkozásában is biztosítani kell az eljárási biztosítékok egyenértékű szintjét; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy az OLAF megőrzi hatáskörét az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamok tekintetében, és hogy e tagállamok vonatkozásában is biztosítani kell az eljárási biztosítékok egyenértékű szintjét;

| 17. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy az OLAF-ról szóló rendeletnek az Európai Ügyészség létrehozása miatti módosításai közé vegyen fel a megfelelő eljárási biztosítékokra, többek között az OLAF vizsgálati intézkedéseivel szembeni bírói felülvizsgálat lehetőségére vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

17.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy az OLAF-ról szóló rendeletnek az Európai Ügyészség létrehozása miatti módosításai közé vegyen fel a megfelelő eljárási biztosítékokra, többek között az OLAF vizsgálati intézkedéseivel szembeni bírói felülvizsgálat lehetőségére vonatkozó rendelkezéseket;

| 18. | úgy véli, hogy a nemzeti hatóságoknak az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó esetlegesen bűncselekménynek minősülő cselekményekre vonatkozó, az Európai Ügyészség felé fennálló tájékoztatási kötelezettségének összhangban kell állnia a tagállami szinten fennálló ilyen kötelezettségekkel, és azokon nem terjedhet túl, továbbá tiszteletben kell tartania e hatóságok függetlenségét; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a nemzeti hatóságoknak az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó esetlegesen bűncselekménynek minősülő cselekményekre vonatkozó, az Európai Ügyészség felé fennálló tájékoztatási kötelezettségének összhangban kell állnia a tagállami szinten fennálló ilyen kötelezettségekkel, és azokon nem terjedhet túl, továbbá tiszteletben kell tartania e hatóságok függetlenségét;

| 19. | kéri az adatvédelem megerősítését és a visszaéléseket jelentő személyek harmonizált védelmének biztosítását szolgáló uniós szintű különös szabályok kidolgozását; |
| --- | --- |

19.

kéri az adatvédelem megerősítését és a visszaéléseket jelentő személyek harmonizált védelmének biztosítását szolgáló uniós szintű különös szabályok kidolgozását;

| 20. | kéri a Tanácsot, hogy javítsa tovább az Európai Ügyészségre irányuló projekt sikere szempontjából nélkülözhetetlen tagállami bíróságok eredményességét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

20.

kéri a Tanácsot, hogy javítsa tovább az Európai Ügyészségre irányuló projekt sikere szempontjából nélkülözhetetlen tagállami bíróságok eredményességét és hatékonyságát;

| 21. | üdvözli azt az elképzelést, hogy az Európai Ügyészség a meglévő decentralizált struktúrákba ágyazódjon be a delegált nemzeti ügyészek „különleges tanácsadóként” való részvétele révén; tudatában van annak, hogy a delegált ügyészek nemzeti igazságszolgáltatási rendszerrel szembeni függetlenségét, valamint a kiválasztásukra irányuló átlátható eljárásokat részletesebben ki kell dolgozni annak érdekében, hogy elkerüljék az Európai Ügyészség részéről a részrehajlás látszatát; |
| --- | --- |

21.

üdvözli azt az elképzelést, hogy az Európai Ügyészség a meglévő decentralizált struktúrákba ágyazódjon be a delegált nemzeti ügyészek „különleges tanácsadóként” való részvétele révén; tudatában van annak, hogy a delegált ügyészek nemzeti igazságszolgáltatási rendszerrel szembeni függetlenségét, valamint a kiválasztásukra irányuló átlátható eljárásokat részletesebben ki kell dolgozni annak érdekében, hogy elkerüljék az Európai Ügyészség részéről a részrehajlás látszatát;

| 22. | úgy véli, hogy a delegált európai ügyészek és személyzetük számára egységes és hatékony uniós büntetőjogi képzést kell biztosítani; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a delegált európai ügyészek és személyzetük számára egységes és hatékony uniós büntetőjogi képzést kell biztosítani;

| 23. | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kiemelten fontos, hogy a büntető anyagi jogi és eljárásjogi kérdésekben társjogalkotói hatáskörrel rendelkező Európai Parlamentet továbbra is szorosan bevonják az Európai Ügyészség létrehozásának folyamatába, és hogy álláspontját az eljárás valamennyi szakaszában megfelelően vegyék figyelembe; ennek keretében a sikeres együttműködés érdekében rendszeres kapcsolatot kíván fenntartani a Bizottsággal és a Tanáccsal; teljes mértékben tudatában van a feladat összetettségének, valamint annak, hogy megvalósításához ésszerű időre van szükség, és vállalja, hogy az Európai Ügyészséggel kapcsolatos jövőbeni fejleményekről véleményt alkot, szükség esetén további időközi jelentések formájában; |
| --- | --- |

23.

emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kiemelten fontos, hogy a büntető anyagi jogi és eljárásjogi kérdésekben társjogalkotói hatáskörrel rendelkező Európai Parlamentet továbbra is szorosan bevonják az Európai Ügyészség létrehozásának folyamatába, és hogy álláspontját az eljárás valamennyi szakaszában megfelelően vegyék figyelembe; ennek keretében a sikeres együttműködés érdekében rendszeres kapcsolatot kíván fenntartani a Bizottsággal és a Tanáccsal; teljes mértékben tudatában van a feladat összetettségének, valamint annak, hogy megvalósításához ésszerű időre van szükség, és vállalja, hogy az Európai Ügyészséggel kapcsolatos jövőbeni fejleményekről véleményt alkot, szükség esetén további időközi jelentések formájában;

| 24. | kéri a Tanácsot, hogy fordítson elegendő időt a bizottsági javaslat részletes értékelésére, és tárgyalásait ne véglegesítse elhamarkodottan; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni azt, hogy az eljárás idő előtt megerősített együttműködésbe forduljon át; |
| --- | --- |

24.

kéri a Tanácsot, hogy fordítson elegendő időt a bizottsági javaslat részletes értékelésére, és tárgyalásait ne véglegesítse elhamarkodottan; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni azt, hogy az eljárás idő előtt megerősített együttműködésbe forduljon át;

| 25. | utasítja elnökét, hogy kérje fel a Tanácsot a javaslat vizsgálatának folytatására; |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy kérje fel a Tanácsot a javaslat vizsgálatának folytatására;

| 26. | rámutat arra, hogy a fent említett politikai iránymutatásokat kiegészíti az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt technikai melléklet; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a fent említett politikai iránymutatásokat kiegészíti az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt technikai melléklet;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(2)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

22 preambulumbekezdés

1 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények gyakran szorosan összekapcsolódnak más bűncselekményekkel.
  Az eljárások hatékonysága, valamint
  a ne bis in idem elv esetleges megsértésének megelőzése érdekében az Európai Ügyészség hatáskörének ki kell terjednie azon bűncselekményekre is, amelyek a nemzeti jog meghatározása szerint nem minősülnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeknek, ám tényállásuk azonos az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények tényállásával, és
  elválaszthatatlanul
  összekapcsolódik azzal. Amennyiben az ilyen vegyes ügyekben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény a meghatározó, úgy az Európai Ügyészség hatáskörét az érintett tagállam illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően kell gyakorolni. A bűncselekmény meghatározó voltát olyan szempontok alapján kell megállapítani, mint a bűncselekmény uniós költségvetésre és nemzeti költségvetésekre gyakorolt pénzügyi hatása, a sértettek száma vagy a bűncselekmény súlyához kapcsolódó egyéb körülmények, illetve az alkalmazandó büntetések. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(22)

Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények gyakran szorosan összekapcsolódnak más bűncselekményekkel.
  Az eljárások hatékonysága, valamint
  a ne bis in idem elv esetleges megsértésének megelőzése érdekében az Európai Ügyészség hatáskörének ki kell terjednie azon bűncselekményekre is, amelyek a nemzeti jog meghatározása szerint nem minősülnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeknek, ám tényállásuk azonos az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények tényállásával, és
  elválaszthatatlanul
  összekapcsolódik azzal. Amennyiben az ilyen vegyes ügyekben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény a meghatározó, úgy az Európai Ügyészség hatáskörét az érintett tagállam illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően kell gyakorolni. A bűncselekmény meghatározó voltát olyan szempontok alapján kell megállapítani, mint a bűncselekmény uniós költségvetésre és nemzeti költségvetésekre gyakorolt pénzügyi hatása, a sértettek száma vagy a bűncselekmény súlyához kapcsolódó egyéb körülmények, illetve az alkalmazandó büntetések.

| (22) | Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények gyakran szorosan összekapcsolódnak más bűncselekményekkel. A ne bis in idem elv esetleges megsértésének megelőzése érdekében az Európai Ügyészség hatáskörének ki kell terjednie azon bűncselekményekre is, amelyek a nemzeti jog meghatározása szerint nem minősülnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeknek, ám tényállásuk azonos az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények tényállásával, és összekapcsolódik azzal. Amennyiben az ilyen vegyes ügyekben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény a meghatározó, úgy az Európai Ügyészség hatáskörét az érintett tagállam illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően kell gyakorolni. A bűncselekmény meghatározó voltát olyan szempontok alapján kell megállapítani, mint a bűncselekmény uniós költségvetésre és nemzeti költségvetésekre gyakorolt pénzügyi hatása, a sértettek száma vagy a bűncselekmény súlyához kapcsolódó egyéb körülmények, illetve az alkalmazandó büntetések. |
| --- | --- |

(22)

Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények gyakran szorosan összekapcsolódnak más bűncselekményekkel. A ne bis in idem elv esetleges megsértésének megelőzése érdekében az Európai Ügyészség hatáskörének ki kell terjednie azon bűncselekményekre is, amelyek a nemzeti jog meghatározása szerint nem minősülnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeknek, ám tényállásuk azonos az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények tényállásával, és összekapcsolódik azzal. Amennyiben az ilyen vegyes ügyekben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény a meghatározó, úgy az Európai Ügyészség hatáskörét az érintett tagállam illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően kell gyakorolni. A bűncselekmény meghatározó voltát olyan szempontok alapján kell megállapítani, mint a bűncselekmény uniós költségvetésre és nemzeti költségvetésekre gyakorolt pénzügyi hatása, a sértettek száma vagy a bűncselekmény súlyához kapcsolódó egyéb körülmények, illetve az alkalmazandó büntetések.

46 preambulumbekezdés

3 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | Az uniós ügynökségekre alkalmazandó, általános átláthatósági
  szabályoknak vonatkozniuk kell
  az Európai Ügyészségre is
  , de csak
  az
  igazgatási feladatok tekintetében, hogy operatív munkája során semmilyen módon ne merüljön fel a titoktartási kötelezettség megsértésének veszélye. Hasonlóképpen, az
  európai ombudsman által végzett igazgatási vizsgálatok során is tiszteletben kell tartani az Európai Ügyészséget terhelő titoktartási kötelezettséget. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(46)

Az uniós ügynökségekre alkalmazandó, általános átláthatósági
  szabályoknak vonatkozniuk kell
  az Európai Ügyészségre is
  , de csak
  az
  igazgatási feladatok tekintetében, hogy operatív munkája során semmilyen módon ne merüljön fel a titoktartási kötelezettség megsértésének veszélye. Hasonlóképpen, az
  európai ombudsman által végzett igazgatási vizsgálatok során is tiszteletben kell tartani az Európai Ügyészséget terhelő titoktartási kötelezettséget.

| (46) | Az uniós ügynökségekre alkalmazandó általános átláthatósági
  szabályokat
  az Európai Ügyészségre is
  alkalmazni kell;
  az európai ombudsman által végzett igazgatási vizsgálatok során is tiszteletben kell tartani az Európai Ügyészséget terhelő titoktartási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(46)

Az uniós ügynökségekre alkalmazandó általános átláthatósági
  szabályokat
  az Európai Ügyészségre is
  alkalmazni kell;
  az európai ombudsman által végzett igazgatási vizsgálatok során is tiszteletben kell tartani az Európai Ügyészséget terhelő titoktartási kötelezettséget.

13 cikk

2 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a 12. cikkben említett bűncselekmények
  elválaszthatatlanul
  összekapcsolódnak a 12. cikkben említettektől eltérő bűncselekményekkel,
  és ezek ügyében a közös nyomozási és vádemelési tevékenység a hatékony igazságszolgáltatás érdekében áll,
  úgy az Európai Ügyészség hatáskörrel rendelkezik ezen egyéb bűncselekmények ügyében is, feltéve, hogy
  a 12. cikkben említett bűncselekmények a meghatározóak
  , az egyéb
  bűncselekmények
  pedig
  velük azonos tényeken alapulnak
  . | (1)   Amennyiben a 12. cikkben említett bűncselekmények összekapcsolódnak a 12. cikkben említettektől eltérő bűncselekményekkel, úgy az Európai Ügyészség hatáskörrel rendelkezik ezen egyéb bűncselekmények ügyében is, feltéve, hogy
  az alábbi kumulatív feltételek teljesülnek: |
| | — | egy adott tényállás egyidejűleg minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek/bűncselekményeknek; valamint |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Amennyiben a 12. cikkben említett bűncselekmények
  elválaszthatatlanul
  összekapcsolódnak a 12. cikkben említettektől eltérő bűncselekményekkel,
  és ezek ügyében a közös nyomozási és vádemelési tevékenység a hatékony igazságszolgáltatás érdekében áll,
  úgy az Európai Ügyészség hatáskörrel rendelkezik ezen egyéb bűncselekmények ügyében is, feltéve, hogy
  a 12. cikkben említett bűncselekmények a meghatározóak
  , az egyéb
  bűncselekmények
  pedig
  velük azonos tényeken alapulnak
  .

(1)   Amennyiben a 12. cikkben említett bűncselekmények összekapcsolódnak a 12. cikkben említettektől eltérő bűncselekményekkel, úgy az Európai Ügyészség hatáskörrel rendelkezik ezen egyéb bűncselekmények ügyében is, feltéve, hogy
  az alábbi kumulatív feltételek teljesülnek:

—

egy adott tényállás egyidejűleg minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek/bűncselekményeknek; valamint

| — | az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény/bűncselekmények meghatározó/meghatározóak
  , az egyéb
  bűncselekmény/bűncselekmények
  pedig
  csupán járulékos/járulékosak; valamint |
| --- | --- |

—

az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény/bűncselekmények meghatározó/meghatározóak
  , az egyéb
  bűncselekmény/bűncselekmények
  pedig
  csupán járulékos/járulékosak; valamint

| — | az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények miatt már nem lehetne újabb büntetőeljárást indítani vagy az azzal/azokkal kapcsolatban büntetést kiszabni, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel/bűncselekményekkel együtt indítanának miatta/miattuk eljárást és hoznának ítéletet
  . |
| --- | --- |

—

az egyéb bűncselekmény/bűncselekmények miatt már nem lehetne újabb büntetőeljárást indítani vagy az azzal/azokkal kapcsolatban büntetést kiszabni, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel/bűncselekményekkel együtt indítanának miatta/miattuk eljárást és hoznának ítéletet
  .

Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, az egyéb bűncselekmények ügyében joghatósággal rendelkező tagállam joghatósággal rendelkezik a 12. cikkben említett bűncselekmények ügyében is.

Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, az egyéb bűncselekmények ügyében joghatósággal rendelkező tagállam joghatósággal rendelkezik a 12. cikkben említett bűncselekmények ügyében is.

(2)   Az Európai Ügyészség és a nemzeti vádhatóságok konzultálnak egymással annak meghatározása érdekében, hogy az (1) bekezdés alapján melyik hatóságnak van hatásköre az ügyben. Ha az a hatáskör meghatározásának megkönnyítéséhez szükséges, az Eurojust az 57. cikknek megfelelően bevonható az eljárásba.

(2)   Az Európai Ügyészség és a nemzeti vádhatóságok konzultálnak egymással annak meghatározása érdekében, hogy az (1) bekezdés alapján melyik hatóságnak van hatásköre az ügyben. Ha az a hatáskör meghatározásának megkönnyítéséhez szükséges, az Eurojust az 57. cikknek megfelelően bevonható az eljárásba.

(3)   Ha az Európai Ügyészség és a nemzeti vádhatóságok között nincs egyetértés az (1) bekezdés szerinti hatáskör kérdésében, a nemzeti szintű vádhatósági hatáskörelosztásra hatáskörrel rendelkező nemzeti igazságügyi hatóság határoz a járulékos hatáskör kérdésében.

(3)   Ha az Európai Ügyészség és a nemzeti vádhatóságok között nincs egyetértés az (1) bekezdés szerinti hatáskör kérdésében, a nemzeti szintű vádhatósági hatáskörelosztásra hatáskörrel rendelkező nemzeti igazságügyi hatóság határoz a járulékos hatáskör kérdésében.

(4)   A hatáskörök e cikk szerinti
  meghatározása tárgyában bírósági felülvizsgálatnak nincs helye
  .

(4)   A hatáskörök e cikk szerinti
  megállapítását a javaslat 27. cikkének (4) pontja értelmében meghatározott eljáró büntetőbíróság hivatalból felülvizsgálhatja
  .

27 cikk

4 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek a nemzeti ügyészekkel azonos jogkörökkel rendelkeznek a vádemelés és a bíróság elé állítás tekintetében; így különösen a bírósági eljárás során indítványt tehetnek, a bizonyításfelvételen részt vehetnek, és igénybe vehetik a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket. | (1)   Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek a nemzeti ügyészekkel azonos jogkörökkel rendelkeznek a vádemelés és a bíróság elé állítás tekintetében; így különösen a bírósági eljárás során indítványt tehetnek, a bizonyításfelvételen részt vehetnek, és igénybe vehetik a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket. |
| (2)   Ha az illetékes delegált európai ügyész befejezettnek tekinti a nyomozást, felülvizsgálat céljából benyújtja az európai ügyészhez az ügy összefoglalóját, a vádirat tervezetét és a bizonyítékok listáját. Ha az európai ügyész nem ad utasítást az eljárás 28. cikk szerinti megszüntetésére, arra utasítja a delegált európai ügyészt, hogy az ügyet vádirattal együtt terjessze az illetékes nemzeti bíróság elé, vagy utalja vissza további nyomozásra. Az európai ügyész maga is az illetékes nemzeti bíróság elé terjesztheti az ügyet. | (2)   Ha az illetékes delegált európai ügyész befejezettnek tekinti a nyomozást, felülvizsgálat céljából benyújtja az európai ügyészhez az ügy összefoglalóját, a vádirat tervezetét és a bizonyítékok listáját. Ha az európai ügyész nem ad utasítást az eljárás 28. cikk szerinti megszüntetésére,
  vagy amennyiben az európai ügyész utasítására felajánlott, a büntetőjogi igény érvényesítéséről való, 29. cikk szerinti lemondást nem fogadták el,
  arra utasítja a delegált európai ügyészt, hogy az ügyet vádirattal együtt terjessze az illetékes nemzeti bíróság elé, vagy utalja vissza további nyomozásra. Az európai ügyész maga is az illetékes nemzeti bíróság elé terjesztheti az ügyet. |
| (3)   Az illetékes nemzeti bírósághoz benyújtott vádirat felsorolja a bírósági eljárás során előterjesztendő bizonyítékokat. | (3)   Az illetékes nemzeti bírósághoz benyújtott vádirat felsorolja a bírósági eljárás során előterjesztendő bizonyítékokat. |
| (4)   Az
  európai ügyész – az ügyet előterjesztő delegált európai ügyésszel szoros együttműködésben és a megfelelő igazságszolgáltatás érdekeit szem előtt tartva – kiválasztja a bírósági eljárás joghatóságát és meghatározza az
  illetékes nemzeti bíróságot
  , a következő
  kritériumok
  figyelembevételével
  : | (4)   Az illetékes nemzeti bíróságot
  az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt
  kritériumok
  alapján kell meghatározni
  : |
| a) | az a hely, ahol a bűncselekményt, illetve több bűncselekmény esetében a bűncselekmények többségét elkövették; |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek a nemzeti ügyészekkel azonos jogkörökkel rendelkeznek a vádemelés és a bíróság elé állítás tekintetében; így különösen a bírósági eljárás során indítványt tehetnek, a bizonyításfelvételen részt vehetnek, és igénybe vehetik a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket.

(1)   Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek a nemzeti ügyészekkel azonos jogkörökkel rendelkeznek a vádemelés és a bíróság elé állítás tekintetében; így különösen a bírósági eljárás során indítványt tehetnek, a bizonyításfelvételen részt vehetnek, és igénybe vehetik a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket.

(2)   Ha az illetékes delegált európai ügyész befejezettnek tekinti a nyomozást, felülvizsgálat céljából benyújtja az európai ügyészhez az ügy összefoglalóját, a vádirat tervezetét és a bizonyítékok listáját. Ha az európai ügyész nem ad utasítást az eljárás 28. cikk szerinti megszüntetésére, arra utasítja a delegált európai ügyészt, hogy az ügyet vádirattal együtt terjessze az illetékes nemzeti bíróság elé, vagy utalja vissza további nyomozásra. Az európai ügyész maga is az illetékes nemzeti bíróság elé terjesztheti az ügyet.

(2)   Ha az illetékes delegált európai ügyész befejezettnek tekinti a nyomozást, felülvizsgálat céljából benyújtja az európai ügyészhez az ügy összefoglalóját, a vádirat tervezetét és a bizonyítékok listáját. Ha az európai ügyész nem ad utasítást az eljárás 28. cikk szerinti megszüntetésére,
  vagy amennyiben az európai ügyész utasítására felajánlott, a büntetőjogi igény érvényesítéséről való, 29. cikk szerinti lemondást nem fogadták el,
  arra utasítja a delegált európai ügyészt, hogy az ügyet vádirattal együtt terjessze az illetékes nemzeti bíróság elé, vagy utalja vissza további nyomozásra. Az európai ügyész maga is az illetékes nemzeti bíróság elé terjesztheti az ügyet.

(3)   Az illetékes nemzeti bírósághoz benyújtott vádirat felsorolja a bírósági eljárás során előterjesztendő bizonyítékokat.

(3)   Az illetékes nemzeti bírósághoz benyújtott vádirat felsorolja a bírósági eljárás során előterjesztendő bizonyítékokat.

(4)   Az
  európai ügyész – az ügyet előterjesztő delegált európai ügyésszel szoros együttműködésben és a megfelelő igazságszolgáltatás érdekeit szem előtt tartva – kiválasztja a bírósági eljárás joghatóságát és meghatározza az
  illetékes nemzeti bíróságot
  , a következő
  kritériumok
  figyelembevételével
  :

(4)   Az illetékes nemzeti bíróságot
  az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt
  kritériumok
  alapján kell meghatározni
  :

a)

az a hely, ahol a bűncselekményt, illetve több bűncselekmény esetében a bűncselekmények többségét elkövették;

| a) | az a hely, ahol a bűncselekményt, illetve több bűncselekmény esetében a bűncselekmények többségét elkövették; |
| --- | --- |

a)

az a hely, ahol a bűncselekményt, illetve több bűncselekmény esetében a bűncselekmények többségét elkövették;

| b) | a gyanúsított szokásos tartózkodási helye; |
| --- | --- |

b)

a gyanúsított szokásos tartózkodási helye;

| b) | a gyanúsított szokásos tartózkodási helye; |
| --- | --- |

b)

a gyanúsított szokásos tartózkodási helye;

| c) | a bizonyítékok fellelhetőségének helye; |
| --- | --- |

c)

a bizonyítékok fellelhetőségének helye;

| c) | a bizonyítékok fellelhetőségének helye; |
| --- | --- |

c)

a bizonyítékok fellelhetőségének helye;

| d) | a közvetlen sértettek szokásos tartózkodási helye. |
| --- | --- |

d)

a közvetlen sértettek szokásos tartózkodási helye.

| d) | a közvetlen sértettek szokásos tartózkodási helye. |
| --- | --- |

d)

a közvetlen sértettek szokásos tartózkodási helye.

(5)   Ha az behajtás, közigazgatási ellenőrzés vagy nyomon követés céljából szükséges, az európai ügyész értesíti a vádiratról az illetékes nemzeti hatóságokat, az érdekelt feleket, valamint az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat.

(5)   Ha az behajtás, közigazgatási ellenőrzés vagy nyomon követés céljából szükséges, az európai ügyész értesíti a vádiratról az illetékes nemzeti hatóságokat, az érdekelt feleket, valamint az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat.

28 cikk

5 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az európai ügyész megszünteti az eljárást, ha a vádemelés a következő okok bármelyike miatt lehetetlenné vált: | (1)   Az európai ügyész megszünteti az eljárást, ha a vádemelés a következő okok bármelyike miatt lehetetlenné vált: |
| a) | a gyanúsított halála; |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Az európai ügyész megszünteti az eljárást, ha a vádemelés a következő okok bármelyike miatt lehetetlenné vált:

(1)   Az európai ügyész megszünteti az eljárást, ha a vádemelés a következő okok bármelyike miatt lehetetlenné vált:

a)

a gyanúsított halála;

| a) | a gyanúsított halála; |
| --- | --- |

a)

a gyanúsított halála;

| b) | a nyomozás tárgyát képező cselekmény nem bűncselekmény; |
| --- | --- |

b)

a nyomozás tárgyát képező cselekmény nem bűncselekmény;

| b) | a nyomozás tárgyát képező cselekmény nem bűncselekmény; |
| --- | --- |

b)

a nyomozás tárgyát képező cselekmény nem bűncselekmény;

| c) | a gyanúsított kegyelemben vagy mentességben részesült; |
| --- | --- |

c)

a gyanúsított kegyelemben vagy mentességben részesült;

| c) | a gyanúsított kegyelemben vagy mentességben részesült; |
| --- | --- |

c)

a gyanúsított kegyelemben vagy mentességben részesült;

| d) | a vádemelésre vonatkozó, törvényes nemzeti elévülési idő lejárt; |
| --- | --- |

d)

a vádemelésre vonatkozó, törvényes nemzeti elévülési idő lejárt;

| d) | a vádemelésre vonatkozó, törvényes nemzeti elévülési idő lejárt; |
| --- | --- |

d)

a vádemelésre vonatkozó, törvényes nemzeti elévülési idő lejárt;

| e) | a gyanúsítottat ugyanazon tényállás alapján már jogerősen felmentették vagy elítélték az Unión belül, vagy az ügyben a 29. cikknek megfelelően jártak el. |
| --- | --- |

e)

a gyanúsítottat ugyanazon tényállás alapján már jogerősen felmentették vagy elítélték az Unión belül, vagy az ügyben a 29. cikknek megfelelően jártak el.

| e) | a gyanúsítottat ugyanazon tényállás alapján már jogerősen felmentették vagy elítélték az Unión belül, vagy az ügyben a 29. cikknek megfelelően jártak el; |
| --- | --- |

e)

a gyanúsítottat ugyanazon tényállás alapján már jogerősen felmentették vagy elítélték az Unión belül, vagy az ügyben a 29. cikknek megfelelően jártak el;

| f) | az Európai Ügyészség által lefolytatott teljes körű, átfogó és arányos nyomozást követően nem áll rendelkezésre releváns bizonyíték. |
| --- | --- |

f)

az Európai Ügyészség által lefolytatott teljes körű, átfogó és arányos nyomozást követően nem áll rendelkezésre releváns bizonyíték.

(2)   Az európai ügyész
  a következő okok bármelyike miatt
  megszüntetheti az eljárást:

(2)   Az európai ügyész megszüntetheti az eljárást
  , ha
  a bűncselekmény az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló 2013/XX/EU irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében kisebb súlyú;

| a) | a bűncselekmény az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló 2013/XX/EU irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében kisebb súlyú; |
| --- | --- |

a)

a bűncselekmény az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló 2013/XX/EU irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében kisebb súlyú;

| b) | releváns bizonyítékok hiánya. |
| --- | --- |

b)

releváns bizonyítékok hiánya.

(3)   Ha az Európai Ügyészség adott ügyben megszüntette az eljárást, az ügyet az OLAF vagy az illetékes nemzeti közigazgatási vagy igazságügyi hatóság elé utalhatja behajtás, egyéb közigazgatási ellenőrzés vagy nyomon követés céljából.

(3)   Ha az Európai Ügyészség adott ügyben megszüntette az eljárást, az ügyet az OLAF vagy az illetékes nemzeti közigazgatási vagy igazságügyi hatóság elé utalhatja behajtás, egyéb közigazgatási ellenőrzés vagy nyomon követés céljából.

(4)   Ha a nyomozás a sértett által szolgáltatott információk alapján indult, az Európai Ügyészség erről tájékoztatja a sértettet.

(4)   Ha a nyomozás a sértett által szolgáltatott információk alapján indult, az Európai Ügyészség erről tájékoztatja a sértettet.

29 cikk

6 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha nem kerül sor az eljárás megszüntetésére és ez a megfelelő igazságszolgáltatás érdekeit szolgálná, az Európai Ügyészség a kártérítés megtörténte után javasolhatja, hogy a gyanúsított fizessen egyösszegű pénzbüntetést, amelynek megfizetése az eljárás jogerős megszüntetését vonja maga után (lemondás a büntetőjogi igény érvényesítéséről). Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést. | (1)   
  Ha a 28. cikk alapján
  az eljárás
  nem szüntethető meg
  ,
  és amennyiben a szabadságvesztés büntetés még a cselekmény bírósági eljárás során történő bizonyítása esetén is aránytalan lenne,
  az Európai Ügyészség a kártérítés megtörténte után javasolhatja, hogy a gyanúsított fizessen egyösszegű pénzbüntetést, amelynek megfizetése az eljárás jogerős megszüntetését vonja maga után (lemondás a büntetőjogi igény érvényesítéséről). Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést. |
| (2)   Az Európai Ügyészség felügyeli a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás tárgyát képező összeg behajtását. | (2)   Az Európai Ügyészség felügyeli a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás tárgyát képező összeg behajtását. |
| (3)   Ha a gyanúsított beleegyezik a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásba és megfizeti a pénzbüntetést, az európai ügyész jogerősen megszünteti az eljárást, és erről hivatalosan értesíti az illetékes nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságokat, valamint tájékoztatja az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat. | (3)   Ha a gyanúsított beleegyezik a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásba és megfizeti a pénzbüntetést, az európai ügyész jogerősen megszünteti az eljárást, és erről hivatalosan értesíti az illetékes nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságokat, valamint tájékoztatja az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat. |
| (4)
     
  Az eljárás (3) bekezdés szerinti megszüntetése esetén bírósági felülvizsgálatnak nincs helye. | |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Ha nem kerül sor az eljárás megszüntetésére és ez a megfelelő igazságszolgáltatás érdekeit szolgálná, az Európai Ügyészség a kártérítés megtörténte után javasolhatja, hogy a gyanúsított fizessen egyösszegű pénzbüntetést, amelynek megfizetése az eljárás jogerős megszüntetését vonja maga után (lemondás a büntetőjogi igény érvényesítéséről). Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést.

(1)   
  Ha a 28. cikk alapján
  az eljárás
  nem szüntethető meg
  ,
  és amennyiben a szabadságvesztés büntetés még a cselekmény bírósági eljárás során történő bizonyítása esetén is aránytalan lenne,
  az Európai Ügyészség a kártérítés megtörténte után javasolhatja, hogy a gyanúsított fizessen egyösszegű pénzbüntetést, amelynek megfizetése az eljárás jogerős megszüntetését vonja maga után (lemondás a büntetőjogi igény érvényesítéséről). Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést.

(2)   Az Európai Ügyészség felügyeli a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás tárgyát képező összeg behajtását.

(2)   Az Európai Ügyészség felügyeli a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondás tárgyát képező összeg behajtását.

(3)   Ha a gyanúsított beleegyezik a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásba és megfizeti a pénzbüntetést, az európai ügyész jogerősen megszünteti az eljárást, és erről hivatalosan értesíti az illetékes nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságokat, valamint tájékoztatja az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat.

(3)   Ha a gyanúsított beleegyezik a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásba és megfizeti a pénzbüntetést, az európai ügyész jogerősen megszünteti az eljárást, és erről hivatalosan értesíti az illetékes nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságokat, valamint tájékoztatja az érintett uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat.

(4)
     
  Az eljárás (3) bekezdés szerinti megszüntetése esetén bírósági felülvizsgálatnak nincs helye.

30 cikk

7 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a büntetőbíróság úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által hozzá benyújtott bizonyítékok elfogadása nem sértené az Európai Unió Alapjogi
  Chartájának 47. és 48. cikke
  szerinti tisztességes eljárás követelményét és a védelemhez való jogokat, e bizonyítékokat a bírósági eljárás során
  értékelés vagy hasonló jogi eljárás nélkül
  el kell fogadni
  , még akkor is, ha a bíróság helye szerinti tagállam nemzeti joga eltérő szabályokat tartalmaz az ilyen bizonyítékok összegyűjtésére vagy benyújtására vonatkozóan
  . | (1)   Ha a büntetőbíróság úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által hozzá benyújtott bizonyítékok elfogadása nem sértené az Európai Unió Alapjogi
  Chartája
  szerinti tisztességes eljárás követelményét és a védelemhez való jogokat,
  továbbá a tagállamok EUMSZ 6. cikke szerinti kötelezettségeit,
  e bizonyítékokat a bírósági eljárás során el kell fogadni. |
| (2)   A bizonyítékok elfogadása nem érinti a nemzeti bíróság arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Ügyészség által a bírósági eljárás során benyújtott bizonyítékokat szabadon értékelje. | (2)   A bizonyítékok elfogadása nem érinti a nemzeti bíróság arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Ügyészség által a bírósági eljárás során benyújtott bizonyítékokat szabadon értékelje. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Ha a büntetőbíróság úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által hozzá benyújtott bizonyítékok elfogadása nem sértené az Európai Unió Alapjogi
  Chartájának 47. és 48. cikke
  szerinti tisztességes eljárás követelményét és a védelemhez való jogokat, e bizonyítékokat a bírósági eljárás során
  értékelés vagy hasonló jogi eljárás nélkül
  el kell fogadni
  , még akkor is, ha a bíróság helye szerinti tagállam nemzeti joga eltérő szabályokat tartalmaz az ilyen bizonyítékok összegyűjtésére vagy benyújtására vonatkozóan
  .

(1)   Ha a büntetőbíróság úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által hozzá benyújtott bizonyítékok elfogadása nem sértené az Európai Unió Alapjogi
  Chartája
  szerinti tisztességes eljárás követelményét és a védelemhez való jogokat,
  továbbá a tagállamok EUMSZ 6. cikke szerinti kötelezettségeit,
  e bizonyítékokat a bírósági eljárás során el kell fogadni.

(2)   A bizonyítékok elfogadása nem érinti a nemzeti bíróság arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Ügyészség által a bírósági eljárás során benyújtott bizonyítékokat szabadon értékelje.

(2)   A bizonyítékok elfogadása nem érinti a nemzeti bíróság arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Ügyészség által a bírósági eljárás során benyújtott bizonyítékokat szabadon értékelje.

33 cikk

8 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Európai Ügyészség eljárásában érintett gyanúsítottat és vádlottat kihallgatása során
  a nemzeti joggal összhangban
  megilleti a hallgatáshoz való jog a gyanú szerint általa elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban; emellett tájékoztatni kell arról is, hogy nem köteles önmagát terhelő vallomást tenni. | (1)   Az Európai Ügyészség eljárásában érintett gyanúsítottat és vádlottat kihallgatása során megilleti a hallgatáshoz való jog a gyanú szerint általa elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban; emellett tájékoztatni kell arról is, hogy nem köteles önmagát terhelő vallomást tenni. |
| (2)   A gyanúsított és a vádlott ártatlanságát mindaddig vélelmezni kell, amíg bűnösségük
  a nemzeti jog alapján
  be nem bizonyosodik. | (2)   A gyanúsított és a vádlott ártatlanságát mindaddig vélelmezni kell, amíg bűnösségük be nem bizonyosodik. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)   Az Európai Ügyészség eljárásában érintett gyanúsítottat és vádlottat kihallgatása során
  a nemzeti joggal összhangban
  megilleti a hallgatáshoz való jog a gyanú szerint általa elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban; emellett tájékoztatni kell arról is, hogy nem köteles önmagát terhelő vallomást tenni.

(1)   Az Európai Ügyészség eljárásában érintett gyanúsítottat és vádlottat kihallgatása során megilleti a hallgatáshoz való jog a gyanú szerint általa elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban; emellett tájékoztatni kell arról is, hogy nem köteles önmagát terhelő vallomást tenni.

(2)   A gyanúsított és a vádlott ártatlanságát mindaddig vélelmezni kell, amíg bűnösségük
  a nemzeti jog alapján
  be nem bizonyosodik.

(2)   A gyanúsított és a vádlott ártatlanságát mindaddig vélelmezni kell, amíg bűnösségük be nem bizonyosodik.

34 cikk

9 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel gyanúsított vagy vádolt valamennyi személy jogosult arra, hogy
  a nemzeti joggal összhangban
  teljesen vagy részben ingyenes jogi segítséget kapjon a nemzeti hatóságoktól, ha annak megfizetésére anyagi okokból nem képes. | Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel gyanúsított vagy vádolt valamennyi személy jogosult arra, hogy teljesen vagy részben ingyenes jogi segítséget kapjon a nemzeti hatóságoktól, ha annak megfizetésére anyagi okokból nem képes. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel gyanúsított vagy vádolt valamennyi személy jogosult arra, hogy
  a nemzeti joggal összhangban
  teljesen vagy részben ingyenes jogi segítséget kapjon a nemzeti hatóságoktól, ha annak megfizetésére anyagi okokból nem képes.

Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel gyanúsított vagy vádolt valamennyi személy jogosult arra, hogy teljesen vagy részben ingyenes jogi segítséget kapjon a nemzeti hatóságoktól, ha annak megfizetésére anyagi okokból nem képes.

36 cikk

10 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  A feladatainak ellátása során elvégzett eljárási cselekmények
  bírósági
  felülvizsgálata tekintetében
  az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül. | A
  bírósági
  felülvizsgálat szempontjából
  az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül
  valamennyi olyan eljárási cselekmény tekintetében, amelyet az illetékes büntetőbíróság előtt vádhatósági feladatainak ellátása során végez
  .
  Az Európai Ügyészség valamennyi egyéb cselekménye és mulasztása tekintetében uniós szervnek tekintendő. |
| (2)
     
  Az e rendelet alapján alkalmazandó nemzeti jogi rendelkezések nem tekinthetők a Szerződés 267. cikkének értelmében vett uniós jogi rendelkezéseknek. | |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

(1)
     
  A feladatainak ellátása során elvégzett eljárási cselekmények
  bírósági
  felülvizsgálata tekintetében
  az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül.

A
  bírósági
  felülvizsgálat szempontjából
  az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül
  valamennyi olyan eljárási cselekmény tekintetében, amelyet az illetékes büntetőbíróság előtt vádhatósági feladatainak ellátása során végez
  .
  Az Európai Ügyészség valamennyi egyéb cselekménye és mulasztása tekintetében uniós szervnek tekintendő.

(2)
     
  Az e rendelet alapján alkalmazandó nemzeti jogi rendelkezések nem tekinthetők a Szerződés 267. cikkének értelmében vett uniós jogi rendelkezéseknek.

68 cikk

11 módosítás

| Rendeletre irányuló javaslat | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Ügyészség
  igazgatási tevékenységei
  tekintetében az európai ombudsman a Szerződés 228. cikke szerinti vizsgálatot folytathat le. | Az Európai Ügyészség tekintetében az európai ombudsman
  hivatali visszásságokra vonatkozóan
  a Szerződés 228. cikke szerinti vizsgálatot folytathat le. |

Rendeletre irányuló javaslat

Módosítás

Az Európai Ügyészség
  igazgatási tevékenységei
  tekintetében az európai ombudsman a Szerződés 228. cikke szerinti vizsgálatot folytathat le.

Az Európai Ügyészség tekintetében az európai ombudsman
  hivatali visszásságokra vonatkozóan
  a Szerződés 228. cikke szerinti vizsgálatot folytathat le.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/165

---

P7_TA(2014)0235

Törökország által elért eredmények

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2945(RSP))

(2017/C 378/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0417), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0417),

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2013-2014” című, 2013. október 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2013-2014” című, 2013. október 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0700),

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökországról szóló 2009. évi országjelentésről szóló 2010. február 10-i (1), a Törökország által elért haladásról szóló, 2010. évi jelentésről 2011. március 9-i (2), a Törökország által elért haladásról szóló 2011. évi jelentésről szóló 2012. március 29-i (3), a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről szóló 2013. április 18-i (4), valamint a törökországi helyzetről szóló 2013. június 13-i állásfoglalásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökországról szóló 2009. évi országjelentésről szóló 2010. február 10-i (1), a Törökország által elért haladásról szóló, 2010. évi jelentésről 2011. március 9-i (2), a Törökország által elért haladásról szóló 2011. évi jelentésről szóló 2012. március 29-i (3), a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről szóló 2013. április 18-i (4), valamint a törökországi helyzetről szóló 2013. június 13-i állásfoglalásra (5),

| — | tekintettel a 2005. október 3-án kialakított, Törökországgal kapcsolatos tárgyalási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. október 3-án kialakított, Törökországgal kapcsolatos tárgyalási keretre,

| — | tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (6) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (6) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel a Tanács 2010. december 14-i, 2011. december 5-i, 2012. december 11-i és 2013. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. december 14-i, 2011. december 5-i, 2012. december 11-i és 2013. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2013. november 26-i jelentésében foglalt következtetésekre, amelyek rávilágítottak a rendfenntartó erők részéről a Gezi parki tüntetések idején tanúsított nem megfelelő fellépésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2013. november 26-i jelentésében foglalt következtetésekre, amelyek rávilágítottak a rendfenntartó erők részéről a Gezi parki tüntetések idején tanúsított nem megfelelő fellépésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2005. október 3-án megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, méltányos és szigorú feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete, |
| --- | --- |

A.

mivel 2005. október 3-án megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, méltányos és szigorú feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete,

| B. | mivel Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és tényleges reformok végrehajtása, a jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés iránt; mivel ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára a modernizációs folyamat folytatására, |
| --- | --- |

B.

mivel Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és tényleges reformok végrehajtása, a jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés iránt; mivel ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára a modernizációs folyamat folytatására,

| C. | mivel az EU-nak továbbra is referenciának kell számítania a törökországi reformok tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak továbbra is referenciának kell számítania a törökországi reformok tekintetében;

| D. | mivel az Európai Tanács 2006. decemberi ülésének következtetési szerint az EU-hoz való csatlakozás alapja továbbra is a koppenhágai kritériumnak való teljes megfelelés, illetve az EU integráló kapacitása, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Tanács 2006. decemberi ülésének következtetési szerint az EU-hoz való csatlakozás alapja továbbra is a koppenhágai kritériumnak való teljes megfelelés, illetve az EU integráló kapacitása,

| E. | mivel a Tanács a 2012. december 11-i következtetéseiben jóváhagyta a Bizottság új megközelítését az új tagjelölt államokra vonatkozó tárgyalási keretről, miszerint a jogállamiság központi szerepet kap a bővítési politikában, és megerősítette az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó 23. fejezet, valamint a jog érvényesüléséről, a szabadságról és a biztonságról szóló 24. fejezet központi szerepét a tárgyalási folyamatban, amelyeket már a tárgyalások korai szakaszában kezelni kell, hogy egyértelmű kritériumok és kellő idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályi változtatásokhoz, intézményi reformokhoz, illetve a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatásához, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács a 2012. december 11-i következtetéseiben jóváhagyta a Bizottság új megközelítését az új tagjelölt államokra vonatkozó tárgyalási keretről, miszerint a jogállamiság központi szerepet kap a bővítési politikában, és megerősítette az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó 23. fejezet, valamint a jog érvényesüléséről, a szabadságról és a biztonságról szóló 24. fejezet központi szerepét a tárgyalási folyamatban, amelyeket már a tárgyalások korai szakaszában kezelni kell, hogy egyértelmű kritériumok és kellő idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályi változtatásokhoz, intézményi reformokhoz, illetve a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatásához,

| F. | mivel a Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2013-2014 című közleményében a Bizottság megállapította, hogy gazdasága, stratégiai elhelyezkedése és a régióban betöltött jelentős szerepe miatt Törökország az Európai Unió stratégiai partnere, illetve az EU gazdasági versenyképességének fontos eleme, valamint hogy az előző tizenkét hónapban jelentős előrelépés történt a reformok terén; mivel a Bizottság további reformokat szorgalmazott, továbbá kérte a párbeszéd előmozdítását a török politikai élet és társadalom teljes spektrumán; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2013-2014 című közleményében a Bizottság megállapította, hogy gazdasága, stratégiai elhelyezkedése és a régióban betöltött jelentős szerepe miatt Törökország az Európai Unió stratégiai partnere, illetve az EU gazdasági versenyképességének fontos eleme, valamint hogy az előző tizenkét hónapban jelentős előrelépés történt a reformok terén; mivel a Bizottság további reformokat szorgalmazott, továbbá kérte a párbeszéd előmozdítását a török politikai élet és társadalom teljes spektrumán;

| G. | mivel Törökország – immár nyolcadik éve – nem hajtja végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében foglalt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel Törökország – immár nyolcadik éve – nem hajtja végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében foglalt rendelkezéseket;

| H. | mivel saját érdekében, valamint a stabilitás javítása és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása céljából az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban Törökországnak fokoznia kell a nyitott bilaterális kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseit, ideértve a rendezetlen jogi kötelezettségeket, valamint a szomszédos országokkal meglévő szárazföldi és tengeri határokkal, illetve légtérrel kapcsolatos vitákat is; |
| --- | --- |

H.

mivel saját érdekében, valamint a stabilitás javítása és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása céljából az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban Törökországnak fokoznia kell a nyitott bilaterális kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseit, ideértve a rendezetlen jogi kötelezettségeket, valamint a szomszédos országokkal meglévő szárazföldi és tengeri határokkal, illetve légtérrel kapcsolatos vitákat is;

| I. | mivel Törökország kulcsszerepet játszhat az energiaforrások és a szomszédos országokból az EU-ba történő olaj-, gáz- és áramszállítási útvonalak diverzifikálásában, és mivel egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntartható gazdaság létrehozása révén mind Törökország, mind az EU hasznát vehetnék Törökország gazdag megújulóenergia-forrásainak; |
| --- | --- |

I.

mivel Törökország kulcsszerepet játszhat az energiaforrások és a szomszédos országokból az EU-ba történő olaj-, gáz- és áramszállítási útvonalak diverzifikálásában, és mivel egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntartható gazdaság létrehozása révén mind Törökország, mind az EU hasznát vehetnék Törökország gazdag megújulóenergia-forrásainak;

| J. | mivel a korrupció ellen minden szinten folytatott küzdelem fontos eleme egy működő jogállamnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a korrupció ellen minden szinten folytatott küzdelem fontos eleme egy működő jogállamnak;

| K. | mivel Törökország továbbra is aktív szerepet játszik tágabb szomszédságában, és fontos regionális szereplő; |
| --- | --- |

K.

mivel Törökország továbbra is aktív szerepet játszik tágabb szomszédságában, és fontos regionális szereplő;

Hiteles kötelezettségvállalás és erős demokratikus alapelvek

| 1. | üdvözli a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentést, és egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy Törökország az Európai Unió stratégiai partnere, és hogy az előző tizenkét hónapban jelentős előrelépés történt a reformok terén; hangsúlyozza a további reformok fontosságát és égető szükségességét a török közigazgatásban érvényesülő fokozottabb elszámoltathatóság és átláthatóság, valamint a politika teljes vertikumában és tágabb értelemben a társadalomban folytatott párbeszéd előmozdítása érdekében, különösen a civil társadalom megfelelő bevonása és fokozottabb szerepvállalása révén, valamint az alapvető jogok és a jogállamiság gyakorlatban történő teljes körű tiszteletben tartása érdekében; emlékeztet rá, hogy a hatalmi ágak szétválasztása, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok központi jelentőségűek bármely demokráciában, és hangsúlyozza a pártatlan és független igazságszolgáltatás fontosságát a valódi demokratikus államok számára; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentést, és egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy Törökország az Európai Unió stratégiai partnere, és hogy az előző tizenkét hónapban jelentős előrelépés történt a reformok terén; hangsúlyozza a további reformok fontosságát és égető szükségességét a török közigazgatásban érvényesülő fokozottabb elszámoltathatóság és átláthatóság, valamint a politika teljes vertikumában és tágabb értelemben a társadalomban folytatott párbeszéd előmozdítása érdekében, különösen a civil társadalom megfelelő bevonása és fokozottabb szerepvállalása révén, valamint az alapvető jogok és a jogállamiság gyakorlatban történő teljes körű tiszteletben tartása érdekében; emlékeztet rá, hogy a hatalmi ágak szétválasztása, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok központi jelentőségűek bármely demokráciában, és hangsúlyozza a pártatlan és független igazságszolgáltatás fontosságát a valódi demokratikus államok számára;

| 2. | megállapítja, hogy az Unió és Törökország közötti tárgyalások következtében egyértelmű változások történtek, és hangsúlyozza a Törökország és az Unió közötti, a reformfolyamatról szóló szoros párbeszéd és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy a tárgyalások továbbra is egyértelmű és hiteles hivatkozási pontot jelentsenek Törökország számára; hangsúlyozza ezért a Törökország és az Unió által kölcsönösen vállalt, a török társadalom demokratikus alapjait megszilárdító, az alapvető értékeket előmozdító, illetve a törökországi intézmények, jogszabályok és a társadalom mentalitása terén pozitív változásokat eredményező hatékony reformokra irányuló elkötelezettségen alapuló, jóhiszeműen folytatott hiteles tárgyalások fontosságát; üdvözli ezért a 22. fejezet megnyitását; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az Unió és Törökország közötti tárgyalások következtében egyértelmű változások történtek, és hangsúlyozza a Törökország és az Unió közötti, a reformfolyamatról szóló szoros párbeszéd és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy a tárgyalások továbbra is egyértelmű és hiteles hivatkozási pontot jelentsenek Törökország számára; hangsúlyozza ezért a Törökország és az Unió által kölcsönösen vállalt, a török társadalom demokratikus alapjait megszilárdító, az alapvető értékeket előmozdító, illetve a törökországi intézmények, jogszabályok és a társadalom mentalitása terén pozitív változásokat eredményező hatékony reformokra irányuló elkötelezettségen alapuló, jóhiszeműen folytatott hiteles tárgyalások fontosságát; üdvözli ezért a 22. fejezet megnyitását;

| 3. | üdvözli az Unió és Törökország közötti visszafogadási megállapodás aláírását és a vízumliberalizációról szóló párbeszéd 2013. december 16-i megkezdését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökország és az EU közös álláspontra jusson a visszafogadási megállapodásban és a vízumliberalizációt célzó menetrendben mindkét fél számára rejlő előnyöket illetően; ebben a tekintetben sürgeti egyrészt az Uniót, hogy nyújtson teljes körű technikai és pénzügyi támogatást Törökország számára a visszafogadási megállapodás végrehajtásához, másrészt Törökországot, hogy vezessen be megfelelő szakpolitikai intézkedéseket, amelyek célja a menedékkérők hatékony nemzetközi védelmének biztosítása és a bevándorlók emberi jogainak tiszteletben tartása; álláspontja szerint a Migrációigazgatási Főigazgatóság létrehozása, valamint a külföldiekről és a nemzetközi védelemről szóló új törvény végrehajtása jelentik az első pozitív lépést ebben az irányban; emlékeztet rá, hogy Törökország egyike az EU-ba irányuló illegális migráció fő tranzitországainak, és hangsúlyozza a visszafogadási megállapodás mihamarabbi megerősítésének fontosságát, valamint annak az összes uniós tagállam tekintetében történő tényleges végrehajtását; sürgeti Törökországot, hogy teljes körűen és ténylegesen hajtsa végre a hatályos kétoldalú visszafogadási megállapodásokat; hangsúlyozza, hogy milyen egyértelmű előnyökkel járhat, ha megkönnyítik a törökországi üzletemberek, egyetemi oktatók, diákok és a civil szervezetek képviselői számára az Európai Unióba való beutazást, és sürgeti Törökországot és a Bizottságot, hogy folytassák a párbeszédet annak érdekében, hogy jelentős előrelépést érjenek el a vízumliberalizáció terén; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Unió és Törökország közötti visszafogadási megállapodás aláírását és a vízumliberalizációról szóló párbeszéd 2013. december 16-i megkezdését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökország és az EU közös álláspontra jusson a visszafogadási megállapodásban és a vízumliberalizációt célzó menetrendben mindkét fél számára rejlő előnyöket illetően; ebben a tekintetben sürgeti egyrészt az Uniót, hogy nyújtson teljes körű technikai és pénzügyi támogatást Törökország számára a visszafogadási megállapodás végrehajtásához, másrészt Törökországot, hogy vezessen be megfelelő szakpolitikai intézkedéseket, amelyek célja a menedékkérők hatékony nemzetközi védelmének biztosítása és a bevándorlók emberi jogainak tiszteletben tartása; álláspontja szerint a Migrációigazgatási Főigazgatóság létrehozása, valamint a külföldiekről és a nemzetközi védelemről szóló új törvény végrehajtása jelentik az első pozitív lépést ebben az irányban; emlékeztet rá, hogy Törökország egyike az EU-ba irányuló illegális migráció fő tranzitországainak, és hangsúlyozza a visszafogadási megállapodás mihamarabbi megerősítésének fontosságát, valamint annak az összes uniós tagállam tekintetében történő tényleges végrehajtását; sürgeti Törökországot, hogy teljes körűen és ténylegesen hajtsa végre a hatályos kétoldalú visszafogadási megállapodásokat; hangsúlyozza, hogy milyen egyértelmű előnyökkel járhat, ha megkönnyítik a törökországi üzletemberek, egyetemi oktatók, diákok és a civil szervezetek képviselői számára az Európai Unióba való beutazást, és sürgeti Törökországot és a Bizottságot, hogy folytassák a párbeszédet annak érdekében, hogy jelentős előrelépést érjenek el a vízumliberalizáció terén;

A koppenhágai kritériumok teljesülése

| 4. | mélységesen aggasztónak tartja a magas szinten elkövetett korrupcióra vonatkozó állításokkal kapcsolatos közelmúltbeli törökországi fejleményeket; sajnálatosnak tartja az eredeti nyomozásokért felelős ügyészek és rendőrtisztek eltávolítását, mivel ez ellentmond a független igazságszolgáltatás alapelvének és negatív hatással van a nyomozások hitelességével kapcsolatos kilátásokra; sajnálja, hogy súlyosan megtört a kormány, a bírói kar, a rendőrség és a média közötti bizalom; sürgeti ezért a török kormányt, hogy tegyen tanúbizonyságot a demokratikus elvek iránti elkötelezettségéről és tartózkodjon a korrupcióval kapcsolatos nyomozásba és vádemelésbe való további beavatkozástól; |
| --- | --- |

4.

mélységesen aggasztónak tartja a magas szinten elkövetett korrupcióra vonatkozó állításokkal kapcsolatos közelmúltbeli törökországi fejleményeket; sajnálatosnak tartja az eredeti nyomozásokért felelős ügyészek és rendőrtisztek eltávolítását, mivel ez ellentmond a független igazságszolgáltatás alapelvének és negatív hatással van a nyomozások hitelességével kapcsolatos kilátásokra; sajnálja, hogy súlyosan megtört a kormány, a bírói kar, a rendőrség és a média közötti bizalom; sürgeti ezért a török kormányt, hogy tegyen tanúbizonyságot a demokratikus elvek iránti elkötelezettségéről és tartózkodjon a korrupcióval kapcsolatos nyomozásba és vádemelésbe való további beavatkozástól;

| 5. | emlékezteti Törökország kormányát a korrupció felszámolása iránti kötelezettségvállalására, mindenekelőtt azáltal, hogy végrehajtja az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) 2005. évi értékelési jelentésében foglalt ajánlások többségét; sürgeti Törökország kormányát, hogy biztosítsa a számvevőszék hatályos nemzetközi normáknak megfelelő, jó működését és a jelentéseihez, többek között a biztonsági erőkről szóló jelentésekhez való teljes körű hozzáférést a nyilvánosság és az érintett intézmények, különösen a török parlament (Török Nagy Nemzetgyűlés) számára; sürgeti Törökországot, hogy biztosítsa valamennyi minisztérium számvevőszékkel történő együttműködését; ismételten hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás irányítása alatt álló igazságügyi rendészet létrehozására van szükség; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti Törökország kormányát a korrupció felszámolása iránti kötelezettségvállalására, mindenekelőtt azáltal, hogy végrehajtja az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) 2005. évi értékelési jelentésében foglalt ajánlások többségét; sürgeti Törökország kormányát, hogy biztosítsa a számvevőszék hatályos nemzetközi normáknak megfelelő, jó működését és a jelentéseihez, többek között a biztonsági erőkről szóló jelentésekhez való teljes körű hozzáférést a nyilvánosság és az érintett intézmények, különösen a török parlament (Török Nagy Nemzetgyűlés) számára; sürgeti Törökországot, hogy biztosítsa valamennyi minisztérium számvevőszékkel történő együttműködését; ismételten hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás irányítása alatt álló igazságügyi rendészet létrehozására van szükség;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy minden modern demokratikus állam esetében alapvető fontosságú a fékek és ellensúlyok rendszere, és hogy a török nagy nemzetgyűlésnek kulcsszerepet kell játszania a török politikai rendszer középpontjában azzal, hogy biztosítja a teljes politikai spektrumot átfogó párbeszéd és konszenzusépítés keretét; aggodalmának ad hangot a politikai megosztottság miatt, valamint annak kapcsán, hogy a kormány és az ellenzék nem hajlandó együttműködni a kulcsfontosságú reformokkal és az új török alkotmány kidolgozásával kapcsolatos konszenzus kialakítása érdekében; sürgeti az összes politikai szereplőt, a kormányt és az ellenzéket, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy az állami intézményekben megerősítsék a pluralista szemléletet, és támogassák az állam és a társadalom modernizálását és demokratizálását; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek elengedhetetlen szerepét és a nyilvánossággal folytatott megfelelő kommunikáció szükségességét a reformfolyamat tekintetében; felszólítja a politikai többséget, hogy tevékenyen vonja be a különböző politikai erőket és a civil társadalmi szervezeteket a szóban forgó reformokkal kapcsolatos vitába, és inkluzív módon vegye figyelembe érdekeiket és álláspontjukat; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos reformnak fő prioritásnak kell maradnia Törökország további modernizációs és demokratizálódási folyamatában; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy minden modern demokratikus állam esetében alapvető fontosságú a fékek és ellensúlyok rendszere, és hogy a török nagy nemzetgyűlésnek kulcsszerepet kell játszania a török politikai rendszer középpontjában azzal, hogy biztosítja a teljes politikai spektrumot átfogó párbeszéd és konszenzusépítés keretét; aggodalmának ad hangot a politikai megosztottság miatt, valamint annak kapcsán, hogy a kormány és az ellenzék nem hajlandó együttműködni a kulcsfontosságú reformokkal és az új török alkotmány kidolgozásával kapcsolatos konszenzus kialakítása érdekében; sürgeti az összes politikai szereplőt, a kormányt és az ellenzéket, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy az állami intézményekben megerősítsék a pluralista szemléletet, és támogassák az állam és a társadalom modernizálását és demokratizálását; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek elengedhetetlen szerepét és a nyilvánossággal folytatott megfelelő kommunikáció szükségességét a reformfolyamat tekintetében; felszólítja a politikai többséget, hogy tevékenyen vonja be a különböző politikai erőket és a civil társadalmi szervezeteket a szóban forgó reformokkal kapcsolatos vitába, és inkluzív módon vegye figyelembe érdekeiket és álláspontjukat; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos reformnak fő prioritásnak kell maradnia Törökország további modernizációs és demokratizálódási folyamatában;

| 7. | aggodalmának ad hangot azon állítások miatt, hogy a hatóságok módszeres profilalkotást végeznek a köztisztviselők, a rendőrök és a biztonsági erők körében vallási, etnikai és politikai hovatartozásuk alapján; |
| --- | --- |

7.

aggodalmának ad hangot azon állítások miatt, hogy a hatóságok módszeres profilalkotást végeznek a köztisztviselők, a rendőrök és a biztonsági erők körében vallási, etnikai és politikai hovatartozásuk alapján;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 2010. évi alkotmányos módosítások végrehajtása terén további sürgős előrelépésre van szükség, különösen a személyes adatok védelméről és a katonai bíróságokról szóló, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításához hozzájáruló megerősítő intézkedéseket bevezető törvény elfogadása terén; kiemeli e jogalkotási módosítások elfogadásukat követő szigorú végrehajtásának fontosságát; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a 2010. évi alkotmányos módosítások végrehajtása terén további sürgős előrelépésre van szükség, különösen a személyes adatok védelméről és a katonai bíróságokról szóló, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításához hozzájáruló megerősítő intézkedéseket bevezető törvény elfogadása terén; kiemeli e jogalkotási módosítások elfogadásukat követő szigorú végrehajtásának fontosságát;

| 9. | gratulál az egyeztetőbizottságnak a 60 alkotmánymódosítás kapcsán kialakított konszenzushoz, de aggodalmának ad hangot a munka felfüggesztése és az előrelépés jelenlegi hiánya miatt; határozottan úgy véli, hogy folytatni kell az új török alkotmány kidolgozására irányuló munkát, hiszen ez nélkülözhetetlen a törökországi reformfolyamathoz; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatalmi ágak tényleges elkülönítésére és az állampolgárság befogadó jellegű meghatározására irányuló alkotmányreform keretében konszenzus alakuljon ki egy teljes mértékben demokratikus alkotmány megvalósítása érdekében, amely egyenlő jogokat garantál Törökország minden polgára számára; aláhúzza, hogy Törökország számára hasznos lenne, ha az Európa Tanács tagállamaként aktív párbeszédet folytatna a Velencei Bizottsággal az alkotmányreform ügyében; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos reformfolyamatot átláthatóan és inkluzív módon kell végrehajtani, a civil társadalom valamennyi szakaszba történő teljes körű bevonásával; |
| --- | --- |

9.

gratulál az egyeztetőbizottságnak a 60 alkotmánymódosítás kapcsán kialakított konszenzushoz, de aggodalmának ad hangot a munka felfüggesztése és az előrelépés jelenlegi hiánya miatt; határozottan úgy véli, hogy folytatni kell az új török alkotmány kidolgozására irányuló munkát, hiszen ez nélkülözhetetlen a törökországi reformfolyamathoz; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatalmi ágak tényleges elkülönítésére és az állampolgárság befogadó jellegű meghatározására irányuló alkotmányreform keretében konszenzus alakuljon ki egy teljes mértékben demokratikus alkotmány megvalósítása érdekében, amely egyenlő jogokat garantál Törökország minden polgára számára; aláhúzza, hogy Törökország számára hasznos lenne, ha az Európa Tanács tagállamaként aktív párbeszédet folytatna a Velencei Bizottsággal az alkotmányreform ügyében; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos reformfolyamatot átláthatóan és inkluzív módon kell végrehajtani, a civil társadalom valamennyi szakaszba történő teljes körű bevonásával;

| 10. | igen aggasztónak tartja a bírói és ügyészi főtanácsról szóló új törvényt, és felhívja a figyelmet az igazságügy-miniszter erős központi szerepére, amely nincs összhangban a fékek és ellensúlyok teljes mértékben működő demokratikus rendszerének szükséges előfeltételét jelentő független igazságszolgáltatás elvével; hangsúlyozza, hogy a bírói és ügyészi főtanács megválasztásával, összetételével és működésével kapcsolatos szabályoknak teljes mértékben összhangban kell lenniük az európai normákkal, és sürgeti Törökország kormányát, hogy folytasson szoros konzultációt az Európai Bizottsággal és a Velencei Bizottsággal és ajánlásaiknak megfelelően vizsgálja felül a bírói és ügyészi főtanácsról szóló új törvényt; |
| --- | --- |

10.

igen aggasztónak tartja a bírói és ügyészi főtanácsról szóló új törvényt, és felhívja a figyelmet az igazságügy-miniszter erős központi szerepére, amely nincs összhangban a fékek és ellensúlyok teljes mértékben működő demokratikus rendszerének szükséges előfeltételét jelentő független igazságszolgáltatás elvével; hangsúlyozza, hogy a bírói és ügyészi főtanács megválasztásával, összetételével és működésével kapcsolatos szabályoknak teljes mértékben összhangban kell lenniük az európai normákkal, és sürgeti Törökország kormányát, hogy folytasson szoros konzultációt az Európai Bizottsággal és a Velencei Bizottsággal és ajánlásaiknak megfelelően vizsgálja felül a bírói és ügyészi főtanácsról szóló új törvényt;

| 11. | üdvözli a kormány által 2013. szeptember 30-án bemutatott demokratizációs csomagot, és sürgeti a kormányt, hogy azt hamar és maradéktalanul hajtsa végre, folytasson megfelelő konzultációkat az ellenzékkel és az illetékes civil társadalmi szervezetekkel a végrehajtási szabályok előkészítésében, valamint folytassa a választási rendszer felülvizsgálatára irányuló reformot, ideértve a 10 %-os küszöb csökkentését, illetve a török társadalom valamennyi elemének megfelelő bevonását, annak érdekében, hogy megszilárdítsa a demokráciát, és hívebben tükrözze az országban megfigyelhető pluralizmust; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályra, valamint egy hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel és egyenlőséggel foglalkozó testület létrehozására; felszólítja ezért a kormányt annak biztosítására, hogy a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos jogszabályok nyújtsanak védelmet valamennyi állampolgár és közösség számára, beleértve az LMBTI személyeket is; arra ösztönzi a kormányt, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket az alavita közösség jogainak javítása érdekében; további erőfeszítéseket sürget a roma kisebbség által tapasztalt megkülönböztetés kezelésére, valamint a foglalkoztathatóság növelésére és az iskolai lemorzsolódás csökkentésére; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a kormány által 2013. szeptember 30-án bemutatott demokratizációs csomagot, és sürgeti a kormányt, hogy azt hamar és maradéktalanul hajtsa végre, folytasson megfelelő konzultációkat az ellenzékkel és az illetékes civil társadalmi szervezetekkel a végrehajtási szabályok előkészítésében, valamint folytassa a választási rendszer felülvizsgálatára irányuló reformot, ideértve a 10 %-os küszöb csökkentését, illetve a török társadalom valamennyi elemének megfelelő bevonását, annak érdekében, hogy megszilárdítsa a demokráciát, és hívebben tükrözze az országban megfigyelhető pluralizmust; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályra, valamint egy hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel és egyenlőséggel foglalkozó testület létrehozására; felszólítja ezért a kormányt annak biztosítására, hogy a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos jogszabályok nyújtsanak védelmet valamennyi állampolgár és közösség számára, beleértve az LMBTI személyeket is; arra ösztönzi a kormányt, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket az alavita közösség jogainak javítása érdekében; további erőfeszítéseket sürget a roma kisebbség által tapasztalt megkülönböztetés kezelésére, valamint a foglalkoztathatóság növelésére és az iskolai lemorzsolódás csökkentésére;

| 12. | üdvözli az új intézmények, nevezetesen az ombudsmani intézmény és a török nemzeti emberi jogi intézmény létrehozását, amelyek 2013-ban kezdték meg működésüket, további mechanizmusokat hozva létre a magánszemélyek számára ahhoz, hogy kérelmezzék alapvető jogaik és szabadságjogaik védelmét; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az új intézmények, nevezetesen az ombudsmani intézmény és a török nemzeti emberi jogi intézmény létrehozását, amelyek 2013-ban kezdték meg működésüket, további mechanizmusokat hozva létre a magánszemélyek számára ahhoz, hogy kérelmezzék alapvető jogaik és szabadságjogaik védelmét;

| 13. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy több tüntető életét vesztette, valamint hogy a rendőri alakulatok túlzott erőt alkalmaztak és egyes marginális csoportok erőszakos cselekményeket követtek el; úgy véli, hogy a Gezi parkban történt tüntetések bizonyítják egyrészt azt, hogy Törökországban élénk civil társadalom működik, másrészt pedig azt, hogy további létfontosságú és sürgető párbeszédre és reformokra van szükség az alapvető értékek érvényesítése tekintetében; sajnálatosnak tartja, hogy a bíróságok láthatóan elmulasztották megbüntetni azokat az állami tisztviselőket és rendőrtiszteket, akik a Gezi parkban tüntetőkkel szembeni túlzott erőszakért, a halálesetekért és a súlyos sérülésekért felelősek, ezért üdvözli a belügyminiszter által indított, jelenleg is zajló közigazgatási vizsgálatokat, a bírósági vizsgálatokat, valamint az ombudsman által a Gezi parkban történt eseményekkel kapcsolatos panaszok ügyében folytatott vizsgálatokat, mert úgy véli, hogy ezek új lehetőséget jelentenek a jogállamiság iránti teljes elkötelezettség kinyilvánítására és a felelősök bíróság elé állítására; azt várja, hogy a nyomozások és vizsgálatok teljes körűen, haladéktalanul orvosolják az aggályokat; felszólítja Törökországot, hogy fogadjon el megfelelő belső felülvizsgálati eljárásokat, és hozzon létre a rendőri túlkapásokat vizsgáló független felügyeleti testületet; úgy véli, hogy a Gezi parkban történt események is azt tanúsítják, hogy mélyreható reformokra van szükség a gyülekezési szabadság érvényesüléséhez; ösztönzi a Belügyminisztériumot és a rendőrséget, hogy dolgozzanak ki módszereket a nyilvános tüntetések visszafogottabb kezelésére, és konkrétan sürgeti őket, hogy ne tartóztassák le vagy akadályozzák a tüntetők alapvető jogait biztosító orvosi személyzetet, ügyvédeket és egyéb szakembereket, aggodalmát fejezi ki az egészségügyi szakemberek, ügyvédek, egyetemi tanárok, diákok és szakmai szervezetek ellen a Gezi parki események idején folytatott erőszakmentes cselekményeikkel összefüggésben indított büntetőeljárások miatt; |
| --- | --- |

13.

rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy több tüntető életét vesztette, valamint hogy a rendőri alakulatok túlzott erőt alkalmaztak és egyes marginális csoportok erőszakos cselekményeket követtek el; úgy véli, hogy a Gezi parkban történt tüntetések bizonyítják egyrészt azt, hogy Törökországban élénk civil társadalom működik, másrészt pedig azt, hogy további létfontosságú és sürgető párbeszédre és reformokra van szükség az alapvető értékek érvényesítése tekintetében; sajnálatosnak tartja, hogy a bíróságok láthatóan elmulasztották megbüntetni azokat az állami tisztviselőket és rendőrtiszteket, akik a Gezi parkban tüntetőkkel szembeni túlzott erőszakért, a halálesetekért és a súlyos sérülésekért felelősek, ezért üdvözli a belügyminiszter által indított, jelenleg is zajló közigazgatási vizsgálatokat, a bírósági vizsgálatokat, valamint az ombudsman által a Gezi parkban történt eseményekkel kapcsolatos panaszok ügyében folytatott vizsgálatokat, mert úgy véli, hogy ezek új lehetőséget jelentenek a jogállamiság iránti teljes elkötelezettség kinyilvánítására és a felelősök bíróság elé állítására; azt várja, hogy a nyomozások és vizsgálatok teljes körűen, haladéktalanul orvosolják az aggályokat; felszólítja Törökországot, hogy fogadjon el megfelelő belső felülvizsgálati eljárásokat, és hozzon létre a rendőri túlkapásokat vizsgáló független felügyeleti testületet; úgy véli, hogy a Gezi parkban történt események is azt tanúsítják, hogy mélyreható reformokra van szükség a gyülekezési szabadság érvényesüléséhez; ösztönzi a Belügyminisztériumot és a rendőrséget, hogy dolgozzanak ki módszereket a nyilvános tüntetések visszafogottabb kezelésére, és konkrétan sürgeti őket, hogy ne tartóztassák le vagy akadályozzák a tüntetők alapvető jogait biztosító orvosi személyzetet, ügyvédeket és egyéb szakembereket, aggodalmát fejezi ki az egészségügyi szakemberek, ügyvédek, egyetemi tanárok, diákok és szakmai szervezetek ellen a Gezi parki események idején folytatott erőszakmentes cselekményeikkel összefüggésben indított büntetőeljárások miatt;

| 14. | megállapítja, hogy az eddig soha nem látott méretű tiltakozások számos török állampolgárnak a demokrácia elmélyítése iránti jogos törekvéseit is tükrözik; ismételten hangsúlyozza, hogy a demokratikus államvezetésben a kormányoknak a toleranciát kell elősegíteniük, és biztosítaniuk kell minden állampolgár számára a vallás és a meggyőződés szabadságát; felszólítja a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a török társadalom pluralitását és kulturális gazdagságát; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az eddig soha nem látott méretű tiltakozások számos török állampolgárnak a demokrácia elmélyítése iránti jogos törekvéseit is tükrözik; ismételten hangsúlyozza, hogy a demokratikus államvezetésben a kormányoknak a toleranciát kell elősegíteniük, és biztosítaniuk kell minden állampolgár számára a vallás és a meggyőződés szabadságát; felszólítja a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a török társadalom pluralitását és kulturális gazdagságát;

| 15. | mélységesen aggasztónak tartja, hogy a török média rendkívül korlátozott terjedelemben számolt be a Gezi parkban történt eseményekről, és hogy a kormány reakcióját bíráló újságírók közül többet elbocsátottak; emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiapluralizmus, beleértve a digitális és közösségi médiát, a legfontosabb európai értékek körébe tartozik, és hogy a független sajtó a demokratikus társadalom nélkülözhetetlen eleme, mivel lehetővé teszi a polgárok számára, hogy tájékozott módon aktívan részt vegyenek a közös döntéshozatali folyamatokban és így erősíti a demokráciát; mélységesen aggasztónak találja az új, internetre vonatkozó törvényt, amely az internet-hozzáférés túlzott ellenőrzését és megfigyelését vezeti be, és amely jelentős hatással lehet a szólásszabadságra, az oknyomozó újságírásra, a demokratikus ellenőrzésre és különböző politikai információkhoz történő internetes hozzáférésre; rámutat az Európai Unió és az EBESZ által kifejezett súlyos aggodalmakra, és felkéri Törökország kormányát, hogy a média és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó európai normáknak megfelelően vizsgálja felül a törvényt; ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a média legnagyobb része széles körű üzleti érdekeltséggel bíró nagy konglomerátumok birtokában van, és felhívja a figyelmet a médiatulajdonosok és újságírók körében gyakori öncenzúra aggasztó jelenségére; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a médiában újságírókat bocsátanak el állásukból, mert bírálják a kormányt; mélységesen aggasztják a kritikus média tulajdonosainak megbüntetésére irányuló eljárások; aggodalmának ad hangot az állami intézmények által végzett akkreditáció következményei miatt, ami főként az ellenzéki média ellen irányul; mélységesen aggasztónak találja, hogy különösen sok újságíró van előzetes letartóztatásban, ami aláássa a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, és felkéri a török bírói hatóságokat, hogy a lehető leggyorsabban vizsgálják felül és oldják meg ezeket az eseteket; kiemeli a közszolgálati média különleges szerepét a demokrácia erősítése terén, és felhívja Törökország kormányát, hogy biztosítsák függetlenségét és fenntarthatóságát az európai uniós normáknak megfelelően; |
| --- | --- |

15.

mélységesen aggasztónak tartja, hogy a török média rendkívül korlátozott terjedelemben számolt be a Gezi parkban történt eseményekről, és hogy a kormány reakcióját bíráló újságírók közül többet elbocsátottak; emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiapluralizmus, beleértve a digitális és közösségi médiát, a legfontosabb európai értékek körébe tartozik, és hogy a független sajtó a demokratikus társadalom nélkülözhetetlen eleme, mivel lehetővé teszi a polgárok számára, hogy tájékozott módon aktívan részt vegyenek a közös döntéshozatali folyamatokban és így erősíti a demokráciát; mélységesen aggasztónak találja az új, internetre vonatkozó törvényt, amely az internet-hozzáférés túlzott ellenőrzését és megfigyelését vezeti be, és amely jelentős hatással lehet a szólásszabadságra, az oknyomozó újságírásra, a demokratikus ellenőrzésre és különböző politikai információkhoz történő internetes hozzáférésre; rámutat az Európai Unió és az EBESZ által kifejezett súlyos aggodalmakra, és felkéri Törökország kormányát, hogy a média és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó európai normáknak megfelelően vizsgálja felül a törvényt; ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a média legnagyobb része széles körű üzleti érdekeltséggel bíró nagy konglomerátumok birtokában van, és felhívja a figyelmet a médiatulajdonosok és újságírók körében gyakori öncenzúra aggasztó jelenségére; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a médiában újságírókat bocsátanak el állásukból, mert bírálják a kormányt; mélységesen aggasztják a kritikus média tulajdonosainak megbüntetésére irányuló eljárások; aggodalmának ad hangot az állami intézmények által végzett akkreditáció következményei miatt, ami főként az ellenzéki média ellen irányul; mélységesen aggasztónak találja, hogy különösen sok újságíró van előzetes letartóztatásban, ami aláássa a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, és felkéri a török bírói hatóságokat, hogy a lehető leggyorsabban vizsgálják felül és oldják meg ezeket az eseteket; kiemeli a közszolgálati média különleges szerepét a demokrácia erősítése terén, és felhívja Törökország kormányát, hogy biztosítsák függetlenségét és fenntarthatóságát az európai uniós normáknak megfelelően;

| 16. | mélységes aggodalmát fejezi ki az internetről szóló jogszabálytervezetről és a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabálytervezetről folytatott valódi párbeszéd és konzultáció hiánya miatt, és megjegyzi, hogy ez szöges ellentétben áll a megfelelő együttműködés korábbi formáival; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az internetről, illetve a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabály eltéríti Törökországot a koppenhágai kritériumok teljesítésétől, és kéri, hogy Törökország kormánya folytasson valódi, konstruktív párbeszédet a két jogszabályról és a jövőbeli jogszabályokról is, különösen a médiával és a bírói karral, és tegyen meg minden tőle telhetőt a vitafolyamat újjáélesztése érdekében, továbbá mutasson valódi elkötelezettséget európai perspektívái iránt, az internetről, illetve a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabályok valódi reformját is beleértve; |
| --- | --- |

16.

mélységes aggodalmát fejezi ki az internetről szóló jogszabálytervezetről és a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabálytervezetről folytatott valódi párbeszéd és konzultáció hiánya miatt, és megjegyzi, hogy ez szöges ellentétben áll a megfelelő együttműködés korábbi formáival; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az internetről, illetve a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabály eltéríti Törökországot a koppenhágai kritériumok teljesítésétől, és kéri, hogy Törökország kormánya folytasson valódi, konstruktív párbeszédet a két jogszabályról és a jövőbeli jogszabályokról is, különösen a médiával és a bírói karral, és tegyen meg minden tőle telhetőt a vitafolyamat újjáélesztése érdekében, továbbá mutasson valódi elkötelezettséget európai perspektívái iránt, az internetről, illetve a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabályok valódi reformját is beleértve;

| 17. | aggodalmát fejezi ki a török miniszterelnök nemrégiben tett azon nyilatkozatai miatt, hogy esetlegesen túllépi az internetről szóló eddigi jogszabályokat, és betiltja a Facebookot és a YouTube-ot; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki a török miniszterelnök nemrégiben tett azon nyilatkozatai miatt, hogy esetlegesen túllépi az internetről szóló eddigi jogszabályokat, és betiltja a Facebookot és a YouTube-ot;

| 18. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament újságírók törökországi pereinek megfigyelésével foglalkozó eseti küldöttsége, amelyet 2011-ben hoztak létre, és amelyet a Törökország által elért eredményekről szóló 2011. és 2012. évi jelentésekről szóló állásfoglalások is megemlítenek, tényszerű megfigyelések alapján 2013-ban bemutatta időközi tevékenységi jelentését, a végleges tevékenységi jelentést pedig 2014 április 1-jén fogja benyújtani; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament újságírók törökországi pereinek megfigyelésével foglalkozó eseti küldöttsége, amelyet 2011-ben hoztak létre, és amelyet a Törökország által elért eredményekről szóló 2011. és 2012. évi jelentésekről szóló állásfoglalások is megemlítenek, tényszerű megfigyelések alapján 2013-ban bemutatta időközi tevékenységi jelentését, a végleges tevékenységi jelentést pedig 2014 április 1-jén fogja benyújtani;

| 19. | tudomásul veszi a török társadalom aggodalmait az Ergenekon-üggyel kapcsolatos eljárás túlzottan széles körét és a megfelelő eljárás tekintetében felmerült hiányosságait illetően, valamint azon állítások miatt, hogy ellentmondásos bizonyítékokat használnak a vádlottakkal szemben, mivel az eljárás aláásta az ítéletbe vetett bizalmat, ahogyan ez a Sledgehammer-ügy esetében is történt; a fentiek fényében ismételten hangsúlyozza, hogy KCK-ügynek bizonyítania kell a török demokratikus intézmények és igazságszolgáltatás erejét és megfelelő, független, pártatlan és átlátható működését, valamint az alapvető jogok iránti szilárd és feltétlen elkötelezettségét; felhívja az EU ankarai küldöttségét, hogy szorosan kísérje figyelemmel ezen ügyek további fejleményeit, beleértve az esetleges fellebbezési eljárást és a fogva tartás körülményeit is, és erről számoljon be a Bizottságnak és a Parlamentnek; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi a török társadalom aggodalmait az Ergenekon-üggyel kapcsolatos eljárás túlzottan széles körét és a megfelelő eljárás tekintetében felmerült hiányosságait illetően, valamint azon állítások miatt, hogy ellentmondásos bizonyítékokat használnak a vádlottakkal szemben, mivel az eljárás aláásta az ítéletbe vetett bizalmat, ahogyan ez a Sledgehammer-ügy esetében is történt; a fentiek fényében ismételten hangsúlyozza, hogy KCK-ügynek bizonyítania kell a török demokratikus intézmények és igazságszolgáltatás erejét és megfelelő, független, pártatlan és átlátható működését, valamint az alapvető jogok iránti szilárd és feltétlen elkötelezettségét; felhívja az EU ankarai küldöttségét, hogy szorosan kísérje figyelemmel ezen ügyek további fejleményeit, beleértve az esetleges fellebbezési eljárást és a fogva tartás körülményeit is, és erről számoljon be a Bizottságnak és a Parlamentnek;

| 20. | külön felhívja a figyelmet Füsun Erdoğan és Pinar Selek perére; úgy véli, hogy ezek a perek Törökország igazságszolgáltatási rendszerének hiányosságait példázzák, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Pinar Selek elleni eljárások 16 évig tartottak; kitart amellett, hogy minden pert átláthatóan kell lebonyolítani, tiszteletben tartva a jogállamiságot és biztosítva a megfelelő feltételeket; |
| --- | --- |

20.

külön felhívja a figyelmet Füsun Erdoğan és Pinar Selek perére; úgy véli, hogy ezek a perek Törökország igazságszolgáltatási rendszerének hiányosságait példázzák, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Pinar Selek elleni eljárások 16 évig tartottak; kitart amellett, hogy minden pert átláthatóan kell lebonyolítani, tiszteletben tartva a jogállamiságot és biztosítva a megfelelő feltételeket;

| 21. | aggodalmának ad hangot Törökország kulturális megosztottságának elmélyülése miatt az úgynevezett „életmódbeli kérdésekben”, ami azzal a kockázattal jár, hogy a hatóságok elkezdenek beavatkozni a polgárok magánéletébe, amit a nők által vállalandó gyermekek számával, a koedukált kollégiumokkal és az alkoholárusítással kapcsolatban tett közelmúltbeli nyilatkozatok is szemléltetnek; |
| --- | --- |

21.

aggodalmának ad hangot Törökország kulturális megosztottságának elmélyülése miatt az úgynevezett „életmódbeli kérdésekben”, ami azzal a kockázattal jár, hogy a hatóságok elkezdenek beavatkozni a polgárok magánéletébe, amit a nők által vállalandó gyermekek számával, a koedukált kollégiumokkal és az alkoholárusítással kapcsolatban tett közelmúltbeli nyilatkozatok is szemléltetnek;

| 22. | megállapítja, hogy a harmadik igazságügyi reformcsomag eredményeként számos fogvatartottat bocsátottak szabadon, és üdvözli a negyedik igazságügyi reformcsomagot, amely újabb fontos lépést jelent ahhoz, hogy Törökország igazságügyi rendszere összhangba kerüljön az EU normáival és értékeivel; külön nyugtázza, i. hogy immár különbséget tesznek a szólásszabadság, a sajtószabadság és a gyülekezési szabadság, valamint az erőszakra vagy terrorista cselekményre való felbujtás között, ii. hogy a közrend egyértelmű és közvetlen veszélyeztetésének eseteire korlátozzák a bűncselekmények vagy azok elkövetőinek dicsőítésével kapcsolatos bűncselekmény tényállását, iii. valamint hogy a valamely szervezet nevében, de nem a szervezet tagja által elkövetett bűncselekmény tényállása immár csupán a fegyveres szervezetekre vonatkozik; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy a harmadik igazságügyi reformcsomag eredményeként számos fogvatartottat bocsátottak szabadon, és üdvözli a negyedik igazságügyi reformcsomagot, amely újabb fontos lépést jelent ahhoz, hogy Törökország igazságügyi rendszere összhangba kerüljön az EU normáival és értékeivel; külön nyugtázza, i. hogy immár különbséget tesznek a szólásszabadság, a sajtószabadság és a gyülekezési szabadság, valamint az erőszakra vagy terrorista cselekményre való felbujtás között, ii. hogy a közrend egyértelmű és közvetlen veszélyeztetésének eseteire korlátozzák a bűncselekmények vagy azok elkövetőinek dicsőítésével kapcsolatos bűncselekmény tényállását, iii. valamint hogy a valamely szervezet nevében, de nem a szervezet tagja által elkövetett bűncselekmény tényállása immár csupán a fegyveres szervezetekre vonatkozik;

| 23. | üdvözli a bírói és ügyészi főtanács azon kezdeményezését, amely elősegíti számos bíró és ügyész emberi jogokkal kapcsolatos, illetve az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatának alapos, gyakorlati szempontú megismerésére irányuló képzését; tudomásul veszi az emberi jogok európai egyezménye megsértésének megakadályozására irányuló cselekvési tervet, és sürgeti a kormányt, hogy azt mihamarabb és hatékony módon hajtsa végre annak érdekében, hogy a Törökországot az emberi jogok európai egyezménye rendelkezéseinek megsértése miatt elmarasztaló EJEB-ítéletekben felvetett problémákat egyszer és mindenkorra orvosolni lehessen; ösztönzi a kormányt, hogy folytassa az ambiciózus igazságügyi reformokat, amelyek az alapvető jogok védelme és érvényesítése terén szükséges előrelépés iránti igényen alapulnak; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a terrorizmus elleni törvény reformját prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a bírói és ügyészi főtanács azon kezdeményezését, amely elősegíti számos bíró és ügyész emberi jogokkal kapcsolatos, illetve az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatának alapos, gyakorlati szempontú megismerésére irányuló képzését; tudomásul veszi az emberi jogok európai egyezménye megsértésének megakadályozására irányuló cselekvési tervet, és sürgeti a kormányt, hogy azt mihamarabb és hatékony módon hajtsa végre annak érdekében, hogy a Törökországot az emberi jogok európai egyezménye rendelkezéseinek megsértése miatt elmarasztaló EJEB-ítéletekben felvetett problémákat egyszer és mindenkorra orvosolni lehessen; ösztönzi a kormányt, hogy folytassa az ambiciózus igazságügyi reformokat, amelyek az alapvető jogok védelme és érvényesítése terén szükséges előrelépés iránti igényen alapulnak; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a terrorizmus elleni törvény reformját prioritásként kell kezelni;

| 24. | felhívja Törökországot, hogy kötelezze el magát a büntetlenség elleni küzdelem iránt, és zárja sikerrel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumához való csatlakozásra irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

24.

felhívja Törökországot, hogy kötelezze el magát a büntetlenség elleni küzdelem iránt, és zárja sikerrel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumához való csatlakozásra irányuló erőfeszítéseket;

| 25. | megerősíti annak fontosságát, hogy a 23.(igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó) és a 24. (a bel- és igazságügyi kérdésekre vonatkozó) fejezetet a tárgyalások korai szakaszában nyissák meg és a tárgyalások végén zárják le; hangsúlyozza, hogy ez összhangban van a Bizottság új tagjelölt országokra vonatkozó új megközelítésével; emlékeztet arra, hogy e fejezetek megnyitása a hivatalos referenciaértékeken belül meghatározott feltételek teljesítésén alapul és hangsúlyozza, hogy az a 23. és a 24. fejezet megnyitásához szükséges hivatalos referenciaértékek Törökországgal való ismertetése egyértelmű eligazítást adna, valamint ösztönzőleg hatna a reformfolyamatra, és főként az európai normák alapján, különösen az igazságszolgáltatás terén világos támpontot jelentene Törökország reformfolyamatához; elkéri ezért a Tanácsot, hogy ismételten tegyen erőfeszítéseket a hivatalos referenciaértékek meghatározására és végezetül, a meghatározott kritériumok teljesítésekor a 23. és 24. fejezetek megnyitására; felszólítja Törökországot e cél érdekében a lehető legnagyobb mértékű együttműködésre; kéri a Bizottságot, hogy a pozitív menetrend keretében haladéktalanul segítse elő a további párbeszédet és együttműködést Törökországgal az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, valamint a bel- és igazságügy terén; |
| --- | --- |

25.

megerősíti annak fontosságát, hogy a 23.(igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó) és a 24. (a bel- és igazságügyi kérdésekre vonatkozó) fejezetet a tárgyalások korai szakaszában nyissák meg és a tárgyalások végén zárják le; hangsúlyozza, hogy ez összhangban van a Bizottság új tagjelölt országokra vonatkozó új megközelítésével; emlékeztet arra, hogy e fejezetek megnyitása a hivatalos referenciaértékeken belül meghatározott feltételek teljesítésén alapul és hangsúlyozza, hogy az a 23. és a 24. fejezet megnyitásához szükséges hivatalos referenciaértékek Törökországgal való ismertetése egyértelmű eligazítást adna, valamint ösztönzőleg hatna a reformfolyamatra, és főként az európai normák alapján, különösen az igazságszolgáltatás terén világos támpontot jelentene Törökország reformfolyamatához; elkéri ezért a Tanácsot, hogy ismételten tegyen erőfeszítéseket a hivatalos referenciaértékek meghatározására és végezetül, a meghatározott kritériumok teljesítésekor a 23. és 24. fejezetek megnyitására; felszólítja Törökországot e cél érdekében a lehető legnagyobb mértékű együttműködésre; kéri a Bizottságot, hogy a pozitív menetrend keretében haladéktalanul segítse elő a további párbeszédet és együttműködést Törökországgal az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, valamint a bel- és igazságügy terén;

| 26. | üdvözli az alapítványi gyűlés azon döntését, hogy visszaszolgáltatja a történelmi jelentőségű Szent Gábriel kolostor földterületeit a törökországi szír közösségnek, a kormány által a demokratizációs csomagban vállalt kötelezettségnek megfelelően; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy továbbra is megfelelő jogi keretet biztosítsanak a vallási közösségek vagyonhoz kapcsolódó jogainak helyreállítására; emlékeztet arra, hogy folytatni kell a reformfolyamatot a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság terén, lehetővé téve, hogy a vallási közösségek jogi személyiséget szerezhessenek, meg kell szüntetni a papság képzésére, kinevezésére és öröklésére vonatkozó korlátozásokat, biztosítani kell az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó esetjogának és a Velencei Bizottság ajánlásainak való megfelelést, valamint fel kell számolni a valláson alapuló megkülönböztetés és akadályok valamennyi formáját; felszólítja Törökország kormányát, hogy vegye fontolóra az alavita közösség azon kérését, hogy a cemevi elnevezésű imahelyeket ismerje el saját jogú vallásgyakorlási helyszínekként; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a halki szeminárium gyors újbóli megnyitásának és az ökumenikus pátriárka egyházi cím nyilvános használatának útjában álló valamennyi akadályt; felszólítja a legfelsőbb bíróságot, hogy változtassa meg a döntést, amellyel a Trabzonban található történelmi Hagia Sophia templomot mecsetté alakították át, és törekedjen annak múzeumként történő azonnali újbóli megnyitására; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az alapítványi gyűlés azon döntését, hogy visszaszolgáltatja a történelmi jelentőségű Szent Gábriel kolostor földterületeit a törökországi szír közösségnek, a kormány által a demokratizációs csomagban vállalt kötelezettségnek megfelelően; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy továbbra is megfelelő jogi keretet biztosítsanak a vallási közösségek vagyonhoz kapcsolódó jogainak helyreállítására; emlékeztet arra, hogy folytatni kell a reformfolyamatot a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság terén, lehetővé téve, hogy a vallási közösségek jogi személyiséget szerezhessenek, meg kell szüntetni a papság képzésére, kinevezésére és öröklésére vonatkozó korlátozásokat, biztosítani kell az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó esetjogának és a Velencei Bizottság ajánlásainak való megfelelést, valamint fel kell számolni a valláson alapuló megkülönböztetés és akadályok valamennyi formáját; felszólítja Törökország kormányát, hogy vegye fontolóra az alavita közösség azon kérését, hogy a cemevi elnevezésű imahelyeket ismerje el saját jogú vallásgyakorlási helyszínekként; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a halki szeminárium gyors újbóli megnyitásának és az ökumenikus pátriárka egyházi cím nyilvános használatának útjában álló valamennyi akadályt; felszólítja a legfelsőbb bíróságot, hogy változtassa meg a döntést, amellyel a Trabzonban található történelmi Hagia Sophia templomot mecsetté alakították át, és törekedjen annak múzeumként történő azonnali újbóli megnyitására;

| 27. | támogatja a nők elleni erőszakkal kapcsolatos adatbázist, amelynek összeállítását a családügyi és szociális politikák minisztériuma jelenleg is végzi; kéri, hogy a családon belüli erőszak áldozatává váló nők számára menedékhelyeket létrehozó hatályos szabályozást egészítsék ki a menedékhelyek létrehozását elmulasztó önkormányzatokkal szembeni hatékony nyomon követési mechanizmusokkal; támogatja a családügyi és szociális politikák minisztériuma által a korai kényszerházasságok büntethetőségének bevezetésére irányuló erőfeszítéseket, mivel az ilyen házasságokat teljes mértékben fel kell számolni, és a megkezdett lépések folytatására biztatja; felszólít az úgynevezett „becsületgyilkosságok” felszámolására irányuló erőfeszítések fokozására; ismételten hangot ad aggodalmának amiatt, hogy alacsony szintű a nők gazdasági befogadása és részvételi aránya a munkaerőpiacon, a politikában és a közigazgatás vezető beosztásaiban, valamint ösztönzi a kormányt, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a nők központibb szerepet játszhassanak a török gazdasági és politikai életben; felhívja a politikai pártokat, hogy célzott intézkedésekkel tovább ösztönözzék a nők aktív szerepvállalását a politikai életben való részvételük tekintetében; hangsúlyozza az oktatás és a szakképzés alapvető jelentőségét a nők társadalmi és gazdasági befogadása tekintetében, valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének jelentőségét a jogalkotási eljárások és a jogszabályok végrehajtása folyamán; |
| --- | --- |

27.

támogatja a nők elleni erőszakkal kapcsolatos adatbázist, amelynek összeállítását a családügyi és szociális politikák minisztériuma jelenleg is végzi; kéri, hogy a családon belüli erőszak áldozatává váló nők számára menedékhelyeket létrehozó hatályos szabályozást egészítsék ki a menedékhelyek létrehozását elmulasztó önkormányzatokkal szembeni hatékony nyomon követési mechanizmusokkal; támogatja a családügyi és szociális politikák minisztériuma által a korai kényszerházasságok büntethetőségének bevezetésére irányuló erőfeszítéseket, mivel az ilyen házasságokat teljes mértékben fel kell számolni, és a megkezdett lépések folytatására biztatja; felszólít az úgynevezett „becsületgyilkosságok” felszámolására irányuló erőfeszítések fokozására; ismételten hangot ad aggodalmának amiatt, hogy alacsony szintű a nők gazdasági befogadása és részvételi aránya a munkaerőpiacon, a politikában és a közigazgatás vezető beosztásaiban, valamint ösztönzi a kormányt, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a nők központibb szerepet játszhassanak a török gazdasági és politikai életben; felhívja a politikai pártokat, hogy célzott intézkedésekkel tovább ösztönözzék a nők aktív szerepvállalását a politikai életben való részvételük tekintetében; hangsúlyozza az oktatás és a szakképzés alapvető jelentőségét a nők társadalmi és gazdasági befogadása tekintetében, valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének jelentőségét a jogalkotási eljárások és a jogszabályok végrehajtása folyamán;

| 28. | határozottan támogatja a kormány azon kezdeményezését, hogy a PKK-val való tárgyalások alapján rendezzék a kurd kérdést, és végre véget vessenek a PKK terrorista tevékenységeinek; üdvözli, hogy magániskolákban immár lehetőség van a kurd nyelvű oktatása, és arra ösztönzi a kormányt, hogy az érintett felekkel és az ellenzékkel folytatott megfelelő konzultációk alapján hajtsa végre a kurd közösség társadalmi, kulturális és gazdasági jogainak előmozdítása érdekében szükséges reformokat, többek között az állami iskolákban a kurd nyelven való oktatás révén azon általános céllal, hogy elősegítsék a valamennyi török állampolgárra vonatkozó alapvető jogok iránti igény felé való tényleges nyitást; felkéri Törökországot, hogy írja alá az Európa Tanács Regionális és Kisebbségi Nyelvekről szóló Európai Chartáját; aggodalmát fejezi ki a kurd kérdésről író írók és újságírók ellen indított ügyek nagy száma, valamint amiatt, hogy számos kurd politikust, polgármestert, önkormányzati képviselőt, szakszervezeti tagot, ügyvédet, tüntetőt és emberi jogi jogvédőt tartóztattak le a KCK-perrel kapcsolatban; felszólítja az ellenzéket, hogy aktívan támogassa a tárgyalásokat és a reformokat, mivel azok az egész török társadalom számára előnyökkel járó fontos lépést jelentenek; felszólítja a török hatóságokat és a Bizottságot, hogy a 22. fejezettel kapcsolatos tárgyalások keretében folytassanak szoros együttműködést annak felmérése céljából, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz mely programjai használhatók fel a dél-keleti országrész fenntartható fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

határozottan támogatja a kormány azon kezdeményezését, hogy a PKK-val való tárgyalások alapján rendezzék a kurd kérdést, és végre véget vessenek a PKK terrorista tevékenységeinek; üdvözli, hogy magániskolákban immár lehetőség van a kurd nyelvű oktatása, és arra ösztönzi a kormányt, hogy az érintett felekkel és az ellenzékkel folytatott megfelelő konzultációk alapján hajtsa végre a kurd közösség társadalmi, kulturális és gazdasági jogainak előmozdítása érdekében szükséges reformokat, többek között az állami iskolákban a kurd nyelven való oktatás révén azon általános céllal, hogy elősegítsék a valamennyi török állampolgárra vonatkozó alapvető jogok iránti igény felé való tényleges nyitást; felkéri Törökországot, hogy írja alá az Európa Tanács Regionális és Kisebbségi Nyelvekről szóló Európai Chartáját; aggodalmát fejezi ki a kurd kérdésről író írók és újságírók ellen indított ügyek nagy száma, valamint amiatt, hogy számos kurd politikust, polgármestert, önkormányzati képviselőt, szakszervezeti tagot, ügyvédet, tüntetőt és emberi jogi jogvédőt tartóztattak le a KCK-perrel kapcsolatban; felszólítja az ellenzéket, hogy aktívan támogassa a tárgyalásokat és a reformokat, mivel azok az egész török társadalom számára előnyökkel járó fontos lépést jelentenek; felszólítja a török hatóságokat és a Bizottságot, hogy a 22. fejezettel kapcsolatos tárgyalások keretében folytassanak szoros együttműködést annak felmérése céljából, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz mely programjai használhatók fel a dél-keleti országrész fenntartható fejlődésének előmozdítása érdekében;

| 29. | üdvözli, hogy várhatólag hamarosan végrehajtják Törökország kormányának azon nemrégiben tett nyilatkozatát, amelyben Gökçeada (Imbrosz) szigetén újból megnyitják a görög kisebbségi iskolát, ami pozitív lépést jelent a két sziget, Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) kettős kulturális jellegének megőrzése felé, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (2008. évi) 1625. sz. határozatával összhangban; megállapítja azonban, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében; felszólítja a török hatóságokat, hogy e tekintetben – figyelembe véve a kisebbség tagjainak egyre csökkenő számát – ösztönözzék és könnyítsék meg a szigetre visszatérni kívánó kisebbségi családok kitelepülését; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy várhatólag hamarosan végrehajtják Törökország kormányának azon nemrégiben tett nyilatkozatát, amelyben Gökçeada (Imbrosz) szigetén újból megnyitják a görög kisebbségi iskolát, ami pozitív lépést jelent a két sziget, Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) kettős kulturális jellegének megőrzése felé, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (2008. évi) 1625. sz. határozatával összhangban; megállapítja azonban, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében; felszólítja a török hatóságokat, hogy e tekintetben – figyelembe véve a kisebbség tagjainak egyre csökkenő számát – ösztönözzék és könnyítsék meg a szigetre visszatérni kívánó kisebbségi családok kitelepülését;

| 30. | úgy véli, hogy a szociális párbeszéd és a szociális partnerek bevonása létfontosságú a pluralista jóléti társadalom fejlődéséhez és a széles társadalomba való szociális és gazdasági befogadás érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további előrelépés történjen a szociális politika és a foglalkoztatás területén, elsősorban a szakszervezetek hatékony működését gátló valamennyi akadály felszámolása különösen a kis- és középvállalkozásoknál, a nemzeti foglalkoztatási stratégia kidolgozása, a feketemunka jelenségének visszaszorítása, a szociális védelmi mechanizmusok alkalmazási körének kiterjesztése, valamint a nők és a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátájának növelése révén; megemlíti az állami és magánszektorbeli szakszervezetek jogairól szóló új jogszabály végrehajtását, és kéri Törökországot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy a jogszabályokat teljes mértékben hozzáigazítsa az ILO normáihoz; különös tekintettel a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra; hangsúlyozza a szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezet megnyitásának jelentőségét; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a szociális párbeszéd és a szociális partnerek bevonása létfontosságú a pluralista jóléti társadalom fejlődéséhez és a széles társadalomba való szociális és gazdasági befogadás érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további előrelépés történjen a szociális politika és a foglalkoztatás területén, elsősorban a szakszervezetek hatékony működését gátló valamennyi akadály felszámolása különösen a kis- és középvállalkozásoknál, a nemzeti foglalkoztatási stratégia kidolgozása, a feketemunka jelenségének visszaszorítása, a szociális védelmi mechanizmusok alkalmazási körének kiterjesztése, valamint a nők és a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátájának növelése révén; megemlíti az állami és magánszektorbeli szakszervezetek jogairól szóló új jogszabály végrehajtását, és kéri Törökországot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy a jogszabályokat teljes mértékben hozzáigazítsa az ILO normáihoz; különös tekintettel a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra; hangsúlyozza a szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezet megnyitásának jelentőségét;

Jószomszédi kapcsolatok építése

| 31. | tudomásul veszi, hogy Törökország és Görögország – többek között kétoldalú találkozók révén – továbbra is erőfeszítéseket tesz kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; sürgeti Törökország kormányát, hogy vessen véget a görög légtér és felségvizek sorozatos megsértésének, valamint vonja ki a török katonai repülőgépeket a görög szigetek feletti légtérből; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi, hogy Törökország és Görögország – többek között kétoldalú találkozók révén – továbbra is erőfeszítéseket tesz kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; sürgeti Törökország kormányát, hogy vessen véget a görög légtér és felségvizek sorozatos megsértésének, valamint vonja ki a török katonai repülőgépeket a görög szigetek feletti légtérből;

| 32. | felszólítja a török kormányt, hogy haladéktalanul írja alá és ratifikálja az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét – amely az uniós vívmányok részét képezi –, és emlékeztet a Ciprusi Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetének teljes jogszerűségére; felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben valamennyi tagállam szuverén jogait, beleértve a saját területén vagy felségvizein a természeti erőforrások feltárásához és kiaknázásához kapcsolódó jogot; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a török kormányt, hogy haladéktalanul írja alá és ratifikálja az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét – amely az uniós vívmányok részét képezi –, és emlékeztet a Ciprusi Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetének teljes jogszerűségére; felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben valamennyi tagállam szuverén jogait, beleértve a saját területén vagy felségvizein a természeti erőforrások feltárásához és kiaknázásához kapcsolódó jogot;

| 33. | ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja Ciprus mindkét közösség számára méltányos és megvalósítható rendezésen alapuló újraegyesítését, és e tekintetben üdvözli a két közösség vezetőjének közös nyilatkozatát a Ciprus újraegyesítéséről szóló tárgyalások újraindításáról, valamint a két oldal azon kötelezettségvállalását, hogy politikailag egyenlő két közösség és kétzónás föderáció alapján rendezik a helyzetet, és az egyesített Ciprus az ENSZ és az EU tagjaként egyetlen nemzetközi jogi személyiséggé válik, egyetlen szuverenitással és egyetlen egyesült ciprusi állampolgársággal; elismerően nyilatkozik a két oldal által vállalt azon kötelezettségről, hogy a tárgyalások sikerének biztosítása érdekében pozitív légkört alakítanak ki, és a tárgyalási folyamat támogatásához bizalomépítő intézkedéseket hoznak; felszólítja Törökországot, hogy tevékenyen támogassa a méltányos, átfogó és megvalósítható rendezésre irányuló, az ENSZ főtitkára által felügyelt, és a Biztonsági Tanács vonatkozó határozatainak megfelelő tárgyalásokat; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; kéri a Ciprusi Köztársaságot, hogy uniós vámfelügyelet alatt nyissa meg a famagustai kikötőt annak érdekében, hogy kedvező légkör megteremtésével segítse az újraegyesítésről folyó tárgyalások sikeres lezárását, és hogy a ciprusi törököknek módjukban álljon törvényes, mindenki számára elfogadható módon közvetlenül kereskedni; tudomásul veszi a ciprusi kormány által a fenti kérdések megoldása érdekében tett javaslatokat; |
| --- | --- |

33.

ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja Ciprus mindkét közösség számára méltányos és megvalósítható rendezésen alapuló újraegyesítését, és e tekintetben üdvözli a két közösség vezetőjének közös nyilatkozatát a Ciprus újraegyesítéséről szóló tárgyalások újraindításáról, valamint a két oldal azon kötelezettségvállalását, hogy politikailag egyenlő két közösség és kétzónás föderáció alapján rendezik a helyzetet, és az egyesített Ciprus az ENSZ és az EU tagjaként egyetlen nemzetközi jogi személyiséggé válik, egyetlen szuverenitással és egyetlen egyesült ciprusi állampolgársággal; elismerően nyilatkozik a két oldal által vállalt azon kötelezettségről, hogy a tárgyalások sikerének biztosítása érdekében pozitív légkört alakítanak ki, és a tárgyalási folyamat támogatásához bizalomépítő intézkedéseket hoznak; felszólítja Törökországot, hogy tevékenyen támogassa a méltányos, átfogó és megvalósítható rendezésre irányuló, az ENSZ főtitkára által felügyelt, és a Biztonsági Tanács vonatkozó határozatainak megfelelő tárgyalásokat; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; kéri a Ciprusi Köztársaságot, hogy uniós vámfelügyelet alatt nyissa meg a famagustai kikötőt annak érdekében, hogy kedvező légkör megteremtésével segítse az újraegyesítésről folyó tárgyalások sikeres lezárását, és hogy a ciprusi törököknek módjukban álljon törvényes, mindenki számára elfogadható módon közvetlenül kereskedni; tudomásul veszi a ciprusi kormány által a fenti kérdések megoldása érdekében tett javaslatokat;

| 34. | üdvözli Alexis Galanos polgármester és Oktay Kayalp polgármester 2013. december 10-i közös nyilatkozatát, amelyben határozott támogatásukat fejezik ki Famagusta újraegyesítése iránt; |
| --- | --- |

34.

üdvözli Alexis Galanos polgármester és Oktay Kayalp polgármester 2013. december 10-i közös nyilatkozatát, amelyben határozott támogatásukat fejezik ki Famagusta újraegyesítése iránt;

| 35. | üdvözli Törökország azon döntését, hogy engedélyezi az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság számára a ciprus északi részén található zárt katonai övezetbe való belépést, és ösztönzi Törökországot, hogy engedélyezze a bizottság számára a vonatkozó katonai irattárakba való betekintést és a katonai övezetekben végzett exhumálásokat; az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság munkájának fokozott figyelembevételét kéri; |
| --- | --- |

35.

üdvözli Törökország azon döntését, hogy engedélyezi az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság számára a ciprus északi részén található zárt katonai övezetbe való belépést, és ösztönzi Törökországot, hogy engedélyezze a bizottság számára a vonatkozó katonai irattárakba való betekintést és a katonai övezetekben végzett exhumálásokat; az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság munkájának fokozott figyelembevételét kéri;

| 36. | hangsúlyozza egy következetes és átfogó biztonsági terv fontosságát a kelet-mediterrán térségben, és felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé az Unió és a NATO közötti politikai párbeszédet azzal, hogy visszavonja a Ciprusra is kiterjedő EU–NATO-együttműködés ellen emelt vétóját, ezzel párhuzamosan pedig felszólítja a Ciprusi Köztársaságot, hogy vonja vissza Törökország Európai Védelmi Ügynökségben való részvétele ellen emelt vétóját; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza egy következetes és átfogó biztonsági terv fontosságát a kelet-mediterrán térségben, és felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé az Unió és a NATO közötti politikai párbeszédet azzal, hogy visszavonja a Ciprusra is kiterjedő EU–NATO-együttműködés ellen emelt vétóját, ezzel párhuzamosan pedig felszólítja a Ciprusi Köztársaságot, hogy vonja vissza Törökország Európai Védelmi Ügynökségben való részvétele ellen emelt vétóját;

| 37. | sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy rendezzék kapcsolataikat a diplomáciai kapcsolatok felvételéről szóló jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával, a határ megnyitásával és kapcsolataik hatékony javításával, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra; |
| --- | --- |

37.

sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy rendezzék kapcsolataikat a diplomáciai kapcsolatok felvételéről szóló jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával, a határ megnyitásával és kapcsolataik hatékony javításával, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra;

Az EU és Törökország közötti együttműködés előmozdítása

| 38. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Törökország nem hajlandó minden tagállammal szemben teljesíteni az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét; emlékeztet arra, hogy ez az elutasítás továbbra is jelentős hatással van a tárgyalási folyamatra; |
| --- | --- |

38.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy Törökország nem hajlandó minden tagállammal szemben teljesíteni az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét; emlékeztet arra, hogy ez az elutasítás továbbra is jelentős hatással van a tárgyalási folyamatra;

| 39. | megállapítja, hogy Törökország továbbra is az EU hatodik legfontosabb kereskedelmi partnere, és hogy az EU Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere, hiszen az ország kereskedelmének 38 %-a az EU-ba irányul, és a közvetlen külföldi tőkebefektetések 71 %-a az EU-ból érkezik; üdvözli, hogy a Bizottság jelenleg is végzi az EU–Törökország vámunió értékelését azzal a céllal, hogy felmérje a vámunió által a két félre gyakorolt hatást, valamint a vámunió modernizálásának lehetőségeit, és sürgeti Törökországot, hogy szüntesse meg az áruk szabad mozgására vonatkozó fennmaradó korlátozásokat; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy Törökország továbbra is az EU hatodik legfontosabb kereskedelmi partnere, és hogy az EU Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere, hiszen az ország kereskedelmének 38 %-a az EU-ba irányul, és a közvetlen külföldi tőkebefektetések 71 %-a az EU-ból érkezik; üdvözli, hogy a Bizottság jelenleg is végzi az EU–Törökország vámunió értékelését azzal a céllal, hogy felmérje a vámunió által a két félre gyakorolt hatást, valamint a vámunió modernizálásának lehetőségeit, és sürgeti Törökországot, hogy szüntesse meg az áruk szabad mozgására vonatkozó fennmaradó korlátozásokat;

| 40. | meggyőződése, hogy mivel Törökország stratégiai szerepet tölt be energetikai csomópontként és számos megújuló energiaforrása tekintetében, fontolóra kell venni az EU és Törökország közötti szoros energiaügyi együttműködést és az energiáról szóló 15. fejezetre vonatkozó tárgyalások megnyitásának jelentőségét a megfelelő szabályozási keret biztosítása érdekében; ezenkívül hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökországot bevonják az európai energiapolitika kialakításának folyamatába; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az éghajlatváltozással, a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos prioritásokkal, és ennek kapcsán kiemeli az EU és Törökország közötti, környezetbarát energiákkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó együttműködés lehetőségét; kéri a Bizottságot, hogy tekintse prioritásnak a megújuló energiára, valamint a törökországi energiahálózatra és összekapcsolhatóságra irányuló projektek finanszírozását; kéri Törökországot, hogy teljes mértékben hajtsa végre a környezetvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozó jogszabályait, és ne tegyen kivételt a nagy projektekkel; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy mivel Törökország stratégiai szerepet tölt be energetikai csomópontként és számos megújuló energiaforrása tekintetében, fontolóra kell venni az EU és Törökország közötti szoros energiaügyi együttműködést és az energiáról szóló 15. fejezetre vonatkozó tárgyalások megnyitásának jelentőségét a megfelelő szabályozási keret biztosítása érdekében; ezenkívül hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökországot bevonják az európai energiapolitika kialakításának folyamatába; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az éghajlatváltozással, a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos prioritásokkal, és ennek kapcsán kiemeli az EU és Törökország közötti, környezetbarát energiákkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó együttműködés lehetőségét; kéri a Bizottságot, hogy tekintse prioritásnak a megújuló energiára, valamint a törökországi energiahálózatra és összekapcsolhatóságra irányuló projektek finanszírozását; kéri Törökországot, hogy teljes mértékben hajtsa végre a környezetvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozó jogszabályait, és ne tegyen kivételt a nagy projektekkel;

| 41. | tudomásul veszi Törökország fokozott részvételét Délkelet-Európában és különösen Bosznia-Hercegovinában, és ösztönzi a török hatóságokat, hogy hangolják össze álláspontjukat az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával, diplomáciai tevékenységeiket pedig a főképviselő/alelnök tevékenységével, valamint hogy még inkább erősítsék meg az uniós tagállamokkal folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi Törökország fokozott részvételét Délkelet-Európában és különösen Bosznia-Hercegovinában, és ösztönzi a török hatóságokat, hogy hangolják össze álláspontjukat az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával, diplomáciai tevékenységeiket pedig a főképviselő/alelnök tevékenységével, valamint hogy még inkább erősítsék meg az uniós tagállamokkal folytatott együttműködést;

| 42. | üdvözli Törökország elkötelezettségét amellett, hogy humanitárius segítséget nyújtson közel egymillió szíriai menekültnek; kéri, hogy Törökország szorosan figyelje határait annak érdekében, hogy megelőzze a harcosok és fegyverek bejutását, és olyan csoportokhoz való eljutását, amelyekről bebizonyosodott, hogy rendszeresen emberi jogi jogsértéseket követnek el, illetve nem kötelezték el magukat Szíria demokratikus átmenete mellett; úgy véli, az EU-nak, Törökországnak és más nemzetközi érdekelt feleknek tevékenyen arra kell törekednie, hogy közös stratégiai elképzelést alakítsanak ki a szíriai politikai és demokratikus rendezés haladéktalan előmozdítása, illetve a régió politikai és gazdasági stabilitásának támogatása érdekében, különös tekintettel Jordániára, Libanonra, Iránra és Irakra; különösképpen rámutat a szíriai menekült alavita közösségek nehéz helyzetére, amelyek nagyvárosok peremkerületeiben kerestek menedéket, és annak biztosítására kéri Törökországot, hogy a segítségnyújtás ténylegesen eljusson hozzájuk; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy hozzáférést biztosítsanak az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz a menekült közösségek számára, és ezzel egy időben aggodalmát fejezi ki a menekült közösségek által a menekülttáborok közelében lévő városokra és falvakra gyakorolt társadalmi és gazdasági hatás miatt; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy szorosan működjenek együtt Törökországgal a menekült népességnek való segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

42.

üdvözli Törökország elkötelezettségét amellett, hogy humanitárius segítséget nyújtson közel egymillió szíriai menekültnek; kéri, hogy Törökország szorosan figyelje határait annak érdekében, hogy megelőzze a harcosok és fegyverek bejutását, és olyan csoportokhoz való eljutását, amelyekről bebizonyosodott, hogy rendszeresen emberi jogi jogsértéseket követnek el, illetve nem kötelezték el magukat Szíria demokratikus átmenete mellett; úgy véli, az EU-nak, Törökországnak és más nemzetközi érdekelt feleknek tevékenyen arra kell törekednie, hogy közös stratégiai elképzelést alakítsanak ki a szíriai politikai és demokratikus rendezés haladéktalan előmozdítása, illetve a régió politikai és gazdasági stabilitásának támogatása érdekében, különös tekintettel Jordániára, Libanonra, Iránra és Irakra; különösképpen rámutat a szíriai menekült alavita közösségek nehéz helyzetére, amelyek nagyvárosok peremkerületeiben kerestek menedéket, és annak biztosítására kéri Törökországot, hogy a segítségnyújtás ténylegesen eljusson hozzájuk; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy hozzáférést biztosítsanak az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz a menekült közösségek számára, és ezzel egy időben aggodalmát fejezi ki a menekült közösségek által a menekülttáborok közelében lévő városokra és falvakra gyakorolt társadalmi és gazdasági hatás miatt; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy szorosan működjenek együtt Törökországgal a menekült népességnek való segítségnyújtásban;

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 341. E, 2010.12.16., 59. o.

(2)  HL C 199. E, 2012.7.7., 98. o.

(3)  HL C 257. E, 2013.9.6., 38. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0184.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0277.

(6)  HL L 51., 2008.2.26., 4. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/174 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/174

---

P7_TA(2014)0236

Az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégia

Az Európai Parlament 2014. március 12-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégiáról (2013/2595(RSP))

(2017/C 378/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Északi-sarkvidékről szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, amelyek közül az utolsó 2011 januárjában került elfogadásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidékről szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, amelyek közül az utolsó 2011 januárjában került elfogadásra,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2008)0019), valamint „Az Európai Unió és az északi-sarkvidék” című 2008. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2008)0019), valamint „Az Európai Unió és az északi-sarkvidék” című 2008. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2008)0763),

| — | tekintettel „Az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálata” elnevezésű előkészítő intézkedésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálata” elnevezésű előkészítő intézkedésre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az EU északi-sarkvidéki politikájáról szóló 2013. évi véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az EU északi-sarkvidéki politikájáról szóló 2013. évi véleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére,

| — | tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013–2015 közötti időszakra, a kanadai elnökség idejére szóló programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013–2015 közötti időszakra, a kanadai elnökség idejére szóló programjára,

| — | tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. május 15-i kirunai nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. május 15-i kirunai nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó EU-Grönland partnerségre és az EU és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó EU-Grönland partnerségre és az EU és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2014. február 5-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2014. február 5-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti évekre szóló „Horizont 2020” uniós kutatási és innovációs programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti évekre szóló „Horizont 2020” uniós kutatási és innovációs programra,

| — | tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Együttműködés 20. évfordulóján, 2013. június 3–4-én Kirkenesben kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Együttműködés 20. évfordulóján, 2013. június 3–4-én Kirkenesben kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel Finnország, Svédország, Dánia és Grönland, Norvégia, Oroszország, az USA, Kanada és az Egyesült Királyság Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó nemzeti stratégiáira és szakpolitikai dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Finnország, Svédország, Dánia és Grönland, Norvégia, Oroszország, az USA, Kanada és az Egyesült Királyság Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó nemzeti stratégiáira és szakpolitikai dokumentumaira,

| — | tekintettel az északi dimenzió 2009 szeptemberében Brüsszelben , 2011 februárjában Tromsőben és 2013. novemberében Archangelskben megrendezett parlamenti fórumán elfogadott nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi dimenzió 2009 szeptemberében Brüsszelben , 2011 februárjában Tromsőben és 2013. novemberében Archangelskben megrendezett parlamenti fórumán elfogadott nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a megújított északi dimenzió harmadik, 2013. február 18-án Brüsszelben tartott miniszteri találkozóján kibocsátott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújított északi dimenzió harmadik, 2013. február 18-án Brüsszelben tartott miniszteri találkozóján kibocsátott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács 2013–2015 közötti időszakra, a finn elnökség idejére szóló prioritásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács 2013–2015 közötti időszakra, a finn elnökség idejére szóló prioritásaira,

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki régió parlamenti képviselőinek 2010. szeptember 13–15. között Brüsszelben megrendezett kilencedik és a 2012. szeptember 5–7. között Akureyriben megrendezett tizedik konferenciáján elhangzott nyilatkozatokra, valamint az Északi-sarki Régió Parlamenti Képviselőinek Állandó Bizottsága (SCPAR) által 2013. szeptember 19-én kiadott, az EU Északi-sarkvidéki Tanácsban betöltött megfigyelői státuszáról szóló murmanszki nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki régió parlamenti képviselőinek 2010. szeptember 13–15. között Brüsszelben megrendezett kilencedik és a 2012. szeptember 5–7. között Akureyriben megrendezett tizedik konferenciáján elhangzott nyilatkozatokra, valamint az Északi-sarki Régió Parlamenti Képviselőinek Állandó Bizottsága (SCPAR) által 2013. szeptember 19-én kiadott, az EU Északi-sarkvidéki Tanácsban betöltött megfigyelői státuszáról szóló murmanszki nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Északi Tanács 2012-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi Tanács 2012-i ajánlásaira,

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a 2012. április 20-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. április 20-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló 2014. február 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló 2014. február 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki politikáról szóló 2013. október 28-i EGT parlamenti vegyes bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki politikáról szóló 2013. október 28-i EGT parlamenti vegyes bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-583/11P. sz. ügyben hozott 2013. október 3-i ítéletére és a T-526/10. sz. ügyben hozott 2013. április 25-i, a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2010. augusztus 10-i 737/2010/EU bizottsági rendelet (5) érvénytelenítésére vonatkozó kérelmet érintő ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-583/11P. sz. ügyben hozott 2013. október 3-i ítéletére és a T-526/10. sz. ügyben hozott 2013. április 25-i, a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2010. augusztus 10-i 737/2010/EU bizottsági rendelet (5) érvénytelenítésére vonatkozó kérelmet érintő ítéletére,

| — | tekintettel a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) testülete 2013. november 25-i, Európai Közösségek – a fókatermékek importálásának és forgalmazásának tiltására irányuló intézkedések” című jelentésének 1.3.5. fejezetére (amely közzétette a 2013. január 29-én kibocsátott előzetes döntést), valamint az EU részéről a WTO Fellebbezési Testületének címzett 2014. január 29-i fellebbezési értesítésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) testülete 2013. november 25-i, Európai Közösségek – a fókatermékek importálásának és forgalmazásának tiltására irányuló intézkedések” című jelentésének 1.3.5. fejezetére (amely közzétette a 2013. január 29-én kibocsátott előzetes döntést), valamint az EU részéről a WTO Fellebbezési Testületének címzett 2014. január 29-i fellebbezési értesítésre,

| — | tekintettel a Nordregio által készített 2009. évi második jelentésre („Erős, sajátos és ígéretes – a gyéren lakott északi területekkel kapcsolatos 2020-ra vonatkozó koncepció felé”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nordregio által készített 2009. évi második jelentésre („Erős, sajátos és ígéretes – a gyéren lakott északi területekkel kapcsolatos 2020-ra vonatkozó koncepció felé”),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Uniónak a nemzetközi jog szerinti jogai és kötelezettségei, környezetvédelmi, éghajlati és egyéb politikák iránti elkötelezettsége, valamint finanszírozási és kutatási tevékenységei, illetve gazdasági érdekei alapján érdeke fűződik az Északi-sarkvidékhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az Uniónak a nemzetközi jog szerinti jogai és kötelezettségei, környezetvédelmi, éghajlati és egyéb politikák iránti elkötelezettsége, valamint finanszírozási és kutatási tevékenységei, illetve gazdasági érdekei alapján érdeke fűződik az Északi-sarkvidékhez;

| B. | mivel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2012 júniusában közös közleményt adott ki „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” címmel; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2012 júniusában közös közleményt adott ki „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” címmel;

| C. | mivel a Tanács még nem tette közzé a Bizottság és az EKSZ 2012 nyarán kiadott közös közleményéről szóló következtetéseit; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács még nem tette közzé a Bizottság és az EKSZ 2012 nyarán kiadott közös közleményéről szóló következtetéseit;

| D. | mivel a Parlament a Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége révén aktívan részt vesz az Északi-sarki Régió Parlamenti Képviselőinek Állandó Bizottsága munkájában és az Északi-sarkvidék parlamenti képviselőinek konferenciájában; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament a Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége révén aktívan részt vesz az Északi-sarki Régió Parlamenti Képviselőinek Állandó Bizottsága munkájában és az Északi-sarkvidék parlamenti képviselőinek konferenciájában;

| E. | mivel Dánia, Finnország és Svédország északi-sarkvidéki országok; mivel az Unió egyetlen őslakos népe, a számi nép, Finnország és Svédország, valamint Norvégia és Oroszország sarkvidéki területein él; |
| --- | --- |

E.

mivel Dánia, Finnország és Svédország északi-sarkvidéki országok; mivel az Unió egyetlen őslakos népe, a számi nép, Finnország és Svédország, valamint Norvégia és Oroszország sarkvidéki területein él;

| F. | mivel Franciaország, Németország, az Egyesült Királyság, Hollandia, Lengyelország, Spanyolország és Olaszország – amelyek megfigyelő országok az Északi-sarkvidéki Tanácsban – jelentős szerepet vállalnak az észak-sarkvidéki ügyekben, és komoly érdeklődést mutatnak az Északi-sarkvidéki Tanáccsal folytatandó jövőbeli párbeszéd és együttműködés iránt; |
| --- | --- |

F.

mivel Franciaország, Németország, az Egyesült Királyság, Hollandia, Lengyelország, Spanyolország és Olaszország – amelyek megfigyelő országok az Északi-sarkvidéki Tanácsban – jelentős szerepet vállalnak az észak-sarkvidéki ügyekben, és komoly érdeklődést mutatnak az Északi-sarkvidéki Tanáccsal folytatandó jövőbeli párbeszéd és együttműködés iránt;

| G. | mivel Izland és Norvégia elkötelezett és megbízható partnerekként társulásban állnak az Unióval az EGT és a Schengeni Megállapodás révén; |
| --- | --- |

G.

mivel Izland és Norvégia elkötelezett és megbízható partnerekként társulásban állnak az Unióval az EGT és a Schengeni Megállapodás révén;

| H. | mivel az Északi-sarkvidék szuverén államoknak helyet adó lakott régió; mivel az európai Északi-sarkvidéken korszerű, iparosodott társadalmak, vidéki területek és őshonos közösségek is találhatók; mivel elengedhetetlen e régiók aktív bevonása az EU–Északi-sarkvidék politika kialakításába az EU északi-sarkvidéki szerepvállalására vonatkozó legitimitás, kölcsönös megértés és helyi támogatás biztosításához; |
| --- | --- |

H.

mivel az Északi-sarkvidék szuverén államoknak helyet adó lakott régió; mivel az európai Északi-sarkvidéken korszerű, iparosodott társadalmak, vidéki területek és őshonos közösségek is találhatók; mivel elengedhetetlen e régiók aktív bevonása az EU–Északi-sarkvidék politika kialakításába az EU északi-sarkvidéki szerepvállalására vonatkozó legitimitás, kölcsönös megértés és helyi támogatás biztosításához;

| I. | mivel az EU már régóta foglalkozik az Északi-sarkvidékkel, hiszen Oroszországgal, Norvégiával és Izlanddal együtt részt vesz az Északi Dimenzió elnevezésű kezdeményezésben, továbbá a Barents-együttműködésben és különösen a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács és a Barents Regionális Tanács munkájában, a Kanadával, az Egyesült Államokkal és Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerségekben, valamint az elmúlt években az Északi-sarkvidéki Tanácsban végzett aktív eseti megfigyelői munkája révén; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU már régóta foglalkozik az Északi-sarkvidékkel, hiszen Oroszországgal, Norvégiával és Izlanddal együtt részt vesz az Északi Dimenzió elnevezésű kezdeményezésben, továbbá a Barents-együttműködésben és különösen a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács és a Barents Regionális Tanács munkájában, a Kanadával, az Egyesült Államokkal és Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerségekben, valamint az elmúlt években az Északi-sarkvidéki Tanácsban végzett aktív eseti megfigyelői munkája révén;

| J. | mivel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. május 15-én azt a határozatot hozta, hogy „pozitívan fogadja” az Unió állandó megfigyelői státusz iránti kérelmét; mivel ez a pozitív döntés azzal a feltétellel jár, hogy az EU és Kanada zárja le a fókatermékek tilalmával kapcsolatos vitát; mivel az EU és Kanada dolgozik a vita lezárásán; mivel az EU már most az említett állandó megfigyelői státuszban vesz részt az Északi-sarkvidéki Tanácsban; |
| --- | --- |

J.

mivel az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. május 15-én azt a határozatot hozta, hogy „pozitívan fogadja” az Unió állandó megfigyelői státusz iránti kérelmét; mivel ez a pozitív döntés azzal a feltétellel jár, hogy az EU és Kanada zárja le a fókatermékek tilalmával kapcsolatos vitát; mivel az EU és Kanada dolgozik a vita lezárásán; mivel az EU már most az említett állandó megfigyelői státuszban vesz részt az Északi-sarkvidéki Tanácsban;

| K. | mivel az EU és tagállamai jelentősen hozzájárulnak az északi-sarkvidéki kutatásokhoz; mivel az uniós programok, ideértve az új Horizont 2020 keretprogramot is, valamint az európai strukturális és beruházási alapok támogatják a régióban zajló nagyobb kutatási projekteket, amelyek nem utolsósorban a sarkvidéki országok népeinek és gazdaságának a javát szolgálják; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és tagállamai jelentősen hozzájárulnak az északi-sarkvidéki kutatásokhoz; mivel az uniós programok, ideértve az új Horizont 2020 keretprogramot is, valamint az európai strukturális és beruházási alapok támogatják a régióban zajló nagyobb kutatási projekteket, amelyek nem utolsósorban a sarkvidéki országok népeinek és gazdaságának a javát szolgálják;

| L. | mivel a világ fosszilis tüzelőanyagainak csupán 20 %-a aknázható ki 2050-ig, ha az átlaghőmérséklet emelkedését két Celsius fok alatt akarjuk tartani; |
| --- | --- |

L.

mivel a világ fosszilis tüzelőanyagainak csupán 20 %-a aknázható ki 2050-ig, ha az átlaghőmérséklet emelkedését két Celsius fok alatt akarjuk tartani;

| M. | mivel a becslések szerint a világ feltáratlan szénhidrogénkészletének közel egyötöde az Északi-sarkvidéken található, ám kiterjedtebb kutatásokra van szükség; |
| --- | --- |

M.

mivel a becslések szerint a világ feltáratlan szénhidrogénkészletének közel egyötöde az Északi-sarkvidéken található, ám kiterjedtebb kutatásokra van szükség;

| N. | mivel az olyan, Kínához, Japánhoz, Indiához és egyéb országokhoz hasonló nem sarkvidéki szereplők által az Északi-sarkvidék iránt mutatott érdeklődés; az, hogy ezek az országok pénzeszközöket különítenek el sarkkutatás céljaira, valamint hogy Dél-Korea, Kína, Japán, India és Szingapúr megfigyelői státuszt kapott az Északi-sarkvidéki Tanácsban, azt jelzi, hogy világszinten növekszik az Északi-sarkvidék iránti geopolitikai érdeklődés; |
| --- | --- |

N.

mivel az olyan, Kínához, Japánhoz, Indiához és egyéb országokhoz hasonló nem sarkvidéki szereplők által az Északi-sarkvidék iránt mutatott érdeklődés; az, hogy ezek az országok pénzeszközöket különítenek el sarkkutatás céljaira, valamint hogy Dél-Korea, Kína, Japán, India és Szingapúr megfigyelői státuszt kapott az Északi-sarkvidéki Tanácsban, azt jelzi, hogy világszinten növekszik az Északi-sarkvidék iránti geopolitikai érdeklődés;

| O. | mivel az északi-sarkvidéki régió fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében a gazdasági beruházásokat és a fejlesztéseket kutatás-fejlesztésnek, hatásvizsgálatoknak és az ökoszisztéma védelmének kell kísérnie; |
| --- | --- |

O.

mivel az északi-sarkvidéki régió fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében a gazdasági beruházásokat és a fejlesztéseket kutatás-fejlesztésnek, hatásvizsgálatoknak és az ökoszisztéma védelmének kell kísérnie;

| P. | mivel a jövőre vonatkozó gazdasági lehetőségek és érdekek összebékítése fenntartható fejlődés révén a társadalmi-kulturális, ökológiai és környezetvédelmi kihívásokkal továbbra az egyik legfőbb prioritás, ami az északi-sarkvidéki államok Északi-sarkvidékre vonatkozó nemzeti stratégiáiban is tükröződik; |
| --- | --- |

P.

mivel a jövőre vonatkozó gazdasági lehetőségek és érdekek összebékítése fenntartható fejlődés révén a társadalmi-kulturális, ökológiai és környezetvédelmi kihívásokkal továbbra az egyik legfőbb prioritás, ami az északi-sarkvidéki államok Északi-sarkvidékre vonatkozó nemzeti stratégiáiban is tükröződik;

| 1. | üdvözli a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2012. június 26-i közös közleményét mint fontos építőelemet az EU északi-sarkvidéki politikájának folyamatos fejlődését biztosító folyamatban; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2012. június 26-i közös közleményét mint fontos építőelemet az EU északi-sarkvidéki politikájának folyamatos fejlődését biztosító folyamatban;

| 2. | ismételten olyan egységes Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós politika, koherens Északi-sarkvidékre vonatkozó stratégia és az Északi-sarkvidéken való uniós szerepvállalásról szóló konkretizált cselekvési terv kidolgozására hív fel, amely a társadalmi-gazdasági és környezeti kérdéseket állítja középpontba; úgy véli, hogy ez a stratégiai választás nélkülözhetetlen ahhoz, hogy biztosítsuk az EU északi-sarkvidéki szerepvállalásának legitimitását és helyi támogatását; |
| --- | --- |

2.

ismételten olyan egységes Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós politika, koherens Északi-sarkvidékre vonatkozó stratégia és az Északi-sarkvidéken való uniós szerepvállalásról szóló konkretizált cselekvési terv kidolgozására hív fel, amely a társadalmi-gazdasági és környezeti kérdéseket állítja középpontba; úgy véli, hogy ez a stratégiai választás nélkülözhetetlen ahhoz, hogy biztosítsuk az EU északi-sarkvidéki szerepvállalásának legitimitását és helyi támogatását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a régió természeti erőforrásai növekvő kiaknázásának a helyi lakosság – legyen az őshonos vagy sem – tiszteletben tartásával és érdekeinek szolgálásával kell történnie, továbbá az Északi-sarkvidék sérülékeny környezetének védelméért való teljes körű felelősségvállalás mellett; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a régió természeti erőforrásai növekvő kiaknázásának a helyi lakosság – legyen az őshonos vagy sem – tiszteletben tartásával és érdekeinek szolgálásával kell történnie, továbbá az Északi-sarkvidék sérülékeny környezetének védelméért való teljes körű felelősségvállalás mellett;

| 4. | kiemeli az északi-sarkvidéki és szubarktikus régiók gazdasági lehetőségeit és az itt található iparágak – például a turizmus, a tengerészeti ágazat és a tengeri szállítás, a megújuló energia, a környezettechnológia és a tiszta technológiák, a földgáz- és kőolajkitermelés, a nyílt tengeri iparágak, az erdőgazdaság és a fa alapú iparágak, a bányászat, a közlekedési szolgáltatások és a kommunikáció, az információs technológia és az elektronikus megoldások, a halászat és az akvakultúra, valamint a mezőgazdaság és a hagyományos megélhetési formák, például a rénszarvastenyésztés – változatosságát; elismeri ezek hatását és jelentőségét mind a régiót, mind Európa egészét tekintve, rávilágítva az európai üzleti élet és kutatás-fejlesztés szereplőinek tevékenységére; |
| --- | --- |

4.

kiemeli az északi-sarkvidéki és szubarktikus régiók gazdasági lehetőségeit és az itt található iparágak – például a turizmus, a tengerészeti ágazat és a tengeri szállítás, a megújuló energia, a környezettechnológia és a tiszta technológiák, a földgáz- és kőolajkitermelés, a nyílt tengeri iparágak, az erdőgazdaság és a fa alapú iparágak, a bányászat, a közlekedési szolgáltatások és a kommunikáció, az információs technológia és az elektronikus megoldások, a halászat és az akvakultúra, valamint a mezőgazdaság és a hagyományos megélhetési formák, például a rénszarvastenyésztés – változatosságát; elismeri ezek hatását és jelentőségét mind a régiót, mind Európa egészét tekintve, rávilágítva az európai üzleti élet és kutatás-fejlesztés szereplőinek tevékenységére;

| 5. | tudomásul veszi az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. májusi kirunai nyilatkozatát és az EU, valamint az egyéb állami intézmények állandó megfigyelői státuszára vonatkozó határozatát; sürgeti a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a fókatermékekre vonatkozó tilalommal kapcsolatos megoldatlan vitát Kanadával, és megfelelően tájékoztassa az Európai Parlamentet erről a folyamatról; sajnálatát fejezi ki a fókatermékekre vonatkozó tilalommal kapcsolatos uniós szabályozás a lakosság egy részére és különösen a bennszülött kultúrára és a megélhetésre gyakorolt hatása miatt; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi az Északi-sarkvidéki Tanács 2013. májusi kirunai nyilatkozatát és az EU, valamint az egyéb állami intézmények állandó megfigyelői státuszára vonatkozó határozatát; sürgeti a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a fókatermékekre vonatkozó tilalommal kapcsolatos megoldatlan vitát Kanadával, és megfelelően tájékoztassa az Európai Parlamentet erről a folyamatról; sajnálatát fejezi ki a fókatermékekre vonatkozó tilalommal kapcsolatos uniós szabályozás a lakosság egy részére és különösen a bennszülött kultúrára és a megélhetésre gyakorolt hatása miatt;

| 6. | emlékeztet az EU-nak és tagállamainak egyéb, az Északi-sarkvidék szempontjából jelentőséggel bíró szerveződések, így a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény (CBD) aktív tagjaként betöltött státuszára; kiemeli, hogy át kell helyezni az uniós intézmények tevékenységének fókuszát az EU és tagállamai politikai, környezetvédelmi vagy gazdasági érdekei szempontjából fontos területekre; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéket érintő vagy esetlegesen érintő uniós programok vagy politikák alkalmazása, módosítása vagy kidolgozása során különösen figyelembe kell venni az Uniónak és az európai északi-sarkvidéki államoknak, illetve régióknak az érdekeit annak érdekében, hogy azok az Északi-sarkvidék egészének javát szolgálják; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet az EU-nak és tagállamainak egyéb, az Északi-sarkvidék szempontjából jelentőséggel bíró szerveződések, így a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény (CBD) aktív tagjaként betöltött státuszára; kiemeli, hogy át kell helyezni az uniós intézmények tevékenységének fókuszát az EU és tagállamai politikai, környezetvédelmi vagy gazdasági érdekei szempontjából fontos területekre; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéket érintő vagy esetlegesen érintő uniós programok vagy politikák alkalmazása, módosítása vagy kidolgozása során különösen figyelembe kell venni az Uniónak és az európai északi-sarkvidéki államoknak, illetve régióknak az érdekeit annak érdekében, hogy azok az Északi-sarkvidék egészének javát szolgálják;

| 7. | úgy véli, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) a Dánia, Finnország, Norvégia, Oroszország, Svédország és a Bizottság közötti együttműködés fontos központja; felhívja a figyelmet a BEAC-nak az egészségügy, a szociális ügyek, az oktatás, a kutatás, az energia, a kultúra, valamint az idegenforgalom terén végzett munkájára; tudomásul veszi az őslakos népekkel foglalkozó BEAC-munkacsoport (WGIP) tanácsadói szerepét; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) a Dánia, Finnország, Norvégia, Oroszország, Svédország és a Bizottság közötti együttműködés fontos központja; felhívja a figyelmet a BEAC-nak az egészségügy, a szociális ügyek, az oktatás, a kutatás, az energia, a kultúra, valamint az idegenforgalom terén végzett munkájára; tudomásul veszi az őslakos népekkel foglalkozó BEAC-munkacsoport (WGIP) tanácsadói szerepét;

| 8. | határozottan kiáll az északi-sarkvidéki kutatás szabadsága mellett, és ösztönzi a multidiszciplináris északi-sarkvidéki kutatás és a kutatási infrastruktúrák kiépítése terén tevékeny államok közötti széles körű együttműködést; |
| --- | --- |

8.

határozottan kiáll az északi-sarkvidéki kutatás szabadsága mellett, és ösztönzi a multidiszciplináris északi-sarkvidéki kutatás és a kutatási infrastruktúrák kiépítése terén tevékeny államok közötti széles körű együttműködést;

| 9. | emlékeztet az EU által a kutatás és a fejlesztés területén tett hozzájárulásokra, valamint a sarkvidéki régióban működő európai gazdasági szereplők tevékenységére; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet az EU által a kutatás és a fejlesztés területén tett hozzájárulásokra, valamint a sarkvidéki régióban működő európai gazdasági szereplők tevékenységére;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a megbízható, nagy teljesítményű információs hálózatok és digitális szolgáltatások kulcsfontosságúak az Észak-sarkvidéki népek gazdasági tevékenységének és jólétének fellendítése szempontjából; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a megbízható, nagy teljesítményű információs hálózatok és digitális szolgáltatások kulcsfontosságúak az Észak-sarkvidéki népek gazdasági tevékenységének és jólétének fellendítése szempontjából;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne a Galileo projektet vagy az olyan, Északi-sarkvidékre esetleg hatást gyakorló projekteket, mint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés, oly módon fejleszteni, hogy lehetővé váljon a biztonságosabb és gyorsabb hajózás a sarkvidéki vizeken, különösen azáltal, hogy beruháznak az északkeleti átjáró biztonságosságába és megközelíthetőségébe, a jégmozgás kiszámíthatóságának fokozása és a sarkvidéki tengerfenék alaposabb feltérképezése, valamint a területen végbemenő főbb geodinamikai folyamatok megértése céljából; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne a Galileo projektet vagy az olyan, Északi-sarkvidékre esetleg hatást gyakorló projekteket, mint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés, oly módon fejleszteni, hogy lehetővé váljon a biztonságosabb és gyorsabb hajózás a sarkvidéki vizeken, különösen azáltal, hogy beruháznak az északkeleti átjáró biztonságosságába és megközelíthetőségébe, a jégmozgás kiszámíthatóságának fokozása és a sarkvidéki tengerfenék alaposabb feltérképezése, valamint a területen végbemenő főbb geodinamikai folyamatok megértése céljából;

| 12. | hangsúlyozza, hogy szükség van megbízható, az északi-sarkvidéki viszonyok változását nyomon követő monitoring és megfigyelő rendszerekre; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy szükség van megbízható, az északi-sarkvidéki viszonyok változását nyomon követő monitoring és megfigyelő rendszerekre;

| 13. | hangsúlyozza, hogy kompetenciaközpontokra van szükség a biztonság, veszélyhelyzeti készültség és mentésre szolgáló létesítmények biztosítása érdekében; javasolja, hogy az EU aktívan járuljon hozzá az ilyen kompetenciaközpontok kialakításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy kompetenciaközpontokra van szükség a biztonság, veszélyhelyzeti készültség és mentésre szolgáló létesítmények biztosítása érdekében; javasolja, hogy az EU aktívan járuljon hozzá az ilyen kompetenciaközpontok kialakításához;

| 14. | üdvözli – mint a sarkvidék biológiai sokféleségének tényleges megőrzését biztosító fontos folyamatot –, hogy a CBD keretében ökológiai vagy biológiai szempontból jelentős területek azonosítására került sor az északi-sarkvidéki régióban, és hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az Északi-sarkvidék part menti, tengeri és szárazföldi környezetében ökoszisztéma-alapú gazdálkodáson (EBM) nyugvó megközelítést valósítsanak meg, ahogyan arra rávilágított az Északi-sarkvidéki Tanács EBM-mel foglalkozó szakértői csoportja; |
| --- | --- |

14.

üdvözli – mint a sarkvidék biológiai sokféleségének tényleges megőrzését biztosító fontos folyamatot –, hogy a CBD keretében ökológiai vagy biológiai szempontból jelentős területek azonosítására került sor az északi-sarkvidéki régióban, és hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az Északi-sarkvidék part menti, tengeri és szárazföldi környezetében ökoszisztéma-alapú gazdálkodáson (EBM) nyugvó megközelítést valósítsanak meg, ahogyan arra rávilágított az Északi-sarkvidéki Tanács EBM-mel foglalkozó szakértői csoportja;

| 15. | ismételten hangsúlyozza, hogy az északi-sarkvidéki vizekkel kapcsolatos súlyos környezetvédelmi aggályok fokozott figyelmet követelnek meg a környezet védelmének biztosítása érdekében a sarkvidéken a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek vonatkozásában, figyelembe véve a súlyos balesetek kockázatát és a hatékony reagálás szükségességét, a 2013/30/EU irányelvben előírtaknak megfelelően; felhívja az EU és az EGT tagállamait, hogy a 2013/30/EU irányelv 4. cikke szerinti tengeri olaj- és gázkitermeléssel foglalkozó üzemeltetők pénzügyi kapacitásainak értékelésekor a kérelmezőnek a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekből – köztük a környezeti károkkal kapcsolatos, a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelvben meghatározott mértékig terjedő felelősségből – adódó esetleges összes felelősség vállalásának pénzügyi képességét mérje fel; |
| --- | --- |

15.

ismételten hangsúlyozza, hogy az északi-sarkvidéki vizekkel kapcsolatos súlyos környezetvédelmi aggályok fokozott figyelmet követelnek meg a környezet védelmének biztosítása érdekében a sarkvidéken a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek vonatkozásában, figyelembe véve a súlyos balesetek kockázatát és a hatékony reagálás szükségességét, a 2013/30/EU irányelvben előírtaknak megfelelően; felhívja az EU és az EGT tagállamait, hogy a 2013/30/EU irányelv 4. cikke szerinti tengeri olaj- és gázkitermeléssel foglalkozó üzemeltetők pénzügyi kapacitásainak értékelésekor a kérelmezőnek a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekből – köztük a környezeti károkkal kapcsolatos, a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelvben meghatározott mértékig terjedő felelősségből – adódó esetleges összes felelősség vállalásának pénzügyi képességét mérje fel;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és aktívan segítsék elő a legmagasabb szintű környezetvédelmi előírások érvényesülését az északi-sarkvidéki vízterületeken; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és aktívan segítsék elő a legmagasabb szintű környezetvédelmi előírások érvényesülését az északi-sarkvidéki vízterületeken;

| 17. | üdvözli, hogy az Északi-sarkvidéki Tanács tagjai végrehajtják a felkutatásról és mentésről szóló megállapodást és az olajszennyezés-elhárítási megállapodást; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a megállapodás nem tartalmaz konkrét, közös, kötelező érvénnyel bíró normákat; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy az Északi-sarkvidéki Tanács tagjai végrehajtják a felkutatásról és mentésről szóló megállapodást és az olajszennyezés-elhárítási megállapodást; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a megállapodás nem tartalmaz konkrét, közös, kötelező érvénnyel bíró normákat;

| 18. | hangsúlyozza, hogy kötelező érvénnyel bíró eszközre van szükség az olajszennyezés-megelőzéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy kötelező érvénnyel bíró eszközre van szükség az olajszennyezés-megelőzéssel kapcsolatban;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak aktívan részt kell vennie az Észak-sarkvidéki Tanács valamennyi érintett munkacsoportjában; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak aktívan részt kell vennie az Észak-sarkvidéki Tanács valamennyi érintett munkacsoportjában;

| 20. | tudomásul veszi Izland kormányának azon kezdeményezését, miszerint berekesztik az uniós tagságra irányuló tárgyalásokat; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is ápoljon jó kapcsolatokat és fonja szorosabbra az együttműködést Izlanddal az olyan közös érdekterületeken, mint a tengeri szállítás, a halászat, a geotermikus energia és a környezet fejlesztése a meglévő eszközök teljes kihasználása és az uniós és izlandi szereplők közötti észak-sarkvidéki együttműködés ösztönzése és annak biztosítása mellett, hogy az európai érdekek e stratégiailag fontos régióban ne szoruljanak háttérbe; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi Izland kormányának azon kezdeményezését, miszerint berekesztik az uniós tagságra irányuló tárgyalásokat; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is ápoljon jó kapcsolatokat és fonja szorosabbra az együttműködést Izlanddal az olyan közös érdekterületeken, mint a tengeri szállítás, a halászat, a geotermikus energia és a környezet fejlesztése a meglévő eszközök teljes kihasználása és az uniós és izlandi szereplők közötti észak-sarkvidéki együttműködés ösztönzése és annak biztosítása mellett, hogy az európai érdekek e stratégiailag fontos régióban ne szoruljanak háttérbe;

| 21. | üdvözli egy Északi-sarkvidéki Üzleti Tanács létrehozásának előkészületeit, amely tanácsadói minőségben kapcsolódna az Északi-sarkvidéki Tanácshoz, és kiemeli az Északi-sarkvidék érdekében tevékenykedő és a vidékbe beruházó európai vállalkozások és intézmények arányát, ami nem csupán a három, északi-sarkvidéki uniós tagállam, hanem egyéb (megfigyelő státuszú) államok üzleti szereplőinek hatékony részvételére mutat, tekintettel arra, hogy számos vállalkozás globális jellegű; |
| --- | --- |

21.

üdvözli egy Északi-sarkvidéki Üzleti Tanács létrehozásának előkészületeit, amely tanácsadói minőségben kapcsolódna az Északi-sarkvidéki Tanácshoz, és kiemeli az Északi-sarkvidék érdekében tevékenykedő és a vidékbe beruházó európai vállalkozások és intézmények arányát, ami nem csupán a három, északi-sarkvidéki uniós tagállam, hanem egyéb (megfigyelő státuszú) államok üzleti szereplőinek hatékony részvételére mutat, tekintettel arra, hogy számos vállalkozás globális jellegű;

| 22. | hangsúlyozza, hogy környezeti és társadalmi szempontból felelős beruházásokat kell eszközölni; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy környezeti és társadalmi szempontból felelős beruházásokat kell eszközölni;

| 23. | üdvözli az alulról jövő kezdeményezésekre irányuló munkát, amelyek biztosíthatják az európai és nem európai vállalkozások kiegyensúlyozott és hosszú távú kötelezettségvállalását, és kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogy miként lehetne az európai vállalkozásokat bevonni az Északi-sarkvidék fenntartható és hosszú távú, kiegyensúlyozott társadalmi-gazdasági fejlesztésébe; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az alulról jövő kezdeményezésekre irányuló munkát, amelyek biztosíthatják az európai és nem európai vállalkozások kiegyensúlyozott és hosszú távú kötelezettségvállalását, és kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogy miként lehetne az európai vállalkozásokat bevonni az Északi-sarkvidék fenntartható és hosszú távú, kiegyensúlyozott társadalmi-gazdasági fejlesztésébe;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak figyelemmel kell lennie arra, hogy a nyersanyagok kiaknázására irányuló tevékenységek helyi szinten előnyökkel járjanak és a helyi közösség elfogadása mellett folyjanak; elismeri, hogy a jelenlegi ásványkincs-kitermelési és -feldolgozási képesség nem áll arányban a régió további fejlődését is figyelembe vevő becsült jövőbeli szükségletekkel; úgy véli, hogy az északi-sarkvidéki szereplőknek a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerséghez hasonló, európai szintű közös projektekben való részvétel révén lehetőségük lenne a több témát felölelő információ- és kompetenciacserére; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak figyelemmel kell lennie arra, hogy a nyersanyagok kiaknázására irányuló tevékenységek helyi szinten előnyökkel járjanak és a helyi közösség elfogadása mellett folyjanak; elismeri, hogy a jelenlegi ásványkincs-kitermelési és -feldolgozási képesség nem áll arányban a régió további fejlődését is figyelembe vevő becsült jövőbeli szükségletekkel; úgy véli, hogy az északi-sarkvidéki szereplőknek a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerséghez hasonló, európai szintű közös projektekben való részvétel révén lehetőségük lenne a több témát felölelő információ- és kompetenciacserére;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy az Északi-sarkvidék európai részén, a Barents-régióban és azon túl folytatott nagyszámú tudományos, gazdasági és állampolgári tevékenységre való tekintettel dolgozzon ki olyan gyakorlatokat, amelyek célja a meglévő uniós finanszírozás jobb felhasználása és az északi-sarkvidéki térség védelme és fejlesztése közötti megfelelő egyensúly biztosítása az uniós források Északi-sarkvidékre való irányítása során; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy az Északi-sarkvidék európai részén, a Barents-régióban és azon túl folytatott nagyszámú tudományos, gazdasági és állampolgári tevékenységre való tekintettel dolgozzon ki olyan gyakorlatokat, amelyek célja a meglévő uniós finanszírozás jobb felhasználása és az északi-sarkvidéki térség védelme és fejlesztése közötti megfelelő egyensúly biztosítása az uniós források Északi-sarkvidékre való irányítása során;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az uniós regionális és kohéziós politika alapvető fontossággal bír a régióközi és a határon átnyúló együttműködés szempontjából; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az uniós regionális és kohéziós politika alapvető fontossággal bír a régióközi és a határon átnyúló együttműködés szempontjából;

| 27. | javasolja, hogy hatékonyabb szinergiákat alakítsanak ki a meglévő programok (pl. az Interreg IV., az Északi Periféria Program, a Kolartic Program, a Baltic Program és a kék növekedési stratégia) között, valamint az Északi Dimenzió partnerségek, így az Északi Dimenzió környezeti partnersége és az Északi Dimenzió közlekedési és logisztikai partnersége, vagy más európai szomszédsági támogatási eszközök finanszírozásában a finanszírozás hatékony célba juttatása és az északi-sarkvidéki régióban való szerepvállalásra vonatkozó beruházási prioritások egyértelmű meghatározása érdekében; sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy működjenek együtt az Északi-sarkvidékre vonatkozó források következetes célba juttatásának biztosítása, és ezáltal az Unió sarkvidéki és szubarktikus területekre vonatkozó belső és külső programjai és projektjei közötti hatékony együttműködés legjobb kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy hatékonyabb szinergiákat alakítsanak ki a meglévő programok (pl. az Interreg IV., az Északi Periféria Program, a Kolartic Program, a Baltic Program és a kék növekedési stratégia) között, valamint az Északi Dimenzió partnerségek, így az Északi Dimenzió környezeti partnersége és az Északi Dimenzió közlekedési és logisztikai partnersége, vagy más európai szomszédsági támogatási eszközök finanszírozásában a finanszírozás hatékony célba juttatása és az északi-sarkvidéki régióban való szerepvállalásra vonatkozó beruházási prioritások egyértelmű meghatározása érdekében; sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy működjenek együtt az Északi-sarkvidékre vonatkozó források következetes célba juttatásának biztosítása, és ezáltal az Unió sarkvidéki és szubarktikus területekre vonatkozó belső és külső programjai és projektjei közötti hatékony együttműködés legjobb kihasználása érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az EU–Északi-sarkvidék stratégia működőképessé válásához megfelelő költségvetési támogatásra van szükség; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az EU–Északi-sarkvidék stratégia működőképessé válásához megfelelő költségvetési támogatásra van szükség;

| 29. | úgy véli, hogy a regionális együttműködésre és a gyakorlati partnerségekre épülő – az Unió, Izland, Norvégia és Oroszország részvételével megvalósuló – Északi Dimenzió politikája a stabilitás, közös felelősségviselés és szerepvállalás sikeres modellje; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a regionális együttműködésre és a gyakorlati partnerségekre épülő – az Unió, Izland, Norvégia és Oroszország részvételével megvalósuló – Északi Dimenzió politikája a stabilitás, közös felelősségviselés és szerepvállalás sikeres modellje;

| 30. | e tekintetben kiemeli az északi-sarkvidéki prioritások jelentőségét, többek között a jól működő infrastruktúrát és logisztikát, az északi-sarkköri terület fejlesztését, a hideg éghajlati körülményekkel kapcsolatos ismeretek bővítésére irányuló beruházások ösztönzését és a megfelelő környezetbarát technológiákat, valamint a regionális és vidéki vállalkozások, különösen a kkv-k támogatását; felszólítja az Uniót, hogy tegyen fokozott erőfeszítéseket annak érdekében, hogy beépítse ezeket az Észak-sarkvidékkel kapcsolatos prioritásokat a növekedést célzó Európa 2020 stratégiába és az olyan jellegű programokba, mint a Horizont 2020 és az Innovatív Unió, illetve egyéb uniós kutatási programokba; |
| --- | --- |

30.

e tekintetben kiemeli az északi-sarkvidéki prioritások jelentőségét, többek között a jól működő infrastruktúrát és logisztikát, az északi-sarkköri terület fejlesztését, a hideg éghajlati körülményekkel kapcsolatos ismeretek bővítésére irányuló beruházások ösztönzését és a megfelelő környezetbarát technológiákat, valamint a regionális és vidéki vállalkozások, különösen a kkv-k támogatását; felszólítja az Uniót, hogy tegyen fokozott erőfeszítéseket annak érdekében, hogy beépítse ezeket az Észak-sarkvidékkel kapcsolatos prioritásokat a növekedést célzó Európa 2020 stratégiába és az olyan jellegű programokba, mint a Horizont 2020 és az Innovatív Unió, illetve egyéb uniós kutatási programokba;

| 31. | ismételten megerősíti, hogy támogatja a Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központ létrehozását, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket e hálózatos formában működő, rovaniemi állandó székhelyű vállalkozás létrehozása érdekében, tekintettel „Az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálata” elnevezésű előkészítő intézkedésre, a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által a 2012. évi közös közleményükben támogatott és a Lappföldi Egyetem sarkvidékkel foglalkozó központja és az Északi-sarkvidékkel foglalkozó európai kiválósági központok hálózata által végrehajtott formában, azzal a céllal, hogy biztosítsák az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos tájékoztatáshoz való hatékony hozzáférést, a valamennyi szinten megvalósuló párbeszédet és az Északi-sarkvidék fenntarthatóságát szem előtt tartó tájékoztatás és ismeretszerzés céljából folytatott kommunikációt; |
| --- | --- |

31.

ismételten megerősíti, hogy támogatja a Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központ létrehozását, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket e hálózatos formában működő, rovaniemi állandó székhelyű vállalkozás létrehozása érdekében, tekintettel „Az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálata” elnevezésű előkészítő intézkedésre, a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által a 2012. évi közös közleményükben támogatott és a Lappföldi Egyetem sarkvidékkel foglalkozó központja és az Északi-sarkvidékkel foglalkozó európai kiválósági központok hálózata által végrehajtott formában, azzal a céllal, hogy biztosítsák az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos tájékoztatáshoz való hatékony hozzáférést, a valamennyi szinten megvalósuló párbeszédet és az Északi-sarkvidék fenntarthatóságát szem előtt tartó tájékoztatás és ismeretszerzés céljából folytatott kommunikációt;

| 32. | ezzel kapcsolatosan várakozással tekint az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálatára vonatkozó 18 hónapos előkészítő intézkedés eredményeinek tavaszi közzétételére; felszólítja az Uniót, hogy azt követően haladéktalanul hozza létre a Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központot; |
| --- | --- |

32.

ezzel kapcsolatosan várakozással tekint az Északi-sarkvidék fejlődésének stratégiai környezeti hatásvizsgálatára vonatkozó 18 hónapos előkészítő intézkedés eredményeinek tavaszi közzétételére; felszólítja az Uniót, hogy azt követően haladéktalanul hozza létre a Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központot;

| 33. | hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani egy, az Északi-sarkvidékkel foglalkozó különleges interfészt, melynek célja, hogy nyitott, pártok közötti és több ügyet felölelő platformot biztosítson Brüsszelben, amely támogatja az Északi-sarkvidéken és az Unióban működő fontos szereplők széles körén belüli megértést, összekapcsolva a politikai döntéshozatal, a tudomány, a civil társadalom és az üzleti szféra területeit; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani egy, az Északi-sarkvidékkel foglalkozó különleges interfészt, melynek célja, hogy nyitott, pártok közötti és több ügyet felölelő platformot biztosítson Brüsszelben, amely támogatja az Északi-sarkvidéken és az Unióban működő fontos szereplők széles körén belüli megértést, összekapcsolva a politikai döntéshozatal, a tudomány, a civil társadalom és az üzleti szféra területeit;

| 34. | javasolja az európai Északi-sarkvidék regionális, helyi és őslakos érdekelt feleivel folytatandó rendszeres eszmecsere és konzultáció megerősítését a kölcsönös megértés elősegítése érdekében, különösen az EU–Északi-sarkvidék politikai döntéshozatali folyamata során; hangsúlyozza, hogy az ilyen eszmecseréknél figyelembe kell venni a régió és lakosainak tapasztalatait és szakértelmét, és biztosítani kell az EU további északi-sarkvidéki szerepvállalásához elengedhetetlen legitimitást; |
| --- | --- |

34.

javasolja az európai Északi-sarkvidék regionális, helyi és őslakos érdekelt feleivel folytatandó rendszeres eszmecsere és konzultáció megerősítését a kölcsönös megértés elősegítése érdekében, különösen az EU–Északi-sarkvidék politikai döntéshozatali folyamata során; hangsúlyozza, hogy az ilyen eszmecseréknél figyelembe kell venni a régió és lakosainak tapasztalatait és szakértelmét, és biztosítani kell az EU további északi-sarkvidéki szerepvállalásához elengedhetetlen legitimitást;

| 35. | úgy véli, hogy kiterjedtebb uniós intézményi együttműködésre van szükség a Bizottság és az EKSZ között, különös tekintettel az Észak-sarkvidékkel kapcsolatos ügyek ágazatokon átnyúló jellegére; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy kiterjedtebb uniós intézményi együttműködésre van szükség a Bizottság és az EKSZ között, különös tekintettel az Észak-sarkvidékkel kapcsolatos ügyek ágazatokon átnyúló jellegére;

| 36. | elismeri, hogy az Északi-sark körüli vizek nagyrészt nemzetközi vizek; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy az Északi-sark körüli vizek nagyrészt nemzetközi vizek;

| 37. | felhívja a figyelmet arra, hogy az energiabiztonság szorosan összefügg az éghajlatváltozással; úgy véli, hogy javítani kell az energiabiztonságot az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függésének csökkentése révén; kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék átalakulása az Unió biztonságára hatást gyakorló egyik legfőbb éghajlat-változási jelenség; hangsúlyozza, hogy ezt a kockázatokat megtöbbszöröző tényezőt az Északi-sarkvidékre vonatkozó megerősített uniós stratégiával és az EU által előállított megújuló energiákra, továbbá az Unió külső forrásoktól való függését jelentősen csökkentő, energiahatékonyságra irányuló megerősített politikával kell kezelni, melyek javítják az Unió biztonsági helyzetét; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet arra, hogy az energiabiztonság szorosan összefügg az éghajlatváltozással; úgy véli, hogy javítani kell az energiabiztonságot az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függésének csökkentése révén; kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék átalakulása az Unió biztonságára hatást gyakorló egyik legfőbb éghajlat-változási jelenség; hangsúlyozza, hogy ezt a kockázatokat megtöbbszöröző tényezőt az Északi-sarkvidékre vonatkozó megerősített uniós stratégiával és az EU által előállított megújuló energiákra, továbbá az Unió külső forrásoktól való függését jelentősen csökkentő, energiahatékonyságra irányuló megerősített politikával kell kezelni, melyek javítják az Unió biztonsági helyzetét;

| 38. | támogatja az öt Északi-sarkvidéket övező állam arra irányuló kezdeményezését, hogy a megfelelő szabályozási mechanizmusok kialakításáig állapodjanak meg a Jeges-tenger nyílt vizein történő jövőbeli kereskedelmi célú halászatot gátló átmeneti elővigyázatossági intézkedésekben, és támogatja az északi-sarkvidéki természetvédelmi területek hálózatának kialakítását, különös tekintettel az Északi-sark körüli, a parti államok gazdasági övezetein kívül eső nemzetközi vizek védelmére; |
| --- | --- |

38.

támogatja az öt Északi-sarkvidéket övező állam arra irányuló kezdeményezését, hogy a megfelelő szabályozási mechanizmusok kialakításáig állapodjanak meg a Jeges-tenger nyílt vizein történő jövőbeli kereskedelmi célú halászatot gátló átmeneti elővigyázatossági intézkedésekben, és támogatja az északi-sarkvidéki természetvédelmi területek hálózatának kialakítását, különös tekintettel az Északi-sark körüli, a parti államok gazdasági övezetein kívül eső nemzetközi vizek védelmére;

| 39. | felszólítja a tagállamokat és az EKSZ államait, hogy támogassák a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény (CBD) keretében vállalt, a parti és tengeri régió 10 %-ának védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat és az EKSZ államait, hogy támogassák a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény (CBD) keretében vállalt, a parti és tengeri régió 10 %-ának védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalást;

| 40. | felhívja az Uniót, hogy tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést a gazdasági tevékenységek és a megvalósítható társadalmi-ökológiai és környezeti védelem, illetve fejlesztés összebékítésének biztosítása érdekében a jólét Északi-sarkvidéken való megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

40.

felhívja az Uniót, hogy tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést a gazdasági tevékenységek és a megvalósítható társadalmi-ökológiai és környezeti védelem, illetve fejlesztés összebékítésének biztosítása érdekében a jólét Északi-sarkvidéken való megőrzése érdekében;

| 41. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a fejlett és fenntartható közösségek Északi-sarkvidéken való, magas életminőség biztosítása melletti fenntartása, és hogy az EU e téren kulcsszerepet játszhat; e tekintetben felhívja az EU-t, hogy fokozza tevékenységét az ökoszisztéma-alapú irányítás, a multilaterális együttműködés, a tudásalapú döntéshozatal és a helyi lakosokkal és őslakosokkal való szoros együttműködés területén; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a fejlett és fenntartható közösségek Északi-sarkvidéken való, magas életminőség biztosítása melletti fenntartása, és hogy az EU e téren kulcsszerepet játszhat; e tekintetben felhívja az EU-t, hogy fokozza tevékenységét az ökoszisztéma-alapú irányítás, a multilaterális együttműködés, a tudásalapú döntéshozatal és a helyi lakosokkal és őslakosokkal való szoros együttműködés területén;

| 42. | elismeri az Északi-sarkvidék szuverén jogokkal és felelősséggel rendelkező lakosainak és kormányainak a fenntartható gazdasági fejlődés továbbvitelére, ugyanakkor az őslakosok hagyományos megélhetési forrásainak és az Északi-sarkvidék rendkívül érzékeny ökoszisztémájának megóvására irányuló kívánságát; |
| --- | --- |

42.

elismeri az Északi-sarkvidék szuverén jogokkal és felelősséggel rendelkező lakosainak és kormányainak a fenntartható gazdasági fejlődés továbbvitelére, ugyanakkor az őslakosok hagyományos megélhetési forrásainak és az Északi-sarkvidék rendkívül érzékeny ökoszisztémájának megóvására irányuló kívánságát;

| 43. | elismeri a regionális támogatásokról szóló iránymutatások (RAG) alapvető fontosságát, amelyek képessé teszik a különleges jellemzőkkel rendelkező és kihívásokkal szembe néző északi-sarkvidéki régiókat, hogy továbbra is megfelelő mechanizmusokat alkalmazzanak az innováció és a fenntartható fejlődés ösztönzésére; |
| --- | --- |

43.

elismeri a regionális támogatásokról szóló iránymutatások (RAG) alapvető fontosságát, amelyek képessé teszik a különleges jellemzőkkel rendelkező és kihívásokkal szembe néző északi-sarkvidéki régiókat, hogy továbbra is megfelelő mechanizmusokat alkalmazzanak az innováció és a fenntartható fejlődés ösztönzésére;

| 44. | megerősíti az őshonos népek jogaival kapcsolatos általános, és különösen a számi néppel mint az EU egyetlen őslakos népével kapcsolatos kijelentéseit; |
| --- | --- |

44.

megerősíti az őshonos népek jogaival kapcsolatos általános, és különösen a számi néppel mint az EU egyetlen őslakos népével kapcsolatos kijelentéseit;

| 45. | támogatja azokat a találkozókat, amelyeket a Bizottság tartott a sarkvidék körüli népek azon hat társulásával, amelyeket az Északi-sarkvidéki Tanács állandó résztvevőiként ismer el; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogyan biztosítható, hogy érdekeik képviseltessenek az uniós viták során, illetve, hogy kivitelezhető-e, hogy finanszírozást nyújtsanak e társulások számára; |
| --- | --- |

45.

támogatja azokat a találkozókat, amelyeket a Bizottság tartott a sarkvidék körüli népek azon hat társulásával, amelyeket az Északi-sarkvidéki Tanács állandó résztvevőiként ismer el; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogyan biztosítható, hogy érdekeik képviseltessenek az uniós viták során, illetve, hogy kivitelezhető-e, hogy finanszírozást nyújtsanak e társulások számára;

| 46. | elismeri, hogy a térség felsőoktatási és kutatási létesítményeinek fejlesztésére irányuló uniós politikák fontos szerepet játszanak az innovatív környezet és a technológiaátadási mechanizmusok erősítésében; hangsúlyozza a felsőoktatási intézmények közötti együttműködési hálózatok fejlesztését célzó támogatás fontosságát a régió határain belül és azokon kívül, valamint a kutatásfinanszírozás lehetőségeinek biztosítását, különösképpen az olyan területeken, amelyeken a régió már bizonyított, hogy az északi-sarkvidéki régiókban fenntartható gazdasági fejlődés mehessen végbe; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy a térség felsőoktatási és kutatási létesítményeinek fejlesztésére irányuló uniós politikák fontos szerepet játszanak az innovatív környezet és a technológiaátadási mechanizmusok erősítésében; hangsúlyozza a felsőoktatási intézmények közötti együttműködési hálózatok fejlesztését célzó támogatás fontosságát a régió határain belül és azokon kívül, valamint a kutatásfinanszírozás lehetőségeinek biztosítását, különösképpen az olyan területeken, amelyeken a régió már bizonyított, hogy az északi-sarkvidéki régiókban fenntartható gazdasági fejlődés mehessen végbe;

| 47. | hangsúlyozza az új, jeges-tengeri világkereskedelmi útvonalak biztonságának kiemelt jelentőségét, különösen az EU és tagállamai gazdasága szempontjából, mivel ezek az országok tartják kézben a világ kereskedelmi hajózásának 40 %-át; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza az új, jeges-tengeri világkereskedelmi útvonalak biztonságának kiemelt jelentőségét, különösen az EU és tagállamai gazdasága szempontjából, mivel ezek az országok tartják kézben a világ kereskedelmi hajózásának 40 %-át;

| 48. | üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) végzett, a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló munka lezárását; ösztönzi a kutatások és beruházások terén folytatott együttműködést a megbízható és biztonságos jeges-tengeri infrastruktúrák kidolgozása érdekében, és hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a hajózás szabadságának és a békés áthaladásnak az alapelveit; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) végzett, a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló munka lezárását; ösztönzi a kutatások és beruházások terén folytatott együttműködést a megbízható és biztonságos jeges-tengeri infrastruktúrák kidolgozása érdekében, és hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a hajózás szabadságának és a békés áthaladásnak az alapelveit;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA) rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel a tengeri szállításból, illetve az Északi-sarkvidéken található olaj-és gázipari létesítményekből eredő szennyezés nyomon követéséhez és megelőzéséhez; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA) rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel a tengeri szállításból, illetve az Északi-sarkvidéken található olaj-és gázipari létesítményekből eredő szennyezés nyomon követéséhez és megelőzéséhez;

| 50. | felhívja a térség államait annak biztosítására, hogy minden jelenleg használatos – és a jövőben esetlegesen megjelenő – szállítási útvonal nyitva legyen a nemzetközi hajózás számára, valamint kéri az említett államokat, hogy tartózkodjanak bármely olyan, akár pénzügyi, akár adminisztratív akadály önkényes, egyoldalú bevezetésétől, amely hátráltathatja az északi-sarkvidéki hajózást, eltekintve a biztonságot vagy a környezet védelmét fokozó, nemzetközi megállapodáson alapuló intézkedésektől; |
| --- | --- |

50.

felhívja a térség államait annak biztosítására, hogy minden jelenleg használatos – és a jövőben esetlegesen megjelenő – szállítási útvonal nyitva legyen a nemzetközi hajózás számára, valamint kéri az említett államokat, hogy tartózkodjanak bármely olyan, akár pénzügyi, akár adminisztratív akadály önkényes, egyoldalú bevezetésétől, amely hátráltathatja az északi-sarkvidéki hajózást, eltekintve a biztonságot vagy a környezet védelmét fokozó, nemzetközi megállapodáson alapuló intézkedésektől;

| 51. | hangsúlyozza, hogy fontos az északi-sarki térséget Európa többi részével összekötő infrastrukturális kapcsolatok fejlesztése; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy fontos az északi-sarki térséget Európa többi részével összekötő infrastrukturális kapcsolatok fejlesztése;

| 52. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a szállítási útvonalakra – például az utakra, vasútvonalakra és tengeri szállítási útvonalakra – az Északi-sarkvidék európai területein a határokon átnyúló kapcsolatok fenntartása és elősegítése, illetve az Északi-sarkvidékről az európai piacra történő árubehozatal érdekében; úgy véli, hogy az Unió szállítási infrastruktúrájának továbbfejlesztésével együtt az Északi-sarkvidék európai részén belüli kapcsolatokat és az azzal a területtel való összeköttetéseket is fejleszteni kellene; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a szállítási útvonalakra – például az utakra, vasútvonalakra és tengeri szállítási útvonalakra – az Északi-sarkvidék európai területein a határokon átnyúló kapcsolatok fenntartása és elősegítése, illetve az Északi-sarkvidékről az európai piacra történő árubehozatal érdekében; úgy véli, hogy az Unió szállítási infrastruktúrájának továbbfejlesztésével együtt az Északi-sarkvidék európai részén belüli kapcsolatokat és az azzal a területtel való összeköttetéseket is fejleszteni kellene;

| 53. | emlékeztet az Északi-sarkvidéken élők ahhoz való jogára, hogy maguk határozzák meg a megélhetésük módját, és elismeri a régió fenntartható fejlődése iránti óhajukat; kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, hogy e hosszú távú, kiegyensúlyozott fenntartható fejlődés támogatására mely uniós programokat lehetne felhasználni, illetve hogy készítsen elő intézkedéseket az ezen óhaj teljesítéséhez való konkrétabb hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet az Északi-sarkvidéken élők ahhoz való jogára, hogy maguk határozzák meg a megélhetésük módját, és elismeri a régió fenntartható fejlődése iránti óhajukat; kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, hogy e hosszú távú, kiegyensúlyozott fenntartható fejlődés támogatására mely uniós programokat lehetne felhasználni, illetve hogy készítsen elő intézkedéseket az ezen óhaj teljesítéséhez való konkrétabb hozzájárulás érdekében;

| 54. | tudomásul veszi az európai északi-sarkvidéki és a Barents-tengeri legújabb kutatási tevékenységeket, és felhívja a figyelmet a Norvégia és Oroszország közötti kétoldalú együttműködésre, melynek célja az elérhető legmagasabb szintű műszaki követelmények alkalmazása a környezetvédelem területén a Barents-tengeri olaj- és gázlelőhelyek feltárása során; felhívja a figyelmet a kifejezetten sarkvidéki környezethez kifejlesztett új technológiák, például a tenger alatti beszerelési technológia folyamatos fejlesztésének fontosságára; |
| --- | --- |

54.

tudomásul veszi az európai északi-sarkvidéki és a Barents-tengeri legújabb kutatási tevékenységeket, és felhívja a figyelmet a Norvégia és Oroszország közötti kétoldalú együttműködésre, melynek célja az elérhető legmagasabb szintű műszaki követelmények alkalmazása a környezetvédelem területén a Barents-tengeri olaj- és gázlelőhelyek feltárása során; felhívja a figyelmet a kifejezetten sarkvidéki környezethez kifejlesztett új technológiák, például a tenger alatti beszerelési technológia folyamatos fejlesztésének fontosságára;

| 55. | emlékeztet arra, hogy az Unió a sarkvidéki földgáz legnagyobb fogyasztója, és hangsúlyozza a biztonságos ellátási forrásból származó és a lehető legmagasabb szintű követelményeknek megfelelően termelt földgáz szerepét, amely fontos átmeneti elem lehet a karbonszegény gazdaság jövőbeli megvalósításáig; a sarkvidéki energiaforrások kiaknázásával kapcsolatban a lépésről lépésre történő megközelítés és az elővigyázatosság elvét támogatja, és kiemeli, hogy az Északi-sark különböző régiói lényegesen különböznek egymástól; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy az Unió a sarkvidéki földgáz legnagyobb fogyasztója, és hangsúlyozza a biztonságos ellátási forrásból származó és a lehető legmagasabb szintű követelményeknek megfelelően termelt földgáz szerepét, amely fontos átmeneti elem lehet a karbonszegény gazdaság jövőbeli megvalósításáig; a sarkvidéki energiaforrások kiaknázásával kapcsolatban a lépésről lépésre történő megközelítés és az elővigyázatosság elvét támogatja, és kiemeli, hogy az Északi-sark különböző régiói lényegesen különböznek egymástól;

| 56. | kiemeli az Unió és Grönland közötti szoros kapcsolatokat és a terület geopolitikai jelentőségét; tudomásul veszi Grönland kormányának prioritásait, amelyek ismét hangsúlyt helyeznek a gazdasági fejlődésre és a nyersanyagok kiaknázására; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg, az Unió és a tudomány, a technológia és az üzleti élet uniós szereplői hogyan segíthetik elő és támogathatják Grönland fenntartható fejlődését olyan módon, hogy mind a környezetvédelmi aggályokat, mind pedig a gazdasági fejlődés szükségességét figyelembe vegyék; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság alelnöke által Grönlanddal aláírt szándéknyilatkozat csak csekély eredményekkel járt; |
| --- | --- |

56.

kiemeli az Unió és Grönland közötti szoros kapcsolatokat és a terület geopolitikai jelentőségét; tudomásul veszi Grönland kormányának prioritásait, amelyek ismét hangsúlyt helyeznek a gazdasági fejlődésre és a nyersanyagok kiaknázására; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg, az Unió és a tudomány, a technológia és az üzleti élet uniós szereplői hogyan segíthetik elő és támogathatják Grönland fenntartható fejlődését olyan módon, hogy mind a környezetvédelmi aggályokat, mind pedig a gazdasági fejlődés szükségességét figyelembe vegyék; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság alelnöke által Grönlanddal aláírt szándéknyilatkozat csak csekély eredményekkel járt;

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az északi-sarkvidéki államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az északi-sarkvidéki államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0075.

(2)  HL L 178., 2013.6.28., 66. o.

(3)  HL C 258. E, 2013.9.7., 99. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

(5)  HL L 216., 2010.8.17., 1. o.

---

2014. március 13., csütörtök

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/182

---

P7_TA(2014)0239

A trojka szerepe és műveletei az euróövezettel kapcsolatos programban részt vevő országokra tekintettel

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojkának (EKB, Bizottság és IMF) az euróövezet programországaival kapcsolatos szerepéről és műveleteiről szóló vizsgálatról (2013/2277(INI))

(2017/C 378/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 7. cikkére, 121. cikkével összefüggésben értelmezett 136. cikkére, valamint 174. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 7. cikkére, 121. cikkével összefüggésben értelmezett 136. cikkére, valamint 174. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 3. cikkére,

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2013. évi prioritások végrehajtása” című 2013. október 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2013. évi prioritások végrehajtása” című 2013. október 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2014. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos prioritásairól szóló 2013. július 4-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2014. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos prioritásairól szóló 2013. július 4-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „Az európai demokráciának a jövőbeli GMU keretében történő megerősítése” című 2013. június 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai demokráciának a jövőbeli GMU keretében történő megerősítése” című 2013. június 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott 2012. november 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott 2012. november 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című 2011. július 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című 2011. július 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (félidős jelentés)” című 2010. október 20-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (félidős jelentés)” című 2010. október 20-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0149/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0149/2014),

| A. | mivel az Európai Bizottságból, az Európai Központi Bankból (EKB) és a Nemzetközi Valutaalapból (IMF) álló trojka az euróövezet állam- és kormányfőinek 2010. március 25-i határozatával jött létre azzal a céllal, hogy közös programot hozzon létre, és feltételes kétoldalú hiteleket nyújtson Görögországnak, építve ennek során az Ecofin Tanács ajánlásaira is, és azóta Portugáliában, Írországban és Cipruson is folytatott tevékenységet; mivel a kétoldalú hitelek részleteire vonatkozó döntéshozatalban jelentős mértékben részt vesznek az euróövezeti pénzügyminiszterek is; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Bizottságból, az Európai Központi Bankból (EKB) és a Nemzetközi Valutaalapból (IMF) álló trojka az euróövezet állam- és kormányfőinek 2010. március 25-i határozatával jött létre azzal a céllal, hogy közös programot hozzon létre, és feltételes kétoldalú hiteleket nyújtson Görögországnak, építve ennek során az Ecofin Tanács ajánlásaira is, és azóta Portugáliában, Írországban és Cipruson is folytatott tevékenységet; mivel a kétoldalú hitelek részleteire vonatkozó döntéshozatalban jelentős mértékben részt vesznek az euróövezeti pénzügyminiszterek is;

| B. | mivel a trojkát és szerepét a 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg, és az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés is megemlíti; |
| --- | --- |

B.

mivel a trojkát és szerepét a 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg, és az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés is megemlíti;

| C. | mivel az Európai Bíróság a C-370/12. sz. Pringle kontra Írország ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy a Bizottság és az EKB megbízható az ESM-szerződésben rájuk ruházott feladatokkal; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Bíróság a C-370/12. sz. Pringle kontra Írország ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy a Bizottság és az EKB megbízható az ESM-szerződésben rájuk ruházott feladatokkal;

| D. | mivel a trojkán belül az eurócsoport megbízottjaként eljáró Bizottság felel – „az EKB-val együttműködésben” és „amennyiben lehetséges, az IMF-fel közösen” – az euróövezeti tagállamok számára nyújtandó pénzügyi támogatás (a továbbiakban: „EU–IMF támogatás”) feltételeinek megtárgyalásáért, de politikailag a Tanács a felelős a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadásáért; mivel a trojka minden egyes tagja saját eljárásait követte; |
| --- | --- |

D.

mivel a trojkán belül az eurócsoport megbízottjaként eljáró Bizottság felel – „az EKB-val együttműködésben” és „amennyiben lehetséges, az IMF-fel közösen” – az euróövezeti tagállamok számára nyújtandó pénzügyi támogatás (a továbbiakban: „EU–IMF támogatás”) feltételeinek megtárgyalásáért, de politikailag a Tanács a felelős a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadásáért; mivel a trojka minden egyes tagja saját eljárásait követte;

| E. | mivel egyelőre a trojka jelenti az alapvető struktúrát a hivatalos hitelezők és a programban részt vevő országok kormányai közötti tárgyaláshoz, valamint a gazdasági kiigazítási programok végrehajtásának felülvizsgálatához; mivel európai részről a pénzügyi támogatással és a feltételességgel kapcsolatos végső döntést az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében nyújtott támogatás esetében az eurócsoport hozza meg, amely ezért politikai felelősséget visel a programokért; |
| --- | --- |

E.

mivel egyelőre a trojka jelenti az alapvető struktúrát a hivatalos hitelezők és a programban részt vevő országok kormányai közötti tárgyaláshoz, valamint a gazdasági kiigazítási programok végrehajtásának felülvizsgálatához; mivel európai részről a pénzügyi támogatással és a feltételességgel kapcsolatos végső döntést az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében nyújtott támogatás esetében az eurócsoport hozza meg, amely ezért politikai felelősséget visel a programokért;

| F. | mivel széles körű politikai egyetértés állt fenn a tekintetben, hogy az Unióban és különösen az euróövezetben meg kell előzni a tagállamok rendezetlen csődjét, elkerülve ezzel a gazdasági és társadalmi káoszt, amely ellehetetlenítené a nyugdíjak és a közalkalmazotti bérek kifizetését, és irtózatos negatív hatással lenne a gazdaságra, a bankrendszerre és a szociális jólétre, azon túlmenően, hogy az állam számára hosszú időre teljességgel hozzáférhetetlenné válnának a tőkepiacok; |
| --- | --- |

F.

mivel széles körű politikai egyetértés állt fenn a tekintetben, hogy az Unióban és különösen az euróövezetben meg kell előzni a tagállamok rendezetlen csődjét, elkerülve ezzel a gazdasági és társadalmi káoszt, amely ellehetetlenítené a nyugdíjak és a közalkalmazotti bérek kifizetését, és irtózatos negatív hatással lenne a gazdaságra, a bankrendszerre és a szociális jólétre, azon túlmenően, hogy az állam számára hosszú időre teljességgel hozzáférhetetlenné válnának a tőkepiacok;

| G. | mivel az érintett tagállammal együtt a trojka felel az eurócsoport hivatalos határozatainak előkészítéséért is; |
| --- | --- |

G.

mivel az érintett tagállammal együtt a trojka felel az eurócsoport hivatalos határozatainak előkészítéséért is;

| H. | mivel az EUMSZ 143. cikke alapján több, euróövezeten kívüli tagállam részesült már vagy részesül uniós támogatásban, amelyet az EU az IMF-fel együtt biztosít; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 143. cikke alapján több, euróövezeten kívüli tagállam részesült már vagy részesül uniós támogatásban, amelyet az EU az IMF-fel együtt biztosít;

| I. | mivel az EU és tagállamai több eseti mechanizmust hoztak létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtsanak euróövezeti tagállamok számára, először kétoldalú – többek között euróövezeten kívüli országok által nyújtott – kölcsönökön keresztül, majd a nehéz helyzetben lévő uniós tagállamok számára létrehozott ideiglenes jellegű vészhelyzeti alapok, nevezetesen az EFSF és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) révén, végül pedig az ESM-en keresztül, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy az összes többi mechanizmus helyébe lépjen; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és tagállamai több eseti mechanizmust hoztak létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtsanak euróövezeti tagállamok számára, először kétoldalú – többek között euróövezeten kívüli országok által nyújtott – kölcsönökön keresztül, majd a nehéz helyzetben lévő uniós tagállamok számára létrehozott ideiglenes jellegű vészhelyzeti alapok, nevezetesen az EFSF és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) révén, végül pedig az ESM-en keresztül, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy az összes többi mechanizmus helyébe lépjen;

| J. | mivel az Európai Bíróság az ESM-szerződés 13. cikkének (3) bekezdésére hivatkozva a közelmúltban (a Pringle-ügy kapcsán) megerősítette, hogy az ESM-szerződésben való részvétele miatt a Bizottságnak kötelessége, hogy előmozdítsa „az Unió általános érdekeit”, és „biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Bíróság az ESM-szerződés 13. cikkének (3) bekezdésére hivatkozva a közelmúltban (a Pringle-ügy kapcsán) megerősítette, hogy az ESM-szerződésben való részvétele miatt a Bizottságnak kötelessége, hogy előmozdítsa „az Unió általános érdekeit”, és „biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”;

| K. | mivel az Európai Bíróság a Pringle-ügyben azt is megállapította, hogy az ESM összhangban áll az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel, és a Szerződések jelenlegi korlátai között utat nyitott a mechanizmus közösségi vívmányokba való esetleges integrálása előtt; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Bíróság a Pringle-ügyben azt is megállapította, hogy az ESM összhangban áll az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel, és a Szerződések jelenlegi korlátai között utat nyitott a mechanizmus közösségi vívmányokba való esetleges integrálása előtt;

| L. | mivel az egyetértési megállapodás a fogalommeghatározás szerint az érintett tagállamok és a trojka közötti megállapodás, amely tárgyalások eredményeképpen jön létre, és amelynek keretében valamely tagállam vállalja, hogy pénzügyi támogatásért cserébe bizonyos célzott intézkedéseket hajt végre; mivel az egyetértési megállapodást az euróövezet pénzügyminisztereinek nevében a Bizottság írja alá; mivel azonban a nyilvánosság körében nem ismeretes, hogy a gyakorlatban hogyan zajlottak a tárgyalások a trojka és az adott tagállam között, emellett azzal kapcsolatban is hiányzik az átláthatóság, hogy a segítséget kérő tagállam milyen mértékben tudta befolyásolni a tárgyalások kimenetelét; mivel az ESM-szerződés rögzíti, hogy az ESM-ből pénzügyi támogatást igénylő tagállamtól elvárják, hogy amennyiben lehetséges, támogatási kérelmet nyújtson be az IMF-hez; |
| --- | --- |

L.

mivel az egyetértési megállapodás a fogalommeghatározás szerint az érintett tagállamok és a trojka közötti megállapodás, amely tárgyalások eredményeképpen jön létre, és amelynek keretében valamely tagállam vállalja, hogy pénzügyi támogatásért cserébe bizonyos célzott intézkedéseket hajt végre; mivel az egyetértési megállapodást az euróövezet pénzügyminisztereinek nevében a Bizottság írja alá; mivel azonban a nyilvánosság körében nem ismeretes, hogy a gyakorlatban hogyan zajlottak a tárgyalások a trojka és az adott tagállam között, emellett azzal kapcsolatban is hiányzik az átláthatóság, hogy a segítséget kérő tagállam milyen mértékben tudta befolyásolni a tárgyalások kimenetelét; mivel az ESM-szerződés rögzíti, hogy az ESM-ből pénzügyi támogatást igénylő tagállamtól elvárják, hogy amennyiben lehetséges, támogatási kérelmet nyújtson be az IMF-hez;

| M. | mivel a négy program keretében nyújtott pénzügyi támogatási csomagok teljes összege – akárcsak a programok időtartama, kialakítása és háttere – példa nélkül áll, és emiatt az a nemkívánatos helyzet állt elő, hogy a támogatás szinte teljességgel kiváltja a piacok által biztosított szokásos finanszírozást, és így pajzsot tart a bankszektor elé a veszteségekkel szemben azáltal, hogy a programban részt vevő országok államadósságából nagy összegek kerülnek át a magánszektor mérlegéből az állami szektor mérlegébe; |
| --- | --- |

M.

mivel a négy program keretében nyújtott pénzügyi támogatási csomagok teljes összege – akárcsak a programok időtartama, kialakítása és háttere – példa nélkül áll, és emiatt az a nemkívánatos helyzet állt elő, hogy a támogatás szinte teljességgel kiváltja a piacok által biztosított szokásos finanszírozást, és így pajzsot tart a bankszektor elé a veszteségekkel szemben azáltal, hogy a programban részt vevő országok államadósságából nagy összegek kerülnek át a magánszektor mérlegéből az állami szektor mérlegébe;

| N. | mivel az Európai Bíróság a Pringle-ügyben hozott ítéletében kimondta, hogy az EUMSZ 125. cikkben megállapított tilalom biztosítja, hogy a tagállamokra továbbra is a piaci logika vonatkozzon, amikor adósságokat vállalnak, mivel annak arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy fenntartsák a költségvetési fegyelmet, és hogy e fegyelem betartása uniós szinten hozzájárul egy magasabb célkitűzés eléréséhez, nevezetesen a monetáris unió pénzügyi stabilitásának fenntartásához; mivel azonban az Európai Bíróság hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 125. cikke nem tiltja meg, hogy egy vagy több tagállam pénzügyi segítséget nyújtson valamely tagállamnak, amely továbbra is felel a hitelezői felé vállalt kötelezettségeiért, feltéve hogy az ilyen segítségnyújtáshoz kötődő feltételek olyan jellegűek, hogy hatékony és eredményes költségvetési politika folytatására ösztönzik a tagállamot; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Bíróság a Pringle-ügyben hozott ítéletében kimondta, hogy az EUMSZ 125. cikkben megállapított tilalom biztosítja, hogy a tagállamokra továbbra is a piaci logika vonatkozzon, amikor adósságokat vállalnak, mivel annak arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy fenntartsák a költségvetési fegyelmet, és hogy e fegyelem betartása uniós szinten hozzájárul egy magasabb célkitűzés eléréséhez, nevezetesen a monetáris unió pénzügyi stabilitásának fenntartásához; mivel azonban az Európai Bíróság hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 125. cikke nem tiltja meg, hogy egy vagy több tagállam pénzügyi segítséget nyújtson valamely tagállamnak, amely továbbra is felel a hitelezői felé vállalt kötelezettségeiért, feltéve hogy az ilyen segítségnyújtáshoz kötődő feltételek olyan jellegűek, hogy hatékony és eredményes költségvetési politika folytatására ösztönzik a tagállamot;

| O. | mivel a pénzügyi válság gazdasági és társadalmi válsághoz vezetett; mivel ez a gazdasági helyzet és a legújabb fejlemények súlyos és korábban előre nem látott negatív hatást gyakoroltak a munkahelyek minőségére és mennyiségére, a hitelhez való hozzáférésre, a jövedelmi szintekre, a szociális védelemre, valamint az egészségügyi és biztonsági színvonalra, ennek következtében pedig kétségtelenek a gazdasági és társadalmi nehézségek; mivel a negatív hatások az EU–IMF pénzügyi támogatás nélkül lényegesen súlyosabbak lehettek volna, és mivel az európai szintű fellépés segített megelőzni a helyzet további romlását; |
| --- | --- |

O.

mivel a pénzügyi válság gazdasági és társadalmi válsághoz vezetett; mivel ez a gazdasági helyzet és a legújabb fejlemények súlyos és korábban előre nem látott negatív hatást gyakoroltak a munkahelyek minőségére és mennyiségére, a hitelhez való hozzáférésre, a jövedelmi szintekre, a szociális védelemre, valamint az egészségügyi és biztonsági színvonalra, ennek következtében pedig kétségtelenek a gazdasági és társadalmi nehézségek; mivel a negatív hatások az EU–IMF pénzügyi támogatás nélkül lényegesen súlyosabbak lehettek volna, és mivel az európai szintű fellépés segített megelőzni a helyzet további romlását;

| P. | mivel az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az Unió és tagállamai által hozott intézkedéseknek – többek között a szociális párbeszéd javítása érdekében – összhangban kell lenniük az 1961. évi Európai Szociális Chartában és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában rögzített alapvető szociális jogokkal; |
| --- | --- |

P.

mivel az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az Unió és tagállamai által hozott intézkedéseknek – többek között a szociális párbeszéd javítása érdekében – összhangban kell lenniük az 1961. évi Európai Szociális Chartában és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában rögzített alapvető szociális jogokkal;

| Q. | mivel az EUMSZ 152. cikke kimondja, hogy „az Unió az egyes nemzeti rendszerek különbözőségeinek figyelembevételével elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását”; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUMSZ 152. cikke kimondja, hogy „az Unió az egyes nemzeti rendszerek különbözőségeinek figyelembevételével elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását”;

| R. | mivel egyes tagállamokban emelkednek a szolgáltatások költségei a szolgáltatásokat igénybe vevők számára, ami azt jelenti, hogy sokan már nem engedhetik meg maguknak megfelelő szintű szolgáltatások igénybevételét alapvető szükségleteik kielégítése céljából, beleértve a létfontosságú kezelésekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

R.

mivel egyes tagállamokban emelkednek a szolgáltatások költségei a szolgáltatásokat igénybe vevők számára, ami azt jelenti, hogy sokan már nem engedhetik meg maguknak megfelelő szintű szolgáltatások igénybevételét alapvető szükségleteik kielégítése céljából, beleértve a létfontosságú kezelésekhez való hozzáférést;

| S. | mivel létrejött a Görögországgal foglalkozó munkacsoport annak érdekében, hogy erősítse a görög közigazgatás olyan strukturális reformok megtervezésére, végrehajtására és érvényre juttatására való képességét, amelyek javítják a gazdaság, a társadalom és a közigazgatás versenyképességét és működését, és megteremtik a fenntartható fellendülés és a munkahelyteremtés feltételeit, valamint felgyorsítják az uniós strukturális és kohéziós alapok görögországi felhasználását, és biztosítják a kritikus források beruházások finanszírozásához való felhasználását; |
| --- | --- |

S.

mivel létrejött a Görögországgal foglalkozó munkacsoport annak érdekében, hogy erősítse a görög közigazgatás olyan strukturális reformok megtervezésére, végrehajtására és érvényre juttatására való képességét, amelyek javítják a gazdaság, a társadalom és a közigazgatás versenyképességét és működését, és megteremtik a fenntartható fellendülés és a munkahelyteremtés feltételeit, valamint felgyorsítják az uniós strukturális és kohéziós alapok görögországi felhasználását, és biztosítják a kritikus források beruházások finanszírozásához való felhasználását;

| T. | mivel a Parlament 2012. november 20-i állásfoglalásában kérte, hogy a trojkában annak tagjaként részt vevő uniós intézmények tekintetében a demokratikus elszámoltathatóság magas szintjét alkalmazzák nemzeti és uniós szinten; mivel ez az elszámoltathatóság elengedhetetlen a támogatási programok hitelességéhez, és megköveteli a nemzeti parlamentek szorosabb bevonását, valamint szükségessé teszi, hogy a trojka uniós tagjai feladataik megkezdése előtt az Európai Parlamentben egyértelmű megbízatás alapján meghallgatáson vegyenek részt, továbbá hogy a Parlament felé rendszeresen jelentéseket tegyenek, és a Parlament demokratikus ellenőrzése alatt álljanak; |
| --- | --- |

T.

mivel a Parlament 2012. november 20-i állásfoglalásában kérte, hogy a trojkában annak tagjaként részt vevő uniós intézmények tekintetében a demokratikus elszámoltathatóság magas szintjét alkalmazzák nemzeti és uniós szinten; mivel ez az elszámoltathatóság elengedhetetlen a támogatási programok hitelességéhez, és megköveteli a nemzeti parlamentek szorosabb bevonását, valamint szükségessé teszi, hogy a trojka uniós tagjai feladataik megkezdése előtt az Európai Parlamentben egyértelmű megbízatás alapján meghallgatáson vegyenek részt, továbbá hogy a Parlament felé rendszeresen jelentéseket tegyenek, és a Parlament demokratikus ellenőrzése alatt álljanak;

| U. | mivel a programok célja rövid távon elsősorban a rendezetlen csőd elkerülése és az államadóssággal kapcsolatos spekuláció leállítása volt; mivel a középtávú cél annak biztosítása volt, hogy a meghitelezett pénzt visszafizessék, és így elkerülhető legyen az a jelentős pénzügyi veszteség, amely a támogatást biztosító és az alapokat garantáló országok adófizetőit terhelné; mivel ez azt is szükségessé teszi, hogy a program közép- és hosszú távon meghozza a fenntartható növekedést és a tényleges adósságcsökkenést; mivel a programok nem voltak alkalmasak arra, hogy átfogóan korrigálják az esetenként évtizedek alatt felhalmozódott makrogazdasági egyensúlyhiányokat; |
| --- | --- |

U.

mivel a programok célja rövid távon elsősorban a rendezetlen csőd elkerülése és az államadóssággal kapcsolatos spekuláció leállítása volt; mivel a középtávú cél annak biztosítása volt, hogy a meghitelezett pénzt visszafizessék, és így elkerülhető legyen az a jelentős pénzügyi veszteség, amely a támogatást biztosító és az alapokat garantáló országok adófizetőit terhelné; mivel ez azt is szükségessé teszi, hogy a program közép- és hosszú távon meghozza a fenntartható növekedést és a tényleges adósságcsökkenést; mivel a programok nem voltak alkalmasak arra, hogy átfogóan korrigálják az esetenként évtizedek alatt felhalmozódott makrogazdasági egyensúlyhiányokat;

Gazdasági helyzet a programban részt vevő országokban a válság kezdetén

| 1. | úgy véli, hogy a válságot a négy tagállamban más-más pontos okok váltották ki, még ha meg is figyelhetők közös jegyek, mint például a tőkebeáramlások gyors növekedése és a makrogazdasági egyensúlyhiány Unió-szerte történő kialakulása a válságot megelőző években; rámutat arra, hogy a magánszféra és/vagy az állam túlzott mértékű, tarthatatlan szintre nőtt eladósodása, valamint a helyzet pénzügyi piacok általi túlreagálása a spekulációval és a versenyképesség csökkenésével párosulva döntő szerepet játszott, és hogy a gazdasági kormányzás meglévő uniós keretével ezek egyikét sem lehetett volna megakadályozni; továbbá megjegyzi, hogy az államadósság-válságok az összes esetben szorosan összefüggtek a pénzügyi világválsággal, amely a laza szabályozás és a pénzügyi ágazat nem megfelelő viselkedése miatt alakult ki; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a válságot a négy tagállamban más-más pontos okok váltották ki, még ha meg is figyelhetők közös jegyek, mint például a tőkebeáramlások gyors növekedése és a makrogazdasági egyensúlyhiány Unió-szerte történő kialakulása a válságot megelőző években; rámutat arra, hogy a magánszféra és/vagy az állam túlzott mértékű, tarthatatlan szintre nőtt eladósodása, valamint a helyzet pénzügyi piacok általi túlreagálása a spekulációval és a versenyképesség csökkenésével párosulva döntő szerepet játszott, és hogy a gazdasági kormányzás meglévő uniós keretével ezek egyikét sem lehetett volna megakadályozni; továbbá megjegyzi, hogy az államadósság-válságok az összes esetben szorosan összefüggtek a pénzügyi világválsággal, amely a laza szabályozás és a pénzügyi ágazat nem megfelelő viselkedése miatt alakult ki;

| 2. | rámutat arra, hogy az európai államháztartások már a válság előtt sem voltak jó helyzetben, és hogy az 1970-es évek óta a tagállamok adóssága az Unión belül tapasztalt több gazdasági visszaesés következtében fokozatosan nőtt; megjegyzi, hogy a gazdaságélénkítési programok költsége, az adóbevételek csökkenése és a szociális intézkedésekre fordított nagy kiadások egymástól eltérő mértékben ugyan, de valamennyi tagállamban növelték az államadósság mértékét és GDP-hez viszonyított arányát; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy az európai államháztartások már a válság előtt sem voltak jó helyzetben, és hogy az 1970-es évek óta a tagállamok adóssága az Unión belül tapasztalt több gazdasági visszaesés következtében fokozatosan nőtt; megjegyzi, hogy a gazdaságélénkítési programok költsége, az adóbevételek csökkenése és a szociális intézkedésekre fordított nagy kiadások egymástól eltérő mértékben ugyan, de valamennyi tagállamban növelték az államadósság mértékét és GDP-hez viszonyított arányát;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a rendszer egymással kölcsönösen összefüggő gyenge pontjai egyfajta háromszöget alkotnak, egyes tagállamok kiegyensúlyozatlan fiskális politikája ugyanis tovább súlyosbította a válság előtti államháztartási hiányokat, a pénzügyi válság pedig jelentős mértékben hozzájárult a hiány további felduzzadásához, ami egyes tagállamokban feszültségeket keltett az állampapírpiacokon; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a rendszer egymással kölcsönösen összefüggő gyenge pontjai egyfajta háromszöget alkotnak, egyes tagállamok kiegyensúlyozatlan fiskális politikája ugyanis tovább súlyosbította a válság előtti államháztartási hiányokat, a pénzügyi válság pedig jelentős mértékben hozzájárult a hiány további felduzzadásához, ami egyes tagállamokban feszültségeket keltett az állampapírpiacokon;

| 4. | rámutat arra, hogy a mostani pénzügyi, gazdasági és bankválság a II. világháború óta a legsúlyosabb válság; elismeri, hogy európai szintű fellépés nélkül a válság még súlyosabb következményekkel járhatott volna; megállapítja e tekintetben, hogy az EKB korábbi elnöke, Jean-Claude Trichet egy nyilvános meghallgatáson rámutatott arra az aggodalmára, hogy gyors és határozott fellépés nélkül az államadósság-válság az 1929-es gazdasági világválsághoz hasonló nagyságrendű válságot válthatott volna ki; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a mostani pénzügyi, gazdasági és bankválság a II. világháború óta a legsúlyosabb válság; elismeri, hogy európai szintű fellépés nélkül a válság még súlyosabb következményekkel járhatott volna; megállapítja e tekintetben, hogy az EKB korábbi elnöke, Jean-Claude Trichet egy nyilvános meghallgatáson rámutatott arra az aggodalmára, hogy gyors és határozott fellépés nélkül az államadósság-válság az 1929-es gazdasági világválsághoz hasonló nagyságrendű válságot válthatott volna ki;

| 5. | megállapítja, hogy a 2010 tavaszán elindított EU–IMF támogatási program kezdete előtt aggodalom merült fel egyrészt Görögország „fizetésképtelenségével”, másrészt államháztartásának „fenntarthatatlanságával” kapcsolatban a görög gazdaság folyamatosan csökkenő versenyképessége és a társasági adó kevéssé eredményes beszedéséből adódó, hosszú ideje tartó költségvetési kisiklás következtében, amelynek nyomán az államháztartási hiány a 2007. évi 6,5 %-ot követően 2009-ben elérte a GDP 15,7 %-át, az adósság GDP-hez viszonyított aránya pedig 2003-tól kezdődően, amikor is 97,4 %-ot tett ki, folyamatosan emelkedett, és 2007-ben elérte a 107,4 %-ot, 2009-ben a 129,7 %-ot, majd 2012-ben a 156,9 %-ot; úgy véli, hogy Görögország nehéz helyzetének kialakulásában a statisztikai csalás is közrejátszott; üdvözli a görög kormány annak érdekében tett határozott fellépését, hogy – többek között a független Görög Statisztikai Hatóság 2010. márciusi létrehozása révén – sürgősen és hatékonyan kezelje ezeket a problémákat; rámutat arra, hogy a görögországi statisztikai csalás fokozatos felderítése nyomán ki kellett igazítani a multiplikátorokat, az előrejelzéseket és a javasolt intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy, az Eurostat (az Európai Unió statisztikai hivatala) az Európai Parlament kitartó követelésének köszönhetően immár rendelkezik a megbízható és objektív statisztikákból álló szilárd alap biztosításához szükséges hatáskörökkel és eszközökkel; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a 2010 tavaszán elindított EU–IMF támogatási program kezdete előtt aggodalom merült fel egyrészt Görögország „fizetésképtelenségével”, másrészt államháztartásának „fenntarthatatlanságával” kapcsolatban a görög gazdaság folyamatosan csökkenő versenyképessége és a társasági adó kevéssé eredményes beszedéséből adódó, hosszú ideje tartó költségvetési kisiklás következtében, amelynek nyomán az államháztartási hiány a 2007. évi 6,5 %-ot követően 2009-ben elérte a GDP 15,7 %-át, az adósság GDP-hez viszonyított aránya pedig 2003-tól kezdődően, amikor is 97,4 %-ot tett ki, folyamatosan emelkedett, és 2007-ben elérte a 107,4 %-ot, 2009-ben a 129,7 %-ot, majd 2012-ben a 156,9 %-ot; úgy véli, hogy Görögország nehéz helyzetének kialakulásában a statisztikai csalás is közrejátszott; üdvözli a görög kormány annak érdekében tett határozott fellépését, hogy – többek között a független Görög Statisztikai Hatóság 2010. márciusi létrehozása révén – sürgősen és hatékonyan kezelje ezeket a problémákat; rámutat arra, hogy a görögországi statisztikai csalás fokozatos felderítése nyomán ki kellett igazítani a multiplikátorokat, az előrejelzéseket és a javasolt intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy, az Eurostat (az Európai Unió statisztikai hivatala) az Európai Parlament kitartó követelésének köszönhetően immár rendelkezik a megbízható és objektív statisztikákból álló szilárd alap biztosításához szükséges hatáskörökkel és eszközökkel;

| 6. | megállapítja, hogy Görögország 2008 negyedik negyedévében lépett a recesszió szakaszába; megállapítja, hogy az országban a GDP növekedési rátája a segítségnyújtási program aktiválásáig eltelt hét negyedévből hatban negatív volt; megállapítja, hogy szoros korreláció áll fenn egyrészről a pénzügyi válság hatásai és az államadósság növekedése, másrészről pedig az államadósság növekedése és a gazdasági visszaesés között: az államadósság a 2008 harmadik negyedévének végén regisztrált 254,7 milliárd euróról 2010 második negyedévének végére 314,1 milliárd euróra nőtt; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy Görögország 2008 negyedik negyedévében lépett a recesszió szakaszába; megállapítja, hogy az országban a GDP növekedési rátája a segítségnyújtási program aktiválásáig eltelt hét negyedévből hatban negatív volt; megállapítja, hogy szoros korreláció áll fenn egyrészről a pénzügyi válság hatásai és az államadósság növekedése, másrészről pedig az államadósság növekedése és a gazdasági visszaesés között: az államadósság a 2008 harmadik negyedévének végén regisztrált 254,7 milliárd euróról 2010 második negyedévének végére 314,1 milliárd euróra nőtt;

| 7. | megjegyzi, hogy miután a görög kormány 2010 áprilisában pénzügyi támogatásért folyamodott, a piacok elkezdték újraértékelni az euróövezet más tagállamainak alapvető gazdasági mutatóit és fizetőképességét, és az ennek következtében a portugál államkötvényekre nehezedő nyomás miatt Portugália refinanszírozási költségei fenntarthatatlanul magas szintre emelkedtek; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy miután a görög kormány 2010 áprilisában pénzügyi támogatásért folyamodott, a piacok elkezdték újraértékelni az euróövezet más tagállamainak alapvető gazdasági mutatóit és fizetőképességét, és az ennek következtében a portugál államkötvényekre nehezedő nyomás miatt Portugália refinanszírozási költségei fenntarthatatlanul magas szintre emelkedtek;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a kormány által a tárgyalások elején használt gazdasági adatokat felül kellett vizsgálni; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a kormány által a tárgyalások elején használt gazdasági adatokat felül kellett vizsgálni;

| 9. | megállapítja, hogy az EU–IMF segítségnyújtási program kezdete előtt a portugál gazdaság évek óta szenvedett a GDP és a termelékenység alacsony mértékű növekedése és a nagy tőkebeáramlások miatt, és mindez a kiadások – különösen a diszkrecionális kiadások – GDP-növekedést folyamatosan meghaladó növekedésével és a pénzügyi világválság hatásával párosulva nagy költségvetési hiányhoz és nagymértékű állam- és magánadóssághoz vezetett, amihez a görög válság átterjedése is hozzáadódott, és így Portugália refinanszírozási költségei fenntarthatatlan szintekre emelkedtek a tőkepiacokon, amelyek az állami szektor számára gyakorlatilag hozzáférhetetlenné váltak; hangsúlyozza, hogy 2010-ben, mielőtt 2011. április 7-én pénzügyi támogatásért folyamodtak, Portugália növekedési rátája 1,9 %-ra esett vissza, költségvetési hiánya 9,8 %-os volt (2010), az adósságszint elérte a GDP 94 %-át, a folyó fizetési mérleg hiánya pedig a GDP 10,6 %-át, 12 %-os munkanélküliségi ráta mellett; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az alapvető általános makrogazdasági mutatók a válság előtti, 2007-es viszonylag jó szinthez képest – amikor is Portugália növekedési rátája 2,4 %-ot tett ki, költségvetési hiánya 3,1 %-os volt, adósságszintje a GDP 62,7 %-ával, a folyó fizetési mérleg hiánya pedig a GDP 10,2 %-ával egyezett meg, 8,1 %-os munkanélküliségi ráta mellett – nagyon gyorsan romlottak, és súlyos és példátlan recesszióhoz vezettek; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az EU–IMF segítségnyújtási program kezdete előtt a portugál gazdaság évek óta szenvedett a GDP és a termelékenység alacsony mértékű növekedése és a nagy tőkebeáramlások miatt, és mindez a kiadások – különösen a diszkrecionális kiadások – GDP-növekedést folyamatosan meghaladó növekedésével és a pénzügyi világválság hatásával párosulva nagy költségvetési hiányhoz és nagymértékű állam- és magánadóssághoz vezetett, amihez a görög válság átterjedése is hozzáadódott, és így Portugália refinanszírozási költségei fenntarthatatlan szintekre emelkedtek a tőkepiacokon, amelyek az állami szektor számára gyakorlatilag hozzáférhetetlenné váltak; hangsúlyozza, hogy 2010-ben, mielőtt 2011. április 7-én pénzügyi támogatásért folyamodtak, Portugália növekedési rátája 1,9 %-ra esett vissza, költségvetési hiánya 9,8 %-os volt (2010), az adósságszint elérte a GDP 94 %-át, a folyó fizetési mérleg hiánya pedig a GDP 10,6 %-át, 12 %-os munkanélküliségi ráta mellett; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az alapvető általános makrogazdasági mutatók a válság előtti, 2007-es viszonylag jó szinthez képest – amikor is Portugália növekedési rátája 2,4 %-ot tett ki, költségvetési hiánya 3,1 %-os volt, adósságszintje a GDP 62,7 %-ával, a folyó fizetési mérleg hiánya pedig a GDP 10,2 %-ával egyezett meg, 8,1 %-os munkanélküliségi ráta mellett – nagyon gyorsan romlottak, és súlyos és példátlan recesszióhoz vezettek;

| 10. | megállapítja, hogy az EU–IMF segítségnyújtási program előtt az ír gazdaság éppen egy példátlan méretű gazdasági és bankválságot szenvedett el, amely nagyrészt az ír pénzügyi szektor USA-beli másodrendű jelzáloghitel-piaci válságnak való kitettségére, az ír bankok felelőtlen kockázatvállalására és az eszközfedezetű értékpapírok széleskörű használatára vezethető vissza, és amely az általános garancia és az azt követő bankmentés után ahhoz vezetett, hogy az állami szektor már nem fért hozzá a tőkepiacokhoz, aminek következtében az ír GDP a 2007. évi 5 %-os pozitív GDP-növekedési szinthez képest 2009-ben 6,4 %-kal csökkent (2010-ben 1,1 %-kal), a munkanélküliség a 2007-es 4,7 %-ról 2010-re 13,9 %-ra nőtt, az államháztartás költségvetési egyenlege pedig a 2007. évi 0,2 %-os többlet után a bankszektornak nyújtott ír kormányzati támogatás következtében deficitet mutatott, mely 2010-ben 30,6 %-on tetőzött; rámutat arra, hogy a bankválság részben a nem megfelelő szabályozás, a rendkívül alacsony kamatok és a túlméretezett bankszektor miatt következett be; elismeri, hogy az ír bankok magánveszteségeit az ír bankrendszer összeomlásának megelőzése és az euróövezet egészén belüli átterjedés kockázatainak minimalizálása érdekében felvették az ír államháztartás mérlegébe, és hogy az ír kormány a bankválságra reagálva az Unió tágabb érdekeinek megfelelően lépett fel; megállapítja továbbá, hogy a segítségnyújtási programot megelőző évtizedben az ír gazdaság hosszan tartó, negatív reálkamatlábak jellemezte időszakot élt meg; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy az EU–IMF segítségnyújtási program előtt az ír gazdaság éppen egy példátlan méretű gazdasági és bankválságot szenvedett el, amely nagyrészt az ír pénzügyi szektor USA-beli másodrendű jelzáloghitel-piaci válságnak való kitettségére, az ír bankok felelőtlen kockázatvállalására és az eszközfedezetű értékpapírok széleskörű használatára vezethető vissza, és amely az általános garancia és az azt követő bankmentés után ahhoz vezetett, hogy az állami szektor már nem fért hozzá a tőkepiacokhoz, aminek következtében az ír GDP a 2007. évi 5 %-os pozitív GDP-növekedési szinthez képest 2009-ben 6,4 %-kal csökkent (2010-ben 1,1 %-kal), a munkanélküliség a 2007-es 4,7 %-ról 2010-re 13,9 %-ra nőtt, az államháztartás költségvetési egyenlege pedig a 2007. évi 0,2 %-os többlet után a bankszektornak nyújtott ír kormányzati támogatás következtében deficitet mutatott, mely 2010-ben 30,6 %-on tetőzött; rámutat arra, hogy a bankválság részben a nem megfelelő szabályozás, a rendkívül alacsony kamatok és a túlméretezett bankszektor miatt következett be; elismeri, hogy az ír bankok magánveszteségeit az ír bankrendszer összeomlásának megelőzése és az euróövezet egészén belüli átterjedés kockázatainak minimalizálása érdekében felvették az ír államháztartás mérlegébe, és hogy az ír kormány a bankválságra reagálva az Unió tágabb érdekeinek megfelelően lépett fel; megállapítja továbbá, hogy a segítségnyújtási programot megelőző évtizedben az ír gazdaság hosszan tartó, negatív reálkamatlábak jellemezte időszakot élt meg;

| 11. | rámutat arra, hogy a válság előtt nem álltak fenn Írországban költségvetési egyensúlyhiányok, és rendkívül alacsony volt az államadósság szintje; hangsúlyozza továbbá, hogy a válságot megelőzően a munkaerőpiac nagymértékben rugalmas volt; megjegyzi, hogy a trojka kezdetben kérte a bérek csökkentését; felhívja a figyelmet a nem fenntartható bankmodellre és az ingatlan- és eszközbuborék adóztatásából származó bevételektől túlságosan függő adórendszerre, amely miatt az állam a buborékok kipukkanása esetén nem jut bevételhez; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy a válság előtt nem álltak fenn Írországban költségvetési egyensúlyhiányok, és rendkívül alacsony volt az államadósság szintje; hangsúlyozza továbbá, hogy a válságot megelőzően a munkaerőpiac nagymértékben rugalmas volt; megjegyzi, hogy a trojka kezdetben kérte a bérek csökkentését; felhívja a figyelmet a nem fenntartható bankmodellre és az ingatlan- és eszközbuborék adóztatásából származó bevételektől túlságosan függő adórendszerre, amely miatt az állam a buborékok kipukkanása esetén nem jut bevételhez;

| 12. | megjegyzi, hogy az adófizetők az ír GDP mintegy 40 %-át pumpálták a bankszektorba akkor, amikor belső feltőkésítésre nem volt mód, mivel az komoly vitát váltott ki a trojkán belül; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az adófizetők az ír GDP mintegy 40 %-át pumpálták a bankszektorba akkor, amikor belső feltőkésítésre nem volt mód, mivel az komoly vitát váltott ki a trojkán belül;

| 13. | kéri az EU vezetői által 2012 júniusában tett arra irányuló kötelezettségvállalás teljes körű végrehajtását, hogy megtörik az államháztartások és a bankok közötti ördögi kört, és alaposabban megvizsgálják az ír pénzügyi szektor helyzetét annak érdekében, hogy jelentősen enyhüljön az Írországra háruló nagymértékű bankadósságteher; |
| --- | --- |

13.

kéri az EU vezetői által 2012 júniusában tett arra irányuló kötelezettségvállalás teljes körű végrehajtását, hogy megtörik az államháztartások és a bankok közötti ördögi kört, és alaposabban megvizsgálják az ír pénzügyi szektor helyzetét annak érdekében, hogy jelentősen enyhüljön az Írországra háruló nagymértékű bankadósságteher;

| 14. | rámutat arra, hogy amikor Görögországban a magánszektor bevonására került sor, nem mérlegelték kellőképpen a rossz bankmodell miatt már eleve az összeomlás szélén lévő ciprusi bankrendszerre gyakorolt tovagyűrűző hatásokat, és hogy az is javasolt, hogy a néhány nagy tagállamhoz kapcsolódó eszközöket ismét vegyék védelembe; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy amikor Görögországban a magánszektor bevonására került sor, nem mérlegelték kellőképpen a rossz bankmodell miatt már eleve az összeomlás szélén lévő ciprusi bankrendszerre gyakorolt tovagyűrűző hatásokat, és hogy az is javasolt, hogy a néhány nagy tagállamhoz kapcsolódó eszközöket ismét vegyék védelembe;

| 15. | megállapítja, hogy 2011 májusában Ciprus az államháztartás jelentős romlása és a ciprusi bankszektor görög gazdasággal szembeni nagy kitettsége, valamint a görög államadósság – Ciprus számára mérhető veszteségeket okozó – átütemezése miatt elvesztette a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést; emlékeztet arra, hogy már évekkel az EU–IMF segítségnyújtási program 2013-as kezdete előtt súlyos aggályok merültek fel a ciprusi gazdaság rendszerszintű instabilitásával kapcsolatban, többek között a túlzottan nagy tőkeáttételű és kockázatkereső bankszektor és annak a nagymértékben eladósodott helyi ingatlanvállalkozásoknak való kitettsége, a görög adósságválság, a ciprusi államkötvények nemzetközi hitelminősítő intézetek általi leminősítése, az állami kiadások nemzetközi piacokról történő refinanszírozásának képtelensége miatt, továbbá abból adódóan, hogy a ciprusi állami hatóságok vonakodtak átszervezni a bajba jutott pénzügyi szektort, és ehelyett az Oroszország általi masszív tőkeinjekció mellett döntött; emlékeztet arra is, hogy a helyzetet az orosz polgároktól érkező megtakarításokra való túlzott támaszkodás és az orosz hatóságok által nyújtott kölcsön igénybevétele is bonyolította; továbbá megjegyzi, hogy a ciprusi államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2007-ben 58,8 % volt, ami 2012-re 86,6 %-ra nőtt, miközben a 2007-ben meglévő 3,5 %-os GDP-arányos államháztartási többlet 2012-re 6,4 %-os hiánnyá változott; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy 2011 májusában Ciprus az államháztartás jelentős romlása és a ciprusi bankszektor görög gazdasággal szembeni nagy kitettsége, valamint a görög államadósság – Ciprus számára mérhető veszteségeket okozó – átütemezése miatt elvesztette a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést; emlékeztet arra, hogy már évekkel az EU–IMF segítségnyújtási program 2013-as kezdete előtt súlyos aggályok merültek fel a ciprusi gazdaság rendszerszintű instabilitásával kapcsolatban, többek között a túlzottan nagy tőkeáttételű és kockázatkereső bankszektor és annak a nagymértékben eladósodott helyi ingatlanvállalkozásoknak való kitettsége, a görög adósságválság, a ciprusi államkötvények nemzetközi hitelminősítő intézetek általi leminősítése, az állami kiadások nemzetközi piacokról történő refinanszírozásának képtelensége miatt, továbbá abból adódóan, hogy a ciprusi állami hatóságok vonakodtak átszervezni a bajba jutott pénzügyi szektort, és ehelyett az Oroszország általi masszív tőkeinjekció mellett döntött; emlékeztet arra is, hogy a helyzetet az orosz polgároktól érkező megtakarításokra való túlzott támaszkodás és az orosz hatóságok által nyújtott kölcsön igénybevétele is bonyolította; továbbá megjegyzi, hogy a ciprusi államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2007-ben 58,8 % volt, ami 2012-re 86,6 %-ra nőtt, miközben a 2007-ben meglévő 3,5 %-os GDP-arányos államháztartási többlet 2012-re 6,4 %-os hiánnyá változott;

EU–IMF pénzügyi támogatás, az egyetértési megállapodások tartalma és a végrehajtott politikák

| 16. | tudomásul veszi, hogy Görögország 2010. április 23-án nyújtotta be a pénzügyi segítségnyújtás iránti eredeti kérelmet, és az egyrészről a görög hatóságok, másrészről pedig az EU és az IMF között létrejött megállapodást 2010. május 2-án fogadták el a vonatkozó egyetértési megállapodások keretében, amelyek tartalmazták az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit; megállapítja továbbá, hogy öt felülvizsgálatot és az első program nem kielégítő sikerét követően 2012 márciusában egy második programot kellett elfogadni, amelyet azóta három alkalommal vizsgáltak felül; helyteleníti, hogy az IMF nem vette ténylegesen figyelembe igazgatósági tagjai egyharmadának az első görög programból eredő hasznok és terhek elosztásával kapcsolatos kifogásait; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi, hogy Görögország 2010. április 23-án nyújtotta be a pénzügyi segítségnyújtás iránti eredeti kérelmet, és az egyrészről a görög hatóságok, másrészről pedig az EU és az IMF között létrejött megállapodást 2010. május 2-án fogadták el a vonatkozó egyetértési megállapodások keretében, amelyek tartalmazták az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit; megállapítja továbbá, hogy öt felülvizsgálatot és az első program nem kielégítő sikerét követően 2012 márciusában egy második programot kellett elfogadni, amelyet azóta három alkalommal vizsgáltak felül; helyteleníti, hogy az IMF nem vette ténylegesen figyelembe igazgatósági tagjai egyharmadának az első görög programból eredő hasznok és terhek elosztásával kapcsolatos kifogásait;

| 17. | megjegyzi, hogy a 2010. májusi első megállapodásba nem tudtak belefoglalni a görög adósság átütemezésére irányuló rendelkezéseket, noha azt az IMF először javasolta, mivel az IMF szokásos gyakorlatával összhangban a korai adósságátütemezést preferálta volna; emlékeztet arra, hogy az EKB 2010-ben és 2011-ben nem volt hajlandó megfontolni semmiféle adósságátütemezést, azzal az indokkal, hogy az a válság más tagállamokra való átgyűrűzésével járt volna, emellett nem vett részt a 2012-ben jóváhagyott átütemezésben; megállapítja, hogy a görög központi bank 2010 novemberében hozzájárult a piaci nyugtalanság fokozódásához azáltal, hogy nyilvánosan figyelmeztette a befektetőket, hogy a görög államadósság esetében már nem tekinthetők magától értetődőnek az EKB likviditási műveletei; megjegyzi továbbá, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy bankjaik megtartják a görög kötvénypiacokkal szembeni kitettségeiket, amelyet képtelenek voltak betartani; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a 2010. májusi első megállapodásba nem tudtak belefoglalni a görög adósság átütemezésére irányuló rendelkezéseket, noha azt az IMF először javasolta, mivel az IMF szokásos gyakorlatával összhangban a korai adósságátütemezést preferálta volna; emlékeztet arra, hogy az EKB 2010-ben és 2011-ben nem volt hajlandó megfontolni semmiféle adósságátütemezést, azzal az indokkal, hogy az a válság más tagállamokra való átgyűrűzésével járt volna, emellett nem vett részt a 2012-ben jóváhagyott átütemezésben; megállapítja, hogy a görög központi bank 2010 novemberében hozzájárult a piaci nyugtalanság fokozódásához azáltal, hogy nyilvánosan figyelmeztette a befektetőket, hogy a görög államadósság esetében már nem tekinthetők magától értetődőnek az EKB likviditási műveletei; megjegyzi továbbá, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy bankjaik megtartják a görög kötvénypiacokkal szembeni kitettségeiket, amelyet képtelenek voltak betartani;

| 18. | megállapítja, hogy Portugália 2011. április 7-én nyújtotta be a pénzügyi támogatás iránti eredeti kérelmet, és hogy az egyrészről a portugál hatóságok, másrészről pedig az EU és az IMF között létrejött megállapodást 2011. május 17-én fogadták el a vonatkozó egyetértési megállapodások keretében, amelyek tartalmazták az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit; megállapítja továbbá, hogy a portugál programot azóta a célszámok és célkitűzések kiigazítása érdekében – tekintettel az elérhetetlen eredeti célokra –rendszeresen felülvizsgálják, ami a portugál gazdasági kiigazítási program sikeres tizedik felülvizsgálatához vezetett, amellyel jó kilátások vannak arra, hogy a program hamarosan lezárulhat; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy Portugália 2011. április 7-én nyújtotta be a pénzügyi támogatás iránti eredeti kérelmet, és hogy az egyrészről a portugál hatóságok, másrészről pedig az EU és az IMF között létrejött megállapodást 2011. május 17-én fogadták el a vonatkozó egyetértési megállapodások keretében, amelyek tartalmazták az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit; megállapítja továbbá, hogy a portugál programot azóta a célszámok és célkitűzések kiigazítása érdekében – tekintettel az elérhetetlen eredeti célokra –rendszeresen felülvizsgálják, ami a portugál gazdasági kiigazítási program sikeres tizedik felülvizsgálatához vezetett, amellyel jó kilátások vannak arra, hogy a program hamarosan lezárulhat;

| 19. | emlékeztet arra, hogy mielőtt 2010. december 7-én, illetve 2010. december 16-án az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit tartalmazó vonatkozó egyetértési megállapodások keretében elfogadták az ír hatóságok és az EU és az IMF közötti eredeti megállapodást, az EKB részéről az ír hatóságokra irányuló kétoldalú nyomásról számoltak be; megállapítja, hogy a program nagyrészt az ír kormány saját, 2011–2014-es időszakra vonatkozó nemzeti gazdaságélénkítési tervén alapult, amelyet 2010. november 24-én tettek közzé; megállapítja továbbá, hogy az ír programot azóta rendszeresen felülvizsgálják, ami az ír program 2013. december 9-i tizenkettedik és egyben végső felülvizsgálatához vezetett, és hogy az ír programot 2013. december 15-én lezárták; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy mielőtt 2010. december 7-én, illetve 2010. december 16-án az EU–IMF pénzügyi támogatás politikai feltételeit tartalmazó vonatkozó egyetértési megállapodások keretében elfogadták az ír hatóságok és az EU és az IMF közötti eredeti megállapodást, az EKB részéről az ír hatóságokra irányuló kétoldalú nyomásról számoltak be; megállapítja, hogy a program nagyrészt az ír kormány saját, 2011–2014-es időszakra vonatkozó nemzeti gazdaságélénkítési tervén alapult, amelyet 2010. november 24-én tettek közzé; megállapítja továbbá, hogy az ír programot azóta rendszeresen felülvizsgálják, ami az ír program 2013. december 9-i tizenkettedik és egyben végső felülvizsgálatához vezetett, és hogy az ír programot 2013. december 15-én lezárták;

| 20. | megjegyzi, hogy az Európai Tanács 2012. június 29-én úgy határozott, hogy lehetővé teszi az ESM számára a bankok rendes határozat nyomán történő közvetlen újratőkésítését, amennyiben hatékony közös felügyeleti mechanizmus jön létre; megjegyzi továbbá, hogy a feltételességhez kötött közvetlen újratőkésítési eszköz működési keretét az eurócsoport 2013. június 20-án meghatározta; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy az Európai Tanács 2012. június 29-én úgy határozott, hogy lehetővé teszi az ESM számára a bankok rendes határozat nyomán történő közvetlen újratőkésítését, amennyiben hatékony közös felügyeleti mechanizmus jön létre; megjegyzi továbbá, hogy a feltételességhez kötött közvetlen újratőkésítési eszköz működési keretét az eurócsoport 2013. június 20-án meghatározta;

| 21. | megjegyzi, hogy a belső feltőkésítés megítélése az idők során változott; Írország esetében 2010-ben az elsőrendű kötvénytulajdonosok belső feltőkésítésének lehetősége nem állt az ír hatóságok rendelkezésére, miközben Cipruson 2013-ban szakpolitikai intézkedésként előterjesztették a biztosított betétesek belső feltőkésítését, ami növelte a különbséget az államadósság- és bankválság enyhítésére használt eszközök között; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a belső feltőkésítés megítélése az idők során változott; Írország esetében 2010-ben az elsőrendű kötvénytulajdonosok belső feltőkésítésének lehetősége nem állt az ír hatóságok rendelkezésére, miközben Cipruson 2013-ban szakpolitikai intézkedésként előterjesztették a biztosított betétesek belső feltőkésítését, ami növelte a különbséget az államadósság- és bankválság enyhítésére használt eszközök között;

| 22. | megállapítja, hogy Ciprus 2012. június 25-én nyújtotta be a pénzügyi támogatás iránti eredeti kérelmét, de a feltételekkel kapcsolatos álláspontok közötti különbségek miatt, valamint annak következtében, hogy a biztosított betétesek belső feltőkésítését is tartalmazó eredeti programtervezetet a ciprusi parlament – azzal az indokkal, hogy az ellentétes az európai jog szellemével, mivel 100 000 euró alatti kisbetétek vonatkozásában irányoz elő hitelezői veszteséget – 2013. március 19-én elutasította, az EU–IMF segítségnyújtási programról szóló végleges megállapodás csak 2013. április 24-én (EU), illetve 2013. május 15-én (IMF) jött létre, és azt a ciprusi képviselőház végül 2013. április 30-án erősítette meg; megállapítja, hogy Ciprus esetében a trojka különböző tagjai kezdetben egymással versengő programjavaslatokkal álltak elő, és kiemeli, hogy nincs megfelelő magyarázat arra, hogy az Európai Bizottság és az uniós pénzügyminiszterek hogyan hagyhatták jóvá a biztosított betétesek bevonását; fájlalja továbbá, hogy a ciprusi hatóságok arról számoltak be, hogy a tárgyalási folyamat során nehezen tudták meggyőzni aggályaikról a trojka képviselőit, valamint hogy a ciprusi kormányt állítólag kötelezték a bankbetéteket érintő belső feltőkésítési eszköz elfogadására, tekintettel a magánszektor GDP-arányos adósságának rendkívül magas szintjére; rámutat arra, hogy miközben a ciprusi központi bank és egy miniszteri bizottság erőteljesen részt vett a pénzügyi segítségnyújtási program megtárgyalásában és kialakításában, és végül a ciprusi központi bank vezetője a pénzügyminiszterrel együtt aláírta az egyetértési megállapodást, meg kell jegyezni, hogy rendkívül kevés idő állt rendelkezésre az egyetértési megállapodás aspektusainak részletes további megtárgyalására; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy Ciprus 2012. június 25-én nyújtotta be a pénzügyi támogatás iránti eredeti kérelmét, de a feltételekkel kapcsolatos álláspontok közötti különbségek miatt, valamint annak következtében, hogy a biztosított betétesek belső feltőkésítését is tartalmazó eredeti programtervezetet a ciprusi parlament – azzal az indokkal, hogy az ellentétes az európai jog szellemével, mivel 100 000 euró alatti kisbetétek vonatkozásában irányoz elő hitelezői veszteséget – 2013. március 19-én elutasította, az EU–IMF segítségnyújtási programról szóló végleges megállapodás csak 2013. április 24-én (EU), illetve 2013. május 15-én (IMF) jött létre, és azt a ciprusi képviselőház végül 2013. április 30-án erősítette meg; megállapítja, hogy Ciprus esetében a trojka különböző tagjai kezdetben egymással versengő programjavaslatokkal álltak elő, és kiemeli, hogy nincs megfelelő magyarázat arra, hogy az Európai Bizottság és az uniós pénzügyminiszterek hogyan hagyhatták jóvá a biztosított betétesek bevonását; fájlalja továbbá, hogy a ciprusi hatóságok arról számoltak be, hogy a tárgyalási folyamat során nehezen tudták meggyőzni aggályaikról a trojka képviselőit, valamint hogy a ciprusi kormányt állítólag kötelezték a bankbetéteket érintő belső feltőkésítési eszköz elfogadására, tekintettel a magánszektor GDP-arányos adósságának rendkívül magas szintjére; rámutat arra, hogy miközben a ciprusi központi bank és egy miniszteri bizottság erőteljesen részt vett a pénzügyi segítségnyújtási program megtárgyalásában és kialakításában, és végül a ciprusi központi bank vezetője a pénzügyminiszterrel együtt aláírta az egyetértési megállapodást, meg kell jegyezni, hogy rendkívül kevés idő állt rendelkezésre az egyetértési megállapodás aspektusainak részletes további megtárgyalására;

| 23. | rámutat a belső feltőkésítési eszköz súlyos mellékhatásaira, köztük a tőkeellenőrzések bevezetésére; hangsúlyozza, hogy a ciprusi reálgazdaság továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe, mivel a hitelkeretek felbontása negatív hatást gyakorol a gazdaság termelő ágazataira; |
| --- | --- |

23.

rámutat a belső feltőkésítési eszköz súlyos mellékhatásaira, köztük a tőkeellenőrzések bevezetésére; hangsúlyozza, hogy a ciprusi reálgazdaság továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe, mivel a hitelkeretek felbontása negatív hatást gyakorol a gazdaság termelő ágazataira;

| 24. | megállapítja, hogy az IMF az a globális intézmény, amelyet azzal a feladattal bíztak meg, hogy feltételes pénzügyi támogatást nyújtson a fizetési mérleggel kapcsolatos problémákkal küzdő államoknak; rámutat arra, hogy az összes tagállam tagja az IMF-nek, és így jogosult arra, hogy az EU és az adott tagállam érdekeinek értékelése fényében, az uniós intézményekkel együttműködve annak segítségét kérje; megállapítja, hogy e válság nagyságrendjére tekintettel a kizárólag az IMF pénzügyi eszközeire való támaszkodás nem lett volna elegendő a pénzügyi támogatásra szoruló országok problémáival való megbirkózáshoz; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az IMF az a globális intézmény, amelyet azzal a feladattal bíztak meg, hogy feltételes pénzügyi támogatást nyújtson a fizetési mérleggel kapcsolatos problémákkal küzdő államoknak; rámutat arra, hogy az összes tagállam tagja az IMF-nek, és így jogosult arra, hogy az EU és az adott tagállam érdekeinek értékelése fényében, az uniós intézményekkel együttműködve annak segítségét kérje; megállapítja, hogy e válság nagyságrendjére tekintettel a kizárólag az IMF pénzügyi eszközeire való támaszkodás nem lett volna elegendő a pénzügyi támogatásra szoruló országok problémáival való megbirkózáshoz;

| 25. | megjegyzi, hogy az IMF világosan rámutatott a görög program kockázataira, különös tekintettel az adósság fenntarthatóságának kérdésére; megállapítja, hogy az IMF amellett, hogy elfogadta a program trojka általi megtervezését és megtárgyalását, úgy határozott, hogy módosítja rendkívüli finanszírozási politikájának az adósság fenntarthatóságára vonatkozó kritériumát annak érdekében, hogy hitelt tudjon nyújtani Görögországnak, Írországnak és Portugáliának; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az IMF világosan rámutatott a görög program kockázataira, különös tekintettel az adósság fenntarthatóságának kérdésére; megállapítja, hogy az IMF amellett, hogy elfogadta a program trojka általi megtervezését és megtárgyalását, úgy határozott, hogy módosítja rendkívüli finanszírozási politikájának az adósság fenntarthatóságára vonatkozó kritériumát annak érdekében, hogy hitelt tudjon nyújtani Görögországnak, Írországnak és Portugáliának;

| 26. | felhívja a figyelmet a rendkívüli likviditási segítségnyújtás EKB általi felügyeletére vonatkozóan megfogalmazott aggályokra; véleménye szerint a fizetőképesség EKB által alkalmazott koncepciója nem átlátható és nem kiszámítható; |
| --- | --- |

26.

felhívja a figyelmet a rendkívüli likviditási segítségnyújtás EKB általi felügyeletére vonatkozóan megfogalmazott aggályokra; véleménye szerint a fizetőképesség EKB által alkalmazott koncepciója nem átlátható és nem kiszámítható;

| 27. | rámutat arra, hogy az Unió és a nemzetközi intézmények nem voltak felkészülve a hatalmas nagyságrendű államadósság-válságra és annak euróövezeten belüli különféle okaira és következményeire, amelyek többek között az 1929 utáni legsúlyosabb pénzügyi válságból adódtak; sajnálja, hogy nincsen életképes jogalap az ilyenfajta válságok kezelésére; elismeri a gyors és határozott reagálás érdekében tett erőfeszítéseket, ugyanakkor fájlalja, hogy a Tanács következetesen visszautasította egy hosszú távú, átfogó és módszeres megközelítés kialakítását; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós strukturális alapok és az Unión belüli hosszú távú gazdasági konvergenciára irányuló uniós politikák nem hoztak tényleges eredményt; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy az Unió és a nemzetközi intézmények nem voltak felkészülve a hatalmas nagyságrendű államadósság-válságra és annak euróövezeten belüli különféle okaira és következményeire, amelyek többek között az 1929 utáni legsúlyosabb pénzügyi válságból adódtak; sajnálja, hogy nincsen életképes jogalap az ilyenfajta válságok kezelésére; elismeri a gyors és határozott reagálás érdekében tett erőfeszítéseket, ugyanakkor fájlalja, hogy a Tanács következetesen visszautasította egy hosszú távú, átfogó és módszeres megközelítés kialakítását; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós strukturális alapok és az Unión belüli hosszú távú gazdasági konvergenciára irányuló uniós politikák nem hoztak tényleges eredményt;

| 28. | rámutat arra, hogy az uniós strukturális alapok társfinanszírozási arányát akár 95 %-ra is felemelték a válság által leginkább érintett egyes tagállamok esetében, amelyek kiigazítási program keretében pénzügyi segítségnyújtásban részesültek; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a helyi és nemzeti hatóságokat annak érdekében, hogy végre tudják hajtani az uniós jogszabályokat és programokat, és hogy ezáltal felgyorsuljon a strukturális alapok felhasználása; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy az uniós strukturális alapok társfinanszírozási arányát akár 95 %-ra is felemelték a válság által leginkább érintett egyes tagállamok esetében, amelyek kiigazítási program keretében pénzügyi segítségnyújtásban részesültek; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a helyi és nemzeti hatóságokat annak érdekében, hogy végre tudják hajtani az uniós jogszabályokat és programokat, és hogy ezáltal felgyorsuljon a strukturális alapok felhasználása;

| 29. | elismeri azonban, hogy a trojka példátlanul nagy kihívással szembesült a válság előtt, ami többek között az államháztartások rossz állapotából, egyes országok esetében a strukturális reformok szükségességéből, a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának elégtelen uniós és nemzeti szintű szabályozásából, a hosszú évek alatt felhalmozott jelentős makrogazdasági egyensúlyhiányokból, politikai és intézményi kudarcokból, valamint abból következett, hogy a legtöbb hagyományos makrogazdasági eszköz – mint például a költségvetési politika vagy a külső leértékelés – a monetáris unió korlátai és az euróövezet tökéletlensége miatt nem állt rendelkezésre; rámutat továbbá arra, hogy az idő igencsak szorított, részben amiatt, hogy a pénzügyi támogatás iránti kérelmeket általában akkor nyújtották be, amikor az országok már csődközeli állapotba kerültek és már elvesztették a piacokhoz való hozzáférést, miközben jogi akadályokat kellett megszüntetni, tapintható volt az euróövezet felbomlásától való félelem, politikai megállapodásokat kellett elérni és reformokról kellett dönteni, a világgazdaságban súlyos visszaesés következett be, és számos ország, amelytől pénzügyi támogatást vártak, maga is saját államadósságának és magánadósságának riasztó növekedését tapasztalta; |
| --- | --- |

29.

elismeri azonban, hogy a trojka példátlanul nagy kihívással szembesült a válság előtt, ami többek között az államháztartások rossz állapotából, egyes országok esetében a strukturális reformok szükségességéből, a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának elégtelen uniós és nemzeti szintű szabályozásából, a hosszú évek alatt felhalmozott jelentős makrogazdasági egyensúlyhiányokból, politikai és intézményi kudarcokból, valamint abból következett, hogy a legtöbb hagyományos makrogazdasági eszköz – mint például a költségvetési politika vagy a külső leértékelés – a monetáris unió korlátai és az euróövezet tökéletlensége miatt nem állt rendelkezésre; rámutat továbbá arra, hogy az idő igencsak szorított, részben amiatt, hogy a pénzügyi támogatás iránti kérelmeket általában akkor nyújtották be, amikor az országok már csődközeli állapotba kerültek és már elvesztették a piacokhoz való hozzáférést, miközben jogi akadályokat kellett megszüntetni, tapintható volt az euróövezet felbomlásától való félelem, politikai megállapodásokat kellett elérni és reformokról kellett dönteni, a világgazdaságban súlyos visszaesés következett be, és számos ország, amelytől pénzügyi támogatást vártak, maga is saját államadósságának és magánadósságának riasztó növekedését tapasztalta;

| 30. | sérelmezi, hogy az egyetértési megállapodásokra irányuló tárgyalások során hiányzott az átláthatóság; megállapítja, hogy értékelni kell, hogy a hivatalos dokumentumokat világosan közölték-e a nemzeti parlamentekkel és az Európai Parlamenttel, és azokat e parlamentekben kellő időben megvizsgálták-e, a szociális partnerekkel pedig megfelelően megvitatták-e; megállapítja továbbá, hogy az ilyen gyakorlatok – köztük az információk zárt ajtók mögött tartása – kedvezőtlen hatással lehetnek a polgárok jogaira, az érintett országok politikai helyzetének stabilitására, valamint a polgárok demokráciába és európai integrációba vetett bizalmára; |
| --- | --- |

30.

sérelmezi, hogy az egyetértési megállapodásokra irányuló tárgyalások során hiányzott az átláthatóság; megállapítja, hogy értékelni kell, hogy a hivatalos dokumentumokat világosan közölték-e a nemzeti parlamentekkel és az Európai Parlamenttel, és azokat e parlamentekben kellő időben megvizsgálták-e, a szociális partnerekkel pedig megfelelően megvitatták-e; megállapítja továbbá, hogy az ilyen gyakorlatok – köztük az információk zárt ajtók mögött tartása – kedvezőtlen hatással lehetnek a polgárok jogaira, az érintett országok politikai helyzetének stabilitására, valamint a polgárok demokráciába és európai integrációba vetett bizalmára;

| 31. | megjegyzi, hogy az egyetértési megállapodásokban foglalt ajánlások ellentétben állnak a lisszaboni stratégiában és az Európa 2020 stratégiában felvázolt modernizációs politikával; rámutat továbbá arra, hogy az egyetértési megállapodást aláíró tagállamok mentesülnek az európai szemeszteren belüli összes jelentéstételi folyamat alól, beleértve a szegénység elleni és a társadalmi integrációs célokkal kapcsolatos jelentéstételt, és az egyetértési megállapodásaik végrehajtásától eltekintve nem kapnak országspecifikus ajánlásokat sem; emlékeztet arra, hogy az egyetértési megállapodásokat ki kell igazítani, figyelembe véve – a 472/2013/EU rendeletben (7. cikk (1) bekezdés) foglaltaknak megfelelően – a bérképzéssel kapcsolatos nemzeti gyakorlatokat és intézményeket, valamint az érintett tagállam nemzeti reformprogramját a növekedést és foglalkoztatást célzó uniós stratégia keretében; sürgeti ennek végrehajtását ott, ahol ez még nem történt meg; rámutat mindazonáltal arra, hogy ez részben azzal magyarázható, ha teljes egészében nem is igazolható, hogy a programokat nehéz politikai, gazdasági és pénzügyi környezetben, az idő szorításában kellett végrehajtani; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy az egyetértési megállapodásokban foglalt ajánlások ellentétben állnak a lisszaboni stratégiában és az Európa 2020 stratégiában felvázolt modernizációs politikával; rámutat továbbá arra, hogy az egyetértési megállapodást aláíró tagállamok mentesülnek az európai szemeszteren belüli összes jelentéstételi folyamat alól, beleértve a szegénység elleni és a társadalmi integrációs célokkal kapcsolatos jelentéstételt, és az egyetértési megállapodásaik végrehajtásától eltekintve nem kapnak országspecifikus ajánlásokat sem; emlékeztet arra, hogy az egyetértési megállapodásokat ki kell igazítani, figyelembe véve – a 472/2013/EU rendeletben (7. cikk (1) bekezdés) foglaltaknak megfelelően – a bérképzéssel kapcsolatos nemzeti gyakorlatokat és intézményeket, valamint az érintett tagállam nemzeti reformprogramját a növekedést és foglalkoztatást célzó uniós stratégia keretében; sürgeti ennek végrehajtását ott, ahol ez még nem történt meg; rámutat mindazonáltal arra, hogy ez részben azzal magyarázható, ha teljes egészében nem is igazolható, hogy a programokat nehéz politikai, gazdasági és pénzügyi környezetben, az idő szorításában kellett végrehajtani;

| 32. | sajnálja, hogy a Görögországnak, Írországnak és Portugáliának szóló programokba számos részletes előírást foglaltak bele az egészségügyi rendszer reformjára és a kiadások csökkentésére vonatkozóan; fájlalja, hogy a programok nem tartják magukat az Európai Unió Alapjogi Chartájához és a Szerződések rendelkezéseihez, különösen az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdéséhez; |
| --- | --- |

32.

sajnálja, hogy a Görögországnak, Írországnak és Portugáliának szóló programokba számos részletes előírást foglaltak bele az egészségügyi rendszer reformjára és a kiadások csökkentésére vonatkozóan; fájlalja, hogy a programok nem tartják magukat az Európai Unió Alapjogi Chartájához és a Szerződések rendelkezéseihez, különösen az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdéséhez;

| 33. | rámutat arra, hogy az uniós pénzügyminiszterek jóváhagyták a makrogazdasági kiigazítási programokat; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy az uniós pénzügyminiszterek jóváhagyták a makrogazdasági kiigazítási programokat;

A jelenlegi gazdasági és társadalmi helyzet

| 34. | fájlalja, hogy a végrehajtott intézkedések rövid távon a jövedelemelosztás egyenlőtlenségének fokozódásához vezettek; megjegyzi, hogy a négy országban az egyenlőtlenségek az átlagosnál jobban nőttek; rámutat arra, hogy a szociális juttatások és szolgáltatások lefaragása, a munkanélküliségnek a makrogazdasági helyzet orvoslását célzó programokban rögzített intézkedésekből következő növekedése, valamint a bércsökkentések nyomán nőtt a szegénység; |
| --- | --- |

34.

fájlalja, hogy a végrehajtott intézkedések rövid távon a jövedelemelosztás egyenlőtlenségének fokozódásához vezettek; megjegyzi, hogy a négy országban az egyenlőtlenségek az átlagosnál jobban nőttek; rámutat arra, hogy a szociális juttatások és szolgáltatások lefaragása, a munkanélküliségnek a makrogazdasági helyzet orvoslását célzó programokban rögzített intézkedésekből következő növekedése, valamint a bércsökkentések nyomán nőtt a szegénység;

| 35. | rámutat a munkanélküliség, a tartós munkanélküliség és az ifjúsági munkanélküliség elfogadhatatlan mértékére, különösen a segítségnyújtási programok hatálya alá tartozó négy tagállamban; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség magas szintje veszélyezteti a jövőbeli gazdasági fejlődés lehetőségeit, amint azt a fiatal migránsok Dél-Európából és Írországból való kiáramlása mutatja, amely az agyelszívás kockázatával fenyeget; emlékeztet arra, hogy az oktatást, a képzést és a szilárd tudományos és technológiai hátteret rendszerszinten e gazdaságok strukturális felzárkózásának kritikus útjaként azonosították; ezért üdvözli a fiatalok oktatására és foglalkoztatására irányuló közelmúltbeli uniós szintű kezdeményezéseket, az Erasmus+ programot, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, valamint az uniós ifjúsági garanciára szánt 6 milliárd eurót, ugyanakkor sürgeti, hogy politikai és gazdasági szinten még fokozottabban összpontosítsanak e kérdések kezelésére; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás ügye továbbra is elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik; ezért ösztönzi a tagállamokat, hogy korszerűsítsék tovább nemzeti oktatási rendszereiket, és foglalkozzanak az ifjúsági munkanélküliség kezelésével; |
| --- | --- |

35.

rámutat a munkanélküliség, a tartós munkanélküliség és az ifjúsági munkanélküliség elfogadhatatlan mértékére, különösen a segítségnyújtási programok hatálya alá tartozó négy tagállamban; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség magas szintje veszélyezteti a jövőbeli gazdasági fejlődés lehetőségeit, amint azt a fiatal migránsok Dél-Európából és Írországból való kiáramlása mutatja, amely az agyelszívás kockázatával fenyeget; emlékeztet arra, hogy az oktatást, a képzést és a szilárd tudományos és technológiai hátteret rendszerszinten e gazdaságok strukturális felzárkózásának kritikus útjaként azonosították; ezért üdvözli a fiatalok oktatására és foglalkoztatására irányuló közelmúltbeli uniós szintű kezdeményezéseket, az Erasmus+ programot, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, valamint az uniós ifjúsági garanciára szánt 6 milliárd eurót, ugyanakkor sürgeti, hogy politikai és gazdasági szinten még fokozottabban összpontosítsanak e kérdések kezelésére; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás ügye továbbra is elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik; ezért ösztönzi a tagállamokat, hogy korszerűsítsék tovább nemzeti oktatási rendszereiket, és foglalkozzanak az ifjúsági munkanélküliség kezelésével;

| 36. | üdvözli, hogy Írországban lezárult a program, miután a trojka nem indít több küldöttséget, és az ország 2014. január 7-én képes volt sikeresen visszatérni a kötvénypiacokra, Portugáliában pedig várható a program lezárása; elismeri a példátlan görögországi költségvetési kiigazítást, ugyanakkor sajnálja, hogy Görögországban a példátlan reformok elindítása ellenére nem egyenletes az előrehaladás; elismeri a kiigazítási programok hatálya alá tartozó országok magánszemélyeitől, családjaitól, vállalkozásaitól és a civil társadalom egyéb intézményeitől megkövetelt, nagyon nagy próbatételt jelentő erőfeszítéseket; megállapítja, hogy egyes programországokban már észlelhetőek a gazdasági helyzet részleges javulásának első jelei; rámutat ugyanakkor arra, hogy a tartósan magas munkanélküliség akadályozza a gazdasági fellendülést, és hogy még folyamatos és ambiciózus erőfeszítésekre van szükség nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy Írországban lezárult a program, miután a trojka nem indít több küldöttséget, és az ország 2014. január 7-én képes volt sikeresen visszatérni a kötvénypiacokra, Portugáliában pedig várható a program lezárása; elismeri a példátlan görögországi költségvetési kiigazítást, ugyanakkor sajnálja, hogy Görögországban a példátlan reformok elindítása ellenére nem egyenletes az előrehaladás; elismeri a kiigazítási programok hatálya alá tartozó országok magánszemélyeitől, családjaitól, vállalkozásaitól és a civil társadalom egyéb intézményeitől megkövetelt, nagyon nagy próbatételt jelentő erőfeszítéseket; megállapítja, hogy egyes programországokban már észlelhetőek a gazdasági helyzet részleges javulásának első jelei; rámutat ugyanakkor arra, hogy a tartósan magas munkanélküliség akadályozza a gazdasági fellendülést, és hogy még folyamatos és ambiciózus erőfeszítésekre van szükség nemzeti és uniós szinten egyaránt;

Trojka – gazdasági dimenzió, az elméleti alap és a döntések hatása

| 37. | hangsúlyozza, hogy prudens előfeltevésekre, független adatokra, az érdekelt felek bevonására és átláthatóságra épülő megfelelő országspecifikus, valamint euróövezeti gazdasági modellekre van szükség ahhoz, hogy hiteles és hatékony kiigazítási programokat lehessen kialakítani, elismerve ugyanakkor, hogy a gazdasági előrejelzésekben rendszerint benne rejlik bizonyos fokú bizonytalanság és kiszámíthatatlanság; sajnálja, hogy nem álltak mindig rendelkezésre megfelelő statisztikák és információk; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy prudens előfeltevésekre, független adatokra, az érdekelt felek bevonására és átláthatóságra épülő megfelelő országspecifikus, valamint euróövezeti gazdasági modellekre van szükség ahhoz, hogy hiteles és hatékony kiigazítási programokat lehessen kialakítani, elismerve ugyanakkor, hogy a gazdasági előrejelzésekben rendszerint benne rejlik bizonyos fokú bizonytalanság és kiszámíthatatlanság; sajnálja, hogy nem álltak mindig rendelkezésre megfelelő statisztikák és információk;

| 38. | üdvözli, hogy a pénzügyi támogatással rövid távon sikerült elérni a rendezetlen államadósságcsőd elkerülését, amely rendkívül súlyos – a jelenlegieknél kétségkívül kedvezőtlenebb – gazdasági és társadalmi következményekkel járt volna, valamint kiszámíthatatlan nagyságrendű, más országokat érintő átgyűrűző hatásokat vont volna maga után, és lehetséges, hogy elvezetett volna egyes országok euróövezetből való kényszerű kilépéséhez; megállapítja azonban, hogy semmilyen garancia nincs arra, hogy ez hosszú távon sem fog bekövetkezni; megállapítja továbbá, hogy a pénzügyi támogatási és kiigazítási program Görögországban nem akadályozta meg sem a rendezett csődeljárást, sem a válság más tagállamokra való továbbterjedését, és hogy a piacon csak akkor állt helyre a bizalom és az államkötvények kamatai csak akkor kezdtek csökkenni, amikor az EKB kiegészítette a 2012 augusztusában a végleges értékpapír-adásvételi műveletekkel már meghozott intézkedéseit; sajnálja a gazdasági és társadalmi visszaesést, amely a költségvetési és makrogazdasági korrekciók bevezetésekor vált nyilvánvalóvá; megállapítja, hogy az EU–IMF pénzügyi és technikai támogatása nélkül a gazdasági és társadalmi következmények súlyosabbak lettek volna; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a pénzügyi támogatással rövid távon sikerült elérni a rendezetlen államadósságcsőd elkerülését, amely rendkívül súlyos – a jelenlegieknél kétségkívül kedvezőtlenebb – gazdasági és társadalmi következményekkel járt volna, valamint kiszámíthatatlan nagyságrendű, más országokat érintő átgyűrűző hatásokat vont volna maga után, és lehetséges, hogy elvezetett volna egyes országok euróövezetből való kényszerű kilépéséhez; megállapítja azonban, hogy semmilyen garancia nincs arra, hogy ez hosszú távon sem fog bekövetkezni; megállapítja továbbá, hogy a pénzügyi támogatási és kiigazítási program Görögországban nem akadályozta meg sem a rendezett csődeljárást, sem a válság más tagállamokra való továbbterjedését, és hogy a piacon csak akkor állt helyre a bizalom és az államkötvények kamatai csak akkor kezdtek csökkenni, amikor az EKB kiegészítette a 2012 augusztusában a végleges értékpapír-adásvételi műveletekkel már meghozott intézkedéseit; sajnálja a gazdasági és társadalmi visszaesést, amely a költségvetési és makrogazdasági korrekciók bevezetésekor vált nyilvánvalóvá; megállapítja, hogy az EU–IMF pénzügyi és technikai támogatása nélkül a gazdasági és társadalmi következmények súlyosabbak lettek volna;

| 39. | megállapítja, hogy a trojka kezdettől fogva átfogó dokumentumokat tett közzé a diagnózisról, a példátlan problémák kezelésére irányuló stratégiáról, az érintett nemzeti kormányokkal közösen kidolgozott politikai intézkedéscsomagról és a gazdasági előrejelzésekről, amelyek mindegyikét rendszeresen frissítik; megjegyzi, hogy ezek a dokumentumok nem tették lehetővé, hogy a nyilvánosság átfogó képet kapjon a tárgyalásokról, és így ez nem tekinthető elégséges eszköznek az átláthatósághoz; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a trojka kezdettől fogva átfogó dokumentumokat tett közzé a diagnózisról, a példátlan problémák kezelésére irányuló stratégiáról, az érintett nemzeti kormányokkal közösen kidolgozott politikai intézkedéscsomagról és a gazdasági előrejelzésekről, amelyek mindegyikét rendszeresen frissítik; megjegyzi, hogy ezek a dokumentumok nem tették lehetővé, hogy a nyilvánosság átfogó képet kapjon a tárgyalásokról, és így ez nem tekinthető elégséges eszköznek az átláthatósághoz;

| 40. | sajnálja, hogy a trojka időnként túlságosan optimista feltevésekből indult ki, különösen a növekedés és a munkanélküliség esetében, ami többek között a határokon átnyúló (a „Költségvetési konszolidációk és átgyűrűző hatások az euróövezet perifériáján és központi részén fekvő országokban” című jelentésben a Bizottság által elismert) átgyűrűző hatások nem megfelelő felismeréséből, néhány tagállam változással szembeni politikai ellenállásából, valamint a kiigazítás gazdasági és társadalmi hatásából adódott; sajnálja, hogy ez hatással volt a költségvetési konszolidáció és a növekedés közötti kölcsönhatás trojka általi elemzésére is; megállapítja, hogy ennek eredményeképpen a költségvetési célokat nem lehetett a megadott időn belül teljesíteni; |
| --- | --- |

40.

sajnálja, hogy a trojka időnként túlságosan optimista feltevésekből indult ki, különösen a növekedés és a munkanélküliség esetében, ami többek között a határokon átnyúló (a „Költségvetési konszolidációk és átgyűrűző hatások az euróövezet perifériáján és központi részén fekvő országokban” című jelentésben a Bizottság által elismert) átgyűrűző hatások nem megfelelő felismeréséből, néhány tagállam változással szembeni politikai ellenállásából, valamint a kiigazítás gazdasági és társadalmi hatásából adódott; sajnálja, hogy ez hatással volt a költségvetési konszolidáció és a növekedés közötti kölcsönhatás trojka általi elemzésére is; megállapítja, hogy ennek eredményeképpen a költségvetési célokat nem lehetett a megadott időn belül teljesíteni;

| 41. | a meghallhatások alapján megérti, hogy szoros kapcsolat van a kiigazítási program hossza és az erre a célra szánt alapokon, például az ESM-en keresztül rendelkezésre bocsátott segítség között, ami azt jelenti, hogy egy hosszabb kiigazítási időszak az euróövezet más országai és az IMF részéről lényegesen nagyobb összegek rendelkezésre bocsátását és garantálását tette volna elkerülhetetlenül szükségessé, ami a már eleve nagyon magas bevont összegek fényében politikailag nem volt kivitelezhető; rámutat arra, hogy a kiigazítási programok időtartama és a kifizetési időszakok lényegesen hosszabbak, mint az IMF szokásos pénzügyi támogatási programjainál; |
| --- | --- |

41.

a meghallhatások alapján megérti, hogy szoros kapcsolat van a kiigazítási program hossza és az erre a célra szánt alapokon, például az ESM-en keresztül rendelkezésre bocsátott segítség között, ami azt jelenti, hogy egy hosszabb kiigazítási időszak az euróövezet más országai és az IMF részéről lényegesen nagyobb összegek rendelkezésre bocsátását és garantálását tette volna elkerülhetetlenül szükségessé, ami a már eleve nagyon magas bevont összegek fényében politikailag nem volt kivitelezhető; rámutat arra, hogy a kiigazítási programok időtartama és a kifizetési időszakok lényegesen hosszabbak, mint az IMF szokásos pénzügyi támogatási programjainál;

| 42. | üdvözli, hogy a támogatási programok kezdete óta valamennyi programban részt vevő országban csökkent a strukturális hiány; sajnálja, hogy ez még nem vezetett el az államadósság GDP-hez viszonyított arányának csökkenéséhez; rámutat arra, hogy az államadósság GDP-hez viszonyított aránya ehelyett valamennyi programban részt vevő országban meredeken emelkedett, miután a feltételhez kötött hitelek felvétele természetszerűleg az államadósság növekedéséhez vezet, és szakpolitikaként végrehajtva rövid távon recessziós hatással jár; továbbá úgy véli, hogy a költségvetési multiplikátorok pontos becslése döntő jelentőségű ahhoz, hogy a költségvetési kiigazítás sikeresen csökkentse az adósság GDP-hez viszonyított arányát; megállapítja, hogy a hosszú távú stabilitáshoz emellett a magánadósság fenntarthatóbb szintjének elérése felé is lépéseket kell tenni; elismeri, hogy jellemzően több évnek kell eltelnie, amíg a strukturális reformok jelentősen hozzájárulhatnak a teljesítmény és a foglalkoztatás növekedéséhez; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a támogatási programok kezdete óta valamennyi programban részt vevő országban csökkent a strukturális hiány; sajnálja, hogy ez még nem vezetett el az államadósság GDP-hez viszonyított arányának csökkenéséhez; rámutat arra, hogy az államadósság GDP-hez viszonyított aránya ehelyett valamennyi programban részt vevő országban meredeken emelkedett, miután a feltételhez kötött hitelek felvétele természetszerűleg az államadósság növekedéséhez vezet, és szakpolitikaként végrehajtva rövid távon recessziós hatással jár; továbbá úgy véli, hogy a költségvetési multiplikátorok pontos becslése döntő jelentőségű ahhoz, hogy a költségvetési kiigazítás sikeresen csökkentse az adósság GDP-hez viszonyított arányát; megállapítja, hogy a hosszú távú stabilitáshoz emellett a magánadósság fenntarthatóbb szintjének elérése felé is lépéseket kell tenni; elismeri, hogy jellemzően több évnek kell eltelnie, amíg a strukturális reformok jelentősen hozzájárulhatnak a teljesítmény és a foglalkoztatás növekedéséhez;

| 43. | úgy véli, hogy a költségvetési multiplikátorok nehezen mérhetők fel biztonsággal; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az IMF elismerte, hogy a 2012 októbere előtti növekedési előrejelzéseiben alábecsülte a költségvetési multiplikátort; megállapítja, hogy ebben az időszakban kötötték meg egy kivételével az összes, e jelentés által vizsgált eredeti egyetértési megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság 2012 novemberében kijelentette, hogy az előrejelzési hibák nem a költségvetési multiplikátorok alábecsléséből származtak; rámutat azonban arra, hogy a Bizottság a kérdőívre adott válaszában kinyilvánította, hogy „a költségvetési multiplikátorok a jelenlegi körülmények között inkább nagyobbak, mint normális időkben”; tudomásul veszi, hogy a költségvetési multiplikátorok részben endogén jellegűek, és a makrogazdasági feltételek változásával alakulnak; rámutat arra, hogy az Európai Bizottság és az IMF közötti, a fiskális multiplikátorok méretével kapcsolatos nyilvános véleménykülönbség nem vont maga után intézkedéseket, és a trojka nem fogadott el erről közös álláspontot; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a költségvetési multiplikátorok nehezen mérhetők fel biztonsággal; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az IMF elismerte, hogy a 2012 októbere előtti növekedési előrejelzéseiben alábecsülte a költségvetési multiplikátort; megállapítja, hogy ebben az időszakban kötötték meg egy kivételével az összes, e jelentés által vizsgált eredeti egyetértési megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság 2012 novemberében kijelentette, hogy az előrejelzési hibák nem a költségvetési multiplikátorok alábecsléséből származtak; rámutat azonban arra, hogy a Bizottság a kérdőívre adott válaszában kinyilvánította, hogy „a költségvetési multiplikátorok a jelenlegi körülmények között inkább nagyobbak, mint normális időkben”; tudomásul veszi, hogy a költségvetési multiplikátorok részben endogén jellegűek, és a makrogazdasági feltételek változásával alakulnak; rámutat arra, hogy az Európai Bizottság és az IMF közötti, a fiskális multiplikátorok méretével kapcsolatos nyilvános véleménykülönbség nem vont maga után intézkedéseket, és a trojka nem fogadott el erről közös álláspontot;

| 44. | rámutat arra, hogy miközben az IMF kinyilvánított célja a trojka keretében végzett támogatási műveletei során a többek között bér- és nyugdíjcsökkentésen keresztül megvalósított belső leértékelés, a Bizottság soha nem erősítette meg kifejezetten ezt a célkitűzést; megállapítja, hogy a Bizottság mind a négy vizsgált programországban inkább a költségvetési konszolidációt hangsúlyozta célként; elismeri az IMF és az Európai Bizottság prioritásai között meglévő eltéréseket és tudomásul veszi ezt a két intézmény céljai közötti következetlenséget; megjegyzi, hogy közös döntés született arról, hogy az e megközelítést kiegészítő egyéb intézkedések mellett a két eszköz kombinálására és a strukturális reformokra kell támaszkodni; megállapítja, hogy a költségvetési konszolidáció és a megszorító bérpolitika összekapcsolása elfojtotta mind az állami, mind pedig a magánkeresletet; megjegyzi, hogy a fent említett célkitűzéseknél kevesebb figyelmet kapott az a célkitűzés, hogy meg kell reformálni a programban részt vevő országoknak mind az ipari alapját, mind pedig az intézményi szerkezetét, fenntarthatóbbá és hatékonyabbá téve azokat; |
| --- | --- |

44.

rámutat arra, hogy miközben az IMF kinyilvánított célja a trojka keretében végzett támogatási műveletei során a többek között bér- és nyugdíjcsökkentésen keresztül megvalósított belső leértékelés, a Bizottság soha nem erősítette meg kifejezetten ezt a célkitűzést; megállapítja, hogy a Bizottság mind a négy vizsgált programországban inkább a költségvetési konszolidációt hangsúlyozta célként; elismeri az IMF és az Európai Bizottság prioritásai között meglévő eltéréseket és tudomásul veszi ezt a két intézmény céljai közötti következetlenséget; megjegyzi, hogy közös döntés született arról, hogy az e megközelítést kiegészítő egyéb intézkedések mellett a két eszköz kombinálására és a strukturális reformokra kell támaszkodni; megállapítja, hogy a költségvetési konszolidáció és a megszorító bérpolitika összekapcsolása elfojtotta mind az állami, mind pedig a magánkeresletet; megjegyzi, hogy a fent említett célkitűzéseknél kevesebb figyelmet kapott az a célkitűzés, hogy meg kell reformálni a programban részt vevő országoknak mind az ipari alapját, mind pedig az intézményi szerkezetét, fenntarthatóbbá és hatékonyabbá téve azokat;

| 45. | úgy véli, hogy túl kevés figyelmet fordítottak a programban részt vevő országokban a kiigazítási stratégiák negatív gazdasági és társadalmi hatásának enyhítésére; emlékeztet a válságok eredetére; sajnálja, hogy a válságkezelés során túl gyakran használt egyenmegoldás nem vette teljes mértékben figyelembe az előírt politikai intézkedések gazdasági és társadalmi hatásainak egyensúlyát; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy túl kevés figyelmet fordítottak a programban részt vevő országokban a kiigazítási stratégiák negatív gazdasági és társadalmi hatásának enyhítésére; emlékeztet a válságok eredetére; sajnálja, hogy a válságkezelés során túl gyakran használt egyenmegoldás nem vette teljes mértékben figyelembe az előírt politikai intézkedések gazdasági és társadalmi hatásainak egyensúlyát;

| 46. | hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú a nemzeti szintű felelősségvállalás, és hogy a megállapodás szerinti intézkedések végrehajtásának elmulasztása következményekkel jár a várt eredményeket illetően, ideértve azt, hogy az érintett ország még hosszabb időn át további nehézségekkel szembesülhet; tudomásul veszi az IMF tapasztalatát, mely szerint az ország felelősségvállalása az egyetlen legfontosabb tényezőnek tekinthető bármely pénzügyi támogatási program sikeréhez; hangsúlyozza azonban, hogy a nemzeti szintű felelősségvállalás nem érhető el megfelelő demokratikus legitimitás és elszámoltathatóság nélkül, nemzeti és uniós szinten egyaránt; kiemeli e tekintetben, hogy a nemzeti szintű elszámoltathatóság és átláthatóság szempontjából döntő fontosságú, hogy a gazdasági kiigazítási programok végrehajtására szolgáló költségvetéseket és jogszabályokat a nemzeti parlamentek megvitassák; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú a nemzeti szintű felelősségvállalás, és hogy a megállapodás szerinti intézkedések végrehajtásának elmulasztása következményekkel jár a várt eredményeket illetően, ideértve azt, hogy az érintett ország még hosszabb időn át további nehézségekkel szembesülhet; tudomásul veszi az IMF tapasztalatát, mely szerint az ország felelősségvállalása az egyetlen legfontosabb tényezőnek tekinthető bármely pénzügyi támogatási program sikeréhez; hangsúlyozza azonban, hogy a nemzeti szintű felelősségvállalás nem érhető el megfelelő demokratikus legitimitás és elszámoltathatóság nélkül, nemzeti és uniós szinten egyaránt; kiemeli e tekintetben, hogy a nemzeti szintű elszámoltathatóság és átláthatóság szempontjából döntő fontosságú, hogy a gazdasági kiigazítási programok végrehajtására szolgáló költségvetéseket és jogszabályokat a nemzeti parlamentek megvitassák;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség javítása fontos tényező az erősebb gazdaság kiépítésében, és hogy e tényező felett sohasem szabad elsiklani a gazdasági elemzésekben és ajánlásokban; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség javítása fontos tényező az erősebb gazdaság kiépítésében, és hogy e tényező felett sohasem szabad elsiklani a gazdasági elemzésekben és ajánlásokban;

Trojka – az intézményi dimenzió és a demokratikus legitimitás

| 48. | megállapítja, hogy az EU által a válságra adott válasz folyamatosan változó volta, az EKB trojkában betöltött nem világos szerepe és a trojka döntéshozatali folyamatának jellege miatt a trojka megbízatása a közfelfogás szerint nem világos, továbbá nélkülözi az átláthatóságot és a demokratikus felügyeletet; |
| --- | --- |

48.

megállapítja, hogy az EU által a válságra adott válasz folyamatosan változó volta, az EKB trojkában betöltött nem világos szerepe és a trojka döntéshozatali folyamatának jellege miatt a trojka megbízatása a közfelfogás szerint nem világos, továbbá nélkülözi az átláthatóságot és a demokratikus felügyeletet;

| 49. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a 472/2013/EU rendelet 2013. május 21-i elfogadása – noha önmagában nem elégséges – az első lépést jelenti az euróövezetben a pénzügyi nehézségekkel szembesülő államokra alkalmazandó felügyeleti eljárások kodifikációja felé, és hogy az megbízást ad a trojka számára; üdvözli többek között az államadósság fenntarthatóságának értékelésére vonatkozó rendelkezéseket; a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadására vonatkozó, átláthatóbb eljárásokat, ideértve a kedvezőtlen átgyűrűző hatások, illetve a makrogazdasági és a pénzügyi sokkhatások integrálásának szükségességét, valamint az Európai Parlamentre ruházott ellenőrzési jogokat; a szociális partnerek bevonására vonatkozó rendelkezéseket; a bérmegállapítás nemzeti gyakorlatainak és intézményeinek kifejezett figyelembevételére vonatkozó előírásokat; az alapvető szakpolitikák, például az oktatás és az egészségügy számára az elegendő eszközök biztosításának szükségességét; valamint a támogatási program hatálya alatt álló tagállamok számára a stabilitási és növekedési paktum vonatkozó előírásai alól biztosított mentességeket; |
| --- | --- |

49.

ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a 472/2013/EU rendelet 2013. május 21-i elfogadása – noha önmagában nem elégséges – az első lépést jelenti az euróövezetben a pénzügyi nehézségekkel szembesülő államokra alkalmazandó felügyeleti eljárások kodifikációja felé, és hogy az megbízást ad a trojka számára; üdvözli többek között az államadósság fenntarthatóságának értékelésére vonatkozó rendelkezéseket; a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadására vonatkozó, átláthatóbb eljárásokat, ideértve a kedvezőtlen átgyűrűző hatások, illetve a makrogazdasági és a pénzügyi sokkhatások integrálásának szükségességét, valamint az Európai Parlamentre ruházott ellenőrzési jogokat; a szociális partnerek bevonására vonatkozó rendelkezéseket; a bérmegállapítás nemzeti gyakorlatainak és intézményeinek kifejezett figyelembevételére vonatkozó előírásokat; az alapvető szakpolitikák, például az oktatás és az egészségügy számára az elegendő eszközök biztosításának szükségességét; valamint a támogatási program hatálya alatt álló tagállamok számára a stabilitási és növekedési paktum vonatkozó előírásai alól biztosított mentességeket;

| 50. | tudomásul veszi az eurócsoport elnökének nyilatkozatát, miszerint az eurócsoport megbízza a Bizottságot, hogy nevében tárgyaljon a segítségnyújtáshoz kapcsolódó feltételekről, figyelembe véve a tagállamok véleményét a feltételesség fő elemeiről és – saját pénzügyi korlátaik fényében – a pénzügyi támogatás mértékéről; megállapítja, hogy a fenti eljárásról, amelynek keretében az eurócsoport megbízást ad a Bizottságnak, az uniós jog nem rendelkezik, mivel az eurócsoport nem az Európai Unió hivatalos intézménye; hangsúlyozza, hogy noha a tagállamok nevében a Bizottság jár el, a makrogazdasági kiigazítási programok kialakításával és jóváhagyásával kapcsolatos végleges felelősség az uniós pénzügyminiszterekre és azok kormányaira hárul; fájlalja, hogy az eurócsoport nem rendelkezik uniós szintű demokratikus legitimitással és elszámoltathatósággal, amikor uniós szintű végrehajtási hatásköröket vállal; |
| --- | --- |

50.

tudomásul veszi az eurócsoport elnökének nyilatkozatát, miszerint az eurócsoport megbízza a Bizottságot, hogy nevében tárgyaljon a segítségnyújtáshoz kapcsolódó feltételekről, figyelembe véve a tagállamok véleményét a feltételesség fő elemeiről és – saját pénzügyi korlátaik fényében – a pénzügyi támogatás mértékéről; megállapítja, hogy a fenti eljárásról, amelynek keretében az eurócsoport megbízást ad a Bizottságnak, az uniós jog nem rendelkezik, mivel az eurócsoport nem az Európai Unió hivatalos intézménye; hangsúlyozza, hogy noha a tagállamok nevében a Bizottság jár el, a makrogazdasági kiigazítási programok kialakításával és jóváhagyásával kapcsolatos végleges felelősség az uniós pénzügyminiszterekre és azok kormányaira hárul; fájlalja, hogy az eurócsoport nem rendelkezik uniós szintű demokratikus legitimitással és elszámoltathatósággal, amikor uniós szintű végrehajtási hatásköröket vállal;

| 51. | rámutat, hogy a mentőmechanizmusok és a trojka eseti jelleget öltöttek, és fájlalja, hogy a trojka elsődleges uniós jog szerinti felállításához nem állt rendelkezésre megfelelő jogalap, ami miatt az EFSF és esetleg az ESM formájában kormányközi mechanizmusok létrehozására került sor; kéri, hogy minden jövőbeli megoldás az Unió elsődleges jogán alapuljon; elismeri, hogy ez a Szerződés módosítását teheti szükségessé; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy a mentőmechanizmusok és a trojka eseti jelleget öltöttek, és fájlalja, hogy a trojka elsődleges uniós jog szerinti felállításához nem állt rendelkezésre megfelelő jogalap, ami miatt az EFSF és esetleg az ESM formájában kormányközi mechanizmusok létrehozására került sor; kéri, hogy minden jövőbeli megoldás az Unió elsődleges jogán alapuljon; elismeri, hogy ez a Szerződés módosítását teheti szükségessé;

| 52. | riasztónak találja, hogy az eurócsoport korábbi elnöke az Európai Parlament előtt elismerte, hogy a eurócsoport anélkül erősítette meg a trojka ajánlásait, hogy alaposan mérlegelte volna azok konkrét politikai következményeit; hangsúlyozza, hogy ha ez helytálló, akkor nem mentesíti az euróövezet pénzügyminisztereit a makrogazdasági kiigazítási programokkal és az egyetértési megállapodásokkal kapcsolatos politikai felelősség alól; rámutat, hogy ez a beismerés aggasztó fényt vet a „technikai tanácsadás” homályos hatókörére, valamint arra, hogy a segítségnyújtási programok kialakítása, végrehajtása és értékelése során a Bizottságra és az EKB-ra ruházzák az „eurócsoport ügynöksége” szerepet; e szempontból sajnálja, hogy a Tanács és az eurócsoport nem ad egyértelmű és elszámoltatható eseti megbízásokat a Bizottságnak; |
| --- | --- |

52.

riasztónak találja, hogy az eurócsoport korábbi elnöke az Európai Parlament előtt elismerte, hogy a eurócsoport anélkül erősítette meg a trojka ajánlásait, hogy alaposan mérlegelte volna azok konkrét politikai következményeit; hangsúlyozza, hogy ha ez helytálló, akkor nem mentesíti az euróövezet pénzügyminisztereit a makrogazdasági kiigazítási programokkal és az egyetértési megállapodásokkal kapcsolatos politikai felelősség alól; rámutat, hogy ez a beismerés aggasztó fényt vet a „technikai tanácsadás” homályos hatókörére, valamint arra, hogy a segítségnyújtási programok kialakítása, végrehajtása és értékelése során a Bizottságra és az EKB-ra ruházzák az „eurócsoport ügynöksége” szerepet; e szempontból sajnálja, hogy a Tanács és az eurócsoport nem ad egyértelmű és elszámoltatható eseti megbízásokat a Bizottságnak;

| 53. | kétségbe vonja, hogy a Bizottság a trojkában a tagállamok megbízottjaként, illetve uniós intézményként kettős szerepet tölthet be; hangsúlyozza, hogy a Bizottság esetében összeférhetetlenség állhat fenn a trojkában betöltött szerepe és a Szerződések és a közösségi vívmányok őreként vállalt kötelezettségei között, különösen olyan szakpolitikai területeken, mint a versenyjog, az állami támogatásokkal kapcsolatos politika és a társadalmi kohézió, továbbá a tagállamok bér- és szociálpolitikája tekintetében – amelyen a Bizottság nem rendelkezik hatáskörökkel –, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartása tekintetében is; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet ellentétes a Bizottság rendes szerepével, vagyis azzal, hogy az Unió érdekeit védve, független szereplőként jár el, és a Szerződésekben meghatározott korlátok között biztosítja az uniós szabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

kétségbe vonja, hogy a Bizottság a trojkában a tagállamok megbízottjaként, illetve uniós intézményként kettős szerepet tölthet be; hangsúlyozza, hogy a Bizottság esetében összeférhetetlenség állhat fenn a trojkában betöltött szerepe és a Szerződések és a közösségi vívmányok őreként vállalt kötelezettségei között, különösen olyan szakpolitikai területeken, mint a versenyjog, az állami támogatásokkal kapcsolatos politika és a társadalmi kohézió, továbbá a tagállamok bér- és szociálpolitikája tekintetében – amelyen a Bizottság nem rendelkezik hatáskörökkel –, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartása tekintetében is; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet ellentétes a Bizottság rendes szerepével, vagyis azzal, hogy az Unió érdekeit védve, független szereplőként jár el, és a Szerződésekben meghatározott korlátok között biztosítja az uniós szabályok végrehajtását;

| 54. | hasonlóképpen rámutat az EKB által a trojkában technikai tanácsadóként betöltött jelenlegi szerep és a négy tagállam hitelezőjeként elfoglalt szerep, illetve az EKB Szerződés szerinti megbízatása közötti esetleges összeférhetetlenségre, mivel fellépését olyan döntésektől tette függővé, amelyeknek maga is részese; mindazonáltal üdvözli a válság kezeléséhez való hozzájárulását, de kéri, hogy az EKB-t érintő – különösen a likviditáspolitika tekintetében fennálló – esetleges összeférhetetlenségeket alapos ellenőrzésnek vessék alá; megjegyzi, hogy a válság során az EKB döntő fontosságú információkkal rendelkezett a bankszektor állapotáról és általánosságban a pénzügyi stabilitásról, és ennek alapján politikai befolyást gyakorolt a döntéshozókra, legalábbis a görög adósságátütemezés esetében – amikor is az EKB ragaszkodott ahhoz, hogy a kollektív cselekvési záradékokat törölni kell az általa tartott államkötvényekből –, a ciprusi rendkívüli likviditási segítségnyújtási műveletek, valamint Írország esetében, amikor is az elsőrangú hitelezőket nem vonta be a belső feltőkésítésbe; felhívja az EKB-t, hogy az európai ombudsman kérésének megfelelően tegye közzé Jean-Claude Trichet Írország akkori pénzügyminiszterének címzett 2010. november 19-i levelét; |
| --- | --- |

54.

hasonlóképpen rámutat az EKB által a trojkában technikai tanácsadóként betöltött jelenlegi szerep és a négy tagállam hitelezőjeként elfoglalt szerep, illetve az EKB Szerződés szerinti megbízatása közötti esetleges összeférhetetlenségre, mivel fellépését olyan döntésektől tette függővé, amelyeknek maga is részese; mindazonáltal üdvözli a válság kezeléséhez való hozzájárulását, de kéri, hogy az EKB-t érintő – különösen a likviditáspolitika tekintetében fennálló – esetleges összeférhetetlenségeket alapos ellenőrzésnek vessék alá; megjegyzi, hogy a válság során az EKB döntő fontosságú információkkal rendelkezett a bankszektor állapotáról és általánosságban a pénzügyi stabilitásról, és ennek alapján politikai befolyást gyakorolt a döntéshozókra, legalábbis a görög adósságátütemezés esetében – amikor is az EKB ragaszkodott ahhoz, hogy a kollektív cselekvési záradékokat törölni kell az általa tartott államkötvényekből –, a ciprusi rendkívüli likviditási segítségnyújtási műveletek, valamint Írország esetében, amikor is az elsőrangú hitelezőket nem vonta be a belső feltőkésítésbe; felhívja az EKB-t, hogy az európai ombudsman kérésének megfelelően tegye közzé Jean-Claude Trichet Írország akkori pénzügyminiszterének címzett 2010. november 19-i levelét;

| 55. | megállapítja, hogy az EKB szerepét nem határozták meg kellőképpen, mivel az ESM-szerződés és a 472/2013/EU rendelet kimondja, hogy a Bizottságnak az „EKB közreműködésével” kell működnie, ami az EKB szerepét tanácsadó szereppé fokozza le; megállapítja, hogy az eurócsoport kérte az EKB mint szakértelmet biztosító szereplő bevonását a trojka egyéb partnerei véleményének kiegészítése céljából, és hogy a Bíróság a Pringle-ügyben azt az ítéletet hozta, hogy az ESM-Szerződés által az EKB-ra ruházott feladatok összhangban állnak az EUMSZ által és a KBER [és az EKB] alapokmánya által az EKB-ra ruházott különböző feladatokkal, amennyiben bizonyos számú feltétel állandóan teljesül; rámutat, hogy az eurócsoportra felelősség hárul annak lehetővé tétele tekintetében, hogy az EKB a trojkán belül járjon el, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az EKB megbízatását az EUMSZ a monetáris politika és a pénzügyi stabilitás területére korlátozza, valamint hogy a Szerződések nem irányozzák elő az EKB költségvetési, adóügyi és strukturális politikai döntéshozatalba való bevonását; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 127. cikke értelmében a KBER az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az EUSZ 3. cikkében megállapított uniós célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

55.

megállapítja, hogy az EKB szerepét nem határozták meg kellőképpen, mivel az ESM-szerződés és a 472/2013/EU rendelet kimondja, hogy a Bizottságnak az „EKB közreműködésével” kell működnie, ami az EKB szerepét tanácsadó szereppé fokozza le; megállapítja, hogy az eurócsoport kérte az EKB mint szakértelmet biztosító szereplő bevonását a trojka egyéb partnerei véleményének kiegészítése céljából, és hogy a Bíróság a Pringle-ügyben azt az ítéletet hozta, hogy az ESM-Szerződés által az EKB-ra ruházott feladatok összhangban állnak az EUMSZ által és a KBER [és az EKB] alapokmánya által az EKB-ra ruházott különböző feladatokkal, amennyiben bizonyos számú feltétel állandóan teljesül; rámutat, hogy az eurócsoportra felelősség hárul annak lehetővé tétele tekintetében, hogy az EKB a trojkán belül járjon el, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az EKB megbízatását az EUMSZ a monetáris politika és a pénzügyi stabilitás területére korlátozza, valamint hogy a Szerződések nem irányozzák elő az EKB költségvetési, adóügyi és strukturális politikai döntéshozatalba való bevonását; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 127. cikke értelmében a KBER az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az EUSZ 3. cikkében megállapított uniós célkitűzések megvalósításához;

| 56. | rámutat, hogy a trojka elszámoltathatósága a programban részt vevő országokban nemzeti szinten általánosságban gyenge; megállapítja mindazonáltal, hogy ez a demokratikus elszámoltathatóság a nemzeti végrehajtó szervek akaratától és a nemzeti parlamentek tényleges ellenőrzési képességétől függően országonként változik, amit az az eset is szemléltet, hogy a ciprusi parlament elutasította az eredeti egyetértési megállapodást; ugyanakkor megállapítja, hogy a nemzeti parlamentek a velük való konzultáció esetén aközött kénytelenek választani, hogy adósságaik tekintetében fizetésképtelenné válnak, vagy hogy elfogadják a trojka és a tagállami hatóságok által létrehozott egyetértési megállapodást; rámutat, hogy az egyetértési megállapodást a portugál nemzeti parlament nem ratifikálta; aggodalommal állapítja meg, hogy a trojkát három független intézmény alkotja, amelyek között a felelősség nem egyenlően oszlik meg, és mindehhez eltérő mandátumok és tárgyalási és döntéshozatali struktúrák kapcsolódnak eltérő szintű elszámoltathatóság mellett, aminek eredményeképpen hiányzik a trojka egészének megfelelő ellenőrzése és demokratikus elszámoltathatósága; |
| --- | --- |

56.

rámutat, hogy a trojka elszámoltathatósága a programban részt vevő országokban nemzeti szinten általánosságban gyenge; megállapítja mindazonáltal, hogy ez a demokratikus elszámoltathatóság a nemzeti végrehajtó szervek akaratától és a nemzeti parlamentek tényleges ellenőrzési képességétől függően országonként változik, amit az az eset is szemléltet, hogy a ciprusi parlament elutasította az eredeti egyetértési megállapodást; ugyanakkor megállapítja, hogy a nemzeti parlamentek a velük való konzultáció esetén aközött kénytelenek választani, hogy adósságaik tekintetében fizetésképtelenné válnak, vagy hogy elfogadják a trojka és a tagállami hatóságok által létrehozott egyetértési megállapodást; rámutat, hogy az egyetértési megállapodást a portugál nemzeti parlament nem ratifikálta; aggodalommal állapítja meg, hogy a trojkát három független intézmény alkotja, amelyek között a felelősség nem egyenlően oszlik meg, és mindehhez eltérő mandátumok és tárgyalási és döntéshozatali struktúrák kapcsolódnak eltérő szintű elszámoltathatóság mellett, aminek eredményeképpen hiányzik a trojka egészének megfelelő ellenőrzése és demokratikus elszámoltathatósága;

| 57. | fájlalja, hogy az IMF alapokmánya folytán hivatalosan nem jelenhet meg sem a nemzeti parlamentekben, sem az Európai Parlamentben, és írásbeli jelentést sem nyújthat be; megállapítja, hogy az IMF irányítási struktúrája értelmében a 188 tagállammal szembeni elszámoltathatóság az IMF igazgatótanácsa útján valósul meg; hangsúlyozza, hogy az IMF-nek a finanszírozás akár egyharmadát biztosító, végső eseti hitelezőként való bevonása az intézményt kisebbségi szerepre ítéli; |
| --- | --- |

57.

fájlalja, hogy az IMF alapokmánya folytán hivatalosan nem jelenhet meg sem a nemzeti parlamentekben, sem az Európai Parlamentben, és írásbeli jelentést sem nyújthat be; megállapítja, hogy az IMF irányítási struktúrája értelmében a 188 tagállammal szembeni elszámoltathatóság az IMF igazgatótanácsa útján valósul meg; hangsúlyozza, hogy az IMF-nek a finanszírozás akár egyharmadát biztosító, végső eseti hitelezőként való bevonása az intézményt kisebbségi szerepre ítéli;

| 58. | megállapítja, hogy a trojka által végzett előkészítő munka után a hivatalos döntéseket az eurócsoport és az IMF – saját jogállásuknak és szerepüknek megfelelően – külön-külön hozzák meg, és így politikai felelősségre is szert tesznek a trojka fellépései tekintetében; megállapítja továbbá, hogy az ESM mint az euróövezet tagállamai által nyújtott pénzügyi segítségről döntő szervezet most létfontosságú szerepet kap, és ezáltal az euróövezet tagállamainak nemzeti végrehajtó szervei – a közvetlenül érintettek kormányait is beleértve – kerülnek a meghozott döntések középpontjába; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy a trojka által végzett előkészítő munka után a hivatalos döntéseket az eurócsoport és az IMF – saját jogállásuknak és szerepüknek megfelelően – külön-külön hozzák meg, és így politikai felelősségre is szert tesznek a trojka fellépései tekintetében; megállapítja továbbá, hogy az ESM mint az euróövezet tagállamai által nyújtott pénzügyi segítségről döntő szervezet most létfontosságú szerepet kap, és ezáltal az euróövezet tagállamainak nemzeti végrehajtó szervei – a közvetlenül érintettek kormányait is beleértve – kerülnek a meghozott döntések középpontjába;

| 59. | megállapítja, hogy a trojka nemzeti szintű demokratikus legitimitása az eurócsoport és az ECOFIN tagjainak a saját nemzeti parlamentjükkel szemben fennálló politikai felelősségéből ered; fájlalja, hogy a trojkának szerkezetéből adódóan nincs olyan eszköze, amely uniós szintű demokratikus legitimitást biztosítana; |
| --- | --- |

59.

megállapítja, hogy a trojka nemzeti szintű demokratikus legitimitása az eurócsoport és az ECOFIN tagjainak a saját nemzeti parlamentjükkel szemben fennálló politikai felelősségéből ered; fájlalja, hogy a trojkának szerkezetéből adódóan nincs olyan eszköze, amely uniós szintű demokratikus legitimitást biztosítana;

| 60. | sajnálja, hogy az uniós intézményeket bűnbakként állítják be a tagállamok makrogazdasági kiigazításának kedvezőtlen hatásai miatt, miközben a tagállamok pénzügyminiszterei viselik a politikai felelősséget a trojkáért és annak műveleteiért; hangsúlyozza, hogy ez az euroszkepticizmus növekedéséhez vezethet, holott a felelősség a nemzeti és nem az európai szintet terheli; |
| --- | --- |

60.

sajnálja, hogy az uniós intézményeket bűnbakként állítják be a tagállamok makrogazdasági kiigazításának kedvezőtlen hatásai miatt, miközben a tagállamok pénzügyminiszterei viselik a politikai felelősséget a trojkáért és annak műveleteiért; hangsúlyozza, hogy ez az euroszkepticizmus növekedéséhez vezethet, holott a felelősség a nemzeti és nem az európai szintet terheli;

| 61. | felszólítja az eurócsoportot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy vállaljon teljes felelősséget a trojka műveleteiért; |
| --- | --- |

61.

felszólítja az eurócsoportot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy vállaljon teljes felelősséget a trojka műveleteiért;

| 62. | rámutat, hogy az ESM kormányközi szerv, amely nem része az Európai Unió jogi struktúrájának, és amely a rendes eljárás során az egyhangúság szabályát köteles alkalmazni; úgy véli, hogy emiatt a kölcsönös kötelezettségvállalás és szolidaritás szellemében kell eljárni; megjegyzi, hogy az ESM-Szerződés egy makrogazdasági kiigazítási program formájában bevezette a feltételekhez kötött kölcsön elvét; rámutat arra, hogy az ESM-Szerződés nem határozza meg pontosabban a feltételesség vagy a kiigazítási program tartalmát, így az ilyen feltételesség ajánlása vonatkozásában nagy mozgásteret biztosít; |
| --- | --- |

62.

rámutat, hogy az ESM kormányközi szerv, amely nem része az Európai Unió jogi struktúrájának, és amely a rendes eljárás során az egyhangúság szabályát köteles alkalmazni; úgy véli, hogy emiatt a kölcsönös kötelezettségvállalás és szolidaritás szellemében kell eljárni; megjegyzi, hogy az ESM-Szerződés egy makrogazdasági kiigazítási program formájában bevezette a feltételekhez kötött kölcsön elvét; rámutat arra, hogy az ESM-Szerződés nem határozza meg pontosabban a feltételesség vagy a kiigazítási program tartalmát, így az ilyen feltételesség ajánlása vonatkozásában nagy mozgásteret biztosít;

| 63. | elvárja, hogy a tagállami számvevőszékek teljes mértékben tegyenek eleget azon jogi felelősségüknek, hogy biztosítsák a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a felügyeleti és ellenőrző rendszerek hatékonyságát; felszólítja a legfőbb ellenőrzési intézményeket, hogy ezzel kapcsolatban – különösen a legjobb gyakorlatok megosztása révén – erősítsék meg együttműködésüket; |
| --- | --- |

63.

elvárja, hogy a tagállami számvevőszékek teljes mértékben tegyenek eleget azon jogi felelősségüknek, hogy biztosítsák a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a felügyeleti és ellenőrző rendszerek hatékonyságát; felszólítja a legfőbb ellenőrzési intézményeket, hogy ezzel kapcsolatban – különösen a legjobb gyakorlatok megosztása révén – erősítsék meg együttműködésüket;

Javaslatok és ajánlások

| 64. | üdvözli, hogy a Bizottság, az EKB, az eurócsoport elnöke és az IMF, valamint Ciprus, Írország, Görögország és Portugália nemzeti kormányai és központi bankjai, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői készek együttműködni és részt venni a Parlament által a trojka szerepéről és műveleteiről készített értékelésben, többek között annak révén, hogy választ adnak a részletes kérdőívre, és/vagy részt vesznek a formális és informális meghallgatásokon; |
| --- | --- |

64.

üdvözli, hogy a Bizottság, az EKB, az eurócsoport elnöke és az IMF, valamint Ciprus, Írország, Görögország és Portugália nemzeti kormányai és központi bankjai, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői készek együttműködni és részt venni a Parlament által a trojka szerepéről és műveleteiről készített értékelésben, többek között annak révén, hogy választ adnak a részletes kérdőívre, és/vagy részt vesznek a formális és informális meghallgatásokon;

| 65. | sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy az Európai Tanács nem vette kellőképpen figyelembe a Parlament pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalásában foglalt javaslatokat; hangsúlyozza, hogy e javaslatok végrehajtása elősegítette volna a gazdasági és monetáris unión belüli gazdasági és szociális konvergenciát, a költségvetési és gazdaságpolitikák összehangolására irányuló intézkedések teljes demokratikus legitimitásának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

65.

sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy az Európai Tanács nem vette kellőképpen figyelembe a Parlament pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalásában foglalt javaslatokat; hangsúlyozza, hogy e javaslatok végrehajtása elősegítette volna a gazdasági és monetáris unión belüli gazdasági és szociális konvergenciát, a költségvetési és gazdaságpolitikák összehangolására irányuló intézkedések teljes demokratikus legitimitásának biztosítása mellett;

Rövid és hosszú táv

| 66. | első lépésként egyértelmű, átlátható és kötelező erejű eljárási szabályok kidolgozását kéri a trojkán belüli intézmények közötti együttműködésre és a feladatok és felelősségi körök közöttük való megosztására vonatkozóan; határozottan úgy véli, hogy a feladatokat egyértelműen meg kell határozni és meg kell osztani az átláthatóság javítása, az erősebb demokratikus ellenőrzés lehetővé tétele és a trojka által végzett munka hitelességének megszilárdítása érdekében; |
| --- | --- |

66.

első lépésként egyértelmű, átlátható és kötelező erejű eljárási szabályok kidolgozását kéri a trojkán belüli intézmények közötti együttműködésre és a feladatok és felelősségi körök közöttük való megosztására vonatkozóan; határozottan úgy véli, hogy a feladatokat egyértelműen meg kell határozni és meg kell osztani az átláthatóság javítása, az erősebb demokratikus ellenőrzés lehetővé tétele és a trojka által végzett munka hitelességének megszilárdítása érdekében;

| 67. | kéri, hogy dolgozzanak ki jobb kommunikációs stratégiát a folyamatban lévő és jövőbeli pénzügyi támogatási programokra; sürgeti, hogy e kérdést a lehető legfontosabb prioritásként kezeljék, mivel a téren a tétlenség végső soron az Unióról kialakult képet fogja rombolni; |
| --- | --- |

67.

kéri, hogy dolgozzanak ki jobb kommunikációs stratégiát a folyamatban lévő és jövőbeli pénzügyi támogatási programokra; sürgeti, hogy e kérdést a lehető legfontosabb prioritásként kezeljék, mivel a téren a tétlenség végső soron az Unióról kialakult képet fogja rombolni;

| 68. | átlátható értékelést kér a külső tanácsadóknak odaítélt szerződésekről, a közbeszerzési eljárások elmaradásáról, a nagyon magas kifizetett díjakról és az esetleges összeférhetetlenségekről; |
| --- | --- |

68.

átlátható értékelést kér a külső tanácsadóknak odaítélt szerződésekről, a közbeszerzési eljárások elmaradásáról, a nagyon magas kifizetett díjakról és az esetleges összeférhetetlenségekről;

Gazdasági és társadalmi hatás

| 69. | emlékeztet arra, hogy a Parlament 472/2013/EU rendelettel kapcsolatos álláspontja olyan rendelkezések bevezetésére irányult, amelyek előírják, hogy a makrogazdasági kiigazítási programok tartalmazzanak készenléti terveket arra az esetre, ha a kiinduló előrejelzések szerinti forgatókönyvek nem válnának valóra, valamint ha a támogatásban részesülő tagállamok általuk nem befolyásolható körülmények – például váratlan nemzetközi gazdasági sokkhatások – miatt késedelembe esnek; hangsúlyozza, hogy ezek a tervek a prudens politikai döntéshozatal előfeltételei, tekintettel a program-előrejelzéseket alátámasztó gazdasági modellek törékenységére és gyenge megbízhatóságára, ahogy az a segítségnyújtási programban részt vevő valamennyi tagállamban látható; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet arra, hogy a Parlament 472/2013/EU rendelettel kapcsolatos álláspontja olyan rendelkezések bevezetésére irányult, amelyek előírják, hogy a makrogazdasági kiigazítási programok tartalmazzanak készenléti terveket arra az esetre, ha a kiinduló előrejelzések szerinti forgatókönyvek nem válnának valóra, valamint ha a támogatásban részesülő tagállamok általuk nem befolyásolható körülmények – például váratlan nemzetközi gazdasági sokkhatások – miatt késedelembe esnek; hangsúlyozza, hogy ezek a tervek a prudens politikai döntéshozatal előfeltételei, tekintettel a program-előrejelzéseket alátámasztó gazdasági modellek törékenységére és gyenge megbízhatóságára, ahogy az a segítségnyújtási programban részt vevő valamennyi tagállamban látható;

| 70. | sürgeti az EU-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi, költségvetési és gazdasági fejleményeket a tagállamokban, és hozza létre a pozitív ösztönzők intézményesített rendszerét, hogy megfelelően jutalmazza azokat, akik e tekintetben követik a bevált gyakorlatokat, és azokat, akik maradéktalanul eleget tesznek kiigazítási programjaiknak; |
| --- | --- |

70.

sürgeti az EU-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi, költségvetési és gazdasági fejleményeket a tagállamokban, és hozza létre a pozitív ösztönzők intézményesített rendszerét, hogy megfelelően jutalmazza azokat, akik e tekintetben követik a bevált gyakorlatokat, és azokat, akik maradéktalanul eleget tesznek kiigazítási programjaiknak;

| 71. | nyomatékosan kéri, hogy a trojka vessen számot a költségvetési multiplikátorokról folyó jelenlegi vitáról, és vegye fontolóra az egyetértési megállapodásoknak a legújabb empirikus eredmények alapján történő felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

71.

nyomatékosan kéri, hogy a trojka vessen számot a költségvetési multiplikátorokról folyó jelenlegi vitáról, és vegye fontolóra az egyetértési megállapodásoknak a legújabb empirikus eredmények alapján történő felülvizsgálatát;

| 72. | kéri a trojkát, hogy kezdje el az adósság fenntarthatóságának új értékelését, és sürgősen foglalkozzon azzal, hogy csökkenteni kell a görög államadósság-terhet, valamint a súlyos tőkekiáramlást Görögországból, ami jelentősen hozzájárul az országban a jelenlegi gazdasági depresszió ördögi köréhez; emlékeztet arra, hogy a kötvények tőkeösszegének leírása mellett számos lehetőség van az adósságátütemezésre, többek között a kötvény-csereügylet, a kötvények futamidejének meghosszabbítása és a kamatszelvények csökkentése formájában; úgy véli, hogy az adósságátütemezés különböző alternatíváit alaposan mérlegelni kell; |
| --- | --- |

72.

kéri a trojkát, hogy kezdje el az adósság fenntarthatóságának új értékelését, és sürgősen foglalkozzon azzal, hogy csökkenteni kell a görög államadósság-terhet, valamint a súlyos tőkekiáramlást Görögországból, ami jelentősen hozzájárul az országban a jelenlegi gazdasági depresszió ördögi köréhez; emlékeztet arra, hogy a kötvények tőkeösszegének leírása mellett számos lehetőség van az adósságátütemezésre, többek között a kötvény-csereügylet, a kötvények futamidejének meghosszabbítása és a kamatszelvények csökkentése formájában; úgy véli, hogy az adósságátütemezés különböző alternatíváit alaposan mérlegelni kell;

| 73. | kitart amellett, hogy az egyetértési megállapodásokat – amennyiben ez nem történt meg – összhangba kell hozni az Európai Uniónak az EUMSZ 151. cikkében meghatározott célkitűzéseivel, amelyek „a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”; támogatja a költségvetési kiigazítás időkeretének a megállapodásokban már rögzített óvatos meghosszabbítását, mivel az euróövezet felbomlásától való félelmek eloszlottak; a további makrogazdasági fejlemények tükrében támogatja újabb kiigazítások fontolóra vételét; |
| --- | --- |

73.

kitart amellett, hogy az egyetértési megállapodásokat – amennyiben ez nem történt meg – összhangba kell hozni az Európai Uniónak az EUMSZ 151. cikkében meghatározott célkitűzéseivel, amelyek „a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”; támogatja a költségvetési kiigazítás időkeretének a megállapodásokban már rögzített óvatos meghosszabbítását, mivel az euróövezet felbomlásától való félelmek eloszlottak; a további makrogazdasági fejlemények tükrében támogatja újabb kiigazítások fontolóra vételét;

| 74. | sajnálja, hogy a terheket nem osztották meg azok között, akik felelőtlenül jártak el, és hogy a kötvénytulajdonosok védelmét uniós szinten szükségszerűnek tekintették a pénzügyi stabilitás érdekében; kéri a Tanácsot, hogy hozza működésbe a korábban felhalmozott, gyengén teljesítő eszközök kezelésére általa létrehozott keretet annak érdekében, hogy megtörje az államháztartások és a bankok közötti ördögi kört, és enyhítse Írország, Görögország, Portugália és Ciprus államadósság-terheit; arra sürgeti az eurócsoportot, hogy az írországi kiigazítás fenntarthatóságának további javítása céljából tegyen eleget arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy megvizsgálja az ír pénzügyi ágazat helyzetét, és – tekintettel a fentiekre – arra sürgeti az eurócsoportot, hogy tartsa be az Írország felé tett, a banki adósságterhek kezelésére irányuló kötelezettségvállalását; úgy véli, hogy különös figyelmet kell szentelni a Stabilitási és Növekedési Paktum felhalmozott adósságra való alkalmazásának, mivel Írországban az utóbbit tisztességtelennek és a megreformált paktum rugalmassági rendelkezései értelmében az országot nagymértékben sújtónak tartják; úgy ítéli meg, hogy a költségmegosztásnak hosszabb távon tükröznie kell a védett kötvénytulajdonosok megoszlását; tudomásul veszi az ír hatóságok arra irányuló kérését, hogy az államadósságnak a pénzügyi ágazat kisegítésével járó költségeknek megfelelő részét irányítsák át az ESM-be; |
| --- | --- |

74.

sajnálja, hogy a terheket nem osztották meg azok között, akik felelőtlenül jártak el, és hogy a kötvénytulajdonosok védelmét uniós szinten szükségszerűnek tekintették a pénzügyi stabilitás érdekében; kéri a Tanácsot, hogy hozza működésbe a korábban felhalmozott, gyengén teljesítő eszközök kezelésére általa létrehozott keretet annak érdekében, hogy megtörje az államháztartások és a bankok közötti ördögi kört, és enyhítse Írország, Görögország, Portugália és Ciprus államadósság-terheit; arra sürgeti az eurócsoportot, hogy az írországi kiigazítás fenntarthatóságának további javítása céljából tegyen eleget arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy megvizsgálja az ír pénzügyi ágazat helyzetét, és – tekintettel a fentiekre – arra sürgeti az eurócsoportot, hogy tartsa be az Írország felé tett, a banki adósságterhek kezelésére irányuló kötelezettségvállalását; úgy véli, hogy különös figyelmet kell szentelni a Stabilitási és Növekedési Paktum felhalmozott adósságra való alkalmazásának, mivel Írországban az utóbbit tisztességtelennek és a megreformált paktum rugalmassági rendelkezései értelmében az országot nagymértékben sújtónak tartják; úgy ítéli meg, hogy a költségmegosztásnak hosszabb távon tükröznie kell a védett kötvénytulajdonosok megoszlását; tudomásul veszi az ír hatóságok arra irányuló kérését, hogy az államadósságnak a pénzügyi ágazat kisegítésével járó költségeknek megfelelő részét irányítsák át az ESM-be;

| 75. | javasolja, hogy a Bizottság, az eurócsoport és az IMF folytassa a „feltételesen átalakítható kötvények” koncepciójának vizsgálatát, amelyek esetében a támogatási program hatálya alatt álló tagállamokban újonnan kibocsátott állampapírok hozama a gazdasági növekedéshez van kötve; |
| --- | --- |

75.

javasolja, hogy a Bizottság, az eurócsoport és az IMF folytassa a „feltételesen átalakítható kötvények” koncepciójának vizsgálatát, amelyek esetében a támogatási program hatálya alatt álló tagállamokban újonnan kibocsátott állampapírok hozama a gazdasági növekedéshez van kötve;

| 76. | emlékeztet az adóbevételeket védelmező intézkedések szükségességére, különösen a programban részt vevő országok tekintetében, a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (Gauzès-jelentés) meghatározottak szerint, mégpedig azzal, hogy „a Bizottsággal szoros együttműködésben és az EKB-val – valamint adott esetben az IMF-fel – egyeztetve intézkedéseket” hoznak „abból a célból, hogy az adóbevételek növelése érdekében fokozza az adóbeszedés hatékonyságát és eredményességét, valamint hogy fellépjen az adócsalás és az adókikerülés ellen”; emlékeztet arra, hogy az EU-n belül és kívül is gyorsan hatékony lépéseket kell tenni az adócsalás leküzdése és megelőzése érdekében; olyan végrehajtási intézkedéseket javasol bevezetni, amelyek révén valamennyi fél tisztességes mértékben hozzájárul az adóbevételekhez; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet az adóbevételeket védelmező intézkedések szükségességére, különösen a programban részt vevő országok tekintetében, a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (Gauzès-jelentés) meghatározottak szerint, mégpedig azzal, hogy „a Bizottsággal szoros együttműködésben és az EKB-val – valamint adott esetben az IMF-fel – egyeztetve intézkedéseket” hoznak „abból a célból, hogy az adóbevételek növelése érdekében fokozza az adóbeszedés hatékonyságát és eredményességét, valamint hogy fellépjen az adócsalás és az adókikerülés ellen”; emlékeztet arra, hogy az EU-n belül és kívül is gyorsan hatékony lépéseket kell tenni az adócsalás leküzdése és megelőzése érdekében; olyan végrehajtási intézkedéseket javasol bevezetni, amelyek révén valamennyi fél tisztességes mértékben hozzájárul az adóbevételekhez;

| 77. | kéri a bankmentésre felhasznált összegek közzétételét; hangsúlyozza, hogy tisztázni kell, mennyi forrást használtak fel a hiány finanszírozására, az államháztartás finanszírozására és a magánhitelezők részére való visszafizetésre; |
| --- | --- |

77.

kéri a bankmentésre felhasznált összegek közzétételét; hangsúlyozza, hogy tisztázni kell, mennyi forrást használtak fel a hiány finanszírozására, az államháztartás finanszírozására és a magánhitelezők részére való visszafizetésre;

| 78. | kéri a szociális partnerek tényleges bevonását a jelenlegi és jövőbeni kiigazítási programok kialakításába és végrehajtásába; úgy véli, hogy a szociális partnerek által a programok keretében elért megállapodásokat tiszteletben kell tartani, amennyiben azok a programokkal összeegyeztethetők; hangsúlyozza, hogy a 472/2013/EU rendelet értelmében a segítségnyújtási programoknak tiszteletben kell tartaniuk a bérmegállapítás nemzeti gyakorlatait és intézményeit; |
| --- | --- |

78.

kéri a szociális partnerek tényleges bevonását a jelenlegi és jövőbeni kiigazítási programok kialakításába és végrehajtásába; úgy véli, hogy a szociális partnerek által a programok keretében elért megállapodásokat tiszteletben kell tartani, amennyiben azok a programokkal összeegyeztethetők; hangsúlyozza, hogy a 472/2013/EU rendelet értelmében a segítségnyújtási programoknak tiszteletben kell tartaniuk a bérmegállapítás nemzeti gyakorlatait és intézményeit;

| 79. | kéri, hogy az EBB-t vonják be a beruházással kapcsolatos intézkedések kialakításába és végrehajtásába a gazdasági és társadalmi fellendüléshez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

79.

kéri, hogy az EBB-t vonják be a beruházással kapcsolatos intézkedések kialakításába és végrehajtásába a gazdasági és társadalmi fellendüléshez való hozzájárulás érdekében;

| 80. | fájlalja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája, az Emberi Jogok Európai Egyezménye és az Európai Szociális Charta nem kötelező erejű a programokra nézve, mivel azok nem az elsődleges uniós jogon alapulnak; |
| --- | --- |

80.

fájlalja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája, az Emberi Jogok Európai Egyezménye és az Európai Szociális Charta nem kötelező erejű a programokra nézve, mivel azok nem az elsődleges uniós jogon alapulnak;

| 81. | hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek minden körülmények között tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját is; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek minden körülmények között tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját is;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok és az Unió egészének gazdasági és pénzügyi stabilitására való törekvés nem áshatja alá a szociális stabilitást, az európai szociális modellt, sem pedig az uniós polgárok szociális jogait; hangsúlyozza, hogy a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően a szociális partnerek európai szintű gazdasági párbeszédbe való bevonását a politikai napirend részévé kell tenni; kéri a szociális partnerek szükségszerű bevonását a jelenlegi és jövőbeni kiigazítási programok kialakításába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok és az Unió egészének gazdasági és pénzügyi stabilitására való törekvés nem áshatja alá a szociális stabilitást, az európai szociális modellt, sem pedig az uniós polgárok szociális jogait; hangsúlyozza, hogy a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően a szociális partnerek európai szintű gazdasági párbeszédbe való bevonását a politikai napirend részévé kell tenni; kéri a szociális partnerek szükségszerű bevonását a jelenlegi és jövőbeni kiigazítási programok kialakításába és végrehajtásába;

A Bizottság

| 83. | kéri a 472/2013/EU rendelet teljes körű végrehajtását és az e rendelettel kapcsolatos teljes körű felelősségvállalást; felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen intézményközi tárgyalásokat a Parlamenttel egy olyan közös eljárás meghatározása érdekében, amely arra irányul, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát a makrogazdasági kiigazítási program nyomon követéséből levont következtetésekről, valamint a 472/2013/EU rendelet 7. cikkében előírt makrogazdasági kiigazítási program tervezetének előkészítésében elért eredményekről; emlékezteti a Bizottságot, hogy ajánlásaival és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos értékeléseket, és tegye közzé azokat; felkéri a Bizottságot, hogy építse be ezeket az értékeléseket 472/2013/EU rendelet 19. cikkében előírt felülvizsgálati jelentésbe; emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy a 472/2013/EU rendelet 16. cikke előírja, hogy a rendelet a 2013. május 30-án pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra az említett időponttól kezdve alkalmazandó; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EUMSZ 265. cikkével összhangban járjon el annak érdekében, hogy ésszerűsítse az eseti pénzügyi támogatási programokat, és hogy összehangolja őket a 472/2013/EU rendeletben említett eljárásokkal és aktusokkal; felhívja a Bizottságot és a társjogalkotókat, hogy a gazdasági és monetáris unió következő lépéseinek kialakításakor és végrehajtásakor – ideértve a 472/2013/EU rendelet felülvizsgálatát is –vonják le a tanulságokat a trojka tapasztalataiból; |
| --- | --- |

83.

kéri a 472/2013/EU rendelet teljes körű végrehajtását és az e rendelettel kapcsolatos teljes körű felelősségvállalást; felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen intézményközi tárgyalásokat a Parlamenttel egy olyan közös eljárás meghatározása érdekében, amely arra irányul, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát a makrogazdasági kiigazítási program nyomon követéséből levont következtetésekről, valamint a 472/2013/EU rendelet 7. cikkében előírt makrogazdasági kiigazítási program tervezetének előkészítésében elért eredményekről; emlékezteti a Bizottságot, hogy ajánlásaival és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos értékeléseket, és tegye közzé azokat; felkéri a Bizottságot, hogy építse be ezeket az értékeléseket 472/2013/EU rendelet 19. cikkében előírt felülvizsgálati jelentésbe; emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy a 472/2013/EU rendelet 16. cikke előírja, hogy a rendelet a 2013. május 30-án pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra az említett időponttól kezdve alkalmazandó; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EUMSZ 265. cikkével összhangban járjon el annak érdekében, hogy ésszerűsítse az eseti pénzügyi támogatási programokat, és hogy összehangolja őket a 472/2013/EU rendeletben említett eljárásokkal és aktusokkal; felhívja a Bizottságot és a társjogalkotókat, hogy a gazdasági és monetáris unió következő lépéseinek kialakításakor és végrehajtásakor – ideértve a 472/2013/EU rendelet felülvizsgálatát is –vonják le a tanulságokat a trojka tapasztalataiból;

| 84. | emlékezteti a Bizottságot és a Tanácsot a 472/2013/EU rendelettel kapcsolatban a plenáris ülésen elfogadott álláspontjára; hangsúlyozza különösen azt, hogy ebben az álláspontban olyan rendelkezéseket állapított meg, amelyek tovább növelik a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadásához vezető döntéshozatali eljárás átláthatóságát és elszámoltathatóságát, egyértelműbb és jobban körülhatárolt megbízást és általános szerepet adva a Bizottságnak; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra e rendelkezéseket, és építse be őket a 472/2013/EU rendelet módosítására irányuló jövőbeli javaslatba; ebből a szempontból emlékeztet arra, hogy a jövőbeli segítségnyújtási programok előkészítését a Bizottság feladatkörébe kell utalni, és annak adott esetben tanácsot kell kérnie harmadik felektől, például az EKB-tól, az IMF-től vagy más szervektől; |
| --- | --- |

84.

emlékezteti a Bizottságot és a Tanácsot a 472/2013/EU rendelettel kapcsolatban a plenáris ülésen elfogadott álláspontjára; hangsúlyozza különösen azt, hogy ebben az álláspontban olyan rendelkezéseket állapított meg, amelyek tovább növelik a makrogazdasági kiigazítási programok elfogadásához vezető döntéshozatali eljárás átláthatóságát és elszámoltathatóságát, egyértelműbb és jobban körülhatárolt megbízást és általános szerepet adva a Bizottságnak; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra e rendelkezéseket, és építse be őket a 472/2013/EU rendelet módosítására irányuló jövőbeli javaslatba; ebből a szempontból emlékeztet arra, hogy a jövőbeli segítségnyújtási programok előkészítését a Bizottság feladatkörébe kell utalni, és annak adott esetben tanácsot kell kérnie harmadik felektől, például az EKB-tól, az IMF-től vagy más szervektől;

| 85. | kéri, hogy a Bizottság a 472/2013/EU rendelettel összhangban és azon túlmenően is teljes körűen elszámoltatható legyen, amikor az uniós segítségnyújtási mechanizmus tagjaként jár el; kéri, hogy a Bizottság e mechanizmusban részt vevő képviselőit a Parlament hivatalba lépésük előtt hallgassa meg; kéri, hogy ezek a képviselők rendszeresen számoljanak be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

85.

kéri, hogy a Bizottság a 472/2013/EU rendelettel összhangban és azon túlmenően is teljes körűen elszámoltatható legyen, amikor az uniós segítségnyújtási mechanizmus tagjaként jár el; kéri, hogy a Bizottság e mechanizmusban részt vevő képviselőit a Parlament hivatalba lépésük előtt hallgassa meg; kéri, hogy ezek a képviselők rendszeresen számoljanak be a Parlamentnek;

| 86. | javasolja, hogy a Bizottság minden egyes, programban részt vevő ország tekintetében hozzon létre egy, (többek között) a tagállamokból és az EBB-től érkező szakértőkből, valamint a magánszektor és a civil társadalom képviselőiből álló „növekedési munkacsoportot”, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a felelősségvállalást, és lehetőségeket javasoljanak a növekedés előmozdítására, amely kiegészítené a költségvetési konszolidációt és a strukturális reformokat; e munkacsoportnak az lenne a célja, hogy helyreállítsa a bizalmat, és ezzel lehetőséget adjon a befektetésekre; a Bizottságnak fel kellene használnia a tagállamok és a kedvezményezett országok közigazgatási szervei közötti „ikerintézményi” együttműködés során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

86.

javasolja, hogy a Bizottság minden egyes, programban részt vevő ország tekintetében hozzon létre egy, (többek között) a tagállamokból és az EBB-től érkező szakértőkből, valamint a magánszektor és a civil társadalom képviselőiből álló „növekedési munkacsoportot”, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a felelősségvállalást, és lehetőségeket javasoljanak a növekedés előmozdítására, amely kiegészítené a költségvetési konszolidációt és a strukturális reformokat; e munkacsoportnak az lenne a célja, hogy helyreállítsa a bizalmat, és ezzel lehetőséget adjon a befektetésekre; a Bizottságnak fel kellene használnia a tagállamok és a kedvezményezett országok közigazgatási szervei közötti „ikerintézményi” együttműködés során szerzett tapasztalatokat;

| 87. | úgy véli, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás (MIP) vizsgálata során, illetve az éves növekedési jelentés Bizottság általi kidolgozásakor jobban figyelembe kellene venni az euróövezet egészének helyzetét (beleértve a nemzeti politikák más tagállamokra átgyűrűző hatásait is); |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás (MIP) vizsgálata során, illetve az éves növekedési jelentés Bizottság általi kidolgozásakor jobban figyelembe kellene venni az euróövezet egészének helyzetét (beleértve a nemzeti politikák más tagállamokra átgyűrűző hatásait is);

| 88. | úgy véli, hogy az MIP-nek egyértelműen értékelnie kell azt is, amikor egy tagállam túlzottan egy adott tevékenységi ágazatra hagyatkozik; |
| --- | --- |

88.

úgy véli, hogy az MIP-nek egyértelműen értékelnie kell azt is, amikor egy tagállam túlzottan egy adott tevékenységi ágazatra hagyatkozik;

| 89. | kéri a Bizottságot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok fényében kezdje meg a KBER általi likviditásnyújtások alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

89.

kéri a Bizottságot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok fényében kezdje meg a KBER általi likviditásnyújtások alapos vizsgálatát;

| 90. | utasítja a Bizottságot, hogy „a Szerződések őreként” 2015 végéig nyújtson be részletes tanulmányt a négy országban végrehajtott kiigazítási programok gazdasági és társadalmi következményeiről annak érdekében, hogy a programok rövid távú és hosszú távú hatásai egyaránt pontosabban láthatók, és ezáltal az ebből származó információk a jövőbeli segítségnyújtási intézkedések során felhasználhatók legyenek; kéri a Bizottságot, hogy e tanulmány kidolgozásához vegye igénybe valamennyi vonatkozó tanácsadó szervet, ideértve a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot, a Foglalkoztatási Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, valamit hogy teljes mértékben működjön együtt a Parlamenttel; úgy véli, hogy a Bizottság jelentésének az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által adott értékelésre is reagálnia kell; |
| --- | --- |

90.

utasítja a Bizottságot, hogy „a Szerződések őreként” 2015 végéig nyújtson be részletes tanulmányt a négy országban végrehajtott kiigazítási programok gazdasági és társadalmi következményeiről annak érdekében, hogy a programok rövid távú és hosszú távú hatásai egyaránt pontosabban láthatók, és ezáltal az ebből származó információk a jövőbeli segítségnyújtási intézkedések során felhasználhatók legyenek; kéri a Bizottságot, hogy e tanulmány kidolgozásához vegye igénybe valamennyi vonatkozó tanácsadó szervet, ideértve a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot, a Foglalkoztatási Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, valamit hogy teljes mértékben működjön együtt a Parlamenttel; úgy véli, hogy a Bizottság jelentésének az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által adott értékelésre is reagálnia kell;

| 91. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák a Bizottság valamennyi érintett főigazgatóságának és a nemzeti minisztériumoknak a bevonását az egyetértési megállapodásokra irányuló tárgyalásokba és döntéshozatalba; kiemeli különösen, hogy a Foglalkoztatási Főigazgatóságnak az ECFIN és a MARKT főigazgatóság mellett fontos szerepet kell játszania annak biztosításában, hogy a tárgyalások során a szociális dimenzió kulcsfontosságú szempont legyen, és hogy a társadalmi hatásokat is figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

91.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák a Bizottság valamennyi érintett főigazgatóságának és a nemzeti minisztériumoknak a bevonását az egyetértési megállapodásokra irányuló tárgyalásokba és döntéshozatalba; kiemeli különösen, hogy a Foglalkoztatási Főigazgatóságnak az ECFIN és a MARKT főigazgatóság mellett fontos szerepet kell játszania annak biztosításában, hogy a tárgyalások során a szociális dimenzió kulcsfontosságú szempont legyen, és hogy a társadalmi hatásokat is figyelembe vegyék;

Az EKB

| 92. | kéri, hogy a trojka keretrendszerének bárminemű reformja során gondosan elemezzék az EKB szerepét, hogy összehangolják azt az EKB megbízatásával; kéri különösen azt, hogy az EKB átlátható és világosan meghatározott tanácsadó szereppel bíró megfigyelőként járjon el, ne lehessen teljes jogú tárgyalópartner, és szűnjön meg az a gyakorlat, hogy az EKB a küldetésnyilatkozatok társaláírója; |
| --- | --- |

92.

kéri, hogy a trojka keretrendszerének bárminemű reformja során gondosan elemezzék az EKB szerepét, hogy összehangolják azt az EKB megbízatásával; kéri különösen azt, hogy az EKB átlátható és világosan meghatározott tanácsadó szereppel bíró megfigyelőként járjon el, ne lehessen teljes jogú tárgyalópartner, és szűnjön meg az a gyakorlat, hogy az EKB a küldetésnyilatkozatok társaláírója;

| 93. | kéri az EKB-t, hogy ajánlásainak hatásával és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos értékeléseket, és tegye közzé azokat; |
| --- | --- |

93.

kéri az EKB-t, hogy ajánlásainak hatásával és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos értékeléseket, és tegye közzé azokat;

| 94. | javasolja, hogy az EKB aktualizálja a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (ELA) vonatkozó iránymutatásait és a fedezeti keretszabályozást annak érdekében, hogy növelje a likviditásnyújtás átláthatóságát a segítségnyújtásban részesülő tagállamokban, és fokozza a fizetőképesség KBER által alkalmazott koncepciója körüli jogi egyértelműséget; |
| --- | --- |

94.

javasolja, hogy az EKB aktualizálja a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (ELA) vonatkozó iránymutatásait és a fedezeti keretszabályozást annak érdekében, hogy növelje a likviditásnyújtás átláthatóságát a segítségnyújtásban részesülő tagállamokban, és fokozza a fizetőképesség KBER által alkalmazott koncepciója körüli jogi egyértelműséget;

| 95. | felhívja az EKB-t és a nemzeti központi bankokat, hogy megfelelő időben tegyenek közzé átfogó tájékoztatást az ELA-król, többek között a támogatás feltételeiről, például a fizetőképességről, az ELA-k nemzeti központi bankok általi finanszírozási módjáról, a jogi keretről és gyakorlati működésükről; |
| --- | --- |

95.

felhívja az EKB-t és a nemzeti központi bankokat, hogy megfelelő időben tegyenek közzé átfogó tájékoztatást az ELA-król, többek között a támogatás feltételeiről, például a fizetőképességről, az ELA-k nemzeti központi bankok általi finanszírozási módjáról, a jogi keretről és gyakorlati működésükről;

Az IMF

| 96. | úgy véli, hogy a pénzügyi programok kialakítása és végrehajtása terén szerzett többéves tapasztalat nyomán az európai intézmények megszerezték az ilyen programok önálló kialakításával és végrehajtásával kapcsolatos know-how-t, és az IMF bevonását az e jelentésben javasoltak szerint újradefiniálhatják; |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy a pénzügyi programok kialakítása és végrehajtása terén szerzett többéves tapasztalat nyomán az európai intézmények megszerezték az ilyen programok önálló kialakításával és végrehajtásával kapcsolatos know-how-t, és az IMF bevonását az e jelentésben javasoltak szerint újradefiniálhatják;

| 97. | kéri, hogy az IMF euróövezetben történő minden jövőbeli szerepvállalása továbbra is fakultatív legyen; |
| --- | --- |

97.

kéri, hogy az IMF euróövezetben történő minden jövőbeli szerepvállalása továbbra is fakultatív legyen;

| 98. | felszólítja az IMF-t, hogy határozza meg újra az uniós segítségnyújtásban való jövőbeli részvételének hatókörét, és olyan, katalizátorhatást kiváltó hitelezővé váljon, amely minimális finanszírozást és szakértelmet nyújt a hitelfelvevő országoknak és az uniós intézményeknek, miközben fenntartja azt az opciót, hogy egyet nem értés esetén kilép a programból; |
| --- | --- |

98.

felszólítja az IMF-t, hogy határozza meg újra az uniós segítségnyújtásban való jövőbeli részvételének hatókörét, és olyan, katalizátorhatást kiváltó hitelezővé váljon, amely minimális finanszírozást és szakértelmet nyújt a hitelfelvevő országoknak és az uniós intézményeknek, miközben fenntartja azt az opciót, hogy egyet nem értés esetén kilép a programból;

| 99. | kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 138. cikkével összhangban tegyen javaslatot olyan megfelelő intézkedésekre, amelyek biztosítják az euróövezet egységes képviseletét a nemzetközi pénzügyi intézményekben és konferenciákon, különösen az IMF-ben, hogy nemzetközi szinten felváltsák az egyéni tagállami képviselet jelenlegi rendszerét; megállapítja, hogy ehhez az IMF alapokmányának módosítása is szükséges; |
| --- | --- |

99.

kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 138. cikkével összhangban tegyen javaslatot olyan megfelelő intézkedésekre, amelyek biztosítják az euróövezet egységes képviseletét a nemzetközi pénzügyi intézményekben és konferenciákon, különösen az IMF-ben, hogy nemzetközi szinten felváltsák az egyéni tagállami képviselet jelenlegi rendszerét; megállapítja, hogy ehhez az IMF alapokmányának módosítása is szükséges;

| 100. | kéri, hogy eseti alapon konzultáljanak a Parlamenttel az IMF euróövezetben történő szerepvállalásáról; |
| --- | --- |

100.

kéri, hogy eseti alapon konzultáljanak a Parlamenttel az IMF euróövezetben történő szerepvállalásáról;

A Tanács és az eurócsoport

| 101. | kéri az eurócsoport döntéshozatali folyamatának újraértékelését, hogy az nemzeti és európai szinten egyaránt megfelelő demokratikus elszámoltathatóságot foglaljon magában; európai szintű iránymutatások kidolgozását kéri a nemzeti szintű intézkedések végrehajtásának megfelelő demokratikus ellenőrzése érdekében, amely iránymutatások figyelembe veszik a foglalkoztatás minőségét, a szociális védelmet, az egészségügyet és az oktatást, és a szociális rendszerekhez mindenki számára biztosítják a hozzáférést; javasolja, hogy az eurócsoport állandó elnöki tisztségét teljes munkaidős feladatkörként határozzák meg; javasolja, hogy az elnök a Bizottság egyik alelnöke legyen, aki a Parlament felé elszámoltatható; rövid távon kéri, hogy a trojka és a Parlament között rendszeres párbeszédet alakítsanak ki; |
| --- | --- |

101.

kéri az eurócsoport döntéshozatali folyamatának újraértékelését, hogy az nemzeti és európai szinten egyaránt megfelelő demokratikus elszámoltathatóságot foglaljon magában; európai szintű iránymutatások kidolgozását kéri a nemzeti szintű intézkedések végrehajtásának megfelelő demokratikus ellenőrzése érdekében, amely iránymutatások figyelembe veszik a foglalkoztatás minőségét, a szociális védelmet, az egészségügyet és az oktatást, és a szociális rendszerekhez mindenki számára biztosítják a hozzáférést; javasolja, hogy az eurócsoport állandó elnöki tisztségét teljes munkaidős feladatkörként határozzák meg; javasolja, hogy az elnök a Bizottság egyik alelnöke legyen, aki a Parlament felé elszámoltatható; rövid távon kéri, hogy a trojka és a Parlament között rendszeres párbeszédet alakítsanak ki;

| 102. | felszólítja az eurócsoportot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy vállaljon teljes felelősséget a trojka műveleteiért; törekszik különösen az eurócsoport pénzügyi támogatással kapcsolatos döntései elszámoltathatóságának javítására, mivel végső soron a pénzügyminiszterek viselik a politikai felelősséget a makrogazdasági kiigazítási programokért és azok végrehajtásáért, miközben egyes döntéseket illetően nem számoltathatók el közvetlenül sem a nemzeti parlamentjük, sem az Európai Parlament felé; úgy véli, hogy a pénzügyi támogatás odaítélése előtt az Európai Parlamentnek meg kell hallgatnia az eurócsoport elnökét, az adott nemzeti parlamenteknek pedig meg kell hallgatniuk az uniós pénzügyminisztereket; hangsúlyozza, hogy az eurócsoport elnökét és a pénzügyminisztereket is kötelezni kell arra, hogy rendszeresen beszámoljanak az Európai Parlamentnek, illetve a nemzeti parlamenteknek; |
| --- | --- |

102.

felszólítja az eurócsoportot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy vállaljon teljes felelősséget a trojka műveleteiért; törekszik különösen az eurócsoport pénzügyi támogatással kapcsolatos döntései elszámoltathatóságának javítására, mivel végső soron a pénzügyminiszterek viselik a politikai felelősséget a makrogazdasági kiigazítási programokért és azok végrehajtásáért, miközben egyes döntéseket illetően nem számoltathatók el közvetlenül sem a nemzeti parlamentjük, sem az Európai Parlament felé; úgy véli, hogy a pénzügyi támogatás odaítélése előtt az Európai Parlamentnek meg kell hallgatnia az eurócsoport elnökét, az adott nemzeti parlamenteknek pedig meg kell hallgatniuk az uniós pénzügyminisztereket; hangsúlyozza, hogy az eurócsoport elnökét és a pénzügyminisztereket is kötelezni kell arra, hogy rendszeresen beszámoljanak az Európai Parlamentnek, illetve a nemzeti parlamenteknek;

| 103. | arra sürgeti valamennyi tagállamot, hogy fokozzák nemzeti felelősségvállalásukat az európai szemeszter munkájában és döntéseiben, és hajtsanak végre minden olyan intézkedést és reformot, amelyről az országspecifikus ajánlásokkal összefüggésben megállapodtak; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a mintegy 400 országspecifikus ajánlásnak csupán 15 %-ában állapított meg jelentős mértékű előrelépést az előző évekhez képest; |
| --- | --- |

103.

arra sürgeti valamennyi tagállamot, hogy fokozzák nemzeti felelősségvállalásukat az európai szemeszter munkájában és döntéseiben, és hajtsanak végre minden olyan intézkedést és reformot, amelyről az országspecifikus ajánlásokkal összefüggésben megállapodtak; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a mintegy 400 országspecifikus ajánlásnak csupán 15 %-ában állapított meg jelentős mértékű előrelépést az előző évekhez képest;

Az ESM

| 104. | hangsúlyozza, hogy a trojka fokozatos kivezetésével egy intézménynek kell átvennie a folyamatban lévő reformok ellenőrzését; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza, hogy a trojka fokozatos kivezetésével egy intézménynek kell átvennie a folyamatban lévő reformok ellenőrzését;

| 105. | hangsúlyozza, hogy az EFSF és az ESM uniós intézményeken kívüli létrehozása visszalépést jelent az Unió fejlődése szempontjából, különösen a Parlament, a Számvevőszék és a Bíróság kárára; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy az EFSF és az ESM uniós intézményeken kívüli létrehozása visszalépést jelent az Unió fejlődése szempontjából, különösen a Parlament, a Számvevőszék és a Bíróság kárára;

| 106. | követeli, hogy az ESM-et építsék be az Unió jogi keretébe, és fejlesszék közösségi alapú mechanizmussá, amint arról az ESM-Szerződés is rendelkezik; követeli, hogy tegyék elszámoltathatóvá az Európai Parlament és az Európai Tanács felé, többek között a pénzügyi segítségnyújtás megítélésére vonatkozó döntések, valamint az új hitelrészletek odaítélésre vonatkozó döntések tekintetében; elismeri, hogy amíg a tagállamok nemzeti költségvetésükből közvetlenül hozzájárulnak az ESM-hez, addig nekik kell jóváhagyniuk a pénzügyi segítségnyújtást; kéri, hogy az ESM-t fejlesszék tovább, lássák el megfelelő hitelnyújtási és -felvételi képességekkel, továbbá hogy az ESM igazgatótanácsa és az európai szociális partnerek között alakítsanak ki párbeszédet, és az ESM-et építsék be az Unió költségvetésébe; kéri az ESM tagjait, hogy a fentiek megvalósulásáig rövid távon tartózkodjanak az egyhangúsági követelmény alkalmazásától annak lehetővé tétele érdekében, hogy a rendes döntéseket egyhangúság helyett minősített többséggel fogadják el, és hogy lehetőség nyíljon az elővigyázatossági segítségnyújtásra; |
| --- | --- |

106.

követeli, hogy az ESM-et építsék be az Unió jogi keretébe, és fejlesszék közösségi alapú mechanizmussá, amint arról az ESM-Szerződés is rendelkezik; követeli, hogy tegyék elszámoltathatóvá az Európai Parlament és az Európai Tanács felé, többek között a pénzügyi segítségnyújtás megítélésére vonatkozó döntések, valamint az új hitelrészletek odaítélésre vonatkozó döntések tekintetében; elismeri, hogy amíg a tagállamok nemzeti költségvetésükből közvetlenül hozzájárulnak az ESM-hez, addig nekik kell jóváhagyniuk a pénzügyi segítségnyújtást; kéri, hogy az ESM-t fejlesszék tovább, lássák el megfelelő hitelnyújtási és -felvételi képességekkel, továbbá hogy az ESM igazgatótanácsa és az európai szociális partnerek között alakítsanak ki párbeszédet, és az ESM-et építsék be az Unió költségvetésébe; kéri az ESM tagjait, hogy a fentiek megvalósulásáig rövid távon tartózkodjanak az egyhangúsági követelmény alkalmazásától annak lehetővé tétele érdekében, hogy a rendes döntéseket egyhangúság helyett minősített többséggel fogadják el, és hogy lehetőség nyíljon az elővigyázatossági segítségnyújtásra;

| 107. | kéri a Tanácsot és az eurócsoportot, hogy tartsák tiszteletben az Európai Tanács elnöke által tett, arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy tárgyalást folytat egy intézményközi megállapodásról az Európai Parlamenttel az ESM elszámoltathatóságának növelésére szolgáló, megfelelő átmeneti mechanizmus létrehozása érdekében; ezzel összefüggésben kéri, hogy növeljék az ESM kormányzótanácsa eljárásainak átláthatóságát; |
| --- | --- |

107.

kéri a Tanácsot és az eurócsoportot, hogy tartsák tiszteletben az Európai Tanács elnöke által tett, arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy tárgyalást folytat egy intézményközi megállapodásról az Európai Parlamenttel az ESM elszámoltathatóságának növelésére szolgáló, megfelelő átmeneti mechanizmus létrehozása érdekében; ezzel összefüggésben kéri, hogy növeljék az ESM kormányzótanácsa eljárásainak átláthatóságát;

| 108. | kiemeli, hogy az Európai Bíróság Pringle-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlata és döntése megnyitja a lehetőséget arra, hogy az ESM-et egy állandó szerződéssel az EUMSZ 352. cikke alapján beágyazzák a közösségi keretbe; ezért felhívja a Bizottságot, hogy 2014 végéig terjesszen elő erre irányuló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

108.

kiemeli, hogy az Európai Bíróság Pringle-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlata és döntése megnyitja a lehetőséget arra, hogy az ESM-et egy állandó szerződéssel az EUMSZ 352. cikke alapján beágyazzák a közösségi keretbe; ezért felhívja a Bizottságot, hogy 2014 végéig terjesszen elő erre irányuló jogalkotási javaslatot;

Középtáv és hosszú táv

| 109. | kéri, hogy a megállapodásokat illesszék bele a közösségi jogszabályok keretébe a hiteles és fenntartható konszolidációs stratégia előmozdítása érdekében, ami által az Unió növekedési stratégiájának célkitűzéseit, valamint a megfogalmazott társadalmi kohéziós és foglalkoztatási célkitűzéseket szolgálják; javasolja, hogy annak érdekében, hogy a segítségnyújtási programok megfelelő demokratikus legitimitással rendelkezzenek, a tárgyalási megbízatásokat az Európai Parlamentben bocsássák szavazásra, illetve folytassanak konzultációt a Parlamenttel az ennek nyomán elfogadott egyetértési megállapodásokról; |
| --- | --- |

109.

kéri, hogy a megállapodásokat illesszék bele a közösségi jogszabályok keretébe a hiteles és fenntartható konszolidációs stratégia előmozdítása érdekében, ami által az Unió növekedési stratégiájának célkitűzéseit, valamint a megfogalmazott társadalmi kohéziós és foglalkoztatási célkitűzéseket szolgálják; javasolja, hogy annak érdekében, hogy a segítségnyújtási programok megfelelő demokratikus legitimitással rendelkezzenek, a tárgyalási megbízatásokat az Európai Parlamentben bocsássák szavazásra, illetve folytassanak konzultációt a Parlamenttel az ennek nyomán elfogadott egyetértési megállapodásokról;

| 110. | megismétli azon kérését, miszerint az EMU megerősítésével kapcsolatos döntéseket az Európai Unióról szóló szerződés alapján kell meghozni; úgy véli, hogy a közösségi módszertől való eltérés, illetve a kormányközi megállapodások (például szerződéses megállapodások) fokozott alkalmazása megosztja és gyengíti az Uniót és benne az euróövezetet is, valamint próbára teszi hitelességüket; tisztában van azzal, hogy a közösségi módszer maradéktalan tiszteletben tartása az uniós segítségnyújtási mechanizmus további reformjai során szerződésmódosítást tehet szükségessé, és hangsúlyozza, hogy az EP-t bármely ilyen módosításba be kell vonni, és annak egyezmény tárgyát kell képeznie; |
| --- | --- |

110.

megismétli azon kérését, miszerint az EMU megerősítésével kapcsolatos döntéseket az Európai Unióról szóló szerződés alapján kell meghozni; úgy véli, hogy a közösségi módszertől való eltérés, illetve a kormányközi megállapodások (például szerződéses megállapodások) fokozott alkalmazása megosztja és gyengíti az Uniót és benne az euróövezetet is, valamint próbára teszi hitelességüket; tisztában van azzal, hogy a közösségi módszer maradéktalan tiszteletben tartása az uniós segítségnyújtási mechanizmus további reformjai során szerződésmódosítást tehet szükségessé, és hangsúlyozza, hogy az EP-t bármely ilyen módosításba be kell vonni, és annak egyezmény tárgyát kell képeznie;

| 111. | úgy véli, hogy meg kell vizsgálni a Szerződés olyatén módosításának lehetőségét, amely lehetővé tenné az EUMSZ jelenlegi 143. cikke hatályának az euróövezeten kívüli tagállamokról valamennyi tagállamra való kiterjesztését; |
| --- | --- |

111.

úgy véli, hogy meg kell vizsgálni a Szerződés olyatén módosításának lehetőségét, amely lehetővé tenné az EUMSZ jelenlegi 143. cikke hatályának az euróövezeten kívüli tagállamokról valamennyi tagállamra való kiterjesztését;

| 112. | kéri az uniós jog alapján egy európai valutaalap (EMF) létrehozását, amelyre a közösségi módszert kellene alkalmazni; úgy véli, hogy az EMF-nek össze kell kapcsolnia az ESM pénzügyi eszközeit, amelyek a fizetési mérleg terén problémákkal szembesülő vagy az állam fizetésképtelenségével küzdő országok támogatására irányulnak, illetve azokat az erőforrásokat és tapasztalatokat, amelyekre a Bizottság tett szert ezen a területen az elmúlt néhány évben; rámutat arra, hogy egy ilyen keretrendszer elkerülné a Bizottságnak az eurócsoport megbízottjaként betöltött jelenlegi szerepéből és a „Szerződések őreként” betöltött átfogóbb szerepéből adódó esetleges összeférhetetlenségeket; úgy véli, hogy az EMF-re az elszámoltathatósággal és a legitimitással kapcsolatos legmagasabb szintű demokratikus normákat kell alkalmazni; úgy véli, hogy e keret biztosítaná a döntéshozatali folyamat átláthatóságát és azt is, hogy valamennyi részt vevő intézmény teljes mértékben felelős és elszámoltatható legyen cselekedeteiért; |
| --- | --- |

112.

kéri az uniós jog alapján egy európai valutaalap (EMF) létrehozását, amelyre a közösségi módszert kellene alkalmazni; úgy véli, hogy az EMF-nek össze kell kapcsolnia az ESM pénzügyi eszközeit, amelyek a fizetési mérleg terén problémákkal szembesülő vagy az állam fizetésképtelenségével küzdő országok támogatására irányulnak, illetve azokat az erőforrásokat és tapasztalatokat, amelyekre a Bizottság tett szert ezen a területen az elmúlt néhány évben; rámutat arra, hogy egy ilyen keretrendszer elkerülné a Bizottságnak az eurócsoport megbízottjaként betöltött jelenlegi szerepéből és a „Szerződések őreként” betöltött átfogóbb szerepéből adódó esetleges összeférhetetlenségeket; úgy véli, hogy az EMF-re az elszámoltathatósággal és a legitimitással kapcsolatos legmagasabb szintű demokratikus normákat kell alkalmazni; úgy véli, hogy e keret biztosítaná a döntéshozatali folyamat átláthatóságát és azt is, hogy valamennyi részt vevő intézmény teljes mértékben felelős és elszámoltatható legyen cselekedeteiért;

| 113. | úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a Szerződést annak érdekében, hogy az Unió válságmegelőzési és -rendezési keretrendszerét jogilag megalapozott és gazdaságilag fenntartható keretbe ágyazzák; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a Szerződést annak érdekében, hogy az Unió válságmegelőzési és -rendezési keretrendszerét jogilag megalapozott és gazdaságilag fenntartható keretbe ágyazzák;

| 114. | úgy véli, hogy meg kell vizsgálni azt a lehetőséget, hogy a hatos és kettes csomag szabályait követve egy egyértelmű eljárási lépéseket tartalmazó mechanizmust dolgozzanak ki a fizetésképtelenség veszélyével küzdő államok számára; ezzel összefüggésben arra ösztönzi az IMF-et, illetve arra kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki közös álláspontot az IMF-fel a nemzetközi államadósság-átütemezési mechanizmussal (SDRM) kapcsolatos vita újraindítása érdekében, az e területre vonatkozó, igazságos és fenntartható megközelítés elfogadása céljából; |
| --- | --- |

114.

úgy véli, hogy meg kell vizsgálni azt a lehetőséget, hogy a hatos és kettes csomag szabályait követve egy egyértelmű eljárási lépéseket tartalmazó mechanizmust dolgozzanak ki a fizetésképtelenség veszélyével küzdő államok számára; ezzel összefüggésben arra ösztönzi az IMF-et, illetve arra kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki közös álláspontot az IMF-fel a nemzetközi államadósság-átütemezési mechanizmussal (SDRM) kapcsolatos vita újraindítása érdekében, az e területre vonatkozó, igazságos és fenntartható megközelítés elfogadása céljából;

| 115. | azon ajánlását, miszerint a trojka minden egyes szereplőjének szerepét és feladatkörét egyértelművé kell tenni, az alábbiakban összegzi:






  a) | a Bizottság szerepét egy európai valutaalap venné át, amely egyesítené az ESM pénzügyi eszközeit és a Bizottság által az elmúlt néhány évben felhalmozott emberi erőforrásokat, és ez lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy az EUSZ 17. cikkével összhangban járjon el, és különösen, hogy a Szerződések őreként lépjen fel; |
| --- | --- | --- |

115.

azon ajánlását, miszerint a trojka minden egyes szereplőjének szerepét és feladatkörét egyértelművé kell tenni, az alábbiakban összegzi:

a)

a Bizottság szerepét egy európai valutaalap venné át, amely egyesítené az ESM pénzügyi eszközeit és a Bizottság által az elmúlt néhány évben felhalmozott emberi erőforrásokat, és ez lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy az EUSZ 17. cikkével összhangban járjon el, és különösen, hogy a Szerződések őreként lépjen fel;

| b) | a tárgyalási folyamatban az EKB megfigyelőként venne részt annak lehetővé tétele érdekében, hogy tanácsadó szerepkörének megfelelően határozott aggályokat fogalmazzon meg a Bizottság, illetve később adott esetben az Európai Valutaalap felé; |
| --- | --- |

b)

a tárgyalási folyamatban az EKB megfigyelőként venne részt annak lehetővé tétele érdekében, hogy tanácsadó szerepkörének megfelelően határozott aggályokat fogalmazzon meg a Bizottság, illetve később adott esetben az Európai Valutaalap felé;

| c) | amennyiben az IMF bevonása feltétlenül szükséges, marginális hitelezőként járna el, és így egyet nem értés esetén kiléphetne a programból; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az IMF bevonása feltétlenül szükséges, marginális hitelezőként járna el, és így egyet nem értés esetén kiléphetne a programból;

| 116. | úgy véli, hogy az e jelentéssel megkezdett munkát folytatni kell; felkéri a következő Parlamentet, hogy fogytassa az e jelentésben megkezdett munkát, annak fő megállapításait dolgozza ki részletesebben, valamint folytasson további vizsgálatokat; |
| --- | --- |

116.

úgy véli, hogy az e jelentéssel megkezdett munkát folytatni kell; felkéri a következő Parlamentet, hogy fogytassa az e jelentésben megkezdett munkát, annak fő megállapításait dolgozza ki részletesebben, valamint folytasson további vizsgálatokat;

o

o o

| 117. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az eurócsoportnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és az IMF-nek. |
| --- | --- |

117.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az eurócsoportnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és az IMF-nek.

---

(1)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(2)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0447.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0332.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0269.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0430.

(7)  HL C 33. E, 2013.2.5., 140. o.

(8)  HL C 70. E, 2012.3.8., 19. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/200

---

P7_TA(2014)0240

A trojka szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vonatkozásai

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a trojka (EKB, Bizottság és IMF) euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületeiről (2014/2007(INI))

(2017/C 378/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9., 151., 152. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9., 151., 152. és 153. cikkére,

| — | tekintettel az EU Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és különösen annak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogról szóló 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és különösen annak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogról szóló 30. cikkére,

| — | tekintettel „A trojka euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületei” címmel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által 2014. január 9-én tartott nyilvános meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A trojka euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületei” címmel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által 2014. január 9-én tartott nyilvános meghallgatásra,

| — | tekintettel a DG IPOL Gazdaság- és Tudománypolitikai Igazgatóságának Gazdasági Kormányzás Támogatási Osztálya által 2014 januárjában készített négy szakpolitikaifeljegyzés-tervezetre, amelyek a társadalmi és foglalkoztatási kérdéseket és kihívásokat értékelik Görögország, Portugália, Írország, illetve Ciprus esetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a DG IPOL Gazdaság- és Tudománypolitikai Igazgatóságának Gazdasági Kormányzás Támogatási Osztálya által 2014 januárjában készített négy szakpolitikaifeljegyzés-tervezetre, amelyek a társadalmi és foglalkoztatási kérdéseket és kihívásokat értékelik Görögország, Portugália, Írország, illetve Ciprus esetében,

| — | tekintettel a görög pénzügyminiszterrel és a görög munkaügyi, szociális biztonsági és szociális jóléti miniszterrel 2012. november 13-án megtartott, az EMPL és az ECON bizottságok által közösen szervezett gazdasági párbeszédre és eszmecserére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög pénzügyminiszterrel és a görög munkaügyi, szociális biztonsági és szociális jóléti miniszterrel 2012. november 13-án megtartott, az EMPL és az ECON bizottságok által közösen szervezett gazdasági párbeszédre és eszmecserére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Szociális Jogok Európai Bizottsága által a görögországi nyugdíjrendszerekről készített 2013. április 22-i öt határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Szociális Jogok Európai Bizottsága által a görögországi nyugdíjrendszerekről készített 2013. április 22-i öt határozatra (1),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának 365. jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának 365. jelentésére,

| — | tekintettel az „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság „A 2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i közleményére (COM(2013)0800) és az ahhoz mellékelt közös foglalkoztatási jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A 2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i közleményére (COM(2013)0800) és az ahhoz mellékelt közös foglalkoztatási jelentésre,

| — | tekintettel az „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0690),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000122/2013 – B7-0524/2013. számú kérdésre és a Parlament vonatkozó, „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című bizottsági közleményről szóló, 2013. november 21-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000122/2013 – B7-0524/2013. számú kérdésre és a Parlament vonatkozó, „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című bizottsági közleményről szóló, 2013. november 21-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EMPL bizottság által az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentéséről szóló, 2012. november 20-i állásfoglalásához (8) fűzött véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EMPL bizottság által az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentéséről szóló, 2012. november 20-i állásfoglalásához (8) fűzött véleményre,

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az arról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az arról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „A szociális beruházásokról szóló megállapodás mint a válságra adott válasz” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A szociális beruházásokról szóló megállapodás mint a válságra adott válasz” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az EUROFOUND „Munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények Európában 2012-ben” című, 2013. december 12-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUROFOUND „Munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények Európában 2012-ben” című, 2013. december 12-i jelentésére,

| — | tekintettel a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2013)0083),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000057/2013 – B7-0207/2013. számú kérdésre, és a Parlament vonatkozó, „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014-2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című bizottsági közleményről szóló, 2013. június 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000057/2013 – B7-0207/2013. számú kérdésre, és a Parlament vonatkozó, „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014-2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című bizottsági közleményről szóló, 2013. június 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013 októberében kiadott, az Európa 2020 stratégiáról szóló negyedik nyomonkövetési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013 októberében kiadott, az Európa 2020 stratégiáról szóló negyedik nyomonkövetési jelentésére,

| — | tekintettel az ILO „Az euróövezet válságának hatása az ír szociális partnerségre: politikai gazdaságtani elemzés” című, 2013. április 30-i, 49. számú munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Az euróövezet válságának hatása az ír szociális partnerségre: politikai gazdaságtani elemzés” című, 2013. április 30-i, 49. számú munkadokumentumára,

| — | tekintettel az ILO „Szociális párbeszéd és kollektív tárgyalás válság idején: Görögország esete” című, 2012. március 8-i, 38. számú munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Szociális párbeszéd és kollektív tárgyalás válság idején: Görögország esete” című, 2012. március 8-i, 38. számú munkadokumentumára,

| — | tekintettel az ILO „A foglalkoztatási válság kezelése Portugáliában” című, 2013. október 30-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „A foglalkoztatási válság kezelése Portugáliában” című, 2013. október 30-i jelentésére,

| — | tekintettel az „EU-IMF segítség az euróövezeti országoknak: korai értékelés” című, 2013. június 17-i Bruegel-jelentésre (19. sz. Bruegel Blueprint), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU-IMF segítség az euróövezeti országoknak: korai értékelés” című, 2013. június 17-i Bruegel-jelentésre (19. sz. Bruegel Blueprint),

| — | tekintettel az Eurostat által 2010. február 12-én (22/2010) és 2013. november 29-én (179/2013) az euró mutatószámairól kiadott sajtóközleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat által 2010. február 12-én (22/2010) és 2013. november 29-én (179/2013) az euró mutatószámairól kiadott sajtóközleményekre,

| — | tekintettel az OECD „Költségvetési konszolidáció: milyen mértékben, milyen gyorsan és hogyan? – Jelentés a gazdasági kilátásokról” című, 1. számú, 2012. április 12-én kiadott gazdaságpolitikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Költségvetési konszolidáció: milyen mértékben, milyen gyorsan és hogyan? – Jelentés a gazdasági kilátásokról” című, 1. számú, 2012. április 12-én kiadott gazdaságpolitikai jelentésére,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Szakszervezeti Intézet (EUTUI) „Az euróválság és annak nemzeti és uniós szociálpolitikára gyakorolt hatásai” című, 2013. májusi munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakszervezeti Intézet (EUTUI) „Az euróválság és annak nemzeti és uniós szociálpolitikára gyakorolt hatásai” című, 2013. májusi munkadokumentumára,

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai munkaerőpiac alakulása 2013-ban” című, 2013. júniusi jelentésére (European Economy sorozat, 6/2013.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai munkaerőpiac alakulása 2013-ban” című, 2013. júniusi jelentésére (European Economy sorozat, 6/2013.),

| — | tekintettel a Caritas Europe „Az európai válság hatása: tanulmány a válság és a megszorítások lakosságra gyakorolt hatásáról, különös tekintettel Görögországra, Írországra, Portugáliára és Spanyolországra” című, 2013. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Caritas Europe „Az európai válság hatása: tanulmány a válság és a megszorítások lakosságra gyakorolt hatásáról, különös tekintettel Görögországra, Írországra, Portugáliára és Spanyolországra” című, 2013. februári jelentésére,

| — | tekintettel az Oxfam „Tanulságos történet: a megszorítások és az egyenlőtlenség tényleges ára Európában” című, 2013. szeptemberi szakpolitikai kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oxfam „Tanulságos történet: a megszorítások és az egyenlőtlenség tényleges ára Európában” című, 2013. szeptemberi szakpolitikai kiadványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0135/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0135/2014),

| A. | mivel az egyes tagállamokban az államháztartás törékenységére rámutató, példátlan gazdasági és pénzügyi válság, valamint a helyzetre való reagálásként Görögországban (2010. május és 2012. március), Írországban (2010. december), Portugáliában (2011. május) és Cipruson (2013. június) elfogadott gazdasági kiigazítási programok intézkedései közvetlen és közvetett hatást gyakoroltak a foglalkoztatási szintekre, és számos polgár életkörülményeire; mivel a programokat hivatalosan ugyan a Bizottság írta alá, azok kialakítását és feltételrendszerének meghatározását az IMF, az eurócsoport, az Európai Központi Bank (EKB), a Bizottság és a kisegített tagállamok közösen végezték; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyes tagállamokban az államháztartás törékenységére rámutató, példátlan gazdasági és pénzügyi válság, valamint a helyzetre való reagálásként Görögországban (2010. május és 2012. március), Írországban (2010. december), Portugáliában (2011. május) és Cipruson (2013. június) elfogadott gazdasági kiigazítási programok intézkedései közvetlen és közvetett hatást gyakoroltak a foglalkoztatási szintekre, és számos polgár életkörülményeire; mivel a programokat hivatalosan ugyan a Bizottság írta alá, azok kialakítását és feltételrendszerének meghatározását az IMF, az eurócsoport, az Európai Központi Bank (EKB), a Bizottság és a kisegített tagállamok közösen végezték;

| B. | mivel az említett négy ország gazdasági és költségvetési fenntarthatóságának biztosítását követően a szociális kérdéseket kell az erőfeszítések középpontjába helyezni, különös figyelmet fordítva a munkahelyteremtésre; |
| --- | --- |

B.

mivel az említett négy ország gazdasági és költségvetési fenntarthatóságának biztosítását követően a szociális kérdéseket kell az erőfeszítések középpontjába helyezni, különös figyelmet fordítva a munkahelyteremtésre;

| C. | mivel az EUMSZ 9. cikke kimondja, hogy: „Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.”; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 9. cikke kimondja, hogy: „Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.”;

| D. | mivel az EUMSZ 151. cikke előírja, hogy az EU és a tagállamai által hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük az 1961. évi Európai Szociális Chartában meghatározott alapvető szociális jogokkal és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartával, többek között a szociális párbeszéd javítása érdekében; mivel az EUMSZ 152. cikke megállapítja, hogy: „Az Unió az egyes nemzeti rendszerek különbözőségeinek figyelembevételével elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását; önállóságuk tiszteletben tartása mellett elősegíti a szociális partnerek közötti párbeszédet.”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 151. cikke előírja, hogy az EU és a tagállamai által hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük az 1961. évi Európai Szociális Chartában meghatározott alapvető szociális jogokkal és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartával, többek között a szociális párbeszéd javítása érdekében; mivel az EUMSZ 152. cikke megállapítja, hogy: „Az Unió az egyes nemzeti rendszerek különbözőségeinek figyelembevételével elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását; önállóságuk tiszteletben tartása mellett elősegíti a szociális partnerek közötti párbeszédet.”;

| E. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 36. cikke arra kötelezi az Európai Uniót, hogy „a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatokban foglaltak szerint és a Szerződésekkel összhangban – [elismerje és tiszteletben tartsa] az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést az Unió társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása érdekében”; mivel az EUMSZ 14. cikke megállapítja, hogy „figyelemmel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyére, valamint a társadalmi és területi kohézióban játszott szerepére, az Unió és a tagállamok saját hatáskörükben és a Szerződések alkalmazási körén belül gondoskodnak arról, hogy ezek a szolgáltatások olyan – így különösen gazdasági és pénzügyi – elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését”; mivel az EUMSZ 345. cikke kimondja, hogy a „Szerződések nem sérthetik a tagállamokban fennálló tulajdoni rendet”; és mivel az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. sz. jegyzőkönyv rendelkezik az Unió általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos közös értékeiről; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 36. cikke arra kötelezi az Európai Uniót, hogy „a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatokban foglaltak szerint és a Szerződésekkel összhangban – [elismerje és tiszteletben tartsa] az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést az Unió társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása érdekében”; mivel az EUMSZ 14. cikke megállapítja, hogy „figyelemmel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyére, valamint a társadalmi és területi kohézióban játszott szerepére, az Unió és a tagállamok saját hatáskörükben és a Szerződések alkalmazási körén belül gondoskodnak arról, hogy ezek a szolgáltatások olyan – így különösen gazdasági és pénzügyi – elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését”; mivel az EUMSZ 345. cikke kimondja, hogy a „Szerződések nem sérthetik a tagállamokban fennálló tulajdoni rendet”; és mivel az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. sz. jegyzőkönyv rendelkezik az Unió általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos közös értékeiről;

| F. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy: „Az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2000. december 7-i [...] szövegében foglalt jogokat, szabadságokat és elveket; e Charta ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések”; mivel az említett cikk (2) és (3) bekezdése rendelkezik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásról, és rögzíti, hogy ezek a jogok az uniós jogrend általános elveit képezik; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy: „Az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2000. december 7-i [...] szövegében foglalt jogokat, szabadságokat és elveket; e Charta ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések”; mivel az említett cikk (2) és (3) bekezdése rendelkezik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásról, és rögzíti, hogy ezek a jogok az uniós jogrend általános elveit képezik;

| G. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája előírja többek között a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot (28. cikk), az indokolatlan elbocsátással szembeni védelmet (30. cikk), a tisztességes és igazságos munkafeltételeket (31. cikk), a szociális biztonsági ellátásokra és szociális szolgáltatásokra való jogosultság elismerését és tiszteletben tartását, a „társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében”„a tisztes megélhetést [...] mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel” (34. cikk), a egészségügyi ellátás igénybevételéhez és az orvosi kezeléshez való jogot (35. cikk) és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés jogának elismerését és tiszteletben tartását (36. cikk); |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája előírja többek között a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot (28. cikk), az indokolatlan elbocsátással szembeni védelmet (30. cikk), a tisztességes és igazságos munkafeltételeket (31. cikk), a szociális biztonsági ellátásokra és szociális szolgáltatásokra való jogosultság elismerését és tiszteletben tartását, a „társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében”„a tisztes megélhetést [...] mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel” (34. cikk), a egészségügyi ellátás igénybevételéhez és az orvosi kezeléshez való jogot (35. cikk) és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés jogának elismerését és tiszteletben tartását (36. cikk);

| H. | mivel a Bizottság által 2010. március 3-án javasolt és az Európai Tanács által 2010. június 17-én elfogadott Európa 2020 stratégiában a 2020-ig elérendő öt kiemelt cél között szerepel az, hogy a 20–64 éves férfiak és nők 75 %-ának munkahellyel kell rendelkeznie; 10 % alá kell csökkenteni az iskolai lemorzsolódás arányát, és a 30–34 évesek legalább 40 %-ának felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel kell rendelkeznie; valamint csökkenteni kell a szegénységet, legalább 20 millió embert szabadítva meg a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatától; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság által 2010. március 3-án javasolt és az Európai Tanács által 2010. június 17-én elfogadott Európa 2020 stratégiában a 2020-ig elérendő öt kiemelt cél között szerepel az, hogy a 20–64 éves férfiak és nők 75 %-ának munkahellyel kell rendelkeznie; 10 % alá kell csökkenteni az iskolai lemorzsolódás arányát, és a 30–34 évesek legalább 40 %-ának felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel kell rendelkeznie; valamint csökkenteni kell a szegénységet, legalább 20 millió embert szabadítva meg a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatától;

| I. | mivel az Európai Bizottság „Foglalkoztatási és szociális helyzet az EU-ban” című, 2013. októberi negyedéves szemléje szerint a Görögország, Portugália és Írország GDP-jében bekövetkezett súlyos visszaesés leginkább a foglalkoztatás hanyatlásában mutatkozott meg; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Bizottság „Foglalkoztatási és szociális helyzet az EU-ban” című, 2013. októberi negyedéves szemléje szerint a Görögország, Portugália és Írország GDP-jében bekövetkezett súlyos visszaesés leginkább a foglalkoztatás hanyatlásában mutatkozott meg;

| J. | mivel 2013. november 21-i állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a Bizottságnak „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményét és azt a javaslatát, hogy a cél érdekében hozzák létre a fő foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját, amely kiegészítené a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást és a közös foglalkoztatási jelentést; hangsúlyozza, hogy e mutatóknak elegendőnek kell lenniük a tagállamok foglalkoztatási és szociális helyzete átfogó és átlátható bemutatásának biztosításához; mivel az állásfoglalás hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy ez a nyomon követés a tagállamok közötti szociális különbségek csökkentésére és a felfelé irányuló szociális konvergencia és társadalmi fejlődés elősegítésére irányuljon; |
| --- | --- |

J.

mivel 2013. november 21-i állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a Bizottságnak „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményét és azt a javaslatát, hogy a cél érdekében hozzák létre a fő foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját, amely kiegészítené a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást és a közös foglalkoztatási jelentést; hangsúlyozza, hogy e mutatóknak elegendőnek kell lenniük a tagállamok foglalkoztatási és szociális helyzete átfogó és átlátható bemutatásának biztosításához; mivel az állásfoglalás hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy ez a nyomon követés a tagállamok közötti szociális különbségek csökkentésére és a felfelé irányuló szociális konvergencia és társadalmi fejlődés elősegítésére irányuljon;

| K. | mivel a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a négy országban az Európa 2020 stratégia szociális céljainak elérése tekintetében – az oktatásból és képzésből lemorzsolódókkal és a felsőfokú végzettség megszerzésével kapcsolatos célok kivételével – visszaesés tapasztalható (lásd az 1. mellékletet); |
| --- | --- |

K.

mivel a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a négy országban az Európa 2020 stratégia szociális céljainak elérése tekintetében – az oktatásból és képzésből lemorzsolódókkal és a felsőfokú végzettség megszerzésével kapcsolatos célok kivételével – visszaesés tapasztalható (lásd az 1. mellékletet);

| L. | mivel ezekben az országokban javulnak a hosszú távú gazdasági kilátások; mivel ez minden bizonnyal elő fogja mozdítani új munkahelyek teremtését e gazdaságokban, és visszafordítja a foglalkoztatás zsugorodásának tendenciáját; |
| --- | --- |

L.

mivel ezekben az országokban javulnak a hosszú távú gazdasági kilátások; mivel ez minden bizonnyal elő fogja mozdítani új munkahelyek teremtését e gazdaságokban, és visszafordítja a foglalkoztatás zsugorodásának tendenciáját;

| 1. | megjegyzi, hogy a gazdasági kiigazítási programok keretében bevezetett feltételekért az uniós intézmények (az EKB, a Bizottság és az eurócsoport) is felelősséggel tartoznak; megjegyzi, hogy az államháztartások fenntarthatóságát biztosítani kell, és garantálni kell, hogy a polgárok megfelelő szociális védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a gazdasági kiigazítási programok keretében bevezetett feltételekért az uniós intézmények (az EKB, a Bizottság és az eurócsoport) is felelősséggel tartoznak; megjegyzi, hogy az államháztartások fenntarthatóságát biztosítani kell, és garantálni kell, hogy a polgárok megfelelő szociális védelemben részesüljenek;

| 2. | sajnálja, hogy a Parlamentet teljes mértékben háttérbe szorították a programok valamennyi szakaszában: az előkészítő szakaszban, a megbízatások kialakításában, valamint a programok és a kapcsolódó intézkedések által elért eredmények hatásának nyomon követésében is; megállapítja, hogy noha az Európai Parlamenttel való együttműködés jogalap hiányában nem volt kötelező, az uniós intézmények és az európai pénzügyi mechanizmusok hiánya azt jelentette, hogy a programokat improvizálni kellett, ami a közösségi módszeren kívül eső pénzügyi és intézményi megállapodásokhoz vezetett; megállapítja továbbá, hogy az EKB olyan határozatokat hozott, amelyekre a megbízatása nem terjed ki; emlékeztet rá, hogy a Bizottság a Szerződések őre, és ezt a szerepet mindig tiszteletben kellett volna tartani; úgy véli, hogy csak valóban demokratikusan elszámoltatható intézmények irányíthatják a súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdő országok kiigazítási programjainak megtervezésére és végrehajtására irányuló politikai folyamatot; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a Parlamentet teljes mértékben háttérbe szorították a programok valamennyi szakaszában: az előkészítő szakaszban, a megbízatások kialakításában, valamint a programok és a kapcsolódó intézkedések által elért eredmények hatásának nyomon követésében is; megállapítja, hogy noha az Európai Parlamenttel való együttműködés jogalap hiányában nem volt kötelező, az uniós intézmények és az európai pénzügyi mechanizmusok hiánya azt jelentette, hogy a programokat improvizálni kellett, ami a közösségi módszeren kívül eső pénzügyi és intézményi megállapodásokhoz vezetett; megállapítja továbbá, hogy az EKB olyan határozatokat hozott, amelyekre a megbízatása nem terjed ki; emlékeztet rá, hogy a Bizottság a Szerződések őre, és ezt a szerepet mindig tiszteletben kellett volna tartani; úgy véli, hogy csak valóban demokratikusan elszámoltatható intézmények irányíthatják a súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdő országok kiigazítási programjainak megtervezésére és végrehajtására irányuló politikai folyamatot;

| 3. | sajnálja, hogy a kérdéses programokat anélkül tervezték meg, hogy hatásvizsgálatok vagy a Foglalkoztatási Bizottsággal, a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal, a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanáccsal (EPSCO) vagy a foglalkoztatásért és szociális ügyekért felelős biztossal folytatott koordináció révén lehetőség nyílt volna a következmények értékelésére; azt is sajnálja, hogy nem konzultáltak az ILO-val, és a fontos szociális vonatkozások ellenére nem konzultáltak a Szerződéssel létrehozott konzultációs szervekkel, különösen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal (EGSZB) és a Régiók Bizottságával; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a kérdéses programokat anélkül tervezték meg, hogy hatásvizsgálatok vagy a Foglalkoztatási Bizottsággal, a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal, a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanáccsal (EPSCO) vagy a foglalkoztatásért és szociális ügyekért felelős biztossal folytatott koordináció révén lehetőség nyílt volna a következmények értékelésére; azt is sajnálja, hogy nem konzultáltak az ILO-val, és a fontos szociális vonatkozások ellenére nem konzultáltak a Szerződéssel létrehozott konzultációs szervekkel, különösen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal (EGSZB) és a Régiók Bizottságával;

| 4. | sajnálja, hogy a pénzügyi segítségnyújtás fejében megszabott feltételek miatt több okból veszélybe kerültek az EU szociális célkitűzései:






  — | az Európai Uniót készületlenül érték a felmerült problémák, nem utolsósorban az átfogó államadósság-válság, amelyre azonnal reagálni kellett a csőd elkerülése érdekében; |
| --- | --- | --- |

4.

sajnálja, hogy a pénzügyi segítségnyújtás fejében megszabott feltételek miatt több okból veszélybe kerültek az EU szociális célkitűzései:

—

az Európai Uniót készületlenül érték a felmerült problémák, nem utolsósorban az átfogó államadósság-válság, amelyre azonnal reagálni kellett a csőd elkerülése érdekében;

| — | jóllehet a programok meghatározott időtartamra szólnak, az e programok keretében előírt intézkedések egy részének nem lett volna szabad tartós jellegűnek lennie; |
| --- | --- |

—

jóllehet a programok meghatározott időtartamra szólnak, az e programok keretében előírt intézkedések egy részének nem lett volna szabad tartós jellegűnek lennie;

| — | az intézkedések különösen terhesek, főként, mivel nem ismerték fel időben a gazdasági és társadalmi helyzet romlását, mivel kevés idő állt rendelkezésre a megvalósításukra, és mivel nem készült megfelelő hatásvizsgálat a társadalom egyes csoportjaira gyakorolt következményeiknek megoszlásáról; |
| --- | --- |

—

az intézkedések különösen terhesek, főként, mivel nem ismerték fel időben a gazdasági és társadalmi helyzet romlását, mivel kevés idő állt rendelkezésre a megvalósításukra, és mivel nem készült megfelelő hatásvizsgálat a társadalom egyes csoportjaira gyakorolt következményeiknek megoszlásáról;

| — | a Bizottság erre irányuló felszólításai ellenére, a 2007–2013 közötti keretből megmaradó uniós forrásokat nem használtál fel azonnal; |
| --- | --- |

—

a Bizottság erre irányuló felszólításai ellenére, a 2007–2013 közötti keretből megmaradó uniós forrásokat nem használtál fel azonnal;

| — | az intézkedésekkel egyidejűleg nagyobb erőfeszítéseket tehettek volna a kiszolgáltatott csoportok védelme érdekében, így például intézkedéseket hozhattak volna a nagyarányú szegénység, a nélkülözés és – mivel az alacsony jövedelmű csoportok különösen függenek a közegészségügyi rendszerektől – az egészségügyi egyenlőtlenségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

—

az intézkedésekkel egyidejűleg nagyobb erőfeszítéseket tehettek volna a kiszolgáltatott csoportok védelme érdekében, így például intézkedéseket hozhattak volna a nagyarányú szegénység, a nélkülözés és – mivel az alacsony jövedelmű csoportok különösen függenek a közegészségügyi rendszerektől – az egészségügyi egyenlőtlenségek elkerülése érdekében;

Foglalkoztatás

| 5. | megállapítja, hogy a rendkívül nehéz gazdasági és pénzügyi válság, valamint a négy országban folytatott kiigazítási politikák következtében nőtt a munkanélküliség és a munkahelyek elvesztésének aránya, egyre többen váltak tartósan munkanélkülivé, és egyes esetekben romlottak a munkakörülmények is; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási ráta rendkívül fontos szerepet játszik a szociális védelem és a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága, valamint az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatási célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a rendkívül nehéz gazdasági és pénzügyi válság, valamint a négy országban folytatott kiigazítási politikák következtében nőtt a munkanélküliség és a munkahelyek elvesztésének aránya, egyre többen váltak tartósan munkanélkülivé, és egyes esetekben romlottak a munkakörülmények is; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási ráta rendkívül fontos szerepet játszik a szociális védelem és a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága, valamint az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatási célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából;

| 6. | megállapítja, hogy nem teljesültek az arra vonatkozó várakozások, hogy a versenyképesség újbóli elérése érdekében belső leértékelés révén visszatér a növekedés és a munkahelyteremtés; hangsúlyozza, hogy ezek a beteljesületlen várakozások arra utalnak, hogy rendszeresen alábecsülik a válság strukturális jellegét, valamint a belföldi kereslet fenntartásának, a beruházásnak és a reálgazdaság számára nyújtott hitelezésnek a fontosságát; hangsúlyozza a megszorító intézkedések prociklikus jellegét, és azt, hogy azokat nem egyedi strukturális változtatások és reformok révén valósították meg, különös figyelmet fordítva a társadalom kiszolgáltatott rétegeire, abból a célból, hogy a társadalmi kohézióval és a foglalkoztatással egyidejűleg érjék el a növekedést; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy nem teljesültek az arra vonatkozó várakozások, hogy a versenyképesség újbóli elérése érdekében belső leértékelés révén visszatér a növekedés és a munkahelyteremtés; hangsúlyozza, hogy ezek a beteljesületlen várakozások arra utalnak, hogy rendszeresen alábecsülik a válság strukturális jellegét, valamint a belföldi kereslet fenntartásának, a beruházásnak és a reálgazdaság számára nyújtott hitelezésnek a fontosságát; hangsúlyozza a megszorító intézkedések prociklikus jellegét, és azt, hogy azokat nem egyedi strukturális változtatások és reformok révén valósították meg, különös figyelmet fordítva a társadalom kiszolgáltatott rétegeire, abból a célból, hogy a társadalmi kohézióval és a foglalkoztatással egyidejűleg érjék el a növekedést;

| 7. | megállapítja, hogy az állami társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságát és megfelelőségét aláássa a munkanélküliség és az alulfoglalkoztatottság magas aránya, kiegészülve az állami- és a magánszektorban egyaránt megvalósított bércsökkentésekkel, és egyes esetekben az adókijátszás elleni hatékony fellépés hiányával, a járulékok csökkentése mellett, mivel hiányt idéz elő a társadalombiztosítási finanszírozásban; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az állami társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságát és megfelelőségét aláássa a munkanélküliség és az alulfoglalkoztatottság magas aránya, kiegészülve az állami- és a magánszektorban egyaránt megvalósított bércsökkentésekkel, és egyes esetekben az adókijátszás elleni hatékony fellépés hiányával, a járulékok csökkentése mellett, mivel hiányt idéz elő a társadalombiztosítási finanszírozásban;

| 8. | megállapítja, hogy a romló körülmények és a kkv-k megszűnése az egyik legfőbb oka a munkahelyek elvesztésének, és egyben a jövőbeni fellendülés legnagyobb kerékkötője; megállapítja, hogy a kiigazítási politikák nem vettek figyelembe olyan stratégiai ágazatokat, amelyeket a jövőbeni növekedés és a társadalmi kohézió megőrzése érdekében számításba kellett volna venni; megállapítja, hogy ez munkahelyek jelentős mértékű megszűnéséhez vezetett olyan stratégiai ágazatokban, mint például az ipar és a K+F+I; hangsúlyozza, hogy a négy országnak erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy megteremtsék a szükséges kedvező feltételeket ahhoz, hogy a vállalkozások és különösen a kkv-k üzleti fenntarthatóságukat hosszú távon fejleszthessék; hangsúlyozza, hogy az állami szektorban számos munkahely szűnt meg olyan alapvető ágazatokban, mint az egészségügy, az oktatás és az állami szociális szolgáltatások; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a romló körülmények és a kkv-k megszűnése az egyik legfőbb oka a munkahelyek elvesztésének, és egyben a jövőbeni fellendülés legnagyobb kerékkötője; megállapítja, hogy a kiigazítási politikák nem vettek figyelembe olyan stratégiai ágazatokat, amelyeket a jövőbeni növekedés és a társadalmi kohézió megőrzése érdekében számításba kellett volna venni; megállapítja, hogy ez munkahelyek jelentős mértékű megszűnéséhez vezetett olyan stratégiai ágazatokban, mint például az ipar és a K+F+I; hangsúlyozza, hogy a négy országnak erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy megteremtsék a szükséges kedvező feltételeket ahhoz, hogy a vállalkozások és különösen a kkv-k üzleti fenntarthatóságukat hosszú távon fejleszthessék; hangsúlyozza, hogy az állami szektorban számos munkahely szűnt meg olyan alapvető ágazatokban, mint az egészségügy, az oktatás és az állami szociális szolgáltatások;

| 9. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a munkanélküliség aránya a fiatalok körében a legmagasabb, és a helyzet különösen súlyos Görögországban (több mint 50 %-os munkanélküliség), Portugáliában és Írországban (2012-ben több mint 30 %-os munkanélküliség) és Cipruson (körülbelül 26,4 %-os munkanélküliség); megállapítja, hogy ezek az adatok a válság ötödik évében is változatlanok; sajnálja, hogy abban az esetben is, ha a fiatalok találnak munkát, sokan – átlagosan 43 %-uk, a felnőtt munkavállalók 13 %-ával szemben – gyakran azzal szembesülnek, hogy bizonytalan körülmények mellett vagy részidős munkaszerződés keretében dolgoznak, ami megnehezíti számukra, hogy függetlenedni tudjanak a családjuktól, veszteséget vonva maga után az innovációs és fejlesztési források területén, ami kihat a termelésre és a növekedésre; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a munkanélküliség aránya a fiatalok körében a legmagasabb, és a helyzet különösen súlyos Görögországban (több mint 50 %-os munkanélküliség), Portugáliában és Írországban (2012-ben több mint 30 %-os munkanélküliség) és Cipruson (körülbelül 26,4 %-os munkanélküliség); megállapítja, hogy ezek az adatok a válság ötödik évében is változatlanok; sajnálja, hogy abban az esetben is, ha a fiatalok találnak munkát, sokan – átlagosan 43 %-uk, a felnőtt munkavállalók 13 %-ával szemben – gyakran azzal szembesülnek, hogy bizonytalan körülmények mellett vagy részidős munkaszerződés keretében dolgoznak, ami megnehezíti számukra, hogy függetlenedni tudjanak a családjuktól, veszteséget vonva maga után az innovációs és fejlesztési források területén, ami kihat a termelésre és a növekedésre;

| 10. | megjegyzi, hogy a munkaerőpiac legkiszolgáltatottabb csoportjai – a tartósan munkanélküliek, a nők, a migráns munkavállalók és a fogyatékkal élők – szenvednek a leginkább, és esetükben a nemzeti átlagnál magasabb a munkanélküliségi ráta; felhívja a figyelmet a nők és idős munkavállalók tartós munkanélküliségi rátájának súlyos emelkedésére és azokra a további nehézségekre, amelyekkel ezek a munkavállalók a munkaerőpiacra való visszatéréskor szembesülnek majd, amint a gazdaság végül a fellendül; hangsúlyozza, hogy e munkavállalók esetében célzott intézkedéseket kell hozni; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a munkaerőpiac legkiszolgáltatottabb csoportjai – a tartósan munkanélküliek, a nők, a migráns munkavállalók és a fogyatékkal élők – szenvednek a leginkább, és esetükben a nemzeti átlagnál magasabb a munkanélküliségi ráta; felhívja a figyelmet a nők és idős munkavállalók tartós munkanélküliségi rátájának súlyos emelkedésére és azokra a további nehézségekre, amelyekkel ezek a munkavállalók a munkaerőpiacra való visszatéréskor szembesülnek majd, amint a gazdaság végül a fellendül; hangsúlyozza, hogy e munkavállalók esetében célzott intézkedéseket kell hozni;

| 11. | figyelmeztet arra, hogy ha nem orvosolják ezeket az óriási különbségeket, azok – különösen a fiatalabb nemzedékek esetében – hosszú távon a négy ország munkaerőpiacának strukturális károsodásához vezethetnek, korlátozhatják a fellendülési képességüket, kényszermigrációt válthatnak ki, amely tovább súlyosbítja a folyamatos agyelszívás hatásait, valamint fokozhatják a foglalkoztatást kínáló és az olcsó munkaerőt adó tagállamok közötti állandósuló eltéréseket; sajnálja, hogy a fiatalok körében a migráció és a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlásának egyik fő oka a romló szociális és gazdasági helyzet; |
| --- | --- |

11.

figyelmeztet arra, hogy ha nem orvosolják ezeket az óriási különbségeket, azok – különösen a fiatalabb nemzedékek esetében – hosszú távon a négy ország munkaerőpiacának strukturális károsodásához vezethetnek, korlátozhatják a fellendülési képességüket, kényszermigrációt válthatnak ki, amely tovább súlyosbítja a folyamatos agyelszívás hatásait, valamint fokozhatják a foglalkoztatást kínáló és az olcsó munkaerőt adó tagállamok közötti állandósuló eltéréseket; sajnálja, hogy a fiatalok körében a migráció és a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlásának egyik fő oka a romló szociális és gazdasági helyzet;

| 12. | aggódik amiatt, hogy egyes esetekben és ágazatokban a munkahelyek elvesztését a munkahelyek minőségének romlása, a bizonytalan foglalkoztatási formák gyakoribbá válása és az alapvető munkaügyi normák hanyatlása kíséri; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak célzott erőfeszítéseket kell tenniük a részidős és ideiglenes kényszerszerződések, a fizetés nélküli gyakornoki állások és tanulószerződések és a színlelt önfoglalkoztatás térnyerésének, valamint a feketegazdaság tevékenységeinek kezelése érdekében; megállapítja továbbá, hogy bár a bérek rögzítése nem tartozik az EU hatáskörébe, a programok hatással voltak a minimálbérekre: Írországban szükségessé vált a minimálbér közel 12 %-kal történő csökkentése (ezt a döntést a későbbiekben módosították), Görögországban pedig radikális, 22 %-os csökkentést írtak elő; |
| --- | --- |

12.

aggódik amiatt, hogy egyes esetekben és ágazatokban a munkahelyek elvesztését a munkahelyek minőségének romlása, a bizonytalan foglalkoztatási formák gyakoribbá válása és az alapvető munkaügyi normák hanyatlása kíséri; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak célzott erőfeszítéseket kell tenniük a részidős és ideiglenes kényszerszerződések, a fizetés nélküli gyakornoki állások és tanulószerződések és a színlelt önfoglalkoztatás térnyerésének, valamint a feketegazdaság tevékenységeinek kezelése érdekében; megállapítja továbbá, hogy bár a bérek rögzítése nem tartozik az EU hatáskörébe, a programok hatással voltak a minimálbérekre: Írországban szükségessé vált a minimálbér közel 12 %-kal történő csökkentése (ezt a döntést a későbbiekben módosították), Görögországban pedig radikális, 22 %-os csökkentést írtak elő;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia pontosan kimondja, hogy a számadatok közül a foglalkoztatási rátát kell figyelni, amely a gazdasági és szociális modellünk fenntarthatóságának biztosítására szolgáló humán és pénzügyi erőforrások rendelkezésre állását jelzi; kéri, hogy a munkanélküliségi rátában tapasztalható lassulást ne tévesszék össze az elvesztett munkahelyek helyreállításával, mivel nem veszik figyelembe a kivándorlás növekedését; megállapítja, hogy az ipari foglalkoztatás visszaesése már a programok elindítása előtt probléma volt; hangsúlyozza, hogy emelni kell a munkahelyek számát és minőségét; emlékeztet arra, hogy az elmúlt négy évben a megszűnt munkahelyek száma elérte a 2 milliót a négy országban, ami a 2009-ben meglévő munkahelyek 15 %-a; üdvözli, hogy a legfrissebb adatok szerint a foglalkoztatást valamelyest nőtt Írországban, Cipruson és Portugáliában; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia pontosan kimondja, hogy a számadatok közül a foglalkoztatási rátát kell figyelni, amely a gazdasági és szociális modellünk fenntarthatóságának biztosítására szolgáló humán és pénzügyi erőforrások rendelkezésre állását jelzi; kéri, hogy a munkanélküliségi rátában tapasztalható lassulást ne tévesszék össze az elvesztett munkahelyek helyreállításával, mivel nem veszik figyelembe a kivándorlás növekedését; megállapítja, hogy az ipari foglalkoztatás visszaesése már a programok elindítása előtt probléma volt; hangsúlyozza, hogy emelni kell a munkahelyek számát és minőségét; emlékeztet arra, hogy az elmúlt négy évben a megszűnt munkahelyek száma elérte a 2 milliót a négy országban, ami a 2009-ben meglévő munkahelyek 15 %-a; üdvözli, hogy a legfrissebb adatok szerint a foglalkoztatást valamelyest nőtt Írországban, Cipruson és Portugáliában;

Szegénység és társadalmi kirekesztés

| 14. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a pénzügyi segítségnyújtás feltételei között a programok csökkentéseket ajánlanak az olyan alapvető területekre fordított tényleges szociális kiadások tekintetében, mint a nyugdíjak, az alapszolgáltatások, az egészségügy, és – egyes esetekben – a legkiszolgáltatottabbak alapvető védelmét szolgáló gyógyszerek, ahelyett, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítanának a nemzeti kormányok számára annak meghatározásában, hogy mely területeken lehet megtakarításokat elérni; attól tart, hogy ezen intézkedések a szegénység és a gyermekszegénység elleni küzdelemre gyakorolják a legfőbb hatást; emlékeztet arra, hogy a tagállamokban továbbra is a szegénység, és különösen a gyermekszegénység elleni küzdelmet kell az egyik célkitűzésnek tekinteni, és hogy a államháztartási és költségvetési konszolidációs politikák ezt nem áshatják alá; |
| --- | --- |

14.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a pénzügyi segítségnyújtás feltételei között a programok csökkentéseket ajánlanak az olyan alapvető területekre fordított tényleges szociális kiadások tekintetében, mint a nyugdíjak, az alapszolgáltatások, az egészségügy, és – egyes esetekben – a legkiszolgáltatottabbak alapvető védelmét szolgáló gyógyszerek, ahelyett, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítanának a nemzeti kormányok számára annak meghatározásában, hogy mely területeken lehet megtakarításokat elérni; attól tart, hogy ezen intézkedések a szegénység és a gyermekszegénység elleni küzdelemre gyakorolják a legfőbb hatást; emlékeztet arra, hogy a tagállamokban továbbra is a szegénység, és különösen a gyermekszegénység elleni küzdelmet kell az egyik célkitűzésnek tekinteni, és hogy a államháztartási és költségvetési konszolidációs politikák ezt nem áshatják alá;

| 15. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a gazdasági kiigazítási programok kidolgozása és megvalósítása során nem tulajdonítottak kellő jelentőséget a gazdaságpolitika foglalkoztatásra és a szociális helyzetre gyakorolt hatásának, valamint amiatt, hogy Görögország esetében bebizonyosodott, hogy a forgatókönyv a gazdasági multiplikátor hatás téves megítélésén alapult, aminek következtében nem hoztak időben intézkedéseket a kiszolgáltatott csoportok szegénységgel, munkaviszony ellenére fennálló szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembeni megóvása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a gazdasági kiigazítási programok módosításáról folyó tárgyalások és az egyes tagállamok számára ajánlott intézkedések helyettesítése céljából vegye figyelembe a szociális mutatókat, ezáltal biztosítva a növekedéshez szükséges feltételeket, valamit az EU alapvető társadalmi alapelveinek és értékeinek teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a gazdasági kiigazítási programok kidolgozása és megvalósítása során nem tulajdonítottak kellő jelentőséget a gazdaságpolitika foglalkoztatásra és a szociális helyzetre gyakorolt hatásának, valamint amiatt, hogy Görögország esetében bebizonyosodott, hogy a forgatókönyv a gazdasági multiplikátor hatás téves megítélésén alapult, aminek következtében nem hoztak időben intézkedéseket a kiszolgáltatott csoportok szegénységgel, munkaviszony ellenére fennálló szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembeni megóvása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a gazdasági kiigazítási programok módosításáról folyó tárgyalások és az egyes tagállamok számára ajánlott intézkedések helyettesítése céljából vegye figyelembe a szociális mutatókat, ezáltal biztosítva a növekedéshez szükséges feltételeket, valamit az EU alapvető társadalmi alapelveinek és értékeinek teljes körű tiszteletben tartását;

| 16. | megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság az uniós foglalkoztatási és társadalmi helyzettel foglalkozó, 2013. októberi negyedéves szemléjében hangsúlyozza a szociális védelmi kiadások fontosságát a szociális kockázatok elleni biztosítékként, 2010 után az EU-n belül a szociális kiadásokat Görögországban, Írországban és Portugáliában csökkentették a legnagyobb mértékben; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság az uniós foglalkoztatási és társadalmi helyzettel foglalkozó, 2013. októberi negyedéves szemléjében hangsúlyozza a szociális védelmi kiadások fontosságát a szociális kockázatok elleni biztosítékként, 2010 után az EU-n belül a szociális kiadásokat Görögországban, Írországban és Portugáliában csökkentették a legnagyobb mértékben;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy egyes esetekben a szegénység új formái jelennek meg, amikor is a jelzáloghitelek és a magas energiaárak megfizetésével kapcsolatos problémák energiaszegénységhez, valamint egyre több kilakoltatáshoz és végrehajtáshoz vezetnek; aggodalommal töltik el azok az adatok, amelyek szerint nő a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség mértéke; emlékeztet rá, hogy ez alapvető jogokat sért; azt ajánlja a tagállamoknak és helyi hatóságaiknak, hogy hozzanak létre semleges, a szociális és megfizethető lakhatást támogató lakhatási szakpolitikákat, kezeljék az üresen álló lakások kérdését, és hajtsanak végre eredményes megelőző politikákat a kilakoltatások számának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy egyes esetekben a szegénység új formái jelennek meg, amikor is a jelzáloghitelek és a magas energiaárak megfizetésével kapcsolatos problémák energiaszegénységhez, valamint egyre több kilakoltatáshoz és végrehajtáshoz vezetnek; aggodalommal töltik el azok az adatok, amelyek szerint nő a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség mértéke; emlékeztet rá, hogy ez alapvető jogokat sért; azt ajánlja a tagállamoknak és helyi hatóságaiknak, hogy hozzanak létre semleges, a szociális és megfizethető lakhatást támogató lakhatási szakpolitikákat, kezeljék az üresen álló lakások kérdését, és hajtsanak végre eredményes megelőző politikákat a kilakoltatások számának csökkentése érdekében;

| 18. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vázolt (mikro- és makrogazdasági) társadalmi és gazdasági helyzet az érintett országokban fokozza a regionális és területi különbségeket, veszélyeztetve a regionális kohézió növelésére irányuló uniós célkitűzést; |
| --- | --- |

18.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vázolt (mikro- és makrogazdasági) társadalmi és gazdasági helyzet az érintett országokban fokozza a regionális és területi különbségeket, veszélyeztetve a regionális kohézió növelésére irányuló uniós célkitűzést;

| 19. | megjegyzi, hogy nemzetközi és szociális szervezetek figyelmeztetnek a közszektorbeli új bérskála, besorolási és elbocsátási rendszer nemek közötti szakadékra gyakorolt hatására; megjegyzi, hogy az ILO aggodalmának adott hangot az új, rugalmas foglalkoztatási formák nők fizetésére gyakorolt aránytalan hatása miatt; megjegyzi továbbá, hogy az ILO arra kérte a kormányokat, hogy kövessék nyomon a megszorítások által a magánszektorban a nők és a férfiak javadalmazására gyakorolt hatásokat; aggodalommal állapítja meg, hogy a kiigazításokat megvalósító országokban megtorpant a férfiak és nők közötti, az uniós átlagot meghaladó bérszakadék felszámolása; hangsúlyozza, hogy a kiigazító intézkedéseket megvalósító tagállamoknak nagyobb figyelmet kell fordítaniuk a bérkülönbségekre és a nők körében csökkenő foglalkoztatási rátára; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy nemzetközi és szociális szervezetek figyelmeztetnek a közszektorbeli új bérskála, besorolási és elbocsátási rendszer nemek közötti szakadékra gyakorolt hatására; megjegyzi, hogy az ILO aggodalmának adott hangot az új, rugalmas foglalkoztatási formák nők fizetésére gyakorolt aránytalan hatása miatt; megjegyzi továbbá, hogy az ILO arra kérte a kormányokat, hogy kövessék nyomon a megszorítások által a magánszektorban a nők és a férfiak javadalmazására gyakorolt hatásokat; aggodalommal állapítja meg, hogy a kiigazításokat megvalósító országokban megtorpant a férfiak és nők közötti, az uniós átlagot meghaladó bérszakadék felszámolása; hangsúlyozza, hogy a kiigazító intézkedéseket megvalósító tagállamoknak nagyobb figyelmet kell fordítaniuk a bérkülönbségekre és a nők körében csökkenő foglalkoztatási rátára;

| 20. | megjegyzi, hogy az Eurostat és a Bizottság számadatai, és különböző egyéb tanulmányok szerint 2008 és 2012 között egyes esetekben nőtt a jövedelemeloszlás egyenlőtlensége, és hogy a szociális és munkanélküli ellátások csökkentése, valamint a strukturális reformoknak betudható bércsökkentések növelik a szegénység szintjét; megjegyzi továbbá, hogy a Bizottság jelentése szerint viszonylag magas az aktív keresők szegénységi rátája, mégpedig a csökkentett vagy befagyasztott minimálbérek miatt; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy az Eurostat és a Bizottság számadatai, és különböző egyéb tanulmányok szerint 2008 és 2012 között egyes esetekben nőtt a jövedelemeloszlás egyenlőtlensége, és hogy a szociális és munkanélküli ellátások csökkentése, valamint a strukturális reformoknak betudható bércsökkentések növelik a szegénység szintjét; megjegyzi továbbá, hogy a Bizottság jelentése szerint viszonylag magas az aktív keresők szegénységi rátája, mégpedig a csökkentett vagy befagyasztott minimálbérek miatt;

| 21. | sajnálja, hogy a legtöbb esetben nőtt a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek száma; megjegyzi továbbá, hogy e statisztikai adatok mögött jóval zordabb a valóság, ugyanis az egy főre jutó GDP csökkenésével a szegénységi küszöb is esik, így a nemrégiben szegénynek tekintett embereket úgy tekintjük, hogy kiemelkedtek a szegénységből; emlékeztet arra, hogy a kiigazító intézkedéseket megvalósító és költségvetési válsággal küzdő országokban a GDP csökkenése, az állami és magánberuházások hirtelen visszaesése és a kutatási-fejlesztési beruházások elapadása a potenciális GDP csökkenéséhez vezet, és óhatatlanul tartós szegénységet okoz; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy a legtöbb esetben nőtt a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek száma; megjegyzi továbbá, hogy e statisztikai adatok mögött jóval zordabb a valóság, ugyanis az egy főre jutó GDP csökkenésével a szegénységi küszöb is esik, így a nemrégiben szegénynek tekintett embereket úgy tekintjük, hogy kiemelkedtek a szegénységből; emlékeztet arra, hogy a kiigazító intézkedéseket megvalósító és költségvetési válsággal küzdő országokban a GDP csökkenése, az állami és magánberuházások hirtelen visszaesése és a kutatási-fejlesztési beruházások elapadása a potenciális GDP csökkenéséhez vezet, és óhatatlanul tartós szegénységet okoz;

| 22. | üdvözli, hogy a fent említett tanulmányokban a Bizottság elismeri, hogy csak a jelenlegi tendenciák éles fordulata teszi majd lehetővé az EU egésze számára az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítését; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy a fent említett tanulmányokban a Bizottság elismeri, hogy csak a jelenlegi tendenciák éles fordulata teszi majd lehetővé az EU egésze számára az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítését;

| 23. | sajnálja, hogy legalábbis Görögország, Írország és Portugália esetében a programok számos részletes előírást tartalmaztak az egészségügyi rendszer reformjáról és a kiadáscsökkentésekről, amelyek – különösen az egészségügyi és szociális ellátás terén – jelentős hatással vannak a szociális szolgáltatások minőségére és egyetemes hozzáférhetőségére, annak ellenére, hogy az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy ez EU tiszteletben tartja a tagállamok hatásköreit; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ebből adódóan sokaktól megtagadták az egészségbiztosítást vagy a szociális védelemhez való hozzáférést, ezáltal is növelve a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatát, amit jól mutat a nyomorgó és hajléktalan emberek számának emelkedése, és az, hogy ők nem jutnak hozzá alapvető javakhoz és szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy legalábbis Görögország, Írország és Portugália esetében a programok számos részletes előírást tartalmaztak az egészségügyi rendszer reformjáról és a kiadáscsökkentésekről, amelyek – különösen az egészségügyi és szociális ellátás terén – jelentős hatással vannak a szociális szolgáltatások minőségére és egyetemes hozzáférhetőségére, annak ellenére, hogy az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy ez EU tiszteletben tartja a tagállamok hatásköreit; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ebből adódóan sokaktól megtagadták az egészségbiztosítást vagy a szociális védelemhez való hozzáférést, ezáltal is növelve a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatát, amit jól mutat a nyomorgó és hajléktalan emberek számának emelkedése, és az, hogy ők nem jutnak hozzá alapvető javakhoz és szolgáltatásokhoz;

| 24. | sajnálja, hogy nem tettek célzott erőfeszítéseket annak feltárására, hogy az egészségügyi rendszerek miért nem hatékonyak, és az egészségügyi költségvetés horizontális csökkentése miért nem célravezető; figyelmeztet, hogy a díjfizetési kötelezettség bevezetése miatt előfordulhat, hogy a betegek később kérnek ellátást, és a pénzügyi teher a háztartásokra hárul; figyelmeztet arra, hogy az egészségügyi szakemberek fizetésének csökkentése negatív hatással lehet a betegek biztonságára és az egészségügyi szakemberek elvándorlását idézheti elő; |
| --- | --- |

24.

sajnálja, hogy nem tettek célzott erőfeszítéseket annak feltárására, hogy az egészségügyi rendszerek miért nem hatékonyak, és az egészségügyi költségvetés horizontális csökkentése miért nem célravezető; figyelmeztet, hogy a díjfizetési kötelezettség bevezetése miatt előfordulhat, hogy a betegek később kérnek ellátást, és a pénzügyi teher a háztartásokra hárul; figyelmeztet arra, hogy az egészségügyi szakemberek fizetésének csökkentése negatív hatással lehet a betegek biztonságára és az egészségügyi szakemberek elvándorlását idézheti elő;

| 25. | megismétli, hogy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) 12. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van az elérhető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez; megállapítja, hogy mind a négy ország aláírta az egyezményt, és így elismerte az egészséghez való, mindenkit megillető jogot; |
| --- | --- |

25.

megismétli, hogy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) 12. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van az elérhető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez; megállapítja, hogy mind a négy ország aláírta az egyezményt, és így elismerte az egészséghez való, mindenkit megillető jogot;

| 26. | emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács már elítélte a görög állami nyugdíjrendszer megnyirbálását, és úgy ítélte meg, hogy az sérti az 1961. évi Európai Szociális Charta 12. cikkét és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv 4. cikkét, megállapítva, hogy „az, hogy a nemzeti jog vitatott rendelkezései más jogi kötelezettségek követelményeinek teljesítését célozzák, nem vonja ki ezeket a rendelkezéseket a Charta hatálya alól” (12); megjegyzi, hogy ez a doktrína, miszerint a nyugdíjasok számára a méltó élet lehetővé tétele érdekében a nyugdíjrendszert megfelelő szinten fenn kell tartani, általánosan alkalmazandó mind a négy országban, és ezt figyelembe kellett volna venni; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács már elítélte a görög állami nyugdíjrendszer megnyirbálását, és úgy ítélte meg, hogy az sérti az 1961. évi Európai Szociális Charta 12. cikkét és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv 4. cikkét, megállapítva, hogy „az, hogy a nemzeti jog vitatott rendelkezései más jogi kötelezettségek követelményeinek teljesítését célozzák, nem vonja ki ezeket a rendelkezéseket a Charta hatálya alól” (12); megjegyzi, hogy ez a doktrína, miszerint a nyugdíjasok számára a méltó élet lehetővé tétele érdekében a nyugdíjrendszert megfelelő szinten fenn kell tartani, általánosan alkalmazandó mind a négy országban, és ezt figyelembe kellett volna venni;

| 27. | helyteleníti a fogyatékkal élők önálló életvitelének támogatására szolgáló források csökkentését; |
| --- | --- |

27.

helyteleníti a fogyatékkal élők önálló életvitelének támogatására szolgáló források csökkentését;

| 28. | rámutat arra, hogy amikor az ILO szakértői bizottsága értékelte a 102. sz. egyezmény alkalmazását a görög reformok esetében, keményen bírálta a nyugdíjrendszerek radikális reformját, és ugyanezt a kritikus észrevételt belefoglalta a 29. számú, 2011. évi éves jelentésébe; emlékeztet arra, hogy a 102. sz. egyezmény általánosan alkalmazandó mind a négy országban, és azt figyelembe kellett volna venni; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy amikor az ILO szakértői bizottsága értékelte a 102. sz. egyezmény alkalmazását a görög reformok esetében, keményen bírálta a nyugdíjrendszerek radikális reformját, és ugyanezt a kritikus észrevételt belefoglalta a 29. számú, 2011. évi éves jelentésébe; emlékeztet arra, hogy a 102. sz. egyezmény általánosan alkalmazandó mind a négy országban, és azt figyelembe kellett volna venni;

| 29. | kiemeli, hogy a négy országban fokozódó társadalmi szegénység a szolidaritás erősödését is előidézi a legkiszolgáltatottabb csoportok körében a magán erőfeszítéseknek, a családi hálózatoknak és a segélyszervezeteknek köszönhetően; hangsúlyozza, hogy ez a fajta beavatkozás akkor sem válhat a probléma strukturális megoldásává, ha enyhíti a leginkább elesettek helyzetét és az európai polgári szerepvállalás minőségéről tanúskodik; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a négy országban fokozódó társadalmi szegénység a szolidaritás erősödését is előidézi a legkiszolgáltatottabb csoportok körében a magán erőfeszítéseknek, a családi hálózatoknak és a segélyszervezeteknek köszönhetően; hangsúlyozza, hogy ez a fajta beavatkozás akkor sem válhat a probléma strukturális megoldásává, ha enyhíti a leginkább elesettek helyzetét és az európai polgári szerepvállalás minőségéről tanúskodik;

| 30. | aggodalommal nyugtázza a Gini-együtthatónak az euróövezetben tapasztalt általános csökkenő tendenciával ellentétes fokozatos növekedését, ami azt jelenti, hogy a kiigazításokat megvalósító országokban egyre egyenlőtlenebbé válik a jövedelemelosztás; |
| --- | --- |

30.

aggodalommal nyugtázza a Gini-együtthatónak az euróövezetben tapasztalt általános csökkenő tendenciával ellentétes fokozatos növekedését, ami azt jelenti, hogy a kiigazításokat megvalósító országokban egyre egyenlőtlenebbé válik a jövedelemelosztás;

Iskolai lemorzsolódás

| 31. | üdvözli azt a tényt, hogy a négy országban csökken az iskolai lemorzsolódás szintje; megjegyzi, hogy ezt részben a fiatalok által a munkahelykeresés során tapasztalt nehézségek magyarázhatják; emlékeztet arra, hogy sürgősen helyre kell állítani a minőségi szakképzési rendszereket, mert ez az egyik legjobb módja annak, hogy javítsák a fiatalok foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

31.

üdvözli azt a tényt, hogy a négy országban csökken az iskolai lemorzsolódás szintje; megjegyzi, hogy ezt részben a fiatalok által a munkahelykeresés során tapasztalt nehézségek magyarázhatják; emlékeztet arra, hogy sürgősen helyre kell állítani a minőségi szakképzési rendszereket, mert ez az egyik legjobb módja annak, hogy javítsák a fiatalok foglalkoztathatóságát;

| 32. | üdvözli, hogy mind a négy országban emelkedett a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya; megjegyzi, hogy ezt részben az magyarázhatja, hogy a fiataloknak szükségük van jövőbeli munkaerő-piaci esélyeik javítására; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy mind a négy országban emelkedett a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya; megjegyzi, hogy ezt részben az magyarázhatja, hogy a fiataloknak szükségük van jövőbeli munkaerő-piaci esélyeik javítására;

| 33. | sajnálja, hogy főként az állami források megnyirbálásából adódóan az oktatási rendszerek minősége nem követi ezt a pozitív irányt, tovább súlyosbítva a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) és a sajátos nevelési igényű gyermekek előtt álló problémákat; megjegyzi, hogy ezen intézkedéseknek gyakorlati hatásuk lehet az oktatás minőségére, a rendelkezésre álló anyagi és emberi erőforrásokra, az osztályok méretére, a tananyagra és az iskolák központosítására; |
| --- | --- |

33.

sajnálja, hogy főként az állami források megnyirbálásából adódóan az oktatási rendszerek minősége nem követi ezt a pozitív irányt, tovább súlyosbítva a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) és a sajátos nevelési igényű gyermekek előtt álló problémákat; megjegyzi, hogy ezen intézkedéseknek gyakorlati hatásuk lehet az oktatás minőségére, a rendelkezésre álló anyagi és emberi erőforrásokra, az osztályok méretére, a tananyagra és az iskolák központosítására;

A szociális párbeszéd

| 34. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti szintű szociális partnerekkel konzultálni kellett volna, és be kellett volna vonni őket a programok kezdeti kialakításába; sajnálja, hogy a négy országra tervezett programok egyes esetekben lehetővé teszik a vállalatok számára a kollektív szerződésekből való önkéntes kívülmaradást és az ágazati bérmegállapodások felülvizsgálatát, ami közvetlenül befolyásolja az adott nemzeti alkotmányokban előírt kollektív tárgyalási szabályok struktúráját és értékét; megállapítja, hogy az ILO szakértői bizottsága kérte a szociális párbeszéd helyreállítását; elítéli a kollektív képviselet elvének aláásását, ami kétségessé teszi a kollektív szerződések automatikus megújítását, ami néhány országban fontos, és aminek következtében a hatályban lévő kollektív szerződések száma drasztikusan csökkent; elítéli a minimálbérek csökkentését és a nominális minimálbérek befagyasztását; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a korlátozott strukturális reformok következménye, amelyek csak a munkaügyi kapcsolatok deregulációjára és a bércsökkentésre terjednek ki, ami ellentétes az EU általános célkitűzéseivel és az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott politikákkal; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti szintű szociális partnerekkel konzultálni kellett volna, és be kellett volna vonni őket a programok kezdeti kialakításába; sajnálja, hogy a négy országra tervezett programok egyes esetekben lehetővé teszik a vállalatok számára a kollektív szerződésekből való önkéntes kívülmaradást és az ágazati bérmegállapodások felülvizsgálatát, ami közvetlenül befolyásolja az adott nemzeti alkotmányokban előírt kollektív tárgyalási szabályok struktúráját és értékét; megállapítja, hogy az ILO szakértői bizottsága kérte a szociális párbeszéd helyreállítását; elítéli a kollektív képviselet elvének aláásását, ami kétségessé teszi a kollektív szerződések automatikus megújítását, ami néhány országban fontos, és aminek következtében a hatályban lévő kollektív szerződések száma drasztikusan csökkent; elítéli a minimálbérek csökkentését és a nominális minimálbérek befagyasztását; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a korlátozott strukturális reformok következménye, amelyek csak a munkaügyi kapcsolatok deregulációjára és a bércsökkentésre terjednek ki, ami ellentétes az EU általános célkitűzéseivel és az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott politikákkal;

| 35. | emlékeztet arra, hogy nincs egyetlen, valamennyi tagállamban alkalmazható megoldás; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy nincs egyetlen, valamennyi tagállamban alkalmazható megoldás;

Ajánlások

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a gazdasági válság, valamint az arra válaszul a négy országban végrehajtott kiigazítási programok szociális és gazdasági következményeinek részletes értékelését, hogy pontos képet lehessen kapni a foglalkoztatásra, a szociális védelmi rendszerekre és az európai szociális vívmányokra gyakorolt rövid és hosszú távú hatásokról, különös tekintettel a szegénység elleni küzdelemre, a megfelelő szociális párbeszéd fenntartására és a munkaügyi kapcsolatokban a rugalmasság és a biztonság közötti egyensúlyra; felhívja a Bizottságot, hogy e tanulmány elkészítésekor vegye igénybe a konzultációs szerveit, valamint a Foglalkoztatási Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot; javasolja, hogy az EGSZB-t kérjék fel különjelentés készítésére; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a gazdasági válság, valamint az arra válaszul a négy országban végrehajtott kiigazítási programok szociális és gazdasági következményeinek részletes értékelését, hogy pontos képet lehessen kapni a foglalkoztatásra, a szociális védelmi rendszerekre és az európai szociális vívmányokra gyakorolt rövid és hosszú távú hatásokról, különös tekintettel a szegénység elleni küzdelemre, a megfelelő szociális párbeszéd fenntartására és a munkaügyi kapcsolatokban a rugalmasság és a biztonság közötti egyensúlyra; felhívja a Bizottságot, hogy e tanulmány elkészítésekor vegye igénybe a konzultációs szerveit, valamint a Foglalkoztatási Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot; javasolja, hogy az EGSZB-t kérjék fel különjelentés készítésére;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel az ILO-t és az Európa Tanácsot az ezen országokban a szociális helyzet javítása érdekében szükséges kiigazító intézkedésekről és ösztönzőkről, azok finanszírozásáról és az államháztartás fenntarthatóságáról szóló jelentések készítésére, valamint biztosítsa az Európai Szociális Charta és annak jegyzőkönyvei, valamint az alapvető ILO-egyezmények és az ILO 94. sz. egyezményének teljes körű betartását, mivel az ezen eszközökből eredő kötelezettségekre hatást gyakorolt a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a trojka által megkövetelt költségvetési kiigazító intézkedések és strukturális reformok; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel az ILO-t és az Európa Tanácsot az ezen országokban a szociális helyzet javítása érdekében szükséges kiigazító intézkedésekről és ösztönzőkről, azok finanszírozásáról és az államháztartás fenntarthatóságáról szóló jelentések készítésére, valamint biztosítsa az Európai Szociális Charta és annak jegyzőkönyvei, valamint az alapvető ILO-egyezmények és az ILO 94. sz. egyezményének teljes körű betartását, mivel az ezen eszközökből eredő kötelezettségekre hatást gyakorolt a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a trojka által megkövetelt költségvetési kiigazító intézkedések és strukturális reformok;

| 38. | figyelemmel az országok által hozott áldozatokra, felhívja az EU-t, hogy az értékelést követően – szükség esetén a megfelelő pénzügyi források biztosítása révén – szociális helyreállítási terv keretében támogassa a szociális védelmi normák helyreállítását, a szegénység elleni küzdelmet, az oktatási szolgáltatások előmozdítását – különös tekintettel a sajátos nevelési igényű gyermekeket és a fogyatékkal élőket célzó szolgáltatásokra –, valamint a szociális párbeszéd megújítását; felhívja a Bizottságot, az EKB-t és az eurócsoportot, hogy vizsgálja felül, és amennyiben szükséges, mielőbb módosítsa az életbe léptetett kivételes intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

figyelemmel az országok által hozott áldozatokra, felhívja az EU-t, hogy az értékelést követően – szükség esetén a megfelelő pénzügyi források biztosítása révén – szociális helyreállítási terv keretében támogassa a szociális védelmi normák helyreállítását, a szegénység elleni küzdelmet, az oktatási szolgáltatások előmozdítását – különös tekintettel a sajátos nevelési igényű gyermekeket és a fogyatékkal élőket célzó szolgáltatásokra –, valamint a szociális párbeszéd megújítását; felhívja a Bizottságot, az EKB-t és az eurócsoportot, hogy vizsgálja felül, és amennyiben szükséges, mielőbb módosítsa az életbe léptetett kivételes intézkedéseket;

| 39. | felhív a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában lefektetett fent említett jogi kötelezettségek betartására, mivel ennek elmulasztása az elsődleges uniós jog megsértését jelenti; felhívja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, hogy alaposan értékelje az intézkedések emberi jogokra kifejtett hatását, és a Charta megsértése esetén adjon ki ajánlásokat; |
| --- | --- |

39.

felhív a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában lefektetett fent említett jogi kötelezettségek betartására, mivel ennek elmulasztása az elsődleges uniós jog megsértését jelenti; felhívja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, hogy alaposan értékelje az intézkedések emberi jogokra kifejtett hatását, és a Charta megsértése esetén adjon ki ajánlásokat;

| 40. | felhívja a trojkát és a tagállamokat, hogy mielőbb zárják le a programokat, és vezessenek be válságkezelési mechanizmusokat, lehetővé téve az összes uniós intézmény, így a Parlament számára is a Szerződésekben, az európai szociális partnerek között létrejött megállapodásokban és más, nemzetközi szintű kötelezettségekben (ILO-egyezmények, az Európai Szociális Charta és az Emberi Jogok Európai Egyezménye) rögzített szociális célok és politikák megvalósítását, beleértve azokat is, amelyek a társadalmi kirekesztés által leginkább fenyegetettek egyéni és kollektív jogaira vonatkoznak; a kiigazítási programok kialakításában és végrehajtásában fokozott átláthatóságot és politikai felelősségvállalást kér; |
| --- | --- |

40.

felhívja a trojkát és a tagállamokat, hogy mielőbb zárják le a programokat, és vezessenek be válságkezelési mechanizmusokat, lehetővé téve az összes uniós intézmény, így a Parlament számára is a Szerződésekben, az európai szociális partnerek között létrejött megállapodásokban és más, nemzetközi szintű kötelezettségekben (ILO-egyezmények, az Európai Szociális Charta és az Emberi Jogok Európai Egyezménye) rögzített szociális célok és politikák megvalósítását, beleértve azokat is, amelyek a társadalmi kirekesztés által leginkább fenyegetettek egyéni és kollektív jogaira vonatkoznak; a kiigazítási programok kialakításában és végrehajtásában fokozott átláthatóságot és politikai felelősségvállalást kér;

| 41. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fordítson ugyanakkora figyelmet a társadalmi egyensúlyhiányokra, mint a mikrogazdasági egyensúlyhiányokra, és tegyen róla, hogy a kiigazító intézkedések a társadalmi igazságosság biztosítására törekedjenek, és egyensúlyt teremtsenek a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás, valamint a strukturális reformok végrehajtása és a költségvetési konszolidáció között; felhívja továbbá mindkét intézményt, hogy helyezzék előtérbe a munkahelyteremtést és a vállalkozói szellem támogatását, és e célból fordítsanak ugyanakkora figyelmet az EPSCO Tanácsra és annak prioritásaira, mint az ECOFIN Tanácsra és az eurócsoportra, és szükség esetén az euróövezet csúcstalálkozóit megelőzően ültessék össze az eurócsoport foglalkoztatási és szociális ügyekért felelő minisztereit; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fordítson ugyanakkora figyelmet a társadalmi egyensúlyhiányokra, mint a mikrogazdasági egyensúlyhiányokra, és tegyen róla, hogy a kiigazító intézkedések a társadalmi igazságosság biztosítására törekedjenek, és egyensúlyt teremtsenek a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás, valamint a strukturális reformok végrehajtása és a költségvetési konszolidáció között; felhívja továbbá mindkét intézményt, hogy helyezzék előtérbe a munkahelyteremtést és a vállalkozói szellem támogatását, és e célból fordítsanak ugyanakkora figyelmet az EPSCO Tanácsra és annak prioritásaira, mint az ECOFIN Tanácsra és az eurócsoportra, és szükség esetén az euróövezet csúcstalálkozóit megelőzően ültessék össze az eurócsoport foglalkoztatási és szociális ügyekért felelő minisztereit;

| 42. | ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a közegészségügyi és oktatási kiadásokat ne tekintsék csökkenthető kiadásoknak, hanem az ország jövőjébe történő állami befektetésnek, amelyet a gazdasági és szociális fellendülés segítése érdekében tiszteletben kell tartani és növelni kell; |
| --- | --- |

42.

ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a közegészségügyi és oktatási kiadásokat ne tekintsék csökkenthető kiadásoknak, hanem az ország jövőjébe történő állami befektetésnek, amelyet a gazdasági és szociális fellendülés segítése érdekében tiszteletben kell tartani és növelni kell;

| 43. | ajánlja, hogy miután elmúlt a pénzügyi válság legnehezebb időszaka, a programban részt vevő országok – az uniós intézményekkel közösen – vezessenek be munkahely-helyreállítási terveket a gazdaságuk olyan szintű helyreállítása érdekében, amely a programot megelőző időszakot jellemző társadalmi helyzethez való visszatérést jelenti, mivel erre szükség van a makrogazdasági kiigazítások konszolidálásához és a közszférájuk egyensúlyhiányának – az adósságoknak és a deficitnek – a megszüntetéséhez; hangsúlyozza, hogy olyan munkahely-helyreállítási terveket kell bevezetni, amelyek figyelembe veszik azt, hogy:






  — | a hitelrendszert mihamarabb helyre kell állítani, különösen a kkv-k tekintetében, |
| --- | --- | --- |

43.

ajánlja, hogy miután elmúlt a pénzügyi válság legnehezebb időszaka, a programban részt vevő országok – az uniós intézményekkel közösen – vezessenek be munkahely-helyreállítási terveket a gazdaságuk olyan szintű helyreállítása érdekében, amely a programot megelőző időszakot jellemző társadalmi helyzethez való visszatérést jelenti, mivel erre szükség van a makrogazdasági kiigazítások konszolidálásához és a közszférájuk egyensúlyhiányának – az adósságoknak és a deficitnek – a megszüntetéséhez; hangsúlyozza, hogy olyan munkahely-helyreállítási terveket kell bevezetni, amelyek figyelembe veszik azt, hogy:

—

a hitelrendszert mihamarabb helyre kell állítani, különösen a kkv-k tekintetében,

| — | kedvező feltételeket kell teremteni a vállalkozások számára, hogy hosszú távon és fenntartható módon fejleszthessék tevékenységeiket, és különös figyelmet kell fordítani a kkv-k támogatására, főként mivel központi szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben, |
| --- | --- |

—

kedvező feltételeket kell teremteni a vállalkozások számára, hogy hosszú távon és fenntartható módon fejleszthessék tevékenységeiket, és különös figyelmet kell fordítani a kkv-k támogatására, főként mivel központi szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben,

| — | a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni az uniós strukturális alapok – főként az ESZA – nyújtotta lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni az uniós strukturális alapok – főként az ESZA – nyújtotta lehetőségeket,

| — | aktív munkaerő-piaci politikákat magában foglaló tényleges foglalkoztatáspolitikát kell folytatni, |
| --- | --- |

—

aktív munkaerő-piaci politikákat magában foglaló tényleges foglalkoztatáspolitikát kell folytatni,

| — | minőségi és európai közfoglalkoztatási szolgáltatásokra és felfelé irányuló bérpolitikára van szükség, |
| --- | --- |

—

minőségi és európai közfoglalkoztatási szolgáltatásokra és felfelé irányuló bérpolitikára van szükség,

| — | ki kell alakítani az európai ifjúsági foglalkoztatási garanciát, |
| --- | --- |

—

ki kell alakítani az európai ifjúsági foglalkoztatási garanciát,

| — | biztosítani kell a hatások tisztességes elosztását és |
| --- | --- |

—

biztosítani kell a hatások tisztességes elosztását és

| — | létre kell hozni egy, a munkanélküli háztartásokat célzó programot, végezetül pedig gondosabb költségvetési gazdálkodást kell bevezetni; |
| --- | --- |

—

létre kell hozni egy, a munkanélküli háztartásokat célzó programot, végezetül pedig gondosabb költségvetési gazdálkodást kell bevezetni;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő eredményjelentést az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításáról, külön figyelmet fordítva az előrelépés hiányára a programban részt vevő országokban, és terjesszen elő javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehetne ezeket az országokat az összes EU 2020 célkitűzés eléréséhez vezető hiteles pályára állítani; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő eredményjelentést az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításáról, külön figyelmet fordítva az előrelépés hiányára a programban részt vevő országokban, és terjesszen elő javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehetne ezeket az országokat az összes EU 2020 célkitűzés eléréséhez vezető hiteles pályára állítani;

| 45. | ajánlja, hogy a tagállamok jövőbeli munkaügyi reformjai vegyék figyelembe az Európa 2020 stratégiában rögzíttet, a vállalkozások versenyképességének fellendítése céljából javasolt rugalmas biztonsági (flexicurity) feltételeket, szem előtt tartva egyéb olyan elemeket, mint az energiaköltségek, a tisztességtelen verseny, a szociális dömping, a tisztességes és hatékony pénzügyi rendszer, a növekedést és a foglalkoztatást segítő költségvetési politikák, és általában minden, ami segíti a reálgazdaság és a vállalkozás fejlődését; felhívja a Bizottságot, hogy mielőtt jelentős reformokat szabna meg a programban részt vevő országokban, végezzen szociális hatásvizsgálatot, és vegye figyelembe ezeknek az intézkedéseknek a továbbgyűrűző hatásait, így például a szegénységre, a társadalmi kirekesztésre, a bűnözési rátákra és az idegengyűlöletre gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

45.

ajánlja, hogy a tagállamok jövőbeli munkaügyi reformjai vegyék figyelembe az Európa 2020 stratégiában rögzíttet, a vállalkozások versenyképességének fellendítése céljából javasolt rugalmas biztonsági (flexicurity) feltételeket, szem előtt tartva egyéb olyan elemeket, mint az energiaköltségek, a tisztességtelen verseny, a szociális dömping, a tisztességes és hatékony pénzügyi rendszer, a növekedést és a foglalkoztatást segítő költségvetési politikák, és általában minden, ami segíti a reálgazdaság és a vállalkozás fejlődését; felhívja a Bizottságot, hogy mielőtt jelentős reformokat szabna meg a programban részt vevő országokban, végezzen szociális hatásvizsgálatot, és vegye figyelembe ezeknek az intézkedéseknek a továbbgyűrűző hatásait, így például a szegénységre, a társadalmi kirekesztésre, a bűnözési rátákra és az idegengyűlöletre gyakorolt hatást;

| 46. | sürgős intézkedéseket kér a programban részt vevő országokban a hajléktalanság fokozódásának megelőzése érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt politikai elemzéssel és a bevált gyakorlatok előmozdításával támogassa; |
| --- | --- |

46.

sürgős intézkedéseket kér a programban részt vevő országokban a hajléktalanság fokozódásának megelőzése érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt politikai elemzéssel és a bevált gyakorlatok előmozdításával támogassa;

| 47. | megállapítja, hogy a Bizottságnak a 472/2013/EU rendelet 19. cikke szerint 2014. január 1-jéig jelentést kell benyújtania a Parlamentnek e rendelet alkalmazásáról; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő ezt a jelentést, és abba foglalja bele e rendeletnek a megvalósítás alatt álló gazdasági kiigazítási programokra gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

47.

megállapítja, hogy a Bizottságnak a 472/2013/EU rendelet 19. cikke szerint 2014. január 1-jéig jelentést kell benyújtania a Parlamentnek e rendelet alkalmazásáról; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő ezt a jelentést, és abba foglalja bele e rendeletnek a megvalósítás alatt álló gazdasági kiigazítási programokra gyakorolt hatásait;

| 48. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kiigazítási programok egészségüggyel kapcsolatos jövőbeni intézkedéseit illetően konzultáljanak a civil társadalommal, a betegképviseleti szervezetekkel és a szakmai testületekkel, és vegyék igénybe a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot annak biztosítása céljából, hogy a reformok úgy növeljék a rendszerek és az erőforrások hatékonyságát, hogy közben ne veszélyeztessék a legkiszolgáltatottabb csoportokat és a legfontosabb szociális védelmet, ideértve a gyógyszerek beszerzését és használatát, a legalapvetőbb szükségleteket és az egészségügyi dolgozók díjazását; |
| --- | --- |

48.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kiigazítási programok egészségüggyel kapcsolatos jövőbeni intézkedéseit illetően konzultáljanak a civil társadalommal, a betegképviseleti szervezetekkel és a szakmai testületekkel, és vegyék igénybe a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot annak biztosítása céljából, hogy a reformok úgy növeljék a rendszerek és az erőforrások hatékonyságát, hogy közben ne veszélyeztessék a legkiszolgáltatottabb csoportokat és a legfontosabb szociális védelmet, ideértve a gyógyszerek beszerzését és használatát, a legalapvetőbb szükségleteket és az egészségügyi dolgozók díjazását;

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.coe.int/T/DGHL/Monitoring/SocialCharter/NewsCOEPortal/CC76-80Merits_en.asp

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0401.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0328.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0246.

(5)  HL C 249. E, 2013.8.30., 4. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0447.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0515.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0430.

(9)  HL C 153. E, 2013.05.31., 57. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0419.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0266.

(12)  Szociális Jogok Európai Bizottsága, Érdemi tárgyban hozott határozat, 2012. december 7., 78/2012. sz. panasz, 10. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/210 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/210

---

P7_TA(2014)0247

A 2015. évi költségvetésre vonatkozó általános iránymutatások – III. szakasz

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a 2015. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2014/2004(BUD))

(2017/C 378/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (3) és a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott négy vonatkozó közös nyilatkozatra, valamint a Parlament és a Bizottság kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (3) és a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott négy vonatkozó közös nyilatkozatra, valamint a Parlament és a Bizottság kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0159/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0159/2014),

Az uniós költségvetés: A válságból való kilábaláshoz szükséges eszközök biztosítása a polgárok számára

| 1. | úgy véli, hogy bizonyos továbbra is fennálló kedvezőtlen tényezők ellenére az európai gazdaságban már észlelhetőek a fellendülés jelei, és meggyőződése, hogy – annak elismerése mellett, hogy nemzeti szinten tartós gazdasági és költségvetési korlátokkal kell szembenézni, és a tagállamok erőfeszítéseket tesznek a költségvetési konszolidáció érdekében – az uniós költségvetésnek ösztönöznie kell ezt a tendenciát azáltal, hogy fokozza az európai hozzáadott értékkel rendelkező fellépésekre irányuló stratégiai beruházásokat, hogy ezáltal segítse az európai gazdaság megfelelő pályára való visszaállítását, biztosítva a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést, egyidejűleg Unió-szerte törekedve a versenyképesség fokozására és a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítására; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy bizonyos továbbra is fennálló kedvezőtlen tényezők ellenére az európai gazdaságban már észlelhetőek a fellendülés jelei, és meggyőződése, hogy – annak elismerése mellett, hogy nemzeti szinten tartós gazdasági és költségvetési korlátokkal kell szembenézni, és a tagállamok erőfeszítéseket tesznek a költségvetési konszolidáció érdekében – az uniós költségvetésnek ösztönöznie kell ezt a tendenciát azáltal, hogy fokozza az európai hozzáadott értékkel rendelkező fellépésekre irányuló stratégiai beruházásokat, hogy ezáltal segítse az európai gazdaság megfelelő pályára való visszaállítását, biztosítva a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést, egyidejűleg Unió-szerte törekedve a versenyképesség fokozására és a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítására;

| 2. | rámutat különösen az uniós költségvetés egyik legnagyobb kiadási tömbjét alkotó európai strukturális és beruházási alapok jelentőségére; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika jelentős szerepet játszik a kulcsfontosságú gazdasági területekre irányuló állami beruházások fenntartásában, és kézzelfogható eredményeket ért el az adott helyszíneken, melyek segítségével a tagállamok és a régiók leküzdhetik a jelenlegi válságot, és megvalósíthatják az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a polgárok számára a válságból való kilábaláshoz szükséges eszközöket; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy az EU versenyképességének fellendítése és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében – különös tekintettel a fiatalok és az 50 évnél idősebbek foglalkoztatására – különösen szükség van beruházásokra az olyan területeken, mint az oktatás és a mobilitás, a kutatás és innováció, a kkv-k és a vállalkozói készség; |
| --- | --- |

2.

rámutat különösen az uniós költségvetés egyik legnagyobb kiadási tömbjét alkotó európai strukturális és beruházási alapok jelentőségére; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika jelentős szerepet játszik a kulcsfontosságú gazdasági területekre irányuló állami beruházások fenntartásában, és kézzelfogható eredményeket ért el az adott helyszíneken, melyek segítségével a tagállamok és a régiók leküzdhetik a jelenlegi válságot, és megvalósíthatják az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a polgárok számára a válságból való kilábaláshoz szükséges eszközöket; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy az EU versenyképességének fellendítése és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében – különös tekintettel a fiatalok és az 50 évnél idősebbek foglalkoztatására – különösen szükség van beruházásokra az olyan területeken, mint az oktatás és a mobilitás, a kutatás és innováció, a kkv-k és a vállalkozói készség;

| 3. | fontosnak tartja emellett, hogy beruházásokra kerüljön sor olyan egyéb területeken, mint a megújuló energia, a digitális menetrend, az infrastruktúrák, az információs és kommunikációs technológiák, valamint a határokon átnyúló összeköttetések, továbbá hogy fokozottabban és jobban felhasználásra kerüljenek az „innovatív pénzügyi eszközök”, különösen a hosszú távú beruházások vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a munkahelyteremtés és növekedés központi motorjául szolgáló uniós ipart; sürgeti, hogy egy erős, versenyképes és független uniós ipar megteremtése érdekében kerüljön középpontba az innovációba való beruházás; |
| --- | --- |

3.

fontosnak tartja emellett, hogy beruházásokra kerüljön sor olyan egyéb területeken, mint a megújuló energia, a digitális menetrend, az infrastruktúrák, az információs és kommunikációs technológiák, valamint a határokon átnyúló összeköttetések, továbbá hogy fokozottabban és jobban felhasználásra kerüljenek az „innovatív pénzügyi eszközök”, különösen a hosszú távú beruházások vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a munkahelyteremtés és növekedés központi motorjául szolgáló uniós ipart; sürgeti, hogy egy erős, versenyképes és független uniós ipar megteremtése érdekében kerüljön középpontba az innovációba való beruházás;

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az EU külső fellépéseihez; emlékeztet arra, hogy az EU és tagállamai nemzetközi szinten kötelezettséget vállaltak arra, hogy a GNI 0,7 %-ára emelik a hivatalos fejlesztési segélyre fordított kiadásaikat, és 2015-re megvalósítják a millenniumi fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az EU külső fellépéseihez; emlékeztet arra, hogy az EU és tagállamai nemzetközi szinten kötelezettséget vállaltak arra, hogy a GNI 0,7 %-ára emelik a hivatalos fejlesztési segélyre fordított kiadásaikat, és 2015-re megvalósítják a millenniumi fejlesztési célokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a közpénzek optimális felhasználása érdekében nagy jelentősége van annak, hogy biztosított legyen a lehető legjobb koordináció egyrészt a különböző uniós alapok között, másrészt pedig az uniós alapok és a nemzeti szinten végrehajtott kiadások között; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a közpénzek optimális felhasználása érdekében nagy jelentősége van annak, hogy biztosított legyen a lehető legjobb koordináció egyrészt a különböző uniós alapok között, másrészt pedig az uniós alapok és a nemzeti szinten végrehajtott kiadások között;

| 6. | emlékeztet a 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretről szóló közelmúltbeli megállapodásra, amely 2020-ig terjedően meghatározza az éves költségvetések fő paramétereit; hangsúlyozza, hogy minden egyes éves költségvetésnek összhangban kell állnia a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel és az intézményközi megállapodással, és egyik éves költségvetés sem szolgálhat ürügyként a többéves pénzügyi keret újratárgyalásához; elvárja, hogy a Tanács ne próbálja meg az egyes rendelkezések korlátozott értelmezését érvényesíteni, különösen az egyedi eszközök jellegét és hatókörét illetően; megerősíti, hogy az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság rendelkezésére álló összes eszközt teljes mértékben fel kívánja használni az uniós költségvetés kellő rugalmasságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretről szóló közelmúltbeli megállapodásra, amely 2020-ig terjedően meghatározza az éves költségvetések fő paramétereit; hangsúlyozza, hogy minden egyes éves költségvetésnek összhangban kell állnia a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel és az intézményközi megállapodással, és egyik éves költségvetés sem szolgálhat ürügyként a többéves pénzügyi keret újratárgyalásához; elvárja, hogy a Tanács ne próbálja meg az egyes rendelkezések korlátozott értelmezését érvényesíteni, különösen az egyedi eszközök jellegét és hatókörét illetően; megerősíti, hogy az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság rendelkezésére álló összes eszközt teljes mértékben fel kívánja használni az uniós költségvetés kellő rugalmasságának biztosítása érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az új többéves pénzügyi keret második éveként 2015 fontos lesz a 2014 és 2020 közötti új programok sikeres végrehajtása szempontjából; rámutat arra, hogy a kulcsfontosságú uniós politikák végrehajtásának zökkenőmentessége érdekében az összes programnak a lehető leghamarabb teljes gőzzel meg kell kezdenie működését; megjegyzi, hogy a 2015-ös költségvetés reálértéken alacsonyabb lesz a 2013. évinél; ezzel összefüggésben sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2014-ben minden tőlük telhetőt tegyenek meg az összes partnerségi megállapodás és operatív program gyors elfogadása érdekében, hogy az új beruházási programok megvalósítása terén ne következzen be további késedelem; rámutat annak fontosságára, hogy a Bizottság a folyamat minden szakaszában teljes körű támogatás nyújtson a nemzeti igazgatások számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az új többéves pénzügyi keret második éveként 2015 fontos lesz a 2014 és 2020 közötti új programok sikeres végrehajtása szempontjából; rámutat arra, hogy a kulcsfontosságú uniós politikák végrehajtásának zökkenőmentessége érdekében az összes programnak a lehető leghamarabb teljes gőzzel meg kell kezdenie működését; megjegyzi, hogy a 2015-ös költségvetés reálértéken alacsonyabb lesz a 2013. évinél; ezzel összefüggésben sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2014-ben minden tőlük telhetőt tegyenek meg az összes partnerségi megállapodás és operatív program gyors elfogadása érdekében, hogy az új beruházási programok megvalósítása terén ne következzen be további késedelem; rámutat annak fontosságára, hogy a Bizottság a folyamat minden szakaszában teljes körű támogatás nyújtson a nemzeti igazgatások számára;

| 8. | emlékeztet a többéves pénzügyi kereten belüli, első ízben a 2014-es költségvetésben alkalmazott azon megállapodásra, amely szerint bizonyos – a fiatalok foglalkoztatásával, a kutatással, az Erasmus+-szal (különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel), valamint a kkv-kkal kapcsolatos – szakpolitikai célokhoz kötődő kötelezettségvállalásokat előre kell ütemezni; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás részeként hasonló megközelítésre van szükség a 2015-ös költségvetés esetében is az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (2011-es árakon 871,4 millió EUR), valamint az Erasmus+ és a COSME (2011-es árakon 20–20 millió EUR) előreütemezése révén; különösen aggódik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2015-öt követő finanszírozása miatt, és kéri, hogy e célból minden lehetséges finanszírozási módot vegyenek figyelembe, beleértve a többéves pénzügyi keretben meghatározott globális kötelezettségvállalási tartalékot; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a többéves pénzügyi kereten belüli, első ízben a 2014-es költségvetésben alkalmazott azon megállapodásra, amely szerint bizonyos – a fiatalok foglalkoztatásával, a kutatással, az Erasmus+-szal (különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel), valamint a kkv-kkal kapcsolatos – szakpolitikai célokhoz kötődő kötelezettségvállalásokat előre kell ütemezni; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás részeként hasonló megközelítésre van szükség a 2015-ös költségvetés esetében is az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (2011-es árakon 871,4 millió EUR), valamint az Erasmus+ és a COSME (2011-es árakon 20–20 millió EUR) előreütemezése révén; különösen aggódik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2015-öt követő finanszírozása miatt, és kéri, hogy e célból minden lehetséges finanszírozási módot vegyenek figyelembe, beleértve a többéves pénzügyi keretben meghatározott globális kötelezettségvállalási tartalékot;

| 9. | aggodalmának ad hangot azonban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz energiaprogramja 2015-ös további későbbre ütemezésének esetleges negatív hatásai miatt, és felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson kielégítő tájékoztatást arról, hogy az erre vonatkozó döntés hogyan fogja befolyásolni ezen új program beindításának sikerét; |
| --- | --- |

9.

aggodalmának ad hangot azonban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz energiaprogramja 2015-ös további későbbre ütemezésének esetleges negatív hatásai miatt, és felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson kielégítő tájékoztatást arról, hogy az erre vonatkozó döntés hogyan fogja befolyásolni ezen új program beindításának sikerét;

| 10. | hangsúlyozza az e programokba való beruházás előreütemezésének hozzáadott értékét az uniós polgárok válságból való kilábalásának segítése tekintetében; továbbá kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan lehetséges további programokat, amelyek esetében hasznos lehetne az előreütemezés, és amelyek hozzájárulhatnának a fenti cél eléréséhez és teljes mértékben fel is tudnák használni az előrehozott előirányzatokat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az e programokba való beruházás előreütemezésének hozzáadott értékét az uniós polgárok válságból való kilábalásának segítése tekintetében; továbbá kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan lehetséges további programokat, amelyek esetében hasznos lehetne az előreütemezés, és amelyek hozzájárulhatnának a fenti cél eléréséhez és teljes mértékben fel is tudnák használni az előrehozott előirányzatokat;

| 11. | rámutat arra, hogy az Európai Tanács közös biztonság- és védelempolitikával és migrációs áramlással kapcsolatos legutóbbi (2013. december 19–20-i) következtetései ismét hatással lesznek az uniós költségvetésre; megismétli azon álláspontját, hogy az Európai Tanács által meghatározott minden további projektet további forrásokkal, nem pedig a meglévő programoktól és eszközöktől való elvonások vagy a már eleve kapacitásaik határait súroló intézmények és egyéb uniós szervek többletfeladatokkal való megbízása révén kell finanszírozni; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy az Európai Tanács közös biztonság- és védelempolitikával és migrációs áramlással kapcsolatos legutóbbi (2013. december 19–20-i) következtetései ismét hatással lesznek az uniós költségvetésre; megismétli azon álláspontját, hogy az Európai Tanács által meghatározott minden további projektet további forrásokkal, nem pedig a meglévő programoktól és eszközöktől való elvonások vagy a már eleve kapacitásaik határait súroló intézmények és egyéb uniós szervek többletfeladatokkal való megbízása révén kell finanszírozni;

| 12. | rámutat az uniós politikák és programok végrehajtásában kulcsszerepet betöltő decentralizált ügynökségek fontosságára; rámutat arra, hogy az ügynökségek lehetővé teszik a méretgazdaságosság megvalósítását, mivel ugyanazon eredmények elérése mellett egybevonják azokat a költségeket, amelyek egyébként minden egyes tagállam esetében felmerülnének; hangsúlyozza, hogy költségvetésük és emberi erőforrásaik tekintetében az összes ügynökséget eseti alapon kell értékelni, és a 2015-ös és azt követő költségvetésekben biztosítani kell számukra a megfelelő pénzeszközöket és személyzetet, hogy megfelelően el tudják látni a jogalkotó hatóság által rájuk ruházott feladatokat; ezért hangsúlyozza, hogy „A decentralizált ügynökségek emberi és pénzügyi erőforrásainak 2014–2020 közötti időszakra történő programozása” című bizottsági közlemény (COM(2013)0519) nem szolgálhat alapul az ügynökségek tekintetében a költségvetési tervezethez; rámutat továbbá a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó új intézményközi munkacsoport fontos szerepére, amelynek az egységes megközelítés biztosítása érdekében alaposabban és folyamatosabban kell ellenőriznie a decentralizált ügynökségek kialakítását; reméli, hogy a munkacsoport tevékenységének első eredményei a költségvetés parlamenti olvasata előtt kellő időben rendelkezésre fognak állni; |
| --- | --- |

12.

rámutat az uniós politikák és programok végrehajtásában kulcsszerepet betöltő decentralizált ügynökségek fontosságára; rámutat arra, hogy az ügynökségek lehetővé teszik a méretgazdaságosság megvalósítását, mivel ugyanazon eredmények elérése mellett egybevonják azokat a költségeket, amelyek egyébként minden egyes tagállam esetében felmerülnének; hangsúlyozza, hogy költségvetésük és emberi erőforrásaik tekintetében az összes ügynökséget eseti alapon kell értékelni, és a 2015-ös és azt követő költségvetésekben biztosítani kell számukra a megfelelő pénzeszközöket és személyzetet, hogy megfelelően el tudják látni a jogalkotó hatóság által rájuk ruházott feladatokat; ezért hangsúlyozza, hogy „A decentralizált ügynökségek emberi és pénzügyi erőforrásainak 2014–2020 közötti időszakra történő programozása” című bizottsági közlemény (COM(2013)0519) nem szolgálhat alapul az ügynökségek tekintetében a költségvetési tervezethez; rámutat továbbá a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó új intézményközi munkacsoport fontos szerepére, amelynek az egységes megközelítés biztosítása érdekében alaposabban és folyamatosabban kell ellenőriznie a decentralizált ügynökségek kialakítását; reméli, hogy a munkacsoport tevékenységének első eredményei a költségvetés parlamenti olvasata előtt kellő időben rendelkezésre fognak állni;

| 13. | emlékeztet az EU különleges képviselőiről szóló közös nyilatkozatra, amelyben a Parlament és a Tanács megállapodott abban, hogy a 2015-ös költségvetési eljárás során megvizsgálják az Európai Unió különleges képviselőire vonatkozó előirányzatok átcsoportosítását a Bizottság költségvetéséből (III. szakasz) az Európai Külügyi Szolgálat költségvetésébe (X. szakasz); |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az EU különleges képviselőiről szóló közös nyilatkozatra, amelyben a Parlament és a Tanács megállapodott abban, hogy a 2015-ös költségvetési eljárás során megvizsgálják az Európai Unió különleges képviselőire vonatkozó előirányzatok átcsoportosítását a Bizottság költségvetéséből (III. szakasz) az Európai Külügyi Szolgálat költségvetésébe (X. szakasz);

Kifizetési előirányzatok: Az Unió jogi és politikai kötelezettségvállalásainak teljesítése

| 14. | emlékeztet arra, hogy a kifizetési előirányzatok 2014-es költségvetésben megállapított átfogó összege továbbra is alacsonyabb annál, mint amit a Bizottság eredeti költségvetési tervezetében szükségesnek ítélt és javasolt; megjegyzi, hogy amint arról a többéves pénzügyi keretre vonatkozó új rendelet és az új átfogó kifizetési tartalékkeret rendelkezik, a Bizottságnak a 2015-ös felső határösszeget ki kell igazítania a 2014. évi kifizetések és a többéves pénzügyi keret 2014. évi felső határösszege közötti különbséggel; súlyos aggályainak ad hangot amiatt, hogy a 2013 végén kifizetetlen számlák minden eddiginél magasabb összege – amely csak az 1b. alfejezet alatt eléri a 23,4 milliárd EUR-t – nem fedezhető a 2014-es keretösszegből; felszólít a 2014-es kifizetésekre vonatkozó megfelelő rugalmassági mechanizmusok igénybevételére, és hangsúlyozza, hogy várhatóan még ez sem lesz elegendő a 2014. év végi hatalmas végrehajtási deficit megelőzéséhez; hangsúlyozza, hogy a fennálló kötelezettségvállalások különösen az utóbbi években tapasztalt, példátlanul magas szintje elsősorban a kifizetési előirányzatok visszatérő szűkösségéből adódik; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a kifizetési előirányzatok 2014-es költségvetésben megállapított átfogó összege továbbra is alacsonyabb annál, mint amit a Bizottság eredeti költségvetési tervezetében szükségesnek ítélt és javasolt; megjegyzi, hogy amint arról a többéves pénzügyi keretre vonatkozó új rendelet és az új átfogó kifizetési tartalékkeret rendelkezik, a Bizottságnak a 2015-ös felső határösszeget ki kell igazítania a 2014. évi kifizetések és a többéves pénzügyi keret 2014. évi felső határösszege közötti különbséggel; súlyos aggályainak ad hangot amiatt, hogy a 2013 végén kifizetetlen számlák minden eddiginél magasabb összege – amely csak az 1b. alfejezet alatt eléri a 23,4 milliárd EUR-t – nem fedezhető a 2014-es keretösszegből; felszólít a 2014-es kifizetésekre vonatkozó megfelelő rugalmassági mechanizmusok igénybevételére, és hangsúlyozza, hogy várhatóan még ez sem lesz elegendő a 2014. év végi hatalmas végrehajtási deficit megelőzéséhez; hangsúlyozza, hogy a fennálló kötelezettségvállalások különösen az utóbbi években tapasztalt, példátlanul magas szintje elsősorban a kifizetési előirányzatok visszatérő szűkösségéből adódik;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a Szerződés értelmében (4)„az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak”; elvárja, hogy a Bizottság költségvetési tervezetében politikai megfontolások helyett tényleges előrejelzésekre alapozva javasoljon megfelelő szintű kifizetési előirányzatot; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a Szerződés értelmében (4)„az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak”; elvárja, hogy a Bizottság költségvetési tervezetében politikai megfontolások helyett tényleges előrejelzésekre alapozva javasoljon megfelelő szintű kifizetési előirányzatot;

| 16. | kitart amellett, hogy az Unió jogi kötelezettségvállalásainak teljesítése és az érdekelt felek – kutatók, egyetemek, humanitárius segélyszervezetek, helyi hatóságok és kkv-k – számára történő kifizetések veszélyeztetésének vagy késedelmének elkerülése, valamint egyidejűleg az év végi fennálló kifizetések összegének csökkentése érdekében fel kell használni a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló összes eszközt, ideértve a rendkívüli tartalék igénybevételét, illetve – amennyiben az továbbra is szükségesnek bizonyul – végső esetben a kifizetések felső határának felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

16.

kitart amellett, hogy az Unió jogi kötelezettségvállalásainak teljesítése és az érdekelt felek – kutatók, egyetemek, humanitárius segélyszervezetek, helyi hatóságok és kkv-k – számára történő kifizetések veszélyeztetésének vagy késedelmének elkerülése, valamint egyidejűleg az év végi fennálló kifizetések összegének csökkentése érdekében fel kell használni a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló összes eszközt, ideértve a rendkívüli tartalék igénybevételét, illetve – amennyiben az továbbra is szükségesnek bizonyul – végső esetben a kifizetések felső határának felülvizsgálatát;

| 17. | kitart amellett, hogy az egyedi kifizetési eszközök (a rugalmassági eszköz, a rendkívüli tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a sürgősségisegély-tartalék) alkalmazását a kifizetések többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határán túlmenően be kell vezetni a költségvetésbe; |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy az egyedi kifizetési eszközök (a rugalmassági eszköz, a rendkívüli tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a sürgősségisegély-tartalék) alkalmazását a kifizetések többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határán túlmenően be kell vezetni a költségvetésbe;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy – tekintettel a humanitárius segítségnyújtás területére vonatkozó kifizetési előirányzatok 2014. eleji riasztó helyzetére, különösen a 2013-ról 2014-re átvitt, humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos kifizetési előirányzatok tekintetében fennálló 160 millió EUR-s hátralékra – tegye meg az összes szükséges intézkedést és lépjen fel a lehető leggyorsabban az uniós humanitárius segítségnyújtás 2014. évi megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtásra elkülönített kifizetési előirányzatoknak lépést kell tartaniuk a kötelezettségvállalási előirányzatok valószínűsíthető növekedésével, amit figyelembe kell venni a 2015. évi költségvetési tervezetben; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy – tekintettel a humanitárius segítségnyújtás területére vonatkozó kifizetési előirányzatok 2014. eleji riasztó helyzetére, különösen a 2013-ról 2014-re átvitt, humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos kifizetési előirányzatok tekintetében fennálló 160 millió EUR-s hátralékra – tegye meg az összes szükséges intézkedést és lépjen fel a lehető leggyorsabban az uniós humanitárius segítségnyújtás 2014. évi megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtásra elkülönített kifizetési előirányzatoknak lépést kell tartaniuk a kötelezettségvállalási előirányzatok valószínűsíthető növekedésével, amit figyelembe kell venni a 2015. évi költségvetési tervezetben;

| 19. | emlékeztet a kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatra, valamint a Parlament és a Bizottság által a 2014-es költségvetésről szóló megállapodás keretében elfogadott kétoldalú nyilatkozatra; felhívja a Bizottságot, hogy az év során folyamatosan és teljes körűen tájékoztassa a költségvetési hatóságot a kifizetések és a fennálló kötelezettségvállalások alakulásáról, és kitart amellett, hogy a kifizetések helyzetének nyomon követése érdekében rendszeres intézményközi találkozókat kell tartani; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet a kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatra, valamint a Parlament és a Bizottság által a 2014-es költségvetésről szóló megállapodás keretében elfogadott kétoldalú nyilatkozatra; felhívja a Bizottságot, hogy az év során folyamatosan és teljes körűen tájékoztassa a költségvetési hatóságot a kifizetések és a fennálló kötelezettségvállalások alakulásáról, és kitart amellett, hogy a kifizetések helyzetének nyomon követése érdekében rendszeres intézményközi találkozókat kell tartani;

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 51., 2014.2.20.

(4)  Az EUMSZ 323. cikke.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/213 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/213

---

P7_TA(2014)0248

Ukrajna orosz megszállása

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az Ukrajna elleni orosz invázióról (2014/2627(RSP))

(2017/C 378/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról, a keleti partnerségről és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az ukrajnai helyzetről szóló 2014. február 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról, a keleti partnerségről és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az ukrajnai helyzetről szóló 2014. február 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (2),

| — | tekintettel az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Ukrajna ügyében tartott 2014. március 3-i rendkívüli ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Ukrajna ügyében tartott 2014. március 3-i rendkívüli ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Tanács 2014. március 4-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Tanács 2014. március 4-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az állam- és kormányfők Ukrajnáról szóló, az Európai Tanács Ukrajna ügyében tartott 2014. március 6-i rendkívüli ülését követő nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állam- és kormányfők Ukrajnáról szóló, az Európai Tanács Ukrajna ügyében tartott 2014. március 6-i rendkívüli ülését követő nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 2. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 2. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Oroszország krími invázióban megnyilvánuló agressziója sérti Ukrajna szuverenitását és területi épségét, továbbá a nemzetközi jogba ütközik és megsérti az Oroszországot mint az Ukrajnára vonatkozó biztonsági garanciákról szóló budapesti megállapodást aláíró felet terhelő kötelezettségeket, mivel Oroszország garantálta Ukrajna szuverenitásának és területi épségének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

A.

mivel Oroszország krími invázióban megnyilvánuló agressziója sérti Ukrajna szuverenitását és területi épségét, továbbá a nemzetközi jogba ütközik és megsérti az Oroszországot mint az Ukrajnára vonatkozó biztonsági garanciákról szóló budapesti megállapodást aláíró felet terhelő kötelezettségeket, mivel Oroszország garantálta Ukrajna szuverenitásának és területi épségének tiszteletben tartását;

| B. | mivel oroszpárti fegyveresek és orosz katonák Szimferopolban, a Krím félsziget fővárosában kulcsfontosságú épületeket, valamint a Krímben fontos ukrán létesítményeket és stratégiai objektumokat, többek között legalább három repülőteret foglaltak el; mivel a félsziget ukrán katonai egységeinek többségét bekerítették, de ők megtagadták a fegyverletételt; mivel a jelentések szerint a válság kezdete óta Ukrajnában jelentős számban vetettek be további orosz csapatokat; |
| --- | --- |

B.

mivel oroszpárti fegyveresek és orosz katonák Szimferopolban, a Krím félsziget fővárosában kulcsfontosságú épületeket, valamint a Krímben fontos ukrán létesítményeket és stratégiai objektumokat, többek között legalább három repülőteret foglaltak el; mivel a félsziget ukrán katonai egységeinek többségét bekerítették, de ők megtagadták a fegyverletételt; mivel a jelentések szerint a válság kezdete óta Ukrajnában jelentős számban vetettek be további orosz csapatokat;

| C. | mivel az orosz vezetés által az agresszió alátámasztására felhozott érvek teljes mértékben megalapozatlanok és a helyszínen tapasztalható valóságtól elszakadtak, mivel egyáltalán nem került sor semmilyen támadásra vagy megfélemlítésre orosz vagy orosz etnikumú állampolgárokkal szemben a Krímben; |
| --- | --- |

C.

mivel az orosz vezetés által az agresszió alátámasztására felhozott érvek teljes mértékben megalapozatlanok és a helyszínen tapasztalható valóságtól elszakadtak, mivel egyáltalán nem került sor semmilyen támadásra vagy megfélemlítésre orosz vagy orosz etnikumú állampolgárokkal szemben a Krímben;

| D. | mivel az önmagukat felhatalmazó és legitimitással nem rendelkező krími hatóságok 2014. március 6-án úgy határoztak, hogy kérelmezik Oroszországtól a Krím Oroszországi Föderációhoz való csatlakozását, és 2014. március 16-ra népszavazást írtak ki a Krím Ukrajnától való elszakadásáról, megsértve ezáltal az ukrán és a krími alkotmányt egyaránt; |
| --- | --- |

D.

mivel az önmagukat felhatalmazó és legitimitással nem rendelkező krími hatóságok 2014. március 6-án úgy határoztak, hogy kérelmezik Oroszországtól a Krím Oroszországi Föderációhoz való csatlakozását, és 2014. március 16-ra népszavazást írtak ki a Krím Ukrajnától való elszakadásáról, megsértve ezáltal az ukrán és a krími alkotmányt egyaránt;

| E. | mivel az orosz miniszterelnök a külföldön élő oroszajkúak számára az orosz állampolgárság megszerzésére irányuló eljárás gyors alkalmazására irányuló terveket jelentett be; |
| --- | --- |

E.

mivel az orosz miniszterelnök a külföldön élő oroszajkúak számára az orosz állampolgárság megszerzésére irányuló eljárás gyors alkalmazására irányuló terveket jelentett be;

| F. | mivel 2014. március 1-jén az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa engedélyezte, hogy az Oroszországi Föderáció fegyveres erőket vessen be Ukrajnában Oroszország és az oroszajkúak érdekeinek védelme érdekében a Krím félszigeten és az egész országban; |
| --- | --- |

F.

mivel 2014. március 1-jén az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa engedélyezte, hogy az Oroszországi Föderáció fegyveres erőket vessen be Ukrajnában Oroszország és az oroszajkúak érdekeinek védelme érdekében a Krím félszigeten és az egész országban;

| G. | mivel minden szinten komoly nemzetközi diplomáciai intézkedésekre és tárgyalásos folyamatra van szükség a helyzet enyhítése, a feszültség csökkentése, a válság továbbgyűrűzésének megelőzése és a biztonságos és békés kimenetel érdekében; mivel az Uniónak hatékonyan kell reagálnia annak érdekében, hogy Ukrajna teljes mértékben, külső nyomástól szabadon gyakorolhassa szuverenitását és területi integritását; |
| --- | --- |

G.

mivel minden szinten komoly nemzetközi diplomáciai intézkedésekre és tárgyalásos folyamatra van szükség a helyzet enyhítése, a feszültség csökkentése, a válság továbbgyűrűzésének megelőzése és a biztonságos és békés kimenetel érdekében; mivel az Uniónak hatékonyan kell reagálnia annak érdekében, hogy Ukrajna teljes mértékben, külső nyomástól szabadon gyakorolhassa szuverenitását és területi integritását;

| H. | mivel a 28 uniós állam- és kormányfő erőteljesen figyelmeztetett az orosz fellépés következményeire, továbbá felfüggesztette az Oroszországgal folytatott kétoldalú, vízumkérdéssel kapcsolatos megbeszéléseket, az új partnerségi és együttműködési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat, valamint felfüggesztette az uniós intézmények részvételét a 2014 júniusára tervezett Szocsiban tartandó G8-csúcstalálkozó előkészületeiben; |
| --- | --- |

H.

mivel a 28 uniós állam- és kormányfő erőteljesen figyelmeztetett az orosz fellépés következményeire, továbbá felfüggesztette az Oroszországgal folytatott kétoldalú, vízumkérdéssel kapcsolatos megbeszéléseket, az új partnerségi és együttműködési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat, valamint felfüggesztette az uniós intézmények részvételét a 2014 júniusára tervezett Szocsiban tartandó G8-csúcstalálkozó előkészületeiben;

| 1. | határozottan elítéli az orosz agressziót és inváziót a Krímben, amely elválaszthatatlanul Ukrajna része, amit az Oroszországi Föderáció és a nemzetközi közösség is elismert; felhív a válság azonnali enyhítésére és a jogellenesen ukrán területen tartózkodó valamennyi katonai erő azonnali visszavonására, továbbá sürgeti a nemzetközi jog és a hatályos nemzetközi egyezményekből eredő kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli az orosz agressziót és inváziót a Krímben, amely elválaszthatatlanul Ukrajna része, amit az Oroszországi Föderáció és a nemzetközi közösség is elismert; felhív a válság azonnali enyhítésére és a jogellenesen ukrán területen tartózkodó valamennyi katonai erő azonnali visszavonására, továbbá sürgeti a nemzetközi jog és a hatályos nemzetközi egyezményekből eredő kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartását;

| 2. | emlékeztet arra, hogy e fellépések egyértelműen sértik az ENSZ Alapokmányát, az EBESZ Helsinki Záróokmányát, az Európa Tanács alapszabályát, a biztonsági garanciákról szóló 1994. évi budapesti megállapodást, a barátságról, együttműködésről és partnerségről szóló 1997. évi kétoldalú megállapodást, az oroszországi fekete-tengeri flotta jogállásáról és Ukrajna területén való jelenlétének feltételeiről szóló 1997. évi megállapodást, továbbá Oroszország nemzetközi kötelezettségeit; úgy véli, hogy az Oroszország által tett lépések veszélyt jelentenek az Unió biztonságára nézve; sajnálatát fejezi ki az Oroszországi Föderáció azon döntésével kapcsolatban, hogy nem vett részt a budapesti megállapodás aláírói által összehívott, 2014. március 5-én Párizsban megrendezett, Ukrajna biztonságáról szóló ülésen; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy e fellépések egyértelműen sértik az ENSZ Alapokmányát, az EBESZ Helsinki Záróokmányát, az Európa Tanács alapszabályát, a biztonsági garanciákról szóló 1994. évi budapesti megállapodást, a barátságról, együttműködésről és partnerségről szóló 1997. évi kétoldalú megállapodást, az oroszországi fekete-tengeri flotta jogállásáról és Ukrajna területén való jelenlétének feltételeiről szóló 1997. évi megállapodást, továbbá Oroszország nemzetközi kötelezettségeit; úgy véli, hogy az Oroszország által tett lépések veszélyt jelentenek az Unió biztonságára nézve; sajnálatát fejezi ki az Oroszországi Föderáció azon döntésével kapcsolatban, hogy nem vett részt a budapesti megállapodás aláírói által összehívott, 2014. március 5-én Párizsban megrendezett, Ukrajna biztonságáról szóló ülésen;

| 3. | kiemeli, hogy Oroszország, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok a budapesti megállapodásban garantálták Ukrajna területi integritását, valamint hangsúlyozza, hogy az ukrán alkotmány értelmében a Krími Autonóm Köztársaság kizárólag helyi ügyekről rendezhet népszavazást, Ukrajna nemzetközileg elismert határainak módosításáról azonban nem; hangsúlyozza, hogy ezért az Oroszországi Föderációhoz való csatlakozásról rendezendő népszavazás illegitimnek és jogellenesnek minősül majd, ahogyan az ukrán alkotmánnyal és a nemzetközi joggal ellentétes esetleges egyéb népszavazások is; ugyanígy ítéli meg az illegitim és önhatalmúlag kikiáltott krími hatóságok azon határozatát, hogy 2014. március 11-én kikiáltják a függetlenséget; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy Oroszország, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok a budapesti megállapodásban garantálták Ukrajna területi integritását, valamint hangsúlyozza, hogy az ukrán alkotmány értelmében a Krími Autonóm Köztársaság kizárólag helyi ügyekről rendezhet népszavazást, Ukrajna nemzetközileg elismert határainak módosításáról azonban nem; hangsúlyozza, hogy ezért az Oroszországi Föderációhoz való csatlakozásról rendezendő népszavazás illegitimnek és jogellenesnek minősül majd, ahogyan az ukrán alkotmánnyal és a nemzetközi joggal ellentétes esetleges egyéb népszavazások is; ugyanígy ítéli meg az illegitim és önhatalmúlag kikiáltott krími hatóságok azon határozatát, hogy 2014. március 11-én kikiáltják a függetlenséget;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak egységes álláspontot kellene képviselniük Oroszországgal szemben, és támogatniuk kellene az egységes Ukrajna jogát ahhoz, hogy meghatározza saját jövőjét; üdvözli és határozottan támogatja ezért az Európai Tanács 2014. március 6-i rendkívüli ülésén született közös nyilatkozatot, amely elítélte az orosz agressziót, és kiállt Ukrajna területi integritása, egysége, szuverenitása és függetlensége mellett; szoros transzatlanti együttműködést szorgalmaz a válság megoldása érdekében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak egységes álláspontot kellene képviselniük Oroszországgal szemben, és támogatniuk kellene az egységes Ukrajna jogát ahhoz, hogy meghatározza saját jövőjét; üdvözli és határozottan támogatja ezért az Európai Tanács 2014. március 6-i rendkívüli ülésén született közös nyilatkozatot, amely elítélte az orosz agressziót, és kiállt Ukrajna területi integritása, egysége, szuverenitása és függetlensége mellett; szoros transzatlanti együttműködést szorgalmaz a válság megoldása érdekében;

| 5. | a nemzetközi joggal és magatartási szokásokkal ellentétesnek tartja és elítéli a Kreml hivatalos doktrínáját, amely szerint jogában áll katonai erővel beavatkozni szuverén szomszédos országokban az ott élő orosz lakosság biztonságának „védelme” érdekében; hangsúlyozza, hogy ez a doktrína a nemzetközi jog legfőbb döntőbírói pozíciójával való egyoldalú visszaélésnek felel meg, amelyet nyilvánvaló politikai, gazdasági és katonai beavatkozás ürügyeként használnak fel; |
| --- | --- |

5.

a nemzetközi joggal és magatartási szokásokkal ellentétesnek tartja és elítéli a Kreml hivatalos doktrínáját, amely szerint jogában áll katonai erővel beavatkozni szuverén szomszédos országokban az ott élő orosz lakosság biztonságának „védelme” érdekében; hangsúlyozza, hogy ez a doktrína a nemzetközi jog legfőbb döntőbírói pozíciójával való egyoldalú visszaélésnek felel meg, amelyet nyilvánvaló politikai, gazdasági és katonai beavatkozás ürügyeként használnak fel;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Ukrajna függetlenségéről 1991-ben megtartott országos népszavazás során a krími népesség többsége a függetlenség mellett szavazott; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az Ukrajna függetlenségéről 1991-ben megtartott országos népszavazás során a krími népesség többsége a függetlenség mellett szavazott;

| 7. | hangsúlyozza meggyőződését, hogy az építő párbeszéd megkezdése a legjobb mód a konfliktusok megoldására és Ukrajna hosszú távú stabilitásának biztosítására; elismerését fejezi ki aziránt, hogy az ukrán kormány ezt a súlyos válságot, amelyben az ország területi integritása és szuverenitása forog kockán, felelősségteljesen, mértéktartóan és visszafogottan kezeli; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Ukrajnát és határozottan álljon ki mellette; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza meggyőződését, hogy az építő párbeszéd megkezdése a legjobb mód a konfliktusok megoldására és Ukrajna hosszú távú stabilitásának biztosítására; elismerését fejezi ki aziránt, hogy az ukrán kormány ezt a súlyos válságot, amelyben az ország területi integritása és szuverenitása forog kockán, felelősségteljesen, mértéktartóan és visszafogottan kezeli; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Ukrajnát és határozottan álljon ki mellette;

| 8. | visszautasítja az Oroszország által a krími oroszajkú lakosság védelmére vonatkozó hangoztatott célkitűzést, mivel az teljesen megalapozatlan, lévén hogy e lakosságot nem érte – és nem éri – egyáltalán semmilyen hátrányos megkülönböztetés; határozottan visszautasítja a Janukovics politikája ellen tüntetőket fasisztának feltüntető rágalmazó orosz propagandát; |
| --- | --- |

8.

visszautasítja az Oroszország által a krími oroszajkú lakosság védelmére vonatkozó hangoztatott célkitűzést, mivel az teljesen megalapozatlan, lévén hogy e lakosságot nem érte – és nem éri – egyáltalán semmilyen hátrányos megkülönböztetés; határozottan visszautasítja a Janukovics politikája ellen tüntetőket fasisztának feltüntető rágalmazó orosz propagandát;

| 9. | felszólít a jelenlegi válság békés megoldására és a nemzetközi jog elveinek, illetve a nemzetközi jogi kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartására; úgy véli, hogy a fegyveres konfliktus elkerülése érdekében a helyzetet további megfékezésére és enyhítésére van szükség; |
| --- | --- |

9.

felszólít a jelenlegi válság békés megoldására és a nemzetközi jog elveinek, illetve a nemzetközi jogi kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartására; úgy véli, hogy a fegyveres konfliktus elkerülése érdekében a helyzetet további megfékezésére és enyhítésére van szükség;

| 10. | hangsúlyozza a nemzetközi megfigyelés és közvetítés rendkívüli fontosságát; felszólítja az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy álljanak készen valamennyi lehetséges diplomáciai és politikai út kimerítésére, valamint a fáradhatatlan munkára a releváns nemzetközi szervezetekkel, például az ENSZ-szel, az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal együttműködve a békés megoldás biztosítása érdekében, amelynek Ukrajna szuverenitásán és területi integritásán kell alapulnia; kéri ezért a Krímben teljes körű EBESZ megfigyelő misszió bevetését; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a nemzetközi megfigyelés és közvetítés rendkívüli fontosságát; felszólítja az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy álljanak készen valamennyi lehetséges diplomáciai és politikai út kimerítésére, valamint a fáradhatatlan munkára a releváns nemzetközi szervezetekkel, például az ENSZ-szel, az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal együttműködve a békés megoldás biztosítása érdekében, amelynek Ukrajna szuverenitásán és területi integritásán kell alapulnia; kéri ezért a Krímben teljes körű EBESZ megfigyelő misszió bevetését;

| 11. | üdvözli az EBESZ égisze alatt kialakítandó kapcsolattartó csoport létrehozására irányuló kezdeményezést, de sajnálja, hogy 2014. március 6-án fegyveres csoportok megakadályozták az EBESZ megfigyelő missziójának belépését a Krím félszigetre; bírálja az orosz és az önmaguk által felhatalmazott krími hatóságokat amiatt, hogy nem működnek együtt az EBESZ megfigyelő missziójával, és biztosítják tagjai számára a teljes körű és biztonságos belépési lehetőséget a térségbe; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az EBESZ égisze alatt kialakítandó kapcsolattartó csoport létrehozására irányuló kezdeményezést, de sajnálja, hogy 2014. március 6-án fegyveres csoportok megakadályozták az EBESZ megfigyelő missziójának belépését a Krím félszigetre; bírálja az orosz és az önmaguk által felhatalmazott krími hatóságokat amiatt, hogy nem működnek együtt az EBESZ megfigyelő missziójával, és biztosítják tagjai számára a teljes körű és biztonságos belépési lehetőséget a térségbe;

| 12. | sajnálatosnak tartja, hogy az ENSZ főtitkárának krími különleges megbízottja az erőszakos fenyegetések miatt küldetésének megszakítására kényszerült; |
| --- | --- |

12.

sajnálatosnak tartja, hogy az ENSZ főtitkárának krími különleges megbízottja az erőszakos fenyegetések miatt küldetésének megszakítására kényszerült;

| 13. | úgy véli, hogy az Unió képviseletében három külügyminiszter által megkötött 2014. február 21-i megállapodás, amelynek betartását Janukovics elmulasztotta azáltal, hogy nem írta alá az új alkotmányról szóló törvényt, ennek ellenére segíthet a jelenlegi patthelyzetből való kilépésben; úgy véli azonban, hogy senki sem tárgyalhat meg és/vagy fogadhat el olyan megoldást, amely veszélyezteti Ukrajna szuverenitását és területi integritását, továbbá ismételten megerősíti, hogy az ukrán népnek jogában áll szabadon dönteni országa jövőjéről; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az Unió képviseletében három külügyminiszter által megkötött 2014. február 21-i megállapodás, amelynek betartását Janukovics elmulasztotta azáltal, hogy nem írta alá az új alkotmányról szóló törvényt, ennek ellenére segíthet a jelenlegi patthelyzetből való kilépésben; úgy véli azonban, hogy senki sem tárgyalhat meg és/vagy fogadhat el olyan megoldást, amely veszélyezteti Ukrajna szuverenitását és területi integritását, továbbá ismételten megerősíti, hogy az ukrán népnek jogában áll szabadon dönteni országa jövőjéről;

| 14. | súlyos aggodalommal veszi tudomásul azokat a beszámolókat, amelyek szerint a Krímben, ahol tatárok és oroszok élnek együtt, fegyveresek jelölik meg az ukrajnai tatárok házait; megjegyzi, hogy a krími tatárok, akik Sztálin általi kitelepítésük után Ukrajna függetlenné válását követően tértek vissza szülőföldjükre, arra kérik a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Ukrajna területi integritását, valamint hogy egy átfogó jogi és politikai megállapodás állítsa vissza a Krím őshonos népeként őket megillető jogaikat; kéri a nemzetközi közösséget, a Bizottságot, a Tanácsot, az ENSZ emberi jogi főbiztosát és az ENSZ emberi jogi különmegbízottját, hogy védjék meg a Krím félsziget valamennyi kisebbségi közösségének, köztük az említett krími tatárok jogait is; kéri a zsidók krími inváziót követően történt megfélemlítése és a zsidó vallási helyekkel szembeni támadások teljes körű kivizsgálását; |
| --- | --- |

14.

súlyos aggodalommal veszi tudomásul azokat a beszámolókat, amelyek szerint a Krímben, ahol tatárok és oroszok élnek együtt, fegyveresek jelölik meg az ukrajnai tatárok házait; megjegyzi, hogy a krími tatárok, akik Sztálin általi kitelepítésük után Ukrajna függetlenné válását követően tértek vissza szülőföldjükre, arra kérik a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Ukrajna területi integritását, valamint hogy egy átfogó jogi és politikai megállapodás állítsa vissza a Krím őshonos népeként őket megillető jogaikat; kéri a nemzetközi közösséget, a Bizottságot, a Tanácsot, az ENSZ emberi jogi főbiztosát és az ENSZ emberi jogi különmegbízottját, hogy védjék meg a Krím félsziget valamennyi kisebbségi közösségének, köztük az említett krími tatárok jogait is; kéri a zsidók krími inváziót követően történt megfélemlítése és a zsidó vallási helyekkel szembeni támadások teljes körű kivizsgálását;

| 15. | üdvözli az ukrán kormány elkötelezettségét egy politikai, gazdasági és társadalmi változásokat magában foglaló ambiciózus reformterv iránt; üdvözli ezért a Bizottság arra vonatkozó döntését, hogy Ukrajnának 11 milliárd EUR értékű rövid és középtávú pénzügyi segély- és támogatási csomagot biztosít annak érdekében, hogy segítse az ország gazdasági és pénzügyi helyzetének stabilizálását; elvárja a Tanácstól és a Bizottságtól, hogy az IMF-fel, a Világbankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és az Európai Beruházási Bankkal és más országokkal együtt a lehető leghamarabb dolgozzanak ki átfogó hosszú távú pénzügyi támogatási csomagot annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges mélyreható és átfogó reformjának elindításához; emlékeztet arra, hogy meg kell szervezni és össze kell hangolni egy nemzetközi adományozói konferenciát, amelyet a Bizottságnak kellene összehívnia, és a lehető leghamarabb meg kellene tartani; kéri az IMF-et, hogy kerülje el azt, hogy elviselhetetlen megszorító intézkedéseket alkalmazzon, például az energia állami támogatása szintjének csökkentését, amely tovább súlyosbítaná az ország amúgy is nehéz társadalmi és gazdasági helyzetét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az ukrán kormány elkötelezettségét egy politikai, gazdasági és társadalmi változásokat magában foglaló ambiciózus reformterv iránt; üdvözli ezért a Bizottság arra vonatkozó döntését, hogy Ukrajnának 11 milliárd EUR értékű rövid és középtávú pénzügyi segély- és támogatási csomagot biztosít annak érdekében, hogy segítse az ország gazdasági és pénzügyi helyzetének stabilizálását; elvárja a Tanácstól és a Bizottságtól, hogy az IMF-fel, a Világbankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és az Európai Beruházási Bankkal és más országokkal együtt a lehető leghamarabb dolgozzanak ki átfogó hosszú távú pénzügyi támogatási csomagot annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges mélyreható és átfogó reformjának elindításához; emlékeztet arra, hogy meg kell szervezni és össze kell hangolni egy nemzetközi adományozói konferenciát, amelyet a Bizottságnak kellene összehívnia, és a lehető leghamarabb meg kellene tartani; kéri az IMF-et, hogy kerülje el azt, hogy elviselhetetlen megszorító intézkedéseket alkalmazzon, például az energia állami támogatása szintjének csökkentését, amely tovább súlyosbítaná az ország amúgy is nehéz társadalmi és gazdasági helyzetét;

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együtt a pénzügyi segítség mellett technikai segítséget is nyújtsanak Ukrajnának az alkotmányos reform, a jogállamiság megerősítése és a korrupció elleni küzdelem terén; várja e tekintetben az pozitív eredményeket, és hangsúlyozza, hogy a Függetlenség tériek és valamennyi ukrán ember radikális változásokat és megfelelő kormányzati rendszert szeretne; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együtt a pénzügyi segítség mellett technikai segítséget is nyújtsanak Ukrajnának az alkotmányos reform, a jogállamiság megerősítése és a korrupció elleni küzdelem terén; várja e tekintetben az pozitív eredményeket, és hangsúlyozza, hogy a Függetlenség tériek és valamennyi ukrán ember radikális változásokat és megfelelő kormányzati rendszert szeretne;

| 17. | kéri, hogy az EBESZ/ODIHR felügyelete alatt tartsanak szabad, tisztességes és átlátható országos választásokat, valamint ismételten kijelenti, hogy kész saját missziót küldeni a választások megfigyelése céljából; felkéri az ukrán hatóságokat, hogy minden rendelkezésükre álló módon ösztönözzék a magas részvételi arányt az elnökválasztáson, többek között az ország keleti és déli részeiben; ismételten kéri az ukrán hatóságokat, hogy a parlamenti választásokat a Velencei Bizottság ajánlásainak megfelelően szervezzék meg, továbbá támogatja egy olyan arányos rendszer bevezetését, amely elősegíti a helyi viszonyok megfelelő országos szintű képviseletét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a parlament és a parlamenti képviselők központi és helyi szinten egyaránt tartsák tiszteletben a jogállamiságot; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy az EBESZ/ODIHR felügyelete alatt tartsanak szabad, tisztességes és átlátható országos választásokat, valamint ismételten kijelenti, hogy kész saját missziót küldeni a választások megfigyelése céljából; felkéri az ukrán hatóságokat, hogy minden rendelkezésükre álló módon ösztönözzék a magas részvételi arányt az elnökválasztáson, többek között az ország keleti és déli részeiben; ismételten kéri az ukrán hatóságokat, hogy a parlamenti választásokat a Velencei Bizottság ajánlásainak megfelelően szervezzék meg, továbbá támogatja egy olyan arányos rendszer bevezetését, amely elősegíti a helyi viszonyok megfelelő országos szintű képviseletét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a parlament és a parlamenti képviselők központi és helyi szinten egyaránt tartsák tiszteletben a jogállamiságot;

| 18. | felkéri Ukrajnát, hogy ne engedjen a 2014. május 25-re kitűzött elnökválasztások elhalasztására irányuló nyomásnak; |
| --- | --- |

18.

felkéri Ukrajnát, hogy ne engedjen a 2014. május 25-re kitűzött elnökválasztások elhalasztására irányuló nyomásnak;

| 19. | a lehető legszélesebb alapokon nyugvó és leginkluzívabb ukrán kormányt szorgalmaz az erőszak kiújulása, valamint a területi széttagoltság veszélyének lehető legkisebbre csökkentése érdekében; határozottan óva inti Oroszországot minden olyan cselekménytől, amely hozzájárulhat az etnikai és nyelvi szempontú polarizálódás fokozódásához; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi normákkal összhangban garantálni kell kisebbséghez tartozók, és ezen belül az orosz ajkú ukránok jogainak teljes körű védelmét és tiszteletben tartását, szorosan együttműködve az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal; ismételten kéri egy új, széles körű, valamennyi kisebbségi nyelvet támogató nyelvi rendszer kialakítását; |
| --- | --- |

19.

a lehető legszélesebb alapokon nyugvó és leginkluzívabb ukrán kormányt szorgalmaz az erőszak kiújulása, valamint a területi széttagoltság veszélyének lehető legkisebbre csökkentése érdekében; határozottan óva inti Oroszországot minden olyan cselekménytől, amely hozzájárulhat az etnikai és nyelvi szempontú polarizálódás fokozódásához; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi normákkal összhangban garantálni kell kisebbséghez tartozók, és ezen belül az orosz ajkú ukránok jogainak teljes körű védelmét és tiszteletben tartását, szorosan együttműködve az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal; ismételten kéri egy új, széles körű, valamennyi kisebbségi nyelvet támogató nyelvi rendszer kialakítását;

| 20. | üdvözli az ügyvezető elnök azon döntését, hogy megvétózza a 2012. július 3-i nyelvtörvény hatályon kívül helyezésére irányuló törvényjavaslatot; emlékeztet arra, hogy ez a törvény semmiképpen sem vonatkozna a Krím félszigetre; felhívja a Verhovna Radát, hogy Ukrajnának a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájából fakadó kötelezettségeivel összhangban hajtsa végre a hatályos jogszabályok reformját; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ügyvezető elnök azon döntését, hogy megvétózza a 2012. július 3-i nyelvtörvény hatályon kívül helyezésére irányuló törvényjavaslatot; emlékeztet arra, hogy ez a törvény semmiképpen sem vonatkozna a Krím félszigetre; felhívja a Verhovna Radát, hogy Ukrajnának a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájából fakadó kötelezettségeivel összhangban hajtsa végre a hatályos jogszabályok reformját;

| 21. | üdvözli, hogy a 28 uniós állam- és kormányfő a Bizottság 2014. március 11-i javaslatának megfelelően kész mihamarabb, még a 2014. május 25-i elnökválasztás előtt aláírni a társulási megállapodás politikai fejezeteit és egyoldalú intézkedéseket, például az EU-ba irányuló ukrajnai exportra vonatkozó vámcsökkentéseket elfogadni, amelyek lehetővé teszik Ukrajna számára, hogy élvezhesse a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás előnyeit; rámutat arra, hogy az EU készen áll a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás mielőbbi aláírására, amint az ukrán kormány is készen áll erre a lépésre; ragaszkodik ahhoz, hogy egyértelműen jelezni kell Oroszország felé, hogy e megállapodás semmiben sem veszélyezteti vagy károsítja az Ukrajna és Oroszország közötti jövőbeli, együttműködésen alapuló kétoldalú politikai és gazdasági kapcsolatokat; rámutat továbbá arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke szerint valamennyi európai állam, köztük Ukrajna is rendelkezik európai perspektívával, és kérheti az Unióba való felvételét, amennyiben elkötelezi magát a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a 28 uniós állam- és kormányfő a Bizottság 2014. március 11-i javaslatának megfelelően kész mihamarabb, még a 2014. május 25-i elnökválasztás előtt aláírni a társulási megállapodás politikai fejezeteit és egyoldalú intézkedéseket, például az EU-ba irányuló ukrajnai exportra vonatkozó vámcsökkentéseket elfogadni, amelyek lehetővé teszik Ukrajna számára, hogy élvezhesse a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás előnyeit; rámutat arra, hogy az EU készen áll a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás mielőbbi aláírására, amint az ukrán kormány is készen áll erre a lépésre; ragaszkodik ahhoz, hogy egyértelműen jelezni kell Oroszország felé, hogy e megállapodás semmiben sem veszélyezteti vagy károsítja az Ukrajna és Oroszország közötti jövőbeli, együttműködésen alapuló kétoldalú politikai és gazdasági kapcsolatokat; rámutat továbbá arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke szerint valamennyi európai állam, köztük Ukrajna is rendelkezik európai perspektívával, és kérheti az Unióba való felvételét, amennyiben elkötelezi magát a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot;

| 22. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a fegyverek és katonai technológiák exportja az egész térség stabilitását és békéjét veszélyezteti, ezért haladéktalanul le kell állítani; rendkívül helyteleníti, hogy uniós tagállamok nagy mennyiségben exportáltak fegyvereket és katonai technológiát Oroszországnak, köztük jelentős stratégiai fontosságú hagyományos képességeket is; |
| --- | --- |

22.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a fegyverek és katonai technológiák exportja az egész térség stabilitását és békéjét veszélyezteti, ezért haladéktalanul le kell állítani; rendkívül helyteleníti, hogy uniós tagállamok nagy mennyiségben exportáltak fegyvereket és katonai technológiát Oroszországnak, köztük jelentős stratégiai fontosságú hagyományos képességeket is;

| 23. | üdvözli az Európai Tanács 2014. március 6-i határozatát az Oroszországra irányuló célzott intézkedések első hullámáról, például az új megállapodás alapján a vízumkérdésekről folytatott kétoldalú tárgyalásokról, valamint a tagállamok és az uniós intézmények azon döntéséről, hogy felfüggesztik a Szocsiban tartandó G8 csúcstalálkozóval kapcsolatos részvételüket; figyelmeztet azonban arra, hogy amennyiben nem sikerül enyhíteni a válságot, sőt, a Krím annektálásával tovább eszkalálódik a helyzet, az Uniónak gyorsan olyan megfelelő intézkedéseket kell hoznia, amelyeknek magukban kell foglalniuk a fegyverekre és a kettős felhasználású technológiákra vonatkozó embargót, a vízumkorlátozásokat, a vagyoni eszközök befagyasztását, a pénzmosás elleni jogszabályok alkalmazását az Ukrajna elleni invázióval összefüggő döntések meghozatalában részt vevő magánszemélyekkel szemben, valamint az orosz társaságok és leányvállalataik elleni intézkedéseket – elsősorban az energiaszektorban – annak érdekében, hogy azok maradéktalanul megfeleljenek az EU jogszabályainak, és következményekkel kell járniuk az Oroszországhoz fűződő meglévő politikai és gazdasági kapcsolatokra; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az Európai Tanács 2014. március 6-i határozatát az Oroszországra irányuló célzott intézkedések első hullámáról, például az új megállapodás alapján a vízumkérdésekről folytatott kétoldalú tárgyalásokról, valamint a tagállamok és az uniós intézmények azon döntéséről, hogy felfüggesztik a Szocsiban tartandó G8 csúcstalálkozóval kapcsolatos részvételüket; figyelmeztet azonban arra, hogy amennyiben nem sikerül enyhíteni a válságot, sőt, a Krím annektálásával tovább eszkalálódik a helyzet, az Uniónak gyorsan olyan megfelelő intézkedéseket kell hoznia, amelyeknek magukban kell foglalniuk a fegyverekre és a kettős felhasználású technológiákra vonatkozó embargót, a vízumkorlátozásokat, a vagyoni eszközök befagyasztását, a pénzmosás elleni jogszabályok alkalmazását az Ukrajna elleni invázióval összefüggő döntések meghozatalában részt vevő magánszemélyekkel szemben, valamint az orosz társaságok és leányvállalataik elleni intézkedéseket – elsősorban az energiaszektorban – annak érdekében, hogy azok maradéktalanul megfeleljenek az EU jogszabályainak, és következményekkel kell járniuk az Oroszországhoz fűződő meglévő politikai és gazdasági kapcsolatokra;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, illetve az orosz Állami Duma és Föderációs Tanács között létrejött parlamenti együttműködés nem folytatódhat a szokásos ügymenet szerint; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, illetve az orosz Állami Duma és Föderációs Tanács között létrejött parlamenti együttműködés nem folytatódhat a szokásos ügymenet szerint;

| 25. | üdvözli a Tanácsnak a jogtalanul elsajátított ukrán pénzeszközök befagyasztásra és visszaszerzésére összpontosító szankciók elfogadására irányuló, 18 magánszemélyt, köztük Janukovicsot megcélzó döntését; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Tanácsnak a jogtalanul elsajátított ukrán pénzeszközök befagyasztásra és visszaszerzésére összpontosító szankciók elfogadására irányuló, 18 magánszemélyt, köztük Janukovicsot megcélzó döntését;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben támogassa a déli gázfolyosó projektjeit, amelyek hatékonyan diverzifikálják az energiaellátást, és sürgeti a tagállamokat, hogy állami vállalataik ne vegyenek részt olyan, orosz vállalatokkal folytatott projektekben, amelyek növelik Európa kiszolgáltatottságát; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben támogassa a déli gázfolyosó projektjeit, amelyek hatékonyan diverzifikálják az energiaellátást, és sürgeti a tagállamokat, hogy állami vállalataik ne vegyenek részt olyan, orosz vállalatokkal folytatott projektekben, amelyek növelik Európa kiszolgáltatottságát;

| 27. | hangsúlyozza Ukrajna biztonságos, diverzifikált és megfizethető energiaellátásának fontosságát; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az Energiaközösség – melynek elnökségét 2014-ben Ukrajna látja el –, továbbá Ukrajnának az Oroszországtól érkező energiával kapcsolatos fenyegetésekkel szembeni ellenálló képessége megerősítésének stratégiai szerepét; emlékeztet arra, hogy szükség van az Unió tárolási kapacitásának növelésére, és az uniós tagállamokból Ukrajnába irányuló ellenirányú gázáramlás biztosítására; üdvözli a Bizottság Ukrajna gáztovábbító rendszerének korszerűsítésére, és a Gazprom felé fennálló adósságainak megfizetéséhez történő segítségnyújtásra irányuló javaslatát; hangsúlyozza az erős belső piaccal és diverzifikált energiaellátással jellemzett közös energiabiztonsági politika felé mutató további előrelépés és a harmadik energiaügyi csomag teljes körű végrehajtása érdekében végzett munka sürgős szükségességét, ami ezáltal csökkentené az EU orosz kőolajtól és gáztól való függőségét; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza Ukrajna biztonságos, diverzifikált és megfizethető energiaellátásának fontosságát; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az Energiaközösség – melynek elnökségét 2014-ben Ukrajna látja el –, továbbá Ukrajnának az Oroszországtól érkező energiával kapcsolatos fenyegetésekkel szembeni ellenálló képessége megerősítésének stratégiai szerepét; emlékeztet arra, hogy szükség van az Unió tárolási kapacitásának növelésére, és az uniós tagállamokból Ukrajnába irányuló ellenirányú gázáramlás biztosítására; üdvözli a Bizottság Ukrajna gáztovábbító rendszerének korszerűsítésére, és a Gazprom felé fennálló adósságainak megfizetéséhez történő segítségnyújtásra irányuló javaslatát; hangsúlyozza az erős belső piaccal és diverzifikált energiaellátással jellemzett közös energiabiztonsági politika felé mutató további előrelépés és a harmadik energiaügyi csomag teljes körű végrehajtása érdekében végzett munka sürgős szükségességét, ami ezáltal csökkentené az EU orosz kőolajtól és gáztól való függőségét;

| 28. | felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul engedélyezze a Bizottság számára az Ukrajnával folytatott vízumliberalizációra irányuló párbeszéd felgyorsítását a vízummentesség bevezetése felé vezető úton való előrehaladás érdekben, ahogyan az Moldova esetében is történt; eközben felszólít átmeneti, rendkívüli módon leegyszerűsített és alacsony költségű vízumeljárások azonnali bevezetésére mind uniós, mind tagállami szinten; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul engedélyezze a Bizottság számára az Ukrajnával folytatott vízumliberalizációra irányuló párbeszéd felgyorsítását a vízummentesség bevezetése felé vezető úton való előrehaladás érdekben, ahogyan az Moldova esetében is történt; eközben felszólít átmeneti, rendkívüli módon leegyszerűsített és alacsony költségű vízumeljárások azonnali bevezetésére mind uniós, mind tagállami szinten;

| 29. | határozottan úgy véli, hogy az ukrajnai események azt mutatják, hogy az EU-nak fokoznia kell Moldova és Grúzia európai törekvései és területi integritása melletti elkötelezettségét és támogatását, mivel e két ország még ebben az évben alá tervezi írni az EU-val való társulási megállapodást és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást; |
| --- | --- |

29.

határozottan úgy véli, hogy az ukrajnai események azt mutatják, hogy az EU-nak fokoznia kell Moldova és Grúzia európai törekvései és területi integritása melletti elkötelezettségét és támogatását, mivel e két ország még ebben az évben alá tervezi írni az EU-val való társulási megállapodást és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást;

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Ukrajna megbízott elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Ukrajna megbízott elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0170.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0595.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0101.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/218 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/218

---

P7_TA(2014)0249

A Lisszaboni Szerződés végrehajtása az Európai Parlament vonatkozásában

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Parlament tekintetében való végrehajtásáról (2013/2130(INI))

(2017/C 378/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (1),

| — | tekintettel a 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (2), valamint a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (2), valamint a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről szóló, 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (5) felülvizsgálatáról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről szóló, 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (5) felülvizsgálatáról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0120/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0120/2014),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Bizottság elnökének a megválasztásához és az Európai Bizottság beiktatásához vezető folyamat során az Európai Parlament által betöltött szerep megerősítésével elmélyíti az Európai Unió demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Bizottság elnökének a megválasztásához és az Európai Bizottság beiktatásához vezető folyamat során az Európai Parlament által betöltött szerep megerősítésével elmélyíti az Európai Unió demokratikus legitimitását;

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződésben az Európai Bizottság elnökének megválasztására vonatkozóan meghatározott új eljárás értelmében a Parlament tagjainak többségével választja meg az Európai Bizottság elnökét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződésben az Európai Bizottság elnökének megválasztására vonatkozóan meghatározott új eljárás értelmében a Parlament tagjainak többségével választja meg az Európai Bizottság elnökét;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés megállapítja, hogy az Európai Tanácsnak figyelembe kell vennie az európai parlamenti választások eredményét, és egyeztetnie kell az új Parlamenttel mielőtt a Bizottság elnöki tisztségére jelöltet javasol; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés megállapítja, hogy az Európai Tanácsnak figyelembe kell vennie az európai parlamenti választások eredményét, és egyeztetnie kell az új Parlamenttel mielőtt a Bizottság elnöki tisztségére jelöltet javasol;

| D. | mivel az összes jelentős európai párton belül jelenleg állítanak saját jelölteket a Bizottság elnöki tisztségére; |
| --- | --- |

D.

mivel az összes jelentős európai párton belül jelenleg állítanak saját jelölteket a Bizottság elnöki tisztségére;

| E. | mivel az új Bizottság megválasztott elnökének teljes mértékben érvényesítenie kell a Lisszaboni Szerződéssel ráruházott előjogokat, és meg kell tennie minden megfelelő lépést annak biztosítására, hogy a következő Bizottság hatékonyan tudjon működni – méretétől függetlenül, amely a Lisszaboni Szerződésben előirányzottakkal ellentétben az Európai Tanács határozatai következtében nem lesz kisebb; |
| --- | --- |

E.

mivel az új Bizottság megválasztott elnökének teljes mértékben érvényesítenie kell a Lisszaboni Szerződéssel ráruházott előjogokat, és meg kell tennie minden megfelelő lépést annak biztosítására, hogy a következő Bizottság hatékonyan tudjon működni – méretétől függetlenül, amely a Lisszaboni Szerződésben előirányzottakkal ellentétben az Európai Tanács határozatai következtében nem lesz kisebb;

| F. | mivel az Unió éves és többéves programozása segítségével, valamint a Bizottság elnökének megválasztásához és a bizalmatlansági indítványhoz szükséges többség közötti szimmetria létrehozásával erősíteni kell a Bizottságnak a Parlament felé való elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió éves és többéves programozása segítségével, valamint a Bizottság elnökének megválasztásához és a bizalmatlansági indítványhoz szükséges többség közötti szimmetria létrehozásával erősíteni kell a Bizottságnak a Parlament felé való elszámoltathatóságát;

| G. | mivel erősíteni kell a Parlamentnek a politikai menetrend kialakításában betöltött meghatározó szerepét, és hiánytalanul meg kell valósítani a Lisszaboni Szerződésben meghatározott alapelvet, amely szerint a jogalkotási kérdésekben a Parlament és a Tanács egyenrangú felekként vesznek részt; |
| --- | --- |

G.

mivel erősíteni kell a Parlamentnek a politikai menetrend kialakításában betöltött meghatározó szerepét, és hiánytalanul meg kell valósítani a Lisszaboni Szerződésben meghatározott alapelvet, amely szerint a jogalkotási kérdésekben a Parlament és a Tanács egyenrangú felekként vesznek részt;

| H. | mivel az új Bizottság beiktatása alkalmából felül kell vizsgálni és tovább kell fejleszteni a meglévő intézményközi megállapodásokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az új Bizottság beiktatása alkalmából felül kell vizsgálni és tovább kell fejleszteni a meglévő intézményközi megállapodásokat;

| I. | mivel az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 36. cikke kimondja, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének rendszeresen konzultálnia kell az Európai Parlamenttel a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá folyamatosan tájékoztatnia kell ezen politikák alakulásáról; gondoskodnia kell arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 36. cikke kimondja, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének rendszeresen konzultálnia kell az Európai Parlamenttel a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá folyamatosan tájékoztatnia kell ezen politikák alakulásáról; gondoskodnia kell arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék.

| J. | mivel a főképviselő által az EKSZ-ről szóló tanácsi határozat elfogadása során a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozat (7) kimondja, hogy a főképviselő felülvizsgálja és szükség esetén kiigazítja az Európai Parlament képviselőinek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó hatályos rendelkezéseket (8); |
| --- | --- |

J.

mivel a főképviselő által az EKSZ-ről szóló tanácsi határozat elfogadása során a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozat (7) kimondja, hogy a főképviselő felülvizsgálja és szükség esetén kiigazítja az Európai Parlament képviselőinek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó hatályos rendelkezéseket (8);

| K. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (10) bekezdése kimondja, hogy a nemzetközi megállapodások tárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet, és mivel ezt a rendelkezést a közös kül- és biztonságpolitika területén megkötött megállapodásokra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (10) bekezdése kimondja, hogy a nemzetközi megállapodások tárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet, és mivel ezt a rendelkezést a közös kül- és biztonságpolitika területén megkötött megállapodásokra is alkalmazni kell;

A Bizottság legitimitása és politikai elszámoltathatósága

(A Bizottság beiktatása és feloszlatása)

| 1. | hangsúlyozza a Bizottság demokratikus legitimitása, függetlensége és politikai szerepe elmélyítésének szükségességét; megállapítja, hogy az új eljárás – melynek során a Bizottság elnökét a Parlament választja meg – erősíteni fogja a Bizottság legitimitását és politikai szerepét, és meg fogja növelni az európai választások jelentőségét azáltal, hogy a választók európai választások során hozott döntését közvetlenebbül összekapcsolja a Bizottság elnökének megválasztásával; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a Bizottság demokratikus legitimitása, függetlensége és politikai szerepe elmélyítésének szükségességét; megállapítja, hogy az új eljárás – melynek során a Bizottság elnökét a Parlament választja meg – erősíteni fogja a Bizottság legitimitását és politikai szerepét, és meg fogja növelni az európai választások jelentőségét azáltal, hogy a választók európai választások során hozott döntését közvetlenebbül összekapcsolja a Bizottság elnökének megválasztásával;

| 2. | hangsúlyozza, hogy maradéktalanul valóra kell váltani az Európai Unió demokratikus legitimitásának a Lisszaboni Szerződésen keresztüli megerősítésében rejlő lehetőségeket például azáltal, hogy a Bizottság elnöki posztjára az európai politikai pártok állítanak jelölteket, új politikai dimenzióval bővítve az európai választásokat, valamint még szorosabban összekapcsolva a polgárok választását a Bizottság elnöke Európai Parlament általi megválasztásával; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy maradéktalanul valóra kell váltani az Európai Unió demokratikus legitimitásának a Lisszaboni Szerződésen keresztüli megerősítésében rejlő lehetőségeket például azáltal, hogy a Bizottság elnöki posztjára az európai politikai pártok állítanak jelölteket, új politikai dimenzióval bővítve az európai választásokat, valamint még szorosabban összekapcsolva a polgárok választását a Bizottság elnöke Európai Parlament általi megválasztásával;

| 3. | szorgalmazza, hogy a következő konvent a Bizottság demokratikus legitimitásának megerősítése céljából vizsgálja meg a Bizottság megalakításának módját; sürgeti a Bizottság következő elnökét, hogy vizsgálja meg, milyen módon erősítik a testület összetétele, felépítése és politikai prioritásai a polgárokhoz közel álló politikát; |
| --- | --- |

3.

szorgalmazza, hogy a következő konvent a Bizottság demokratikus legitimitásának megerősítése céljából vizsgálja meg a Bizottság megalakításának módját; sürgeti a Bizottság következő elnökét, hogy vizsgálja meg, milyen módon erősítik a testület összetétele, felépítése és politikai prioritásai a polgárokhoz közel álló politikát;

| 4. | megerősíti, hogy az európai választások tervezett időpontját megelőzően valamennyi európai politikai pártnak kellő időben meg kell neveznie jelöltjét a Bizottság elnöki posztjára; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy az európai választások tervezett időpontját megelőzően valamennyi európai politikai pártnak kellő időben meg kell neveznie jelöltjét a Bizottság elnöki posztjára;

| 5. | elvárja a Bizottság elnöki posztjának jelöltjeitől, hogy saját európai politikai pártjuk politikai programjának valamennyi tagállamban történő terjesztésével és támogatásával jelentős szerepet töltsenek be az európai választási kampányban; |
| --- | --- |

5.

elvárja a Bizottság elnöki posztjának jelöltjeitől, hogy saját európai politikai pártjuk politikai programjának valamennyi tagállamban történő terjesztésével és támogatásával jelentős szerepet töltsenek be az európai választási kampányban;

| 6. | megismétli arra irányuló kérését, hogy az Európai Tanács a választások előtt kellő időben tisztázza, hogy a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személy megnevezésekor hogyan kívánja figyelembe venni az európai parlamenti választásokat és tiszteletben tartani a polgárok választását a Parlament és az Európai Tanács között a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. nyilatkozat szerint lebonyolított konzultációk keretében; ebben az összefüggésben ismételten felhívja az Európai Tanácsot, hogy állapodjon meg az Európai Parlamenttel az EUSZ 17. cikkének (7) bekezdésében említett egyeztetésről és biztosítsa az Európai Bizottság elnökének megválasztásához vezető eljárás zökkenőmentes lefolytatását az EUSZ 17. cikkének (6)–(7) bekezdéséről szóló 11. sz. nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

6.

megismétli arra irányuló kérését, hogy az Európai Tanács a választások előtt kellő időben tisztázza, hogy a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személy megnevezésekor hogyan kívánja figyelembe venni az európai parlamenti választásokat és tiszteletben tartani a polgárok választását a Parlament és az Európai Tanács között a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. nyilatkozat szerint lebonyolított konzultációk keretében; ebben az összefüggésben ismételten felhívja az Európai Tanácsot, hogy állapodjon meg az Európai Parlamenttel az EUSZ 17. cikkének (7) bekezdésében említett egyeztetésről és biztosítsa az Európai Bizottság elnökének megválasztásához vezető eljárás zökkenőmentes lefolytatását az EUSZ 17. cikkének (6)–(7) bekezdéséről szóló 11. sz. nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően;

| 7. | kéri, hogy a következő Bizottság tagjait a lehető legnagyobb számban az Európai Parlament újonnan megválasztott képviselői közül válasszanak ki; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a következő Bizottság tagjait a lehető legnagyobb számban az Európai Parlament újonnan megválasztott képviselői közül válasszanak ki;

| 8. | azon a véleményen van, hogy a Bizottság megválasztott elnökének a többi bizottsági tag kiválasztása során önállóbban kell eljárnia; felkéri a tagállamok kormányait, hogy a jelöltekre nemi szempontból kiegyensúlyozott javaslatokat tegyenek; szorgalmazza, hogy a Bizottság megválasztott elnöke ragaszkodjon ahhoz, hogy a tagállamok kormányai olyan biztosi jelöltlistát állítsanak össze, amely lehetővé teszi számára a nemek szempontjából kiegyensúlyozott biztosi testület összeállítását, illetve lehetőséget biztosít arra, hogy visszautasítsa az általános alkalmasságukat, európai elkötelezettségüket vagy kétségbevonhatatlan függetlenségüket bizonyítani nem képes jelölteket; |
| --- | --- |

8.

azon a véleményen van, hogy a Bizottság megválasztott elnökének a többi bizottsági tag kiválasztása során önállóbban kell eljárnia; felkéri a tagállamok kormányait, hogy a jelöltekre nemi szempontból kiegyensúlyozott javaslatokat tegyenek; szorgalmazza, hogy a Bizottság megválasztott elnöke ragaszkodjon ahhoz, hogy a tagállamok kormányai olyan biztosi jelöltlistát állítsanak össze, amely lehetővé teszi számára a nemek szempontjából kiegyensúlyozott biztosi testület összeállítását, illetve lehetőséget biztosít arra, hogy visszautasítsa az általános alkalmasságukat, európai elkötelezettségüket vagy kétségbevonhatatlan függetlenségüket bizonyítani nem képes jelölteket;

| 9. | úgy véli, hogy az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén elért politikai egyetértés nyomán, valamint az Európai Bizottság tagjainak számáról szóló, 2013. május 22-i európai tanácsi határozatot követően a Bizottság hatékonyabb működése – többek között tárca nélküli biztosok kinevezése, illetve egy, a legfontosabb szakterületért felelős és az adott területen folyó tevékenységek összehangolása terén kompetenciákkal rendelkező bizottsági alelnökök rendszerének létrehozása – érdekében további intézkedésekre van szükség, a tagállamonkénti egy biztos kinevezésére való jognak és valamennyi biztos szavazati jogának a sérelme nélkül; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén elért politikai egyetértés nyomán, valamint az Európai Bizottság tagjainak számáról szóló, 2013. május 22-i európai tanácsi határozatot követően a Bizottság hatékonyabb működése – többek között tárca nélküli biztosok kinevezése, illetve egy, a legfontosabb szakterületért felelős és az adott területen folyó tevékenységek összehangolása terén kompetenciákkal rendelkező bizottsági alelnökök rendszerének létrehozása – érdekében további intézkedésekre van szükség, a tagállamonkénti egy biztos kinevezésére való jognak és valamennyi biztos szavazati jogának a sérelme nélkül;

| 10. | kéri a következő konventet, hogy tárgyalja újra a Bizottság méretének, valamint szervezeti felépítésének és működésének kérdését; |
| --- | --- |

10.

kéri a következő konventet, hogy tárgyalja újra a Bizottság méretének, valamint szervezeti felépítésének és működésének kérdését;

| 11. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság összeállításának biztosítania kell a tárcák számának és tartalmának stabilitását, ugyanakkor garantálnia kell a kiegyensúlyozott döntéshozatali eljárást; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az Európai Bizottság összeállításának biztosítania kell a tárcák számának és tartalmának stabilitását, ugyanakkor garantálnia kell a kiegyensúlyozott döntéshozatali eljárást;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (2) bekezdése szerint a Bizottság elnöki posztjára jelölt személyt – az Európai Tanács általi jelölését követően – fel kell kérni, hogy terjessze az Európai Parlament elé a megbízatásának idejére vonatkozó politikai irányelveit, és a Parlament csak az ezt követő átfogó véleménycsere után választja meg a Bizottság elnökének; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (2) bekezdése szerint a Bizottság elnöki posztjára jelölt személyt – az Európai Tanács általi jelölését követően – fel kell kérni, hogy terjessze az Európai Parlament elé a megbízatásának idejére vonatkozó politikai irányelveit, és a Parlament csak az ezt követő átfogó véleménycsere után választja meg a Bizottság elnökének;

| 13. | szorgalmazza, hogy a Bizottság következő elnökjelöltje kellő mértékben vegye figyelembe a Parlament által az európai uniós jogszabályokra vonatkozóan előzetesen, az Európai Parlament képviselőinek széles körű támogatását élvező, saját kezdeményezésű jelentések és állásfoglalások alapján készített javaslatokat és ajánlásokat, amelyeket az előző Bizottság a megbízatása végéig nem követett nyomon kielégítően; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza, hogy a Bizottság következő elnökjelöltje kellő mértékben vegye figyelembe a Parlament által az európai uniós jogszabályokra vonatkozóan előzetesen, az Európai Parlament képviselőinek széles körű támogatását élvező, saját kezdeményezésű jelentések és állásfoglalások alapján készített javaslatokat és ajánlásokat, amelyeket az előző Bizottság a megbízatása végéig nem követett nyomon kielégítően;

| 14. | úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeli felülvizsgálata során az EUMSZ 234. cikke szerint a Bizottság elleni bizalmatlansági indítványhoz jelenleg szükséges többséget az intézmények működésének veszélyeztetése nélkül úgy kellene csökkenteni, hogy az csak az Európai Parlamentet alkotó képviselők többségét jelentse; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeli felülvizsgálata során az EUMSZ 234. cikke szerint a Bizottság elleni bizalmatlansági indítványhoz jelenleg szükséges többséget az intézmények működésének veszélyeztetése nélkül úgy kellene csökkenteni, hogy az csak az Európai Parlamentet alkotó képviselők többségét jelentse;

| 15. | úgy véli, hogy – bár a biztosok testülete kollektív felelősséggel tartozik a Bizottság intézkedéseiért – az egyes biztosok felelősségre vonhatók a főigazgatóságuk intézkedéseiért; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy – bár a biztosok testülete kollektív felelősséggel tartozik a Bizottság intézkedéseiért – az egyes biztosok felelősségre vonhatók a főigazgatóságuk intézkedéseiért;

Jogalkotási javaslatok és tevékenység

(Parlament hatáskörei és parlamenti ellenőrzés)

| 16. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződést az átláthatóbb és demokratikusabb döntési folyamat biztosítása felé tett előrelépés céljával dolgozták ki, tükrözve a Szerződés elkötelezettségét Európa népeinek szorosabb uniója iránt, amely unióban a döntések a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten születnek, erősítve az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szerepét, így demokratikusabb és átláthatóbb eljárásokkal szolgálva az uniós jogi aktusok elfogadásához, amelyek alapvető fontosságúak a jogi aktusok által a polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt hatás fényében; rámutat azonban, hogy e demokratikus cél nem érhető el, ha az uniós intézmények nem tartják tiszteletben egymás hatáskörét, a Szerződésekben lefektetett eljárásokat és a lojális együttműködés elvét; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződést az átláthatóbb és demokratikusabb döntési folyamat biztosítása felé tett előrelépés céljával dolgozták ki, tükrözve a Szerződés elkötelezettségét Európa népeinek szorosabb uniója iránt, amely unióban a döntések a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten születnek, erősítve az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szerepét, így demokratikusabb és átláthatóbb eljárásokkal szolgálva az uniós jogi aktusok elfogadásához, amelyek alapvető fontosságúak a jogi aktusok által a polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt hatás fényében; rámutat azonban, hogy e demokratikus cél nem érhető el, ha az uniós intézmények nem tartják tiszteletben egymás hatáskörét, a Szerződésekben lefektetett eljárásokat és a lojális együttműködés elvét;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotási folyamatban részt vevő intézmények őszinte együttműködésére van szükség a dokumentumok – például a jogi vélemények – kölcsönös rendelkezésre bocsátása terén annak érdekében, hogy közöttük építő, tisztességes és jogi szempontból érvényes párbeszéd alakulhasson ki. |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a jogalkotási folyamatban részt vevő intézmények őszinte együttműködésére van szükség a dokumentumok – például a jogi vélemények – kölcsönös rendelkezésre bocsátása terén annak érdekében, hogy közöttük építő, tisztességes és jogi szempontból érvényes párbeszéd alakulhasson ki.

| 18. | megjegyzi, hogy az EUMSZ hatálybalépése óta a Parlament elkötelezett és felelősségteljes társjogalkotónak bizonyult, a Parlament és a Bizottság közös munkája pedig összességében kedvezően alakult, a gördülékeny kommunikáció és az együttműködő hozzáállás jegyében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy az EUMSZ hatálybalépése óta a Parlament elkötelezett és felelősségteljes társjogalkotónak bizonyult, a Parlament és a Bizottság közös munkája pedig összességében kedvezően alakult, a gördülékeny kommunikáció és az együttműködő hozzáállás jegyében;

| 19. | úgy véli, hogy bár a Parlament és a Bizottság közötti intézményközi kapcsolatok megítélése összességében kedvező, továbbra is fennállnak olyan problémák és hiányosságok, amelyek fokozott figyelmet és beavatkozást igényelnek; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy bár a Parlament és a Bizottság közötti intézményközi kapcsolatok megítélése összességében kedvező, továbbra is fennállnak olyan problémák és hiányosságok, amelyek fokozott figyelmet és beavatkozást igényelnek;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a hatékonyságra való törekvés nem jelentheti a jogalkotás minőségének romlását vagy a Parlament saját célkitűzéseinek feladását; úgy véli, hogy a hatékonyságra való törekvés mellett a Parlamentnek megfelelő jogalkotási színvonalat kell fenntartania, és saját célkitűzései megvalósításán kell dolgoznia, miközben biztosítja, hogy a jogszabályok jól kidolgozottak legyenek, egyértelműen meghatározott igényeken alapuljanak és megfeleljenek a szubszidiaritás elvének; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a hatékonyságra való törekvés nem jelentheti a jogalkotás minőségének romlását vagy a Parlament saját célkitűzéseinek feladását; úgy véli, hogy a hatékonyságra való törekvés mellett a Parlamentnek megfelelő jogalkotási színvonalat kell fenntartania, és saját célkitűzései megvalósításán kell dolgoznia, miközben biztosítja, hogy a jogszabályok jól kidolgozottak legyenek, egyértelműen meghatározott igényeken alapuljanak és megfeleljenek a szubszidiaritás elvének;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az átláthatóság jelentette kihívások – különösen az első olvasat során történő megállapodásokat illetően – valamennyi intézményben folyamatosan fennállnak; megjegyzi, hogy a Parlament megfelelően reagált erre a kihívásra, és eljárási szabályzatához két új cikket (70. és 70a.) fogadott el; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az átláthatóság jelentette kihívások – különösen az első olvasat során történő megállapodásokat illetően – valamennyi intézményben folyamatosan fennállnak; megjegyzi, hogy a Parlament megfelelően reagált erre a kihívásra, és eljárási szabályzatához két új cikket (70. és 70a.) fogadott el;

| 22. | aggályosnak találja a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása – különösen a közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (KHP) és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség („Stockholmi Program”) keretében –, valamint a korábbi harmadik pillér jogi aktusainak a Lisszaboni Szerződés jogszabályi hierarchiájával való összehangolása során továbbra is létező problémákat, valamint általánosságban a Bizottságnak a jogalkotó hatalom két ága által végzett előkészítő munkában való részvételének átláthatósága kapcsán folyamatosan fennálló aszimmetriát; ebben az összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Tanács munkamódszerei úgy módosuljanak, hogy az intézmények jóhiszemű és kölcsönös együttműködésének elve alapján indokolt esetben lehetővé tegyék a Parlament képviselőinek részvételét a Tanács egyes ülésein; |
| --- | --- |

22.

aggályosnak találja a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása – különösen a közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (KHP) és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség („Stockholmi Program”) keretében –, valamint a korábbi harmadik pillér jogi aktusainak a Lisszaboni Szerződés jogszabályi hierarchiájával való összehangolása során továbbra is létező problémákat, valamint általánosságban a Bizottságnak a jogalkotó hatalom két ága által végzett előkészítő munkában való részvételének átláthatósága kapcsán folyamatosan fennálló aszimmetriát; ebben az összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Tanács munkamódszerei úgy módosuljanak, hogy az intézmények jóhiszemű és kölcsönös együttműködésének elve alapján indokolt esetben lehetővé tegyék a Parlament képviselőinek részvételét a Tanács egyes ülésein;

| 23. | rámutat, hogy a megfelelő jogalap megválasztása, ahogy a Bíróság is megerősítette, alkotmányos természetű kérdés, mivel meghatározza az uniós hatáskör fennállását és terjedelmét, a követendő eljárásokat, és a jogi aktusok elfogadásában részt vevő intézményi szereplők egyedi hatáskörét; sajnálja ezért, hogy a Parlamentnek a jogalap megválasztása miatt ismételten az Európai Unió Bíróságához kellett fordulnia a Tanács által elfogadott jogi aktusok megsemmisítése érdekében, beleértve két olyan aktust, amelyeket az elavult „harmadik pillér” alapján fogadtak el, jóval a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően (9); |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a megfelelő jogalap megválasztása, ahogy a Bíróság is megerősítette, alkotmányos természetű kérdés, mivel meghatározza az uniós hatáskör fennállását és terjedelmét, a követendő eljárásokat, és a jogi aktusok elfogadásában részt vevő intézményi szereplők egyedi hatáskörét; sajnálja ezért, hogy a Parlamentnek a jogalap megválasztása miatt ismételten az Európai Unió Bíróságához kellett fordulnia a Tanács által elfogadott jogi aktusok megsemmisítése érdekében, beleértve két olyan aktust, amelyeket az elavult „harmadik pillér” alapján fogadtak el, jóval a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően (9);

| 24. | figyelmeztet rá, hogy nem szabad kikerülni a Parlament jogalkotáshoz való jogát olyan rendelkezések beillesztésével a tanácsi jogi aktusokra irányuló javaslatokba, amelyeket rendes jogalkotási eljárásnak kellene alávetni, továbbá pusztán bizottsági iránymutatások vagy nem alkalmazandó végrehajtási aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok felhasználásával, vagy a közös kereskedelempolitika, illetve a nemzetközi kereskedelmi és befektetési megállapodások végrehajtásához szükséges jogszabályokra irányuló javaslatok előterjesztésének elmulasztásával; |
| --- | --- |

24.

figyelmeztet rá, hogy nem szabad kikerülni a Parlament jogalkotáshoz való jogát olyan rendelkezések beillesztésével a tanácsi jogi aktusokra irányuló javaslatokba, amelyeket rendes jogalkotási eljárásnak kellene alávetni, továbbá pusztán bizottsági iránymutatások vagy nem alkalmazandó végrehajtási aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok felhasználásával, vagy a közös kereskedelempolitika, illetve a nemzetközi kereskedelmi és befektetési megállapodások végrehajtásához szükséges jogszabályokra irányuló javaslatok előterjesztésének elmulasztásával;

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy jobban aknázza ki a jogalkotás előkészítő szakaszát, különösen a zöld és a fehér könyvek alapján összegyűjtött értékes adatokat, valamint hogy a Tanáccsal egyenrangú félként rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet a szervezeti egységei által végzett előkészítő munkáról; |
| --- | --- |

25.

felkéri a Bizottságot, hogy jobban aknázza ki a jogalkotás előkészítő szakaszát, különösen a zöld és a fehér könyvek alapján összegyűjtött értékes adatokat, valamint hogy a Tanáccsal egyenrangú félként rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet a szervezeti egységei által végzett előkészítő munkáról;

| 26. | úgy véli, hogy a Parlamentnek tovább kellene fejlesztenie, valamint teljes mértékben ki kellene használnia autonóm struktúráját a Bizottság által benyújtott eredeti javaslat jelentős változtatásainak vagy módosításának hatásvizsgálata érdekében; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a Parlamentnek tovább kellene fejlesztenie, valamint teljes mértékben ki kellene használnia autonóm struktúráját a Bizottság által benyújtott eredeti javaslat jelentős változtatásainak vagy módosításának hatásvizsgálata érdekében;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek is meg kellene erősítenie a jogalkotási folyamat során vizsgált jogalkotási javaslatokkal és módosításokkal összefüggő, alapvető jogokra vonatkozó független hatásvizsgálatát, és létre kellene hoznia az emberi jogi jogsértéseket figyelemmel kísérő ellenőrzési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek is meg kellene erősítenie a jogalkotási folyamat során vizsgált jogalkotási javaslatokkal és módosításokkal összefüggő, alapvető jogokra vonatkozó független hatásvizsgálatát, és létre kellene hoznia az emberi jogi jogsértéseket figyelemmel kísérő ellenőrzési mechanizmusokat;

| 28. | sajnálatát fejezi ki, hogy bár a Bizottság formálisan teljesíti kötelezettségeit és három hónapon belül válaszol a Parlament jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozó kéréseire, nem mindig tett javaslatot tényleges és érdemi nyomon követésre; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki, hogy bár a Bizottság formálisan teljesíti kötelezettségeit és három hónapon belül válaszol a Parlament jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozó kéréseire, nem mindig tett javaslatot tényleges és érdemi nyomon követésre;

| 29. | kéri, hogy a Szerződések következő felülvizsgálata során teljes mértékben ismerjék el a Parlament jogalkotási kezdeményezési jogát azzal, hogy a Bizottság számára kötelezővé teszik a Parlament által az EUMSZ 225. cikke szerint benyújtott valamennyi kérés nyomon követését a jogalkotási javaslat megfelelő határidőn belül történő benyújtása révén; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a Szerződések következő felülvizsgálata során teljes mértékben ismerjék el a Parlament jogalkotási kezdeményezési jogát azzal, hogy a Bizottság számára kötelezővé teszik a Parlament által az EUMSZ 225. cikke szerint benyújtott valamennyi kérés nyomon követését a jogalkotási javaslat megfelelő határidőn belül történő benyújtása révén;

| 30. | úgy véli, hogy a Szerződések következő felülvizsgálata során a Bizottság jogalkotási javaslatok visszavonására vonatkozó hatáskörét azokra az esetekre kellene korlátozni, amikor a Parlament állásfoglalásának első olvasatban való elfogadását követően a Parlament egyetért azzal, hogy a megváltozott körülmények következtében a javaslat már nem indokolt; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a Szerződések következő felülvizsgálata során a Bizottság jogalkotási javaslatok visszavonására vonatkozó hatáskörét azokra az esetekre kellene korlátozni, amikor a Parlament állásfoglalásának első olvasatban való elfogadását követően a Parlament egyetért azzal, hogy a megváltozott körülmények következtében a javaslat már nem indokolt;

| 31. | rámutat, hogy a Parlament elvben üdvözölte az EUMSZ 290. cikkében szereplő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, mivel azok nagyobb felügyeleti hatásköröket biztosítanak, azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen felhatalmazások megadása, illetve a végrehajtási hatáskörök 291. cikk szerinti átruházása sohasem kötelező; elismeri, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazását meg kell fontolni akkor, ha rugalmasságra és hatékonyságra van szükség, és ez a rendes jogalkotási eljárás keretében nem biztosítható, feltéve, hogy a felhatalmazás célja, tartalma, alkalmazási köre és időtartama egyértelműen meghatározásra kerül és a felhatalmazásra vonatkozó feltételek pontosan rögzítve vannak az alap-jogiaktusban; aggodalmát fejezi ki a Tanács azon tendenciája miatt, hogy ragaszkodik a végrehajtási aktusokhoz olyan rendelkezések esetében, amelyeknél csak az alap-jogiaktust vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kellene alkalmazni; hangsúlyozza, hogy a jogalkotó csak azon elemek esetében határozhat úgy, hogy lehetővé teszi azok végrehajtási jogi aktusok útján történő elfogadását, amelyek nem vezetnek további politikai iránymutatáshoz; elismeri, hogy a 290. cikk kifejezetten a jogalkotási aktusok nem lényeges elemeire korlátozza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatályát, és hogy ezért az érintett jogszabály szabályozási tárgyköre szempontjából alapvető fontosságú szabályokra felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat szintén nem lehet alkalmazni; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a Parlament elvben üdvözölte az EUMSZ 290. cikkében szereplő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, mivel azok nagyobb felügyeleti hatásköröket biztosítanak, azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen felhatalmazások megadása, illetve a végrehajtási hatáskörök 291. cikk szerinti átruházása sohasem kötelező; elismeri, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazását meg kell fontolni akkor, ha rugalmasságra és hatékonyságra van szükség, és ez a rendes jogalkotási eljárás keretében nem biztosítható, feltéve, hogy a felhatalmazás célja, tartalma, alkalmazási köre és időtartama egyértelműen meghatározásra kerül és a felhatalmazásra vonatkozó feltételek pontosan rögzítve vannak az alap-jogiaktusban; aggodalmát fejezi ki a Tanács azon tendenciája miatt, hogy ragaszkodik a végrehajtási aktusokhoz olyan rendelkezések esetében, amelyeknél csak az alap-jogiaktust vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kellene alkalmazni; hangsúlyozza, hogy a jogalkotó csak azon elemek esetében határozhat úgy, hogy lehetővé teszi azok végrehajtási jogi aktusok útján történő elfogadását, amelyek nem vezetnek további politikai iránymutatáshoz; elismeri, hogy a 290. cikk kifejezetten a jogalkotási aktusok nem lényeges elemeire korlátozza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatályát, és hogy ezért az érintett jogszabály szabályozási tárgyköre szempontjából alapvető fontosságú szabályokra felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat szintén nem lehet alkalmazni;

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelően különbséget kell tenni a jogalkotási aktus alapvető fontosságú elemei – amelyekről a jogalkotó hatóság csak magában a jogalkotási aktusban tud határozni – és a nem alapvető fontosságú elemek között, amelyeket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén lehet kiegészíteni vagy módosítani; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelően különbséget kell tenni a jogalkotási aktus alapvető fontosságú elemei – amelyekről a jogalkotó hatóság csak magában a jogalkotási aktusban tud határozni – és a nem alapvető fontosságú elemek között, amelyeket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén lehet kiegészíteni vagy módosítani;

| 33. | tudatában van annak, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rugalmas és hatékony eszközök lehetnek; hangsúlyozza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok közötti választás fontosságát a Szerződésben foglalt követelményeknek a Parlament jogalkotási előjogainak védelme melletti tiszteletben tartása szempontjából, és megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérését, hogy állapodjanak meg a Parlamenttel az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó feltételek meghatározásáról, annak érdekében, hogy a végrehajtási aktusokat ne használják a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok helyett; |
| --- | --- |

33.

tudatában van annak, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rugalmas és hatékony eszközök lehetnek; hangsúlyozza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok közötti választás fontosságát a Szerződésben foglalt követelményeknek a Parlament jogalkotási előjogainak védelme melletti tiszteletben tartása szempontjából, és megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérését, hogy állapodjanak meg a Parlamenttel az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó feltételek meghatározásáról, annak érdekében, hogy a végrehajtási aktusokat ne használják a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok helyett;

| 34. | szorgalmazza, hogy a Bizottság kellőképpen vonja be a Parlamentet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítő szakaszába, és az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (15) bekezdésének megfelelően lássa el a képviselőket minden vonatkozó információval; |
| --- | --- |

34.

szorgalmazza, hogy a Bizottság kellőképpen vonja be a Parlamentet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítő szakaszába, és az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (15) bekezdésének megfelelően lássa el a képviselőket minden vonatkozó információval;

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse a keretmegállapodást a Parlament szakértőinek a Bizottság szakértői ülésein való részvétele tekintetében, és akadályozza meg, hogy ezeket „komitológiai” bizottsági üléseknek tekintsék, feltéve, hogy nem a 182/2011/EU rendelet szerinti végrehajtási aktusokat tárgyalnak; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse a keretmegállapodást a Parlament szakértőinek a Bizottság szakértői ülésein való részvétele tekintetében, és akadályozza meg, hogy ezeket „komitológiai” bizottsági üléseknek tekintsék, feltéve, hogy nem a 182/2011/EU rendelet szerinti végrehajtási aktusokat tárgyalnak;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Charta Lisszaboni Szerződésbe való foglalásának különös jelentősége és következményei vannak; rámutat, hogy a Charta jogilag kötelező erejűvé vált az EU intézményei és a tagállamok számára az uniós jog végrehajtása során, és ezzel konkrét jogokká alakította az alapvető értékeket; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Charta Lisszaboni Szerződésbe való foglalásának különös jelentősége és következményei vannak; rámutat, hogy a Charta jogilag kötelező erejűvé vált az EU intézményei és a tagállamok számára az uniós jog végrehajtása során, és ezzel konkrét jogokká alakította az alapvető értékeket;

| 37. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés az európai polgári kezdeményezés formájában új jogot vezetett be; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni az európai polgári kezdeményezés hatékony alkalmazását továbbra is gátló valamennyi technikai és bürokratikus akadályt, és ösztönzi az uniós szakpolitikák formálásában való aktív polgári részvételt; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés az európai polgári kezdeményezés formájában új jogot vezetett be; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni az európai polgári kezdeményezés hatékony alkalmazását továbbra is gátló valamennyi technikai és bürokratikus akadályt, és ösztönzi az uniós szakpolitikák formálásában való aktív polgári részvételt;

| 38. | kiemeli a Lisszaboni Szerződés által a nemzeti parlamenteknek biztosított nagyobb szerepet, és hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás és arányosság elve tiszteletben tartásának ellenőrzésén kívül lehetőségük nyílik érdemben hozzájárulni a politikai párbeszédhez, és élnek is ezzel a lehetőségükkel; úgy véli, hogy a nemzeti parlamentek által a Miniszterek Tanácsának az irányításában betölthető aktív szerep, az Európai Parlament és a nemzeti Parlamentek közötti jó együttműködéssel párosulva, elősegítheti a végrehajtó hatalom gyakorlásával szembeni egészséges parlamenti ellensúly kialakulását az Unió működésében; utal továbbá a nemzeti parlamenteknek a 2. jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdése szerint benyújtott indokolással ellátott véleményeire, amelyek szerint az EUMSZ 290. cikkén alapuló széles körű felhatalmazás egy javasolt jogi aktusban nem teszi lehetővé annak értékelését, hogy a konkrét jogalkotási valóság megfelelne-e a szubszidiaritás elvének vagy sem; |
| --- | --- |

38.

kiemeli a Lisszaboni Szerződés által a nemzeti parlamenteknek biztosított nagyobb szerepet, és hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás és arányosság elve tiszteletben tartásának ellenőrzésén kívül lehetőségük nyílik érdemben hozzájárulni a politikai párbeszédhez, és élnek is ezzel a lehetőségükkel; úgy véli, hogy a nemzeti parlamentek által a Miniszterek Tanácsának az irányításában betölthető aktív szerep, az Európai Parlament és a nemzeti Parlamentek közötti jó együttműködéssel párosulva, elősegítheti a végrehajtó hatalom gyakorlásával szembeni egészséges parlamenti ellensúly kialakulását az Unió működésében; utal továbbá a nemzeti parlamenteknek a 2. jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdése szerint benyújtott indokolással ellátott véleményeire, amelyek szerint az EUMSZ 290. cikkén alapuló széles körű felhatalmazás egy javasolt jogi aktusban nem teszi lehetővé annak értékelését, hogy a konkrét jogalkotási valóság megfelelne-e a szubszidiaritás elvének vagy sem;

Nemzetközi kapcsolatok

(A Parlament hatáskörei és parlamenti ellenőrzés)

| 39. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés növelte az Európai Parlament szerepét és hatáskörét a nemzetközi megállapodások terén, és rámutat, hogy a nemzetközi megállapodások egyre inkább kiterjednek a polgárok mindennapi életével kapcsolatos területekre, amelyek hagyományosan és az Unió elsődleges joga alapján a rendes jogalkotási eljárások hatálya alá tartoznak; úgy véli, hogy elengedhetetlen az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdését – amely szerint az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások megkötését célzó eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell – olyan módon alkalmazni, amely megfelel az EUSZ 10. cikkének, miszerint az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul, amelyhez átláthatóság és az eldöntendő kérdésekről folytatott demokratikus viták szükségesek; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés növelte az Európai Parlament szerepét és hatáskörét a nemzetközi megállapodások terén, és rámutat, hogy a nemzetközi megállapodások egyre inkább kiterjednek a polgárok mindennapi életével kapcsolatos területekre, amelyek hagyományosan és az Unió elsődleges joga alapján a rendes jogalkotási eljárások hatálya alá tartoznak; úgy véli, hogy elengedhetetlen az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdését – amely szerint az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások megkötését célzó eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell – olyan módon alkalmazni, amely megfelel az EUSZ 10. cikkének, miszerint az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul, amelyhez átláthatóság és az eldöntendő kérdésekről folytatott demokratikus viták szükségesek;

| 40. | megjegyzi, hogy a Parlament a SWIFT- és az ACTA-megállapodás elutasításával demonstrálta, hogy él az újonnan szerzett előjogaival; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a Parlament a SWIFT- és az ACTA-megállapodás elutasításával demonstrálta, hogy él az újonnan szerzett előjogaival;

| 41. | hangsúlyozza a főképviselőnek/alelnöknek az Unió egységes külső fellépésének biztosításával kapcsolatos, az EUSZ 18. cikkén alapuló felelősségét; hangsúlyozza továbbá, hogy a főképviselő/alelnök az EUSZ 17. és 36. cikke szerint elszámoltatható a Parlament felé és a Szerződésen alapuló kötelezettségei vannak a Parlamenttel szemben; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a főképviselőnek/alelnöknek az Unió egységes külső fellépésének biztosításával kapcsolatos, az EUSZ 18. cikkén alapuló felelősségét; hangsúlyozza továbbá, hogy a főképviselő/alelnök az EUSZ 17. és 36. cikke szerint elszámoltatható a Parlament felé és a Szerződésen alapuló kötelezettségei vannak a Parlamenttel szemben;

| 42. | emlékeztet a nemzetközi megállapodások tekintetében a Parlament azzal kapcsolatos előjogára, hogy felkérje a Tanácsot arra hogy, mindaddig ne engedélyezze a tárgyalások megnyitását, amíg a Parlament nem ismertette a javasolt tárgyalási meghatalmazásra vonatkozó álláspontját, és úgy véli, hogy fontolóra kell venni egy Tanáccsal kötendő keretmegállapodás lehetőségét; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet a nemzetközi megállapodások tekintetében a Parlament azzal kapcsolatos előjogára, hogy felkérje a Tanácsot arra hogy, mindaddig ne engedélyezze a tárgyalások megnyitását, amíg a Parlament nem ismertette a javasolt tárgyalási meghatalmazásra vonatkozó álláspontját, és úgy véli, hogy fontolóra kell venni egy Tanáccsal kötendő keretmegállapodás lehetőségét;

| 43. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a Bizottság előzetesen tájékoztassa a Parlamentet a nemzetközi tárgyalások indítására irányuló szándékáról, valamint hogy a Parlamentnek valóban legyen lehetősége a tárgyalási meghatalmazásokkal kapcsolatos megalapozott vélemény kifejtésére, és hogy a véleményét vegyék figyelembe; ragaszkodik ahhoz, hogy a nemzetközi megállapodások tartalmazzák a megfelelő feltételeket az EUSZ 21. cikkének való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a Bizottság előzetesen tájékoztassa a Parlamentet a nemzetközi tárgyalások indítására irányuló szándékáról, valamint hogy a Parlamentnek valóban legyen lehetősége a tárgyalási meghatalmazásokkal kapcsolatos megalapozott vélemény kifejtésére, és hogy a véleményét vegyék figyelembe; ragaszkodik ahhoz, hogy a nemzetközi megállapodások tartalmazzák a megfelelő feltételeket az EUSZ 21. cikkének való megfelelés érdekében;

| 44. | nagy jelentőséget tulajdonít az emberi jogi záradékok nemzetközi megállapodásokba, valamint a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek kereskedelmi és beruházási megállapodásokba történő belefoglalásának, és elégedettséggel nyugtázza az alapvető feltételekre vonatkozó ütemtervek elfogadásával kapcsolatos parlamenti kezdeményezéseket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy figyelembe kell venni a Parlament nézeteit és állásfoglalásait, és visszajelzéseket kell adni arra vonatkozóan, hogy azokat miként foglalták bele a nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalásokba és a jogszabálytervezetekbe; reményének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az uniós befektetési politika fejlesztéséhez szükséges eszközök a kellő időben működőképesek lesznek; |
| --- | --- |

44.

nagy jelentőséget tulajdonít az emberi jogi záradékok nemzetközi megállapodásokba, valamint a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek kereskedelmi és beruházási megállapodásokba történő belefoglalásának, és elégedettséggel nyugtázza az alapvető feltételekre vonatkozó ütemtervek elfogadásával kapcsolatos parlamenti kezdeményezéseket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy figyelembe kell venni a Parlament nézeteit és állásfoglalásait, és visszajelzéseket kell adni arra vonatkozóan, hogy azokat miként foglalták bele a nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalásokba és a jogszabálytervezetekbe; reményének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az uniós befektetési politika fejlesztéséhez szükséges eszközök a kellő időben működőképesek lesznek;

| 45. | követeli az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, hogy a Parlamentet haladéktalanul, teljes mértékben és pontosan tájékoztassák a – többek között a közös kül- és biztonságpolitika területén kötött – nemzetközi megállapodások megkötési folyamatának valamennyi szakaszáról, illetve megfelelő eljárások és feltételek mellett biztosítsanak számára hozzáférést az Unió által tárgyalt szövegekhez annak érdekében, hogy a Parlament végső döntését a kérdéses tárgykör teljes körű ismeretében hozhassa meg; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy ez a rendelkezés értelmet kapjon, az érintett bizottsági tagok számára hozzáférést kell biztosítani a tárgyalási meghatalmazásokhoz és a tárgyaláshoz kapcsolódó egyéb dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

45.

követeli az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, hogy a Parlamentet haladéktalanul, teljes mértékben és pontosan tájékoztassák a – többek között a közös kül- és biztonságpolitika területén kötött – nemzetközi megállapodások megkötési folyamatának valamennyi szakaszáról, illetve megfelelő eljárások és feltételek mellett biztosítsanak számára hozzáférést az Unió által tárgyalt szövegekhez annak érdekében, hogy a Parlament végső döntését a kérdéses tárgykör teljes körű ismeretében hozhassa meg; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy ez a rendelkezés értelmet kapjon, az érintett bizottsági tagok számára hozzáférést kell biztosítani a tárgyalási meghatalmazásokhoz és a tárgyaláshoz kapcsolódó egyéb dokumentumokhoz;

| 46. | rámutat arra, hogy – azon elv tiszteletben tartása mellett, hogy a Parlament nemzetközi megállapodásokhoz adott jóváhagyása nem köthető feltételekhez – a Parlament jogosult javaslatokat tenni a megállapodások gyakorlati alkalmazása tekintetében; e célból kéri, hogy a Bizottság rendszeresen nyújtson be jelentéseket a Parlamentnek a nemzetközi megállapodások végrehajtásáról, többek között a megállapodások emberi jogokhoz kötődő és egyéb feltételeiről; |
| --- | --- |

46.

rámutat arra, hogy – azon elv tiszteletben tartása mellett, hogy a Parlament nemzetközi megállapodásokhoz adott jóváhagyása nem köthető feltételekhez – a Parlament jogosult javaslatokat tenni a megállapodások gyakorlati alkalmazása tekintetében; e célból kéri, hogy a Bizottság rendszeresen nyújtson be jelentéseket a Parlamentnek a nemzetközi megállapodások végrehajtásáról, többek között a megállapodások emberi jogokhoz kötődő és egyéb feltételeiről;

| 47. | emlékeztet arra, hogy el kell kerülni a nemzetközi megállapodások ideiglenes alkalmazását azelőtt, hogy a Parlament jóváhagyná ezeket, kivéve, ha a Parlament egyetért a kivétel alkalmazásával; kiemeli, hogy a nemzetközi megállapodások belső alkalmazásához szükséges szabályokat nem fogadhatja el egyedül a Tanács a megállapodás megkötéséről szóló határozatában, továbbá hangsúlyozza, hogy a Szerződések szerinti megfelelő jogalkotási eljárásoknak teljes mértékben meg kell felelni; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy el kell kerülni a nemzetközi megállapodások ideiglenes alkalmazását azelőtt, hogy a Parlament jóváhagyná ezeket, kivéve, ha a Parlament egyetért a kivétel alkalmazásával; kiemeli, hogy a nemzetközi megállapodások belső alkalmazásához szükséges szabályokat nem fogadhatja el egyedül a Tanács a megállapodás megkötéséről szóló határozatában, továbbá hangsúlyozza, hogy a Szerződések szerinti megfelelő jogalkotási eljárásoknak teljes mértékben meg kell felelni;

| 48. | megerősíti, hogy a Parlamentnek el kell fogadnia a megfelelő intézkedéseket a nemzetközi megállapodások végrehajtásának ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

48.

megerősíti, hogy a Parlamentnek el kell fogadnia a megfelelő intézkedéseket a nemzetközi megállapodások végrehajtásának ellenőrzése érdekében;

| 49. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek legyen beleszólása az olyan nemzetközi megállapodások felfüggesztéséről vagy megszüntetéséről szóló határozatokba, amelyek esetében a Parlament jóváhagyására volt szükség; |
| --- | --- |

49.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek legyen beleszólása az olyan nemzetközi megállapodások felfüggesztéséről vagy megszüntetéséről szóló határozatokba, amelyek esetében a Parlament jóváhagyására volt szükség;

| 50. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy – a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozattal összhangban – fokozza a Parlamenttel az új stratégiai dokumentumokra, szakpolitikai dokumentumokra és meghatalmazásokra vonatkozóan folytatott rendszeres előzetes konzultációt; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy – a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozattal összhangban – fokozza a Parlamenttel az új stratégiai dokumentumokra, szakpolitikai dokumentumokra és meghatalmazásokra vonatkozóan folytatott rendszeres előzetes konzultációt;

| 51. | kéri, hogy a főképviselő/alelnök által a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban tett kötelezettségvállalással összhangban sürgősen zárják le az Európai Parlamentnek a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági és védelmi politikai minősített adataihoz való hozzáféréséről szóló, az Európai Parlament a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közötti megállapodásra irányuló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy a főképviselő/alelnök által a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban tett kötelezettségvállalással összhangban sürgősen zárják le az Európai Parlamentnek a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági és védelmi politikai minősített adataihoz való hozzáféréséről szóló, az Európai Parlament a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közötti megállapodásra irányuló tárgyalásokat;

| 52. | ismételten kéri, hogy az uniós küldöttségek tegyenek politikai jelentést a Parlament kulcsfontosságú tisztségviselőinek, szabályozott hozzáférés keretében; |
| --- | --- |

52.

ismételten kéri, hogy az uniós küldöttségek tegyenek politikai jelentést a Parlament kulcsfontosságú tisztségviselőinek, szabályozott hozzáférés keretében;

| 53. | kéri az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ közötti, a külkapcsolatok terén koherens és hatékony információnyújtásról szóló négyoldalú egyetértési megállapodás elfogadását; |
| --- | --- |

53.

kéri az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ közötti, a külkapcsolatok terén koherens és hatékony információnyújtásról szóló négyoldalú egyetértési megállapodás elfogadását;

| 54. | emlékeztet arra, hogy a biztonságpolitikák terén az Európai Parlament jelenleg teljes jogú intézményi szereplő, ezért jogosult aktívan részt venni az említett politikák sajátos jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és e terület eszközeinek értékelésében, amely feladatokat az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végzik; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek központi szerepet kell játszania a belső biztonságpolitikák értékelésében és meghatározásában, mivel ezek messzemenően érintik az Unióban élő személyek alapvető jogait; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy ezek a politikák az ellenőrzést és a demokratikus felügyeletet ellátó egyetlen, közvetlenül választott európai intézmény hatáskörébe tartozzanak; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy a biztonságpolitikák terén az Európai Parlament jelenleg teljes jogú intézményi szereplő, ezért jogosult aktívan részt venni az említett politikák sajátos jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és e terület eszközeinek értékelésében, amely feladatokat az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végzik; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek központi szerepet kell játszania a belső biztonságpolitikák értékelésében és meghatározásában, mivel ezek messzemenően érintik az Unióban élő személyek alapvető jogait; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy ezek a politikák az ellenőrzést és a demokratikus felügyeletet ellátó egyetlen, közvetlenül választott európai intézmény hatáskörébe tartozzanak;

| 55. | rámutat arra, hogy az EUMSZ kibővítette az Unió kizárólagos hatásköreinek alkalmazási körét a közös kereskedelempolitika terén, amely most már nem csupán a kereskedelem valamennyi szempontjára, hanem a közvetlen külföldi befektetésre is kiterjed; kiemeli, hogy a Parlament immáron teljes mértékben jogosult arra, hogy a Tanáccsal együtt határozzon a jogalkotásról, valamint a kereskedelmi és beruházási megállapodások elfogadásáról; |
| --- | --- |

55.

rámutat arra, hogy az EUMSZ kibővítette az Unió kizárólagos hatásköreinek alkalmazási körét a közös kereskedelempolitika terén, amely most már nem csupán a kereskedelem valamennyi szempontjára, hanem a közvetlen külföldi befektetésre is kiterjed; kiemeli, hogy a Parlament immáron teljes mértékben jogosult arra, hogy a Tanáccsal együtt határozzon a jogalkotásról, valamint a kereskedelmi és beruházási megállapodások elfogadásáról;

| 56. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogszabályok és nemzetközi megállapodások mérlegelésekor az uniós intézmények a lojalitást szem előtt tartva, hatékony módon működjenek együtt saját hatáskörükön belül azzal a céllal, hogy előrevetítsék a kereskedelmi és gazdasági tendenciákat, azonosítsák a prioritásokat és az opciókat, közép- és hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki, meghatározzák a nemzetközi megállapodásokra vonatkozó megbízatásokat, elemezzék/kidolgozzák és elfogadják a különféle jogszabályokat, valamint nyomon kövessék a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtását, valamint a hosszú távú kezdeményezéseket a közös kereskedelempolitika terén; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogszabályok és nemzetközi megállapodások mérlegelésekor az uniós intézmények a lojalitást szem előtt tartva, hatékony módon működjenek együtt saját hatáskörükön belül azzal a céllal, hogy előrevetítsék a kereskedelmi és gazdasági tendenciákat, azonosítsák a prioritásokat és az opciókat, közép- és hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki, meghatározzák a nemzetközi megállapodásokra vonatkozó megbízatásokat, elemezzék/kidolgozzák és elfogadják a különféle jogszabályokat, valamint nyomon kövessék a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtását, valamint a hosszú távú kezdeményezéseket a közös kereskedelempolitika terén;

| 57. | kiemeli a hatékony képességek kialakítására irányuló folyamat fenntartásának fontosságát – beleértve a szükséges személyzet és a pénzügyi források hozzárendelését – a kereskedelem és a beruházás területére vonatkozó politikai célkitűzések tevékeny meghatározása és teljesítése érdekében a jogbiztonság, az Unió hatékony külső fellépései, valamint a Szerződésekben rögzített elvek és célkitűzések tiszteletben tartásának szavatolása mellett; |
| --- | --- |

57.

kiemeli a hatékony képességek kialakítására irányuló folyamat fenntartásának fontosságát – beleértve a szükséges személyzet és a pénzügyi források hozzárendelését – a kereskedelem és a beruházás területére vonatkozó politikai célkitűzések tevékeny meghatározása és teljesítése érdekében a jogbiztonság, az Unió hatékony külső fellépései, valamint a Szerződésekben rögzített elvek és célkitűzések tiszteletben tartásának szavatolása mellett;

| 58. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a jól időzített, pontos, átfogó és pártatlan információk folyamatos áramlását, lehetővé téve olyan kiváló minőségű elemzés elkészítését, amelyre szükség van a parlamenti döntéshozók hatásköreinek és szerepvállalásának megerősítéséhez, ami fokozottabb intézményközi szinergiát eredményez a közös kereskedelempolitika terén, miközben biztosítani kell, hogy a Parlament minden egyes szakaszban teljes körű és pontos tájékoztatásban részesüljön, többek között az Unió által tárgyalt szövegekhez megfelelő eljárások és feltételek mellett történő hozzáférés révén, és a Bizottságnak proaktívan kell fellépnie és minden tőle telhetőt meg kell tennie ezen információáramlás biztosítása érdekében; hangsúlyozza továbbá a Parlament tájékoztatásának fontosságát az intézmények közötti esetleges félreértésekhez vezető nemkívánatos helyzetek elkerülése érdekében, és e tekintetben üdvözli a Bizottság által számos témában rendszeresen megtartott technikai jellegű tájékoztatókat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vonatkozó információk több esetben is alternatív csatornákon, nem pedig a Bizottságon keresztül jutottak el a Parlamenthez; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a jól időzített, pontos, átfogó és pártatlan információk folyamatos áramlását, lehetővé téve olyan kiváló minőségű elemzés elkészítését, amelyre szükség van a parlamenti döntéshozók hatásköreinek és szerepvállalásának megerősítéséhez, ami fokozottabb intézményközi szinergiát eredményez a közös kereskedelempolitika terén, miközben biztosítani kell, hogy a Parlament minden egyes szakaszban teljes körű és pontos tájékoztatásban részesüljön, többek között az Unió által tárgyalt szövegekhez megfelelő eljárások és feltételek mellett történő hozzáférés révén, és a Bizottságnak proaktívan kell fellépnie és minden tőle telhetőt meg kell tennie ezen információáramlás biztosítása érdekében; hangsúlyozza továbbá a Parlament tájékoztatásának fontosságát az intézmények közötti esetleges félreértésekhez vezető nemkívánatos helyzetek elkerülése érdekében, és e tekintetben üdvözli a Bizottság által számos témában rendszeresen megtartott technikai jellegű tájékoztatókat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vonatkozó információk több esetben is alternatív csatornákon, nem pedig a Bizottságon keresztül jutottak el a Parlamenthez;

| 59. | emlékeztet annak szükségességére, hogy az intézmények közösen dolgozzanak a Szerződések, a másodlagos jogi aktusok és a keretmegállapodás végrehajtásán, illetve hogy a Bizottság mindvégig függetlenül és átlátható módon végezze munkáját a közös kereskedelempolitika területét érintő jogszabályok előkészítése, elfogadása és végrehajtása során, és úgy véli, hogy szerepe a folyamat egészében kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet annak szükségességére, hogy az intézmények közösen dolgozzanak a Szerződések, a másodlagos jogi aktusok és a keretmegállapodás végrehajtásán, illetve hogy a Bizottság mindvégig függetlenül és átlátható módon végezze munkáját a közös kereskedelempolitika területét érintő jogszabályok előkészítése, elfogadása és végrehajtása során, és úgy véli, hogy szerepe a folyamat egészében kulcsfontosságú;

Alkotmányos dinamika

(Intézményközi kapcsolatok és intézményközi megállapodások)

| 60. | hangsúlyozza, hogy az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság feladata, hogy kezdeményezéseket tegyen az Unió éves és többéves programozására vonatkozó intézményközi megállapodások elérése céljából; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy ne csak a Parlamentet, de a Tanácsot is korai szakaszban bevonják a Bizottság éves munkaprogramjának előkészítésébe, és hangsúlyozza a reális és megbízható, hatékonyan végrehajtható és az intézményközi tervezés alapjául szolgáló programozás biztosításának fontosságát; úgy véli, hogy a Bizottság Parlament előtti politikai elszámoltathatóságának növelése érdekében tervbe lehetne venni egy időközi felülvizsgálatot a Bizottság által meghirdetett megbízatás teljesítésének átfogó értékelésére; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság feladata, hogy kezdeményezéseket tegyen az Unió éves és többéves programozására vonatkozó intézményközi megállapodások elérése céljából; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy ne csak a Parlamentet, de a Tanácsot is korai szakaszban bevonják a Bizottság éves munkaprogramjának előkészítésébe, és hangsúlyozza a reális és megbízható, hatékonyan végrehajtható és az intézményközi tervezés alapjául szolgáló programozás biztosításának fontosságát; úgy véli, hogy a Bizottság Parlament előtti politikai elszámoltathatóságának növelése érdekében tervbe lehetne venni egy időközi felülvizsgálatot a Bizottság által meghirdetett megbízatás teljesítésének átfogó értékelésére;

| 61. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkének (8) bekezdése kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Bizottság politikailag az Európai Parlamentnek tartozik felelősséggel, ami kulcsfontosságú az Európai Unió politikai rendszerének megfelelő működéséhez; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkének (8) bekezdése kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Bizottság politikailag az Európai Parlamentnek tartozik felelősséggel, ami kulcsfontosságú az Európai Unió politikai rendszerének megfelelő működéséhez;

| 62. | hangsúlyozza, hogy az EUSZ 48. cikkének (2) bekezdése értelmében a Parlament hatáskörébe tartozik a Szerződés módosításának kezdeményezése, és a Parlament ezt a jogot arra fogja felhasználni, hogy új elképzeléseket ismertessen Európa jövőjével és az EU intézményi keretével kapcsolatban; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy az EUSZ 48. cikkének (2) bekezdése értelmében a Parlament hatáskörébe tartozik a Szerződés módosításának kezdeményezése, és a Parlament ezt a jogot arra fogja felhasználni, hogy új elképzeléseket ismertessen Európa jövőjével és az EU intézményi keretével kapcsolatban;

| 63. | úgy véli, hogy a Parlament és a Bizottság között megkötött megállapodás és annak rendszeres aktualizálása elengedhetetlen a két intézmény közötti strukturált együttműködés megerősítéséhez és fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a Parlament és a Bizottság között megkötött megállapodás és annak rendszeres aktualizálása elengedhetetlen a két intézmény közötti strukturált együttműködés megerősítéséhez és fejlesztéséhez;

| 64. | üdvözli, hogy a 2010-ben elfogadott keretmegállapodás jelentősen megerősítette a Bizottságnak a Parlamenttel szembeni politikai elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

64.

üdvözli, hogy a 2010-ben elfogadott keretmegállapodás jelentősen megerősítette a Bizottságnak a Parlamenttel szembeni politikai elszámoltathatóságát;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a párbeszédre és az információhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok lehetővé teszik a Bizottság tevékenységének átfogóbb parlamenti ellenőrzését, és ezáltal hozzájárulnak ahhoz, hogy a Bizottság a Parlamentet a Tanáccsal egyenlő bánásmódban részesítse; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a párbeszédre és az információhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok lehetővé teszik a Bizottság tevékenységének átfogóbb parlamenti ellenőrzését, és ezáltal hozzájárulnak ahhoz, hogy a Bizottság a Parlamentet a Tanáccsal egyenlő bánásmódban részesítse;

| 66. | megjegyzi, hogy a jelenlegi keretmegállapodás bizonyos rendelkezéseit még végre kell hajtani és tovább kell fejleszteni; javasolja, hogy a leköszönő Parlament fogadja el az általános javítási irányvonalakat annak érdekében, hogy a soron következő Parlament megfelelő javaslatokat tudjon fontolóra venni; |
| --- | --- |

66.

megjegyzi, hogy a jelenlegi keretmegállapodás bizonyos rendelkezéseit még végre kell hajtani és tovább kell fejleszteni; javasolja, hogy a leköszönő Parlament fogadja el az általános javítási irányvonalakat annak érdekében, hogy a soron következő Parlament megfelelő javaslatokat tudjon fontolóra venni;

| 67. | felkéri a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen építő jelleggel tekintsék át a hatályos keretmegállapodást és annak végrehajtását, különös figyelmet fordítva a nemzetközi megállapodások megtárgyalására, elfogadására és végrehajtására; |
| --- | --- |

67.

felkéri a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen építő jelleggel tekintsék át a hatályos keretmegállapodást és annak végrehajtását, különös figyelmet fordítva a nemzetközi megállapodások megtárgyalására, elfogadására és végrehajtására;

| 68. | úgy véli, hogy a jelenlegi megbízatásnak teljes mértékben fel kell tárnia a hatályos Szerződések adta lehetőségeket a végrehajtás politikai elszámoltathatóságának megerősítése és a jogalkotási és politikai együttműködésre vonatkozó jelenlegi rendelkezések egyszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a jelenlegi megbízatásnak teljes mértékben fel kell tárnia a hatályos Szerződések adta lehetőségeket a végrehajtás politikai elszámoltathatóságának megerősítése és a jogalkotási és politikai együttműködésre vonatkozó jelenlegi rendelkezések egyszerűsítése érdekében;

| 69. | emlékeztet arra, hogy számos kérdést – például a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, a végrehajtási intézkedéseket, a hatásvizsgálatot, a jogalkotási javaslatok és a parlamenti kérdések kezelését – újra meg kell vizsgálni a jelenlegi parlamenti ciklus tapasztalatainak tükrében; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet arra, hogy számos kérdést – például a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, a végrehajtási intézkedéseket, a hatásvizsgálatot, a jogalkotási javaslatok és a parlamenti kérdések kezelését – újra meg kell vizsgálni a jelenlegi parlamenti ciklus tapasztalatainak tükrében;

| 70. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogalkotás minőségéről szóló 2003. évi intézményközi megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új szabályozási környezet figyelembevétele, a jelenlegi bevált gyakorlat megszilárdítása és a megállapodásnak az intelligens szabályozás menetrendjével összhangban való korszerűsítése érdekében való újratárgyalására irányuló ismételt felhívása megválaszolatlanul maradt; |
| --- | --- |

70.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogalkotás minőségéről szóló 2003. évi intézményközi megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új szabályozási környezet figyelembevétele, a jelenlegi bevált gyakorlat megszilárdítása és a megállapodásnak az intelligens szabályozás menetrendjével összhangban való korszerűsítése érdekében való újratárgyalására irányuló ismételt felhívása megválaszolatlanul maradt;

| 71. | felkéri a Miniszterek Tanácsát, hogy nyilvánítsa ki véleményét arról a lehetőségről, hogy a Parlamenttel és a Bizottsággal háromoldalú megállapodást hozzanak létre a jogalkotás minőségéről szóló intézményközi megállapodásban már említett kérdések területén való további előrelépések céljából; |
| --- | --- |

71.

felkéri a Miniszterek Tanácsát, hogy nyilvánítsa ki véleményét arról a lehetőségről, hogy a Parlamenttel és a Bizottsággal háromoldalú megállapodást hozzanak létre a jogalkotás minőségéről szóló intézményközi megállapodásban már említett kérdések területén való további előrelépések céljából;

| 72. | úgy véli, hogy a Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokat érintő ügyeknek továbbra is egy kétoldalú keretmegállapodás hatálya alá kell tartozniuk; nyomatékosítja, hogy a Parlament a meglévő keretmegállapodás keretében elért eredményeknél kevesebbet nem tud elfogadni; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokat érintő ügyeknek továbbra is egy kétoldalú keretmegállapodás hatálya alá kell tartozniuk; nyomatékosítja, hogy a Parlament a meglévő keretmegállapodás keretében elért eredményeknél kevesebbet nem tud elfogadni;

| 73. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés alkotmányos keretével kapcsolatos egyik legnagyobb kihívást annak a kockázata jelenti, hogy a kormányköziség veszélyezteti a „közösségi módszert”, és így a tagállamok kormányait képviselő intézmények javára gyengíti a Parlament és a Bizottság szerepét; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés alkotmányos keretével kapcsolatos egyik legnagyobb kihívást annak a kockázata jelenti, hogy a kormányköziség veszélyezteti a „közösségi módszert”, és így a tagállamok kormányait képviselő intézmények javára gyengíti a Parlament és a Bizottság szerepét;

| 74. | rámutat, hogy az EUSZ 2. cikke tartalmazza az Unió alapjául szolgáló közös értékek felsorolását; véleménye szerint az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt megfelelően biztosítaniuk kell ezen értékek tiszteletben tartását; rámutat arra, hogy az uniós értékek védelme érdekében megfelelő jogalkotási és intézményi rendszert kell létrehozni; |
| --- | --- |

74.

rámutat, hogy az EUSZ 2. cikke tartalmazza az Unió alapjául szolgáló közös értékek felsorolását; véleménye szerint az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt megfelelően biztosítaniuk kell ezen értékek tiszteletben tartását; rámutat arra, hogy az uniós értékek védelme érdekében megfelelő jogalkotási és intézményi rendszert kell létrehozni;

| 75. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új intézményi és jogi keretre alapozva alakítsanak ki az Unió számára olyan átfogó belső emberi jogi politikát, amely nemzeti és uniós szinten hatékony elszámoltathatósági mechanizmusokat biztosít az emberi jogok megsértéseinek kezelésére; |
| --- | --- |

75.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új intézményi és jogi keretre alapozva alakítsanak ki az Unió számára olyan átfogó belső emberi jogi politikát, amely nemzeti és uniós szinten hatékony elszámoltathatósági mechanizmusokat biztosít az emberi jogok megsértéseinek kezelésére;

o

o o

| 76. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

76.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 70. E, 2012.3.8., 98. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0462.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0323.

(4)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(5)  HL C 298., 2002.11.30., 1. o.

(6)  HL C 212. E, 2010.8.5., 37. o.

(7)  HL C 210., 2010.8.3., 1. o.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2002. november 20-i intézményközi megállapodás a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáférésről (HL C 298., 2002.11.30., 1. o.)

(9)  Lásd a 4-metilamfetamin ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről szóló 2013. március 7-i 2013/129/EU tanácsi határozatot, és az 5-(2-amino-propil)indol ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló 2013. október 7-i 2013/496/EU tanácsi végrehajtási határozatot.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/227 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/227

---

P7_TA(2014)0250

A tulajdonjogok, a tulajdoni rend és a jólét megteremtésének szerepe a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a tulajdonjogoknak, a tulajdoni rendnek és a jólét megteremtésének a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából betöltött szerepéről a fejlődő országokban (2013/2026(INI))

(2017/C 378/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának a tulajdonhoz való jogról szóló 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának a tulajdonhoz való jogról szóló 17. cikkére,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokat kijelölő 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatra, különösen az 1., a 3. és a 7. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokat kijelölő 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatra, különösen az 1., a 3. és a 7. célra,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott, „Az Európai Unió fejlesztési politikájáról: Az európai konszenzus” című 2005. december 20-án aláírt együttes nyilatkozatra, különösen annak 11. és 92. bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott, „Az Európai Unió fejlesztési politikájáról: Az európai konszenzus” című 2005. december 20-án aláírt együttes nyilatkozatra, különösen annak 11. és 92. bekezdésére;

| — | tekintettel „Az Európai Unió iránymutatásai a reformfolyamatok és a termőföldre irányuló politikák tervezésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2004. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2004)0686), tekintettel „Az Európai Unió termőföld-politikai iránymutatásai: |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió iránymutatásai a reformfolyamatok és a termőföldre irányuló politikák tervezésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2004. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2004)0686), tekintettel „Az Európai Unió termőföld-politikai iránymutatásai:

| — | tekintettel „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete”című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0127), tekintettel a Bizottságnak „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására: |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete”című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0127), tekintettel a Bizottságnak „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására:

| — | tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i közleményére (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i közleményére (COM(2013)0092),

| — | iránymutatások a termőföld-politika tervezésének és a termőföld-politikai reformfolyamatoknak a támogatásához a fejlődő országokban” című, a Bizottság által 2004. novemberében elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

iránymutatások a termőföld-politika tervezésének és a termőföld-politikai reformfolyamatoknak a támogatásához a fejlődő országokban” című, a Bizottság által 2004. novemberében elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programjának (UN-HABITAT) „Biztos földtulajdonjogot mindenkinek” című 2008. évi tanulmányára, és a UN-HABITAT „Hogyan alakítsunk ki szegényeket támogató földpolitikát: folyamat, iránymutatás és tanulságok” című iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programjának (UN-HABITAT) „Biztos földtulajdonjogot mindenkinek” című 2008. évi tanulmányára, és a UN-HABITAT „Hogyan alakítsunk ki szegényeket támogató földpolitikát: folyamat, iránymutatás és tanulságok” című iránymutatására,

| — | tekintettel az élelmiszerhez való joggal foglalkozó ENSZ-különelőadó, Olivier de Schutter által készített, „Nagyarányú földszerzések és földbérletek: az emberi jogi kihívás kezelésére szolgáló alapvető elvek és intézkedések” című, 2009. június 11-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerhez való joggal foglalkozó ENSZ-különelőadó, Olivier de Schutter által készített, „Nagyarányú földszerzések és földbérletek: az emberi jogi kihívás kezelésére szolgáló alapvető elvek és intézkedések” című, 2009. június 11-i jelentésre,

| — | tekintettel a kenyai Nairobiban 2009-ben elfogadott, „Az urbanizáció kihívásai és a szegénység csökkentése az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kenyai Nairobiban 2009-ben elfogadott, „Az urbanizáció kihívásai és a szegénység csökkentése az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Rómában 2010-ben megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rómában 2010-ben megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a marokkói Rabatban 2012. november 26–28-án megrendezett nemzetközi konferencián elfogadott, „Kilépés a nyomornegyedekből: globális kihívás 2020-ig” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a marokkói Rabatban 2012. november 26–28-án megrendezett nemzetközi konferencián elfogadott, „Kilépés a nyomornegyedekből: globális kihívás 2020-ig” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel a ruandai Kigaliban 2013. szeptember 3–6-án megrendezett második háromoldalú AKCS–EB–UN-HABITAT konferencián elfogadott, a szegénység felszámolására irányuló fenntartható urbanizációról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a ruandai Kigaliban 2013. szeptember 3–6-án megrendezett második háromoldalú AKCS–EB–UN-HABITAT konferencián elfogadott, a szegénység felszámolására irányuló fenntartható urbanizációról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. sz. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. sz. egyezményére,

| — | tekintettel a jogokat, a megélhetést és az erőforrásokat tiszteletben tartó, felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elvekre (PRAI), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaira, valamint az Afrikai Uniónak az Afrikában követett földpolitikára vonatkozó keretrendszerére és iránymutatásaira (ALPFG), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogokat, a megélhetést és az erőforrásokat tiszteletben tartó, felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elvekre (PRAI), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaira, valamint az Afrikai Uniónak az Afrikában követett földpolitikára vonatkozó keretrendszerére és iránymutatásaira (ALPFG),

| — | tekintettel a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó magas szintű munkacsoport arra irányuló ajánlásaira, hogy a menetrendbe vegyenek fel a nők és férfiak földbirtoklásának szabályozására vonatkozó célt, és ismerjék el, hogy a nőknek és lányoknak többek között egyenlő jogokkal kell rendelkezniük a föld és más vagyontárgyak tulajdonlása terén; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó magas szintű munkacsoport arra irányuló ajánlásaira, hogy a menetrendbe vegyenek fel a nők és férfiak földbirtoklásának szabályozására vonatkozó célt, és ismerjék el, hogy a nőknek és lányoknak többek között egyenlő jogokkal kell rendelkezniük a föld és más vagyontárgyak tulajdonlása terén;

| — | tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0118/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0118/2014),

| A. | mivel a tulajdonjogok azon jogokként határozhatók meg, amelyek formális jogalkotás vagy szokásjog révén szabályozzák az egyének, közösségek, állami és magánszereplők tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz jutásának feltételeit; mivel a UN-HABITAT szerint a földbirtoklási jogok eredete lehet formális (örök szabad tulajdonban lévő földbirtok, haszonbérletbe vett földbirtok, állami és magán bérlemény), szokásjogon alapuló vagy vallási; mivel az uniós termőföld-politikai iránymutatások kimondják, hogy a földtulajdonjog nem mindig korlátozódik a szigorú értelemben vett magántulajdonra, hanem igen sokféle egyensúlyt jelenthet különböző szinteken az egyéni jogok és kötelezettségek, valamint a kollektív szabályozások között; |
| --- | --- |

A.

mivel a tulajdonjogok azon jogokként határozhatók meg, amelyek formális jogalkotás vagy szokásjog révén szabályozzák az egyének, közösségek, állami és magánszereplők tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz jutásának feltételeit; mivel a UN-HABITAT szerint a földbirtoklási jogok eredete lehet formális (örök szabad tulajdonban lévő földbirtok, haszonbérletbe vett földbirtok, állami és magán bérlemény), szokásjogon alapuló vagy vallási; mivel az uniós termőföld-politikai iránymutatások kimondják, hogy a földtulajdonjog nem mindig korlátozódik a szigorú értelemben vett magántulajdonra, hanem igen sokféle egyensúlyt jelenthet különböző szinteken az egyéni jogok és kötelezettségek, valamint a kollektív szabályozások között;

| B. | mivel világszerte 1,2 milliárd ember él olyan ingatlanon vagy ingatlanban, amelynek birtoklására nincs hivatalos joga, és állandó otthon, vagy földhöz való hozzáférés nélkül él; mivel a szubszaharai Afrika vidéki lakosságának több mint 90 %-a (akik közül 370 millió ember minősül szegénynek) jogilag bizonytalan, szokásjogon alapuló és informális földbirtoklási rendszereken keresztül jut hozzá a földhöz és a természeti erőforrásokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel világszerte 1,2 milliárd ember él olyan ingatlanon vagy ingatlanban, amelynek birtoklására nincs hivatalos joga, és állandó otthon, vagy földhöz való hozzáférés nélkül él; mivel a szubszaharai Afrika vidéki lakosságának több mint 90 %-a (akik közül 370 millió ember minősül szegénynek) jogilag bizonytalan, szokásjogon alapuló és informális földbirtoklási rendszereken keresztül jut hozzá a földhöz és a természeti erőforrásokhoz;

| C. | míg a törvényen kívüli és be nem jegyzett teljes vagyon becsült összértéke meghaladja a 9,3 billió dollárt, amely 93-szorosa a fejlődő országoknak az elmúlt 30 év során nyújtott külföldi segélyek teljes összegének; |
| --- | --- |

C.

míg a törvényen kívüli és be nem jegyzett teljes vagyon becsült összértéke meghaladja a 9,3 billió dollárt, amely 93-szorosa a fejlődő országoknak az elmúlt 30 év során nyújtott külföldi segélyek teljes összegének;

| D. | mivel annak ellenére, hogy a 7. millenniumi fejlesztési célt (11. részcél) (a nyomornegyedekben élők közül mintegy 100 millió fő életének javítása 2020-ig) sikerült elérni, a 2012-ben 863 millió fősre becsült ilyen lakosság száma abszolút értékben továbbra is növekszik; mivel a UN-HABITAT becslése szerint nem kevesebb, mint egymilliárd ember él nyomornegyedekben, és becslések szerint 2050-re hárommilliárdan fognak nyomornegyedekben élni; mivel a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány egyetemes jogként ismeri el a lakhatáshoz való jogot és az életkörülmények folyamatos javításához való jogot; |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy a 7. millenniumi fejlesztési célt (11. részcél) (a nyomornegyedekben élők közül mintegy 100 millió fő életének javítása 2020-ig) sikerült elérni, a 2012-ben 863 millió fősre becsült ilyen lakosság száma abszolút értékben továbbra is növekszik; mivel a UN-HABITAT becslése szerint nem kevesebb, mint egymilliárd ember él nyomornegyedekben, és becslések szerint 2050-re hárommilliárdan fognak nyomornegyedekben élni; mivel a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány egyetemes jogként ismeri el a lakhatáshoz való jogot és az életkörülmények folyamatos javításához való jogot;

| E. | mivel a vidéki térségekben mintegy 200 millió ember (a világ szegényeinek csaknem 20 százaléka) nem jut hozzá a megélhetésükhöz elegendő földhöz; mivel a vidéki földterületekre többszörös nyomás nehezedik a népességnövekedés, a földhasználat átalakulása, a kereskedelmi beruházások, az aszályok, a talajerózió és a tápanyagok elfogyása miatti környezetromlás, valamint a természeti katasztrófák és a konfliktusok miatt; és mivel a társadalmi stabilitás előmozdításához biztosítani kell a földtulajdonjogokat, csökkentve a bizonytalanságot és a földért folyó konfliktusokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a vidéki térségekben mintegy 200 millió ember (a világ szegényeinek csaknem 20 százaléka) nem jut hozzá a megélhetésükhöz elegendő földhöz; mivel a vidéki földterületekre többszörös nyomás nehezedik a népességnövekedés, a földhasználat átalakulása, a kereskedelmi beruházások, az aszályok, a talajerózió és a tápanyagok elfogyása miatti környezetromlás, valamint a természeti katasztrófák és a konfliktusok miatt; és mivel a társadalmi stabilitás előmozdításához biztosítani kell a földtulajdonjogokat, csökkentve a bizonytalanságot és a földért folyó konfliktusokat;

| F. | mivel a magánbefektetők és a kormányzatok egyre nagyobb érdeklődést tanúsítanak nagy szántóföldi területek megszerzése vagy hosszú távú bérlése iránt, főként Afrika és Latin-Amerika fejlődő országaiban; |
| --- | --- |

F.

mivel a magánbefektetők és a kormányzatok egyre nagyobb érdeklődést tanúsítanak nagy szántóföldi területek megszerzése vagy hosszú távú bérlése iránt, főként Afrika és Latin-Amerika fejlődő országaiban;

| G. | mivel a politikai hatóságok önkényes földterület-kijelölései korrupciót, bizonytalanságot, szegénységet és erőszakot szülnek; |
| --- | --- |

G.

mivel a politikai hatóságok önkényes földterület-kijelölései korrupciót, bizonytalanságot, szegénységet és erőszakot szülnek;

| H. | mivel a földpolitikai kérdések szoros összefüggésben állnak a 21. század fő kihívásaival – az élelmezésbiztonsággal, az energiaszűkösséggel, a városok és a népesség növekedésével, a környezetkárosodással, az éghajlatváltozással, a természeti katasztrófákkal vagy akár a konfliktusrendezéssel –, ami hangsúlyosabbá teszi az átfogó földreform prioritássá tételének szükségességét; |
| --- | --- |

H.

mivel a földpolitikai kérdések szoros összefüggésben állnak a 21. század fő kihívásaival – az élelmezésbiztonsággal, az energiaszűkösséggel, a városok és a népesség növekedésével, a környezetkárosodással, az éghajlatváltozással, a természeti katasztrófákkal vagy akár a konfliktusrendezéssel –, ami hangsúlyosabbá teszi az átfogó földreform prioritássá tételének szükségességét;

| I. | mivel a becslések szerint a világon 1,4 milliárd hektárra szokásjogi normák vonatkoznak; mivel Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában a meglévő földbirtoklási struktúrák jelentősen eltérnek egymástól, és a kialakult helyi szokásjogi rendszerek – legyenek azok szabad tulajdonban lévő vagy közösségi földterületek – nem hagyhatók figyelmen kívül a tulajdonjogok hivatalossá tételekor; |
| --- | --- |

I.

mivel a becslések szerint a világon 1,4 milliárd hektárra szokásjogi normák vonatkoznak; mivel Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában a meglévő földbirtoklási struktúrák jelentősen eltérnek egymástól, és a kialakult helyi szokásjogi rendszerek – legyenek azok szabad tulajdonban lévő vagy közösségi földterületek – nem hagyhatók figyelmen kívül a tulajdonjogok hivatalossá tételekor;

| J. | mivel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) megállapítja, hogy a tulajdonjog és a tulajdonszerzés tekintetében a nők és házastársak egyenlő jogokkal rendelkeznek; mivel azonban a földbirtoklási és a tulajdonjogi rendszerek formálisan vagy a gyakorlatban megkülönböztetést alkalmaznak a nőkkel szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) megállapítja, hogy a tulajdonjog és a tulajdonszerzés tekintetében a nők és házastársak egyenlő jogokkal rendelkeznek; mivel azonban a földbirtoklási és a tulajdonjogi rendszerek formálisan vagy a gyakorlatban megkülönböztetést alkalmaznak a nőkkel szemben;

| K. | mivel sok fejlődő országban a nők tulajdonjogai, a nők biztos hozzáférése a földhöz, valamint a megtakarításokhoz és a hitelhez társadalmilag nem elismert; mivel az ilyen megkülönböztető jellegű kiinduló helyzetben a nőknek rendkívül nehéz jogi úton érvényesíteniük a tulajdonhoz, különösen pedig az örökléshez való jogukat; |
| --- | --- |

K.

mivel sok fejlődő országban a nők tulajdonjogai, a nők biztos hozzáférése a földhöz, valamint a megtakarításokhoz és a hitelhez társadalmilag nem elismert; mivel az ilyen megkülönböztető jellegű kiinduló helyzetben a nőknek rendkívül nehéz jogi úton érvényesíteniük a tulajdonhoz, különösen pedig az örökléshez való jogukat;

| L. | mivel a fejlett országoknak olyan kereskedelmi vagy stratégiai célokból történő nagyarányú földtulajdonszerzése, mint a mezőgazdasági termelés növelése, az élelmezés biztonsága vagy az energia- és bioüzemanyag-előállítás, a fejlődő országokban növekvő mértékben sérti különösen a nők földtulajdonhoz való jogát; mivel a nőknek gyakran nincs lehetőségük arra, hogy jogsegéllyel éljenek és jogi képviselettel rendelkezzenek, hogy sikeresen tudjanak fellépni a tulajdonjogok megsértése ellen a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

L.

mivel a fejlett országoknak olyan kereskedelmi vagy stratégiai célokból történő nagyarányú földtulajdonszerzése, mint a mezőgazdasági termelés növelése, az élelmezés biztonsága vagy az energia- és bioüzemanyag-előállítás, a fejlődő országokban növekvő mértékben sérti különösen a nők földtulajdonhoz való jogát; mivel a nőknek gyakran nincs lehetőségük arra, hogy jogsegéllyel éljenek és jogi képviselettel rendelkezzenek, hogy sikeresen tudjanak fellépni a tulajdonjogok megsértése ellen a fejlődő országokban;

| M. | mivel a biztos földtulajdonjogok nők számára történő garantálása fontos a szegénység csökkentése szempontjából, figyelembe véve a nők élelmiszer-termelőként betöltött szerepét a vidéki és városközeli térségekben, valamint a családtagok élelmezésében vállalt felelősségüket; mivel a nők, akik Afrika gazdálkodóinak 70 %-át teszik ki, hivatalosan a föld mindössze 2 %-át birtokolják; mivel a nemrégiben Indiában, Kenyában, Hondurasban, Ghánában, Nicaraguában és Nepálban végrehajtott programok megállapították, hogy a nők által vezetett háztartásokban a férfiak által vezetett háztartásokhoz képest jobb az élelmezésbiztonság és az egészségügyi ellátás, és nagyobb az oktatásra fektetett hangsúly; |
| --- | --- |

M.

mivel a biztos földtulajdonjogok nők számára történő garantálása fontos a szegénység csökkentése szempontjából, figyelembe véve a nők élelmiszer-termelőként betöltött szerepét a vidéki és városközeli térségekben, valamint a családtagok élelmezésében vállalt felelősségüket; mivel a nők, akik Afrika gazdálkodóinak 70 %-át teszik ki, hivatalosan a föld mindössze 2 %-át birtokolják; mivel a nemrégiben Indiában, Kenyában, Hondurasban, Ghánában, Nicaraguában és Nepálban végrehajtott programok megállapították, hogy a nők által vezetett háztartásokban a férfiak által vezetett háztartásokhoz képest jobb az élelmezésbiztonság és az egészségügyi ellátás, és nagyobb az oktatásra fektetett hangsúly;

| N. | mivel az éhezők több mint 60 %-a a nők és a gyermekek köréből kerül ki, és mivel az élelmiszerek 60–80 %-át nők állítják elő (2); |
| --- | --- |

N.

mivel az éhezők több mint 60 %-a a nők és a gyermekek köréből kerül ki, és mivel az élelmiszerek 60–80 %-át nők állítják elő (2);

| O. | mivel a becslések szerint világszerte 370 millió őshonos embert fűz erős spirituális, kulturális, társadalmi és gazdasági kapcsolat a hagyományos földterületéhez, amelyeken rendszerint közösségi alapú gazdálkodás folyik; |
| --- | --- |

O.

mivel a becslések szerint világszerte 370 millió őshonos embert fűz erős spirituális, kulturális, társadalmi és gazdasági kapcsolat a hagyományos földterületéhez, amelyeken rendszerint közösségi alapú gazdálkodás folyik;

| P. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 17. cikke elismeri, hogy minden személynek – mind egyénileg, mind pedig másokkal együttesen – joga van a tulajdonhoz, és senkit sem lehet tulajdonától önkényesen megfosztani; |
| --- | --- |

P.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 17. cikke elismeri, hogy minden személynek – mind egyénileg, mind pedig másokkal együttesen – joga van a tulajdonhoz, és senkit sem lehet tulajdonától önkényesen megfosztani;

| Q. | mivel az őshonos népek földhöz jutása az ILO 169. sz. egyezménye és az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat alapján a védelem különleges formáiban részesül; |
| --- | --- |

Q.

mivel az őshonos népek földhöz jutása az ILO 169. sz. egyezménye és az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat alapján a védelem különleges formáiban részesül;

| R. | mivel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat 10. cikke garantálja az őshonos népeknek azt a jogot, hogy nem kényszeríthetők földjük vagy területük elhagyására, valamint hogy szabad, előzetes és tájékozott beleegyezésük nélkül nem telepíthetők át, az áttelepítés után pedig igazságos és tisztességes kártérítésben kell részesülniük, lehetőség szerint a visszatérés lehetősége mellett; |
| --- | --- |

R.

mivel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat 10. cikke garantálja az őshonos népeknek azt a jogot, hogy nem kényszeríthetők földjük vagy területük elhagyására, valamint hogy szabad, előzetes és tájékozott beleegyezésük nélkül nem telepíthetők át, az áttelepítés után pedig igazságos és tisztességes kártérítésben kell részesülniük, lehetőség szerint a visszatérés lehetősége mellett;

A földdel kapcsolatos jogok, köztük a földtulajdonjog, valamint a jólét megteremtése

| 1. | úgy véli, hogy a bejegyzett tulajdonjogok és a földdel kapcsolatos jogbiztonság a gazdasági növekedés hajtóerői, miközben a társadalmi kohézió és a béke előmozdítására is alkalmasak; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bejegyzett tulajdonjogok és a földdel kapcsolatos jogbiztonság a gazdasági növekedés hajtóerői, miközben a társadalmi kohézió és a béke előmozdítására is alkalmasak;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a földtulajdonjogok biztosítása, a földhöz jutás terén pedig a nagyobb fokú egyenlőség megteremtése biztos alapot nyújt a megélhetéshez, a gazdasági lehetőségekhez, a vidéki területeken pedig a háztartások élelmiszer-termeléséhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a földtulajdonjogok biztosítása, a földhöz jutás terén pedig a nagyobb fokú egyenlőség megteremtése biztos alapot nyújt a megélhetéshez, a gazdasági lehetőségekhez, a vidéki területeken pedig a háztartások élelmiszer-termeléséhez;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az egyes telekkönyvezési rendszerek mellett különböző alternatív földbirtoklási lehetőségeket is el kell ismerni, ideértve azt is, hogy a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerekre támaszkodnak ahhoz, hogy jogilag biztosítsák a háztelkekkel, mezőgazdasági területekkel és természeti erőforrásokkal kapcsolatos jogokat, ahogyan azt a UN-HABITAT is szorgalmazza; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az egyes telekkönyvezési rendszerek mellett különböző alternatív földbirtoklási lehetőségeket is el kell ismerni, ideértve azt is, hogy a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerekre támaszkodnak ahhoz, hogy jogilag biztosítsák a háztelkekkel, mezőgazdasági területekkel és természeti erőforrásokkal kapcsolatos jogokat, ahogyan azt a UN-HABITAT is szorgalmazza;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a földtulajdonjog biztonsága a kistermelők számára – akik a fejlődő országok potenciális földbirtokosainak 95 %-át teszik ki – ösztönzi a helyi gazdaság fejlődését, növeli az élelmezésbiztonságot, csökkenti az elvándorlást és lassítja a városi nyomornegyedek kialakulását; rámutat, hogy például Etiópiában, ahol tulajdonjogokat vezettek be, három év alatt akár 40 %-kal növekedett az egy holdra eső termelékenység, egyedül ennek a változtatásnak köszönhetően (3); |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a földtulajdonjog biztonsága a kistermelők számára – akik a fejlődő országok potenciális földbirtokosainak 95 %-át teszik ki – ösztönzi a helyi gazdaság fejlődését, növeli az élelmezésbiztonságot, csökkenti az elvándorlást és lassítja a városi nyomornegyedek kialakulását; rámutat, hogy például Etiópiában, ahol tulajdonjogokat vezettek be, három év alatt akár 40 %-kal növekedett az egy holdra eső termelékenység, egyedül ennek a változtatásnak köszönhetően (3);

| 5. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a kulturális hagyományok miatt a nők a földtulajdon biztonsága tekintetében gyakran függő helyzetbe kerülnek a férfi rokonoktól, és jogvédelem nélkül maradnak; hangsúlyozza, hogy az államok nemzetközi kötelezettsége a minimális gazdasági, szociális és kulturális jogok biztosítása, ami magában foglalja a kormányok kötelezettségét annak biztosítására, hogy a földgazdálkodás nem megkülönböztető jellegű, különösen a nőkre és a szegényekre nézve, és nem sért egyéb emberi jogokat; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a kulturális hagyományok miatt a nők a földtulajdon biztonsága tekintetében gyakran függő helyzetbe kerülnek a férfi rokonoktól, és jogvédelem nélkül maradnak; hangsúlyozza, hogy az államok nemzetközi kötelezettsége a minimális gazdasági, szociális és kulturális jogok biztosítása, ami magában foglalja a kormányok kötelezettségét annak biztosítására, hogy a földgazdálkodás nem megkülönböztető jellegű, különösen a nőkre és a szegényekre nézve, és nem sért egyéb emberi jogokat;

| 6. | kiemeli, hogy amennyiben az emberek számára lehetővé teszik, hogy saját erőforrásaik felől hozzanak döntéseket, úgy ez – kiegészítve az öröklésre vonatkozó jogi szabályozással – erős ösztönzést ad a kisbefektetőknek, hogy fenntartható beruházásokat hajtsanak végre földjeiken, teraszos földművelést és öntözőrendszereket alakítva ki, amelyek enyhítik az éghajlatváltozás következményeit; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy egyes tanulmányok például rámutattak arra, hogy a biztos tulajdonjogokkal és átruházható földdel rendelkező háztartás a becslések szerint 59,8 %-kal nagyobb valószínűséggel ruház be a teraszos gazdálkodásba, mint az, amelyik a következő 5 évben a faluban a tulajdonjog újraelosztására számít; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy amennyiben az emberek számára lehetővé teszik, hogy saját erőforrásaik felől hozzanak döntéseket, úgy ez – kiegészítve az öröklésre vonatkozó jogi szabályozással – erős ösztönzést ad a kisbefektetőknek, hogy fenntartható beruházásokat hajtsanak végre földjeiken, teraszos földművelést és öntözőrendszereket alakítva ki, amelyek enyhítik az éghajlatváltozás következményeit; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy egyes tanulmányok például rámutattak arra, hogy a biztos tulajdonjogokkal és átruházható földdel rendelkező háztartás a becslések szerint 59,8 %-kal nagyobb valószínűséggel ruház be a teraszos gazdálkodásba, mint az, amelyik a következő 5 évben a faluban a tulajdonjog újraelosztására számít;

| 7. | megjegyzi, hogy a föld tulajdonjogát igazoló okiratokkal egy személy ésszerű kamatok mellett vehet fel kölcsönt, amely egy vállalkozás létrehozására vagy fejlesztésére használható fel; hangsúlyozza, hogy a tulajdonjogok védelme előmozdíthatja a versengő üzleti környezetet, amelyben erősödhet a vállalkozói és innovatív szellem; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a föld tulajdonjogát igazoló okiratokkal egy személy ésszerű kamatok mellett vehet fel kölcsönt, amely egy vállalkozás létrehozására vagy fejlesztésére használható fel; hangsúlyozza, hogy a tulajdonjogok védelme előmozdíthatja a versengő üzleti környezetet, amelyben erősödhet a vállalkozói és innovatív szellem;

| 8. | elismeri, hogy a kihívás abban áll, hogy felülemelkedjenek a jogszerűség, a legitimitás és a gyakorlatok közötti megosztottságon olyan földbirtoklási mechanizmusok kiépítésével, amelyek közös normákon alapulnak, kezdve a létező jogok elismerésével, miközben biztosítják, hogy a fejlődő országokban a nők, férfiak és a kiszolgáltatott közösségek biztos tulajdonjogokkal rendelkezzenek a földek és a vagyontárgyak felett, és teljes körű védelmet élvezzenek azon egyéni érdekekkel szemben, amelyek a tulajdon kisajátításához vezethetnek; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a kihívás abban áll, hogy felülemelkedjenek a jogszerűség, a legitimitás és a gyakorlatok közötti megosztottságon olyan földbirtoklási mechanizmusok kiépítésével, amelyek közös normákon alapulnak, kezdve a létező jogok elismerésével, miközben biztosítják, hogy a fejlődő országokban a nők, férfiak és a kiszolgáltatott közösségek biztos tulajdonjogokkal rendelkezzenek a földek és a vagyontárgyak felett, és teljes körű védelmet élvezzenek azon egyéni érdekekkel szemben, amelyek a tulajdon kisajátításához vezethetnek;

| 9. | mélyen elítéli a nagyarányú földszerzések (land grabbing) gyakorlatát, amely törvénytelenül megfosztja a földtől a szegény vidéki népességet és a hagyományos nomád népességet, megfelelő kompenzáció nélkül; hangsúlyozza, hogy 2000 és 2013 között világszerte legalább 32 millió hektár földről döntöttek hasonló, legalább 886, nagyméretű földterületre vonatkozó transznacionális megállapodás keretében (4); kiemeli, hogy az adatok valószínűleg jelentősen alábecsülik a nagyméretű földterületekre vonatkozó megállapodások pontos számát; |
| --- | --- |

9.

mélyen elítéli a nagyarányú földszerzések (land grabbing) gyakorlatát, amely törvénytelenül megfosztja a földtől a szegény vidéki népességet és a hagyományos nomád népességet, megfelelő kompenzáció nélkül; hangsúlyozza, hogy 2000 és 2013 között világszerte legalább 32 millió hektár földről döntöttek hasonló, legalább 886, nagyméretű földterületre vonatkozó transznacionális megállapodás keretében (4); kiemeli, hogy az adatok valószínűleg jelentősen alábecsülik a nagyméretű földterületekre vonatkozó megállapodások pontos számát;

| 10. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztéstámogatási politikáik keretében foglalkozzanak a fejlett országok befektetőinek a fejlődő országokban, különösen az afrikai kontinensen történő nagyarányú földterületszerzésével kapcsolatos kérdéssel – amely kihat a helyi mezőgazdasági termelőkre és amelynek borzasztó hatásai vannak a nőkre és a gyerekekre nézve –, hogy meg lehessen védeni a nőket és a gyermekeket az elszegényedéstől és az éhezéstől, valamint a falvaikból és földjeikről való elűzéstől; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztéstámogatási politikáik keretében foglalkozzanak a fejlett országok befektetőinek a fejlődő országokban, különösen az afrikai kontinensen történő nagyarányú földterületszerzésével kapcsolatos kérdéssel – amely kihat a helyi mezőgazdasági termelőkre és amelynek borzasztó hatásai vannak a nőkre és a gyerekekre nézve –, hogy meg lehessen védeni a nőket és a gyermekeket az elszegényedéstől és az éhezéstől, valamint a falvaikból és földjeikről való elűzéstől;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földszerzés elleni küzdelem egyik módja a növényi eredetű bioüzemanyagok állami ösztönzőinek és támogatásainak megszüntetése; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földszerzés elleni küzdelem egyik módja a növényi eredetű bioüzemanyagok állami ösztönzőinek és támogatásainak megszüntetése;

| 12. | emlékeztet arra, hogy ha a földtulajdonjogokat nem biztosítják, a kormányzás pedig gyenge, az nagy kockázatokkal jár a helyi közösségekre nézve az élelmezésbiztonság hiánya, a lakóhelyelhagyás veszélye, valamint a mezőgazdasági termelők és az állattenyésztők elűzése tekintetében; ennek megfelelően sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák a fejlődő országoknak a kormányzási rendszerük erősítésére irányuló nemzeti képességét; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy ha a földtulajdonjogokat nem biztosítják, a kormányzás pedig gyenge, az nagy kockázatokkal jár a helyi közösségekre nézve az élelmezésbiztonság hiánya, a lakóhelyelhagyás veszélye, valamint a mezőgazdasági termelők és az állattenyésztők elűzése tekintetében; ennek megfelelően sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák a fejlődő országoknak a kormányzási rendszerük erősítésére irányuló nemzeti képességét;

| 13. | kiemeli, hogy mind a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány, mind pedig a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány elismeri az önrendelkezési jogot, amelyet úgy határoz meg, mint minden ember ahhoz való jogát, hogy szabadon rendelkezzen a természeti vagyona és erőforrásai felett, és mindkét okmány előírja, hogy senki sem fosztható meg saját megélhetési forrásaitól; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földbérletekre és földvásárlásokra irányuló tárgyalásoknak megfelelően tükrözniük kell az átláthatóságot, a földbérletben vagy földvásárlásban érintett helyi közösségek megfelelő és tájékozott részvételét, valamint a bevételek felhasználását illetően elszámoltathatóságot, aminek a helyi lakosság javát kell szolgálnia; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy mind a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány, mind pedig a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány elismeri az önrendelkezési jogot, amelyet úgy határoz meg, mint minden ember ahhoz való jogát, hogy szabadon rendelkezzen a természeti vagyona és erőforrásai felett, és mindkét okmány előírja, hogy senki sem fosztható meg saját megélhetési forrásaitól; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földbérletekre és földvásárlásokra irányuló tárgyalásoknak megfelelően tükrözniük kell az átláthatóságot, a földbérletben vagy földvásárlásban érintett helyi közösségek megfelelő és tájékozott részvételét, valamint a bevételek felhasználását illetően elszámoltathatóságot, aminek a helyi lakosság javát kell szolgálnia;

| 14. | kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ keretében vizsgálják meg e területszerzéseknek a mezőgazdasági földterületek elsivatagosodására, a nők – különösen az egyedülálló és a női családfők – tartózkodási és tulajdonjogának elvesztésére, az élelmezésbiztonságra, valamint a saját, a gyermekeik és az eltartottjaik létfenntartására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

14.

kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ keretében vizsgálják meg e területszerzéseknek a mezőgazdasági földterületek elsivatagosodására, a nők – különösen az egyedülálló és a női családfők – tartózkodási és tulajdonjogának elvesztésére, az élelmezésbiztonságra, valamint a saját, a gyermekeik és az eltartottjaik létfenntartására gyakorolt hatását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földvásárlásokra vagy földbérletre vonatkozó befektetési megállapodásoknak kellőképpen figyelembe kell venniük a jelenlegi földhasználók jogait, valamint a mezőgazdasági üzemekben foglalkoztatott munkavállalók jogait; úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni a befektetők kötelezettségeit, amelyeknek végrehajthatónak kell lenniük, például azáltal, hogy szankcionálási mechanizmusokat vezetnek be az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása esetén; úgy véli, hogy a földterületekre vonatkozó összes megállapodásnak jogi kötelezettséget is tartalmaznia kell arra vonatkozóan, hogy a terményeket egy bizonyos minimális százalékos arányban a helyi piacon értékesítik; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a nagyarányú földvásárlásokra vagy földbérletre vonatkozó befektetési megállapodásoknak kellőképpen figyelembe kell venniük a jelenlegi földhasználók jogait, valamint a mezőgazdasági üzemekben foglalkoztatott munkavállalók jogait; úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni a befektetők kötelezettségeit, amelyeknek végrehajthatónak kell lenniük, például azáltal, hogy szankcionálási mechanizmusokat vezetnek be az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása esetén; úgy véli, hogy a földterületekre vonatkozó összes megállapodásnak jogi kötelezettséget is tartalmaznia kell arra vonatkozóan, hogy a terményeket egy bizonyos minimális százalékos arányban a helyi piacon értékesítik;

Ütemterv a földdel kapcsolatos jogok, köztük a tulajdonjogok biztosításához és a fenntartható földpolitika kialakításához a fejlődő államokban

| 16. | kiemeli, hogy a földreform végrehajtása során rugalmasságra van szükség, tekintetbe kell venni a helyi, társadalmi és kulturális feltételeket, például a törzsi tulajdon hagyományos formáját, és a legkiszolgáltatottabbak jogait kell erősíteni; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy a földreform végrehajtása során rugalmasságra van szükség, tekintetbe kell venni a helyi, társadalmi és kulturális feltételeket, például a törzsi tulajdon hagyományos formáját, és a legkiszolgáltatottabbak jogait kell erősíteni;

| 17. | kiemeli, hogy a fejlődő országokban a szokásjogon alapuló földtulajdon-rendszerek és a rájuk kényszerített koloniális modellek egymás melletti létezése a fejlődő országok széles körében elterjedt jelenség, a bizonytalan földtulajdonjogok egyik fő oka; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy el kell ismerni a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerek legitimitását, amelyek törvényben előírt jogokat garantálnak az egyéneknek és a közösségeknek, és megakadályozzák a földtulajdonjogoktól való megfosztást vagy az azokkal való visszaélést, ami különösen az afrikai közösségekben és Latin-Amerika nagy őshonos népessége körében elterjedt; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy a fejlődő országokban a szokásjogon alapuló földtulajdon-rendszerek és a rájuk kényszerített koloniális modellek egymás melletti létezése a fejlődő országok széles körében elterjedt jelenség, a bizonytalan földtulajdonjogok egyik fő oka; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy el kell ismerni a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerek legitimitását, amelyek törvényben előírt jogokat garantálnak az egyéneknek és a közösségeknek, és megakadályozzák a földtulajdonjogoktól való megfosztást vagy az azokkal való visszaélést, ami különösen az afrikai közösségekben és Latin-Amerika nagy őshonos népessége körében elterjedt;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a birtokviszonyok biztonsága jogszabályi feltételeinek a városi házfoglalók vonatkozásában történő megteremtése jelentős hatást gyakorol a lakóingatlan-beruházásokra, ugyanis a tanulmányok azt mutatják, hogy ilyenkor a lakásfelújítások aránya több mint 66 %-kal nő; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a birtokviszonyok biztonsága jogszabályi feltételeinek a városi házfoglalók vonatkozásában történő megteremtése jelentős hatást gyakorol a lakóingatlan-beruházásokra, ugyanis a tanulmányok azt mutatják, hogy ilyenkor a lakásfelújítások aránya több mint 66 %-kal nő;

| 19. | üdvözli a Ruanda által a földügyek területén elért haladást, ami lehetővé tette, hogy az egész ország kataszteri felmérését figyelemre méltó idő alatt elvégezzék; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Ruanda által a földügyek területén elért haladást, ami lehetővé tette, hogy az egész ország kataszteri felmérését figyelemre méltó idő alatt elvégezzék;

| 20. | óva int attól, hogy a földtulajdon biztosítása érdekében egy általános megközelítést alkalmazzanak; hangsúlyozza, hogy a hivatalos földhivatali szolgáltatások akkor a leghatékonyabbak, ha azokat helyi szinten nyújtják; úgy véli, hogy ezért a megbízható földtulajdonjogok hatékony biztosítása a központi állami földhivatalok reformjától függ, amelynek célja, hogy a helyi és szokásjogon alapuló intézményekre ruházzák át a felelősségi köröket; úgy véli, hogy a földtulajdon bejegyzése javítható a földnyilvántartások és a kataszteri rendszerek számítógépes feldolgozásával; |
| --- | --- |

20.

óva int attól, hogy a földtulajdon biztosítása érdekében egy általános megközelítést alkalmazzanak; hangsúlyozza, hogy a hivatalos földhivatali szolgáltatások akkor a leghatékonyabbak, ha azokat helyi szinten nyújtják; úgy véli, hogy ezért a megbízható földtulajdonjogok hatékony biztosítása a központi állami földhivatalok reformjától függ, amelynek célja, hogy a helyi és szokásjogon alapuló intézményekre ruházzák át a felelősségi köröket; úgy véli, hogy a földtulajdon bejegyzése javítható a földnyilvántartások és a kataszteri rendszerek számítógépes feldolgozásával;

| 21. | emlékeztet arra, hogy a vidéki közösségek számára a mezőgazdaság továbbra is a megélhetés és az élelmezésbiztonság alapvető forrása; ugyanakkor megjegyzi, hogy a vidéki földterületekre többszörös nyomás nehezedik a népességnövekedés, a földhasználat átalakulása, a kereskedelmi beruházások, az aszályok, a talajerózió és a tápanyagok elfogyása miatti környezetromlás, valamint a természeti katasztrófák és a konfliktusok miatt; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a vidéki közösségek számára a földtulajdonjogok biztosítása elengedhetetlen a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; úgy véli, hogy számos szakpolitikai eszköz segíthet e kihívások kezelésében, és azokat hozzá kell igazítani a helyi körülményekhez; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a vidéki közösségek számára a mezőgazdaság továbbra is a megélhetés és az élelmezésbiztonság alapvető forrása; ugyanakkor megjegyzi, hogy a vidéki földterületekre többszörös nyomás nehezedik a népességnövekedés, a földhasználat átalakulása, a kereskedelmi beruházások, az aszályok, a talajerózió és a tápanyagok elfogyása miatti környezetromlás, valamint a természeti katasztrófák és a konfliktusok miatt; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a vidéki közösségek számára a földtulajdonjogok biztosítása elengedhetetlen a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; úgy véli, hogy számos szakpolitikai eszköz segíthet e kihívások kezelésében, és azokat hozzá kell igazítani a helyi körülményekhez;

| 22. | úgy véli, hogy a kormányzati tisztviselőknek először a már létező földgazdálkodási és földbirtokrendszereket kell azonosítaniuk, másodsorban pedig ezen rendszerekre kell építeniük a szegény és kiszolgáltatott csoportok érdekében; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a kormányzati tisztviselőknek először a már létező földgazdálkodási és földbirtokrendszereket kell azonosítaniuk, másodsorban pedig ezen rendszerekre kell építeniük a szegény és kiszolgáltatott csoportok érdekében;

| 23. | bízik abban, hogy a földhivatalok decentralizációja megerősíti a helyi közösségek és egyének jogait, és felhívja a figyelmet a korrupt gyakorlatok megszüntetésének szükségességére, amelyeket a külföldi befektetőkkel megállapodásokat kötő helyi hatalmasságok folytatnak, illetve arra, hogy érvényteleníteni kell a nyilvántartásba nem vett földekre általuk benyújtott igényeket; |
| --- | --- |

23.

bízik abban, hogy a földhivatalok decentralizációja megerősíti a helyi közösségek és egyének jogait, és felhívja a figyelmet a korrupt gyakorlatok megszüntetésének szükségességére, amelyeket a külföldi befektetőkkel megállapodásokat kötő helyi hatalmasságok folytatnak, illetve arra, hogy érvényteleníteni kell a nyilvántartásba nem vett földekre általuk benyújtott igényeket;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a földhasználat megváltoztatása csak az érintett helyi közösségek szabad, előzetes és tájékozott beleegyezése alapján történhet meg; emlékeztet arra, hogy az őshonos népek a nemzetközi jog alapján a védelem sajátos formáiban részesülnek a földhöz való jogaik tekintetében; az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban ragaszkodik ahhoz, hogy az államok biztosítsanak hatékony mechanizmusokat minden olyan intézkedéssel szembeni védelemre és jogorvoslatra, amelynek célja vagy folyománya az őshonos népek földjeiktől, területeiktől vagy erőforrásaiktól való megfosztása; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a földhasználat megváltoztatása csak az érintett helyi közösségek szabad, előzetes és tájékozott beleegyezése alapján történhet meg; emlékeztet arra, hogy az őshonos népek a nemzetközi jog alapján a védelem sajátos formáiban részesülnek a földhöz való jogaik tekintetében; az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban ragaszkodik ahhoz, hogy az államok biztosítsanak hatékony mechanizmusokat minden olyan intézkedéssel szembeni védelemre és jogorvoslatra, amelynek célja vagy folyománya az őshonos népek földjeiktől, területeiktől vagy erőforrásaiktól való megfosztása;

| 25. | rámutat, hogy Afrikában csak a földek korlátozott hányadáról (10 %) készült nyilvántartás, amelyet elavult, nagy hibaszázalékú rendszerek révén rögzítenek; hangsúlyozza a tényt, hogy a Világbank becslései szerint (5) az a 27 gazdaság, amely modernizálta nyilvántartását az elmúlt hét év során, felére csökkentette a tulajdon átírására fordított átlagos időt, ezáltal növelve az átláthatóságot, csökkentve a korrupciót és egyszerűsítve a díjak beszedését; hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitikának kiemelten kell kezelnie a földnyilvántartások létrehozását és javítását a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy Afrikában csak a földek korlátozott hányadáról (10 %) készült nyilvántartás, amelyet elavult, nagy hibaszázalékú rendszerek révén rögzítenek; hangsúlyozza a tényt, hogy a Világbank becslései szerint (5) az a 27 gazdaság, amely modernizálta nyilvántartását az elmúlt hét év során, felére csökkentette a tulajdon átírására fordított átlagos időt, ezáltal növelve az átláthatóságot, csökkentve a korrupciót és egyszerűsítve a díjak beszedését; hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitikának kiemelten kell kezelnie a földnyilvántartások létrehozását és javítását a fejlődő országokban;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a birtokviszonyok biztonsága különböző formákban védelmezhető, amennyiben a földhasználók és földtulajdonosok jogai egyértelműek; emlékeztet rá, hogy a hivatalos tulajdonjogon túl a biztonság egyértelmű, hosszú távú bérleti szerződésekkel, vagy a szokásjogon alapuló tulajdonjog és az informális települések hivatalos elismerésével is elérhető, hozzáférhető és hatékony vitarendezési mechanizmusok mellett; felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok képességfejlesztési és képzési programjait a földgazdálkodás terén azzal a céllal, hogy biztosítsa a szegény és kiszolgáltatott csoportok számára a földtulajdonjogokat, többek között a kataszteri felmérésen, a nyilvántartásba vételen, valamint az oktatási intézmények felszerelésére fordított erőfeszítéseken keresztül is; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a birtokviszonyok biztonsága különböző formákban védelmezhető, amennyiben a földhasználók és földtulajdonosok jogai egyértelműek; emlékeztet rá, hogy a hivatalos tulajdonjogon túl a biztonság egyértelmű, hosszú távú bérleti szerződésekkel, vagy a szokásjogon alapuló tulajdonjog és az informális települések hivatalos elismerésével is elérhető, hozzáférhető és hatékony vitarendezési mechanizmusok mellett; felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok képességfejlesztési és képzési programjait a földgazdálkodás terén azzal a céllal, hogy biztosítsa a szegény és kiszolgáltatott csoportok számára a földtulajdonjogokat, többek között a kataszteri felmérésen, a nyilvántartásba vételen, valamint az oktatási intézmények felszerelésére fordított erőfeszítéseken keresztül is;

| 27. | kéri az Uniót, hogy segítse elő a fejlődő országok bíróságai kapacitásának növelését a tulajdonjog hatékony érvényesítésére, a földdel kapcsolatos viták megoldására, és a kisajátítások kezelésére, egy átfogó megközelítés részeként, amelynek célja a jogrendszerek és a jogállamiság megszilárdítása; |
| --- | --- |

27.

kéri az Uniót, hogy segítse elő a fejlődő országok bíróságai kapacitásának növelését a tulajdonjog hatékony érvényesítésére, a földdel kapcsolatos viták megoldására, és a kisajátítások kezelésére, egy átfogó megközelítés részeként, amelynek célja a jogrendszerek és a jogállamiság megszilárdítása;

| 28. | kéri az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országokban a földreformok végrehajtását, többek között annak érdekében, hogy elősegítsék minden érintett fél bevonását, és ezzel párhuzamosan a tudatosságot növelő programokat, teljes mértékben tiszteletben tartva ezáltal minden érintett fél, különösen a szegények és kiszolgáltatott rétegek jogait; megemlíti Madagaszkár és az ottani földhivatalok példáját, ahol az egyszerű helyi kezdeményezések nagyban megkönnyítették a tulajdonjogok nyilvántartásba vételét; |
| --- | --- |

28.

kéri az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országokban a földreformok végrehajtását, többek között annak érdekében, hogy elősegítsék minden érintett fél bevonását, és ezzel párhuzamosan a tudatosságot növelő programokat, teljes mértékben tiszteletben tartva ezáltal minden érintett fél, különösen a szegények és kiszolgáltatott rétegek jogait; megemlíti Madagaszkár és az ottani földhivatalok példáját, ahol az egyszerű helyi kezdeményezések nagyban megkönnyítették a tulajdonjogok nyilvántartásba vételét;

| 29. | kiemeli a tényt, hogy a stabil költségvetési politikák kialakítása a fejlődő országokban a földek nyilvántartásba vétele és az értékelő funkciók meghatározása révén jelentősen megnöveli a földek adásvételéből származó éves bevételt, mint ahogy Thaiföldön is történt, ahol ez az összeg tíz év alatt hatszorosára nőtt; |
| --- | --- |

29.

kiemeli a tényt, hogy a stabil költségvetési politikák kialakítása a fejlődő országokban a földek nyilvántartásba vétele és az értékelő funkciók meghatározása révén jelentősen megnöveli a földek adásvételéből származó éves bevételt, mint ahogy Thaiföldön is történt, ahol ez az összeg tíz év alatt hatszorosára nőtt;

| 30. | rámutat, hogy a nők földtulajdonjogának elismerése nem jár automatikusan együtt e jogok hatékony végrehajtásával; felhívja az Uniót, hogy földreformprogramjaiban fordítson különös figyelmet arra, hogy a nők kiszolgáltatottak a családszerkezet változásaival szemben, valamint arra is, hogy milyen mértékben tudják érvényesíteni jogaikat, és biztosítsa, hogy a gyakorlatban a háztartás tulajdonjogot igazoló okirata a földhasználati jogcímet mindkét házastárs számára garantálja; |
| --- | --- |

30.

rámutat, hogy a nők földtulajdonjogának elismerése nem jár automatikusan együtt e jogok hatékony végrehajtásával; felhívja az Uniót, hogy földreformprogramjaiban fordítson különös figyelmet arra, hogy a nők kiszolgáltatottak a családszerkezet változásaival szemben, valamint arra is, hogy milyen mértékben tudják érvényesíteni jogaikat, és biztosítsa, hogy a gyakorlatban a háztartás tulajdonjogot igazoló okirata a földhasználati jogcímet mindkét házastárs számára garantálja;

| 31. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési és humanitárius politikájukban biztosítsák, hogy ezek a fejlődő országok a nemek közötti egyenlőségre és a tulajdonjog tekintetében az etnikai hovatartozáson, fajon és polgári jogi jogálláson alapuló, a megkülönböztetésmentességre irányuló jogalkotási intézkedéseket vezetnek be, valamint hogy foglalkoznak azzal, miként lehetne megszüntetni a földhöz való jogok megszerzése tekintetében meglévő jelentős társadalmi, politikai és kulturális korlátokat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési és humanitárius politikájukban biztosítsák, hogy ezek a fejlődő országok a nemek közötti egyenlőségre és a tulajdonjog tekintetében az etnikai hovatartozáson, fajon és polgári jogi jogálláson alapuló, a megkülönböztetésmentességre irányuló jogalkotási intézkedéseket vezetnek be, valamint hogy foglalkoznak azzal, miként lehetne megszüntetni a földhöz való jogok megszerzése tekintetében meglévő jelentős társadalmi, politikai és kulturális korlátokat;

| 32. | kéri a fejlődő országokban működő uniós küldöttségeket, hogy kövessék nyomon a nők tulajdonjogait annak érdekében, hogy azok ne sérüljenek, és elkerülhető legyen a nők szegénysége és társadalmi kirekesztése; |
| --- | --- |

32.

kéri a fejlődő országokban működő uniós küldöttségeket, hogy kövessék nyomon a nők tulajdonjogait annak érdekében, hogy azok ne sérüljenek, és elkerülhető legyen a nők szegénysége és társadalmi kirekesztése;

| 33. | felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok földbérleti piacok reformjára irányuló erőfeszítéseit a szegények földhöz jutásának biztosítása és a növekedés előmozdítása érdekében, ezzel egyidejűleg elkerülve a földbérleti piacok túlzott mértékű korlátozását; |
| --- | --- |

33.

felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok földbérleti piacok reformjára irányuló erőfeszítéseit a szegények földhöz jutásának biztosítása és a növekedés előmozdítása érdekében, ezzel egyidejűleg elkerülve a földbérleti piacok túlzott mértékű korlátozását;

A földdel kapcsolatos jogoknak, köztük a földtulajdonjogoknak az uniós fejlesztési politika középpontjába helyezése

| 34. | kiemeli, hogy a nagyarányú földszerzések többek között a fejlődő államok elégtelen földpolitikájának egyenes következményei; hangsúlyozza, hogy az EU támogatásának hozzá kell járulnia a biztos földtulajdonjogok odaítéléséhez szükséges intézményi kapacitás kiépítéséhez annak érdekében, hogy leküzdjék a járadékvadászatot, a bürokrácia tehetetlenségét, valamint a korrupt, nem elszámoltatható gyakorlatokat; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy a nagyarányú földszerzések többek között a fejlődő államok elégtelen földpolitikájának egyenes következményei; hangsúlyozza, hogy az EU támogatásának hozzá kell járulnia a biztos földtulajdonjogok odaítéléséhez szükséges intézményi kapacitás kiépítéséhez annak érdekében, hogy leküzdjék a járadékvadászatot, a bürokrácia tehetetlenségét, valamint a korrupt, nem elszámoltatható gyakorlatokat;

| 35. | javasolja, hogy az Unió vegyen részt a földtulajdonnal foglalkozó globális kezdeményezésekben; kiemeli, hogy a világ legnagyobb fejlesztési szereplőjeként az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy bővítse jelenleg korlátozott fellépését mind annak hatókörét, mind ismertségét tekintve, a földtulajdonjog problémájának kezelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

javasolja, hogy az Unió vegyen részt a földtulajdonnal foglalkozó globális kezdeményezésekben; kiemeli, hogy a világ legnagyobb fejlesztési szereplőjeként az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy bővítse jelenleg korlátozott fellépését mind annak hatókörét, mind ismertségét tekintve, a földtulajdonjog problémájának kezelése érdekében;

| 36. | megjegyzi, hogy a fejlődő országokban a tulajdonjogi rendszerek javítása mellett az Uniónak törekednie kell annak biztosítására, hogy az egyének hozzáférjenek a szociális védelmi és biztosítási rendszerekhez annak érdekében, hogy megvédjék megélhetésüket és vagyonukat katasztrófák és sokkhatások esetén; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a fejlődő országokban a tulajdonjogi rendszerek javítása mellett az Uniónak törekednie kell annak biztosítására, hogy az egyének hozzáférjenek a szociális védelmi és biztosítási rendszerekhez annak érdekében, hogy megvédjék megélhetésüket és vagyonukat katasztrófák és sokkhatások esetén;

| 37. | kéri a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatások végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

kéri a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatások végrehajtását;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy egyértelműen meghatározott költségvetési tételt, a kisebb léptékű megközelítésről áttérve a hosszú távú földpolitikai reformokra, a földtulajdonjogok egységesítésének céljával; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy egyértelműen meghatározott költségvetési tételt, a kisebb léptékű megközelítésről áttérve a hosszú távú földpolitikai reformokra, a földtulajdonjogok egységesítésének céljával;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás nyomása alatt valószínűleg növekedni fog a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek biztos földtulajdonjogainak garantálásával kapcsolatos kihívás; ezért sürgeti az Uniót ezzel összefüggésben arra, hogy korszerűsítse támogatását a földtulajdonjogoknak a katasztrófákat és a polgári konfliktusokat követő humanitárius és fejlesztési válaszadásba történő beépítését illetően, aminek nyomán a földpolitikáknak igazságos módon garantálniuk kell a különböző etnikai, társadalmi és generációs csoportok biztos földtulajdonjogait; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás nyomása alatt valószínűleg növekedni fog a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek biztos földtulajdonjogainak garantálásával kapcsolatos kihívás; ezért sürgeti az Uniót ezzel összefüggésben arra, hogy korszerűsítse támogatását a földtulajdonjogoknak a katasztrófákat és a polgári konfliktusokat követő humanitárius és fejlesztési válaszadásba történő beépítését illetően, aminek nyomán a földpolitikáknak igazságos módon garantálniuk kell a különböző etnikai, társadalmi és generációs csoportok biztos földtulajdonjogait;

| 40. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a nők számára, hogy érvényesíthessék jogaikat a földhöz jutás, az öröklés, valamint a hitelhez és a megtakarításokhoz való hozzáférésük tekintetében a konfliktus utáni helyzetekben, különösen azokban az országokban, ahol a nők jogai törvényileg nem érvényesíthetők és társadalmilag nem elismertek, és ahol a nemek szempontjából elfogult törvények, a nőkkel kapcsolatos hagyományos beállítottság, valamint a férfiközpontú társadalmi hierarchia megakadályozza a nőket abban, hogy egyenlő és méltányos jogokra tegyenek szert; felszólítja az EU-t, hogy e tekintetben támogassa az ENSZ női jogegyenlőséggel és a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó, újonnan létrehozott szervezetét (UN Women). |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a nők számára, hogy érvényesíthessék jogaikat a földhöz jutás, az öröklés, valamint a hitelhez és a megtakarításokhoz való hozzáférésük tekintetében a konfliktus utáni helyzetekben, különösen azokban az országokban, ahol a nők jogai törvényileg nem érvényesíthetők és társadalmilag nem elismertek, és ahol a nemek szempontjából elfogult törvények, a nőkkel kapcsolatos hagyományos beállítottság, valamint a férfiközpontú társadalmi hierarchia megakadályozza a nőket abban, hogy egyenlő és méltányos jogokra tegyenek szert; felszólítja az EU-t, hogy e tekintetben támogassa az ENSZ női jogegyenlőséggel és a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó, újonnan létrehozott szervezetét (UN Women).

| 41. | üdvözli a G8-ak által 2013 júniusában az EITI (a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés) alapján elindított, a földviszonyok átláthatóságára irányuló kezdeményezést, valamint annak elismerését, hogy a szegénység csökkentése szempontjából döntő jelentősége van a vállalatok tulajdonjogával és a földtulajdonnal kapcsolatos átláthatóságnak, amihez szilárd tulajdonjogoknak és erős intézményeknek kell társulniuk; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a hatékony földreform végrehajtásának elősegítése céljából; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a G8-ak által 2013 júniusában az EITI (a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés) alapján elindított, a földviszonyok átláthatóságára irányuló kezdeményezést, valamint annak elismerését, hogy a szegénység csökkentése szempontjából döntő jelentősége van a vállalatok tulajdonjogával és a földtulajdonnal kapcsolatos átláthatóságnak, amihez szilárd tulajdonjogoknak és erős intézményeknek kell társulniuk; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a hatékony földreform végrehajtásának elősegítése céljából;

| 42. | újólag megerősíti az Európai Unió az iránti elkötelezettségét, hogy a fenntartható fejlődés keretében csökkenti a szegénységet a világban, és hogy az EU erőteljes nemi dimenziót fog beépíteni a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatai összefüggésében alkalmazott valamennyi politikájába és gyakorlatába (6); |
| --- | --- |

42.

újólag megerősíti az Európai Unió az iránti elkötelezettségét, hogy a fenntartható fejlődés keretében csökkenti a szegénységet a világban, és hogy az EU erőteljes nemi dimenziót fog beépíteni a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatai összefüggésében alkalmazott valamennyi politikájába és gyakorlatába (6);

| 43. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban meg kell erősíteni a nőknek a férfiakéval azonos alapú tulajdonjogának kialakítására irányuló politikákat; véleménye szerint ezt figyelembe kell venni az országok programjaiban, és ahhoz megfelelő pénzügyi támogatási mechanizmusokat (mint takarékosság, hitelezés, támogatás, mikrohitelek és biztosítás) kell biztosítani; úgy véli, hogy a határozott politikai intézkedések a nők és a nem kormányzati szervezetek szerepének megerősítését eredményezik, és serkentik a nők vállalkozó kedvét; úgy véli, hogy ezek javítják a nők jogi és pénzügyi műveltségét, támogatják a lányok oktatásban való részvételét, növelik az információterjesztést és az információhoz való hozzáférést, valamint jogi segítségnyújtást bocsátanak rendelkezésre és a pénzügyi szolgáltatók számára a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzést biztosítanak; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban meg kell erősíteni a nőknek a férfiakéval azonos alapú tulajdonjogának kialakítására irányuló politikákat; véleménye szerint ezt figyelembe kell venni az országok programjaiban, és ahhoz megfelelő pénzügyi támogatási mechanizmusokat (mint takarékosság, hitelezés, támogatás, mikrohitelek és biztosítás) kell biztosítani; úgy véli, hogy a határozott politikai intézkedések a nők és a nem kormányzati szervezetek szerepének megerősítését eredményezik, és serkentik a nők vállalkozó kedvét; úgy véli, hogy ezek javítják a nők jogi és pénzügyi műveltségét, támogatják a lányok oktatásban való részvételét, növelik az információterjesztést és az információhoz való hozzáférést, valamint jogi segítségnyújtást bocsátanak rendelkezésre és a pénzügyi szolgáltatók számára a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzést biztosítanak;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési tevékenységeik során a nők férjüktől való gazdasági függetlenségének és az adott ország gazdaságának megerősítése részeként aktívan támogassák a nők vállalkozó kedvét és tulajdonjogát; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési tevékenységeik során a nők férjüktől való gazdasági függetlenségének és az adott ország gazdaságának megerősítése részeként aktívan támogassák a nők vállalkozó kedvét és tulajdonjogát;

| 45. | emlékeztet, hogy október 15-én van a vidéken élő nők világnapja, és felkéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy szervezzenek a tudatosság fokozására irányuló kampányokat a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet, hogy október 15-én van a vidéken élő nők világnapja, és felkéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy szervezzenek a tudatosság fokozására irányuló kampányokat a fejlődő országokban;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Világbank elnökének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlésnek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Világbank elnökének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlésnek.

---

(1)  HL C 56. E, 2013.2.26., 75. o.

(2)  Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO), 5. politikai összefoglaló, Economic and Social Perspectives, 2009. augusztus.

(3)  USAID Ethiopia, http://ethiopia.usaid.gov/programs/feed-future-initiative/projects/land-administration-nurture-development-land

(4)  http://www.landmatrix.org/get-the-idea/global-map-investments/

(5)  2012b. Világbank: „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World. Washington, DC

(6)  HL C 46., 2006.2.24.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/235

---

P7_TA(2014)0251

A politikák fejlesztési célú koherenciája

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről (2013/2058(INI))

(2017/C 378/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozat 9. és 35. bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozat 9. és 35. bekezdésére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel a Tanács üléseinek egymás utáni következtetéseire, a Bizottság kétéves jelentéseire és az Európai Parlamentnek a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló állásfoglalásaira és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács üléseinek egymás utáni következtetéseire, a Bizottság kétéves jelentéseire és az Európai Parlamentnek a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló állásfoglalásaira és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (2)

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0265) és a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, amelyekben támogatják az említett uniós cselekvési tervet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0265) és a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, amelyekben támogatják az említett uniós cselekvési tervet,

| — | tekintettel a Bizottság politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi munkadokumentumára (SWD(2013)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi munkadokumentumára (SWD(2013)0456),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0161/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0161/2014),

| A. | mivel az Unió emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos, 2012-ben elfogadott stratégiai kerete és cselekvési terve kimondja, hogy az Unió külső tevékenységének valamennyi területén, kivétel nélkül az emberi jogok érdekében munkálkodik majd; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos, 2012-ben elfogadott stratégiai kerete és cselekvési terve kimondja, hogy az Unió külső tevékenységének valamennyi területén, kivétel nélkül az emberi jogok érdekében munkálkodik majd;

| B. | mivel kizárólag egy szolidaritáson alapuló – a „belső” és az Unió határain kívül létező szegénységet tovább nem mélyítő – európai jövőkép képes túllépni a különböző uniós politikák összeférhetetlenségén és azokat a fejlesztési prioritásokkal összeegyeztetni; |
| --- | --- |

B.

mivel kizárólag egy szolidaritáson alapuló – a „belső” és az Unió határain kívül létező szegénységet tovább nem mélyítő – európai jövőkép képes túllépni a különböző uniós politikák összeférhetetlenségén és azokat a fejlesztési prioritásokkal összeegyeztetni;

| C. | mivel a politikák fejlesztési célú koherenciáját ma már kötelezettségként ismerik el, valamint átfogó politikai eszköznek és folyamatnak tekintik, amelyek célja, hogy a fejlesztés sokféle dimenziója a politikák kidolgozásának valamennyi szakaszában helyet kapjon; |
| --- | --- |

C.

mivel a politikák fejlesztési célú koherenciáját ma már kötelezettségként ismerik el, valamint átfogó politikai eszköznek és folyamatnak tekintik, amelyek célja, hogy a fejlesztés sokféle dimenziója a politikák kidolgozásának valamennyi szakaszában helyet kapjon;

| D. | mivel mindegyik uniós szakpolitikának vannak külső hatásai, e politikákat úgy kell kialakítani, hogy azok gondoskodni tudjanak a fejlődő országok fenntartható szükségleteiről a szegénység ellen folytatott küzdelem, a szociális biztonsági ellátás és tisztességes jövedelem garantálása, és az alapvető emberi jogok, valamint a gazdasági és környezetvédelmi jogok védelme tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel mindegyik uniós szakpolitikának vannak külső hatásai, e politikákat úgy kell kialakítani, hogy azok gondoskodni tudjanak a fejlődő országok fenntartható szükségleteiről a szegénység ellen folytatott küzdelem, a szociális biztonsági ellátás és tisztességes jövedelem garantálása, és az alapvető emberi jogok, valamint a gazdasági és környezetvédelmi jogok védelme tekintetében;

| E. | mivel a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának az országok vagy régiók azon jogának elismerésén kell alapulnia, hogy lakosaik megélhetésének biztosítása érdekében demokratikus módon határozhatják meg saját politikáikat, prioritásaikat és stratégiáikat; |
| --- | --- |

E.

mivel a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának az országok vagy régiók azon jogának elismerésén kell alapulnia, hogy lakosaik megélhetésének biztosítása érdekében demokratikus módon határozhatják meg saját politikáikat, prioritásaikat és stratégiáikat;

| F. | mivel az Uniónak valódi vezető szerepet kell betöltenie a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában; |
| --- | --- |

F.

mivel az Uniónak valódi vezető szerepet kell betöltenie a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában;

| G. | mivel a jelenlegi uniós fejlesztési keretből hiányoznak az Unió által végrehajtott szakpolitikákból eredő inkoherenciák megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges hatékony mechanizmusok; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi uniós fejlesztési keretből hiányoznak az Unió által végrehajtott szakpolitikákból eredő inkoherenciák megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges hatékony mechanizmusok;

| H. | mivel az Európai Parlamentnek, miközben a fejlesztésre jelentős hatást gyakorló szakpolitikák nyomon követésében jelentős előrelépéseket tett, még hosszú utat kell megtennie ahhoz, hogy optimális koherenciát biztosítson és megelőzzön bizonyos következetlenségeket annak érdekében, hogy a részére kijelölt intézményi szerepet maradéktalanul betöltse; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlamentnek, miközben a fejlesztésre jelentős hatást gyakorló szakpolitikák nyomon követésében jelentős előrelépéseket tett, még hosszú utat kell megtennie ahhoz, hogy optimális koherenciát biztosítson és megelőzzön bizonyos következetlenségeket annak érdekében, hogy a részére kijelölt intézményi szerepet maradéktalanul betöltse;

| I. | mivel a 2015 utáni időszakra vonatkozó keretben a politikák fejlesztési célú koherenciájának a közös, de differenciált felelősségekre irányuló fellépésen kell alapulnia, amely elősegíti az inkluzív politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2015 utáni időszakra vonatkozó keretben a politikák fejlesztési célú koherenciájának a közös, de differenciált felelősségekre irányuló fellépésen kell alapulnia, amely elősegíti az inkluzív politikai párbeszédet;

| J. | tekintettel az OECD országok tapasztalataiból levont tanulságokra, és különösen az OECD főtitkárságán belül működő, a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó egység munkájára; |
| --- | --- |

J.

tekintettel az OECD országok tapasztalataiból levont tanulságokra, és különösen az OECD főtitkárságán belül működő, a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó egység munkájára;

| K. | mivel az uniós tagállamok fejlesztési politikáinak és segélyezési programjainak összehangolása lényeges része a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó menetrendnek; mivel becslések szerint évente akár 800 millió euró megtakarítás lenne elérhető a tranzakciós költségek csökkentésével, ha az Unió és tagállamai kevesebb országra és tevékenységre összpontosítanák segélyezési törekvéseiket; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós tagállamok fejlesztési politikáinak és segélyezési programjainak összehangolása lényeges része a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó menetrendnek; mivel becslések szerint évente akár 800 millió euró megtakarítás lenne elérhető a tranzakciós költségek csökkentésével, ha az Unió és tagállamai kevesebb országra és tevékenységre összpontosítanák segélyezési törekvéseiket;

| L. | mivel az uniós fejlesztési politika hatékonyságát hátráltatja a segélyezési politikák és programok széttagoltsága és párhuzamos megvalósítása a tagállamok körében; mivel egy összehangoltabb, Unió-szerte érvényesített megközelítés csökkentené az adminisztratív terhet és mérsékelné a kapcsolódó költségeket; |
| --- | --- |

L.

mivel az uniós fejlesztési politika hatékonyságát hátráltatja a segélyezési politikák és programok széttagoltsága és párhuzamos megvalósítása a tagállamok körében; mivel egy összehangoltabb, Unió-szerte érvényesített megközelítés csökkentené az adminisztratív terhet és mérsékelné a kapcsolódó költségeket;

| M. | mivel az ENSZ Népesedési Alapjának 2014. február 12-én kiadott, a 2014-et követő nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciákra vonatkozó globális jelentése kihangsúlyozza, hogy az erőszaknak kitett nők és serdülők védelmét a nemzetközi fejlesztési menetrendben prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Népesedési Alapjának 2014. február 12-én kiadott, a 2014-et követő nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciákra vonatkozó globális jelentése kihangsúlyozza, hogy az erőszaknak kitett nők és serdülők védelmét a nemzetközi fejlesztési menetrendben prioritásként kell kezelni;

A politikák fejlesztési célú koherenciájának működésbe lépése

| 1. | javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítása érdekében vezessenek be választottbírósági eljárást, amelyre az Európai Bizottság elnöke kapna megbízást, valamint azt, hogy a különböző uniós szakpolitikák közötti eltérés esetén az átfogó iránymutatásokat illető politikai felelősségét maradéktalanul felvállalva a döntést a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatban az Unió által vállalt kötelezettségeknek megfelelően a Bizottság elnöke hozza meg; úgy véli, hogy a problémák feltérképezését követően a Bizottság szolgálatain belül át kell dolgozni a döntéshozatali folyamatokat és a szolgálatok közötti együttműködést; |
| --- | --- |

1.

javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítása érdekében vezessenek be választottbírósági eljárást, amelyre az Európai Bizottság elnöke kapna megbízást, valamint azt, hogy a különböző uniós szakpolitikák közötti eltérés esetén az átfogó iránymutatásokat illető politikai felelősségét maradéktalanul felvállalva a döntést a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatban az Unió által vállalt kötelezettségeknek megfelelően a Bizottság elnöke hozza meg; úgy véli, hogy a problémák feltérképezését követően a Bizottság szolgálatain belül át kell dolgozni a döntéshozatali folyamatokat és a szolgálatok közötti együttműködést;

| 2. | felszólítja az Európai Uniót, a tagállamokat és azok partnerintézményeit, hogy biztosítsák, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó új keret tartalmazzon a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos célkitűzést, amely a támogatók és a partnerországok által elért előrehaladás mérésére és a különböző politikák fejlődésre gyakorolt hatásának értékelésére szolgáló megbízható mutatók kidolgozását teszi lehetővé különösen azzal, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának szemszögéből vizsgál olyan kulcskérdéseket, mint a demokratikus növekedés, a globális élelmiszerbiztonság, az illegális pénzmozgások, a migráció, az éghajlatváltozás és a zöld növekedés; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az Európai Uniót, a tagállamokat és azok partnerintézményeit, hogy biztosítsák, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó új keret tartalmazzon a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos célkitűzést, amely a támogatók és a partnerországok által elért előrehaladás mérésére és a különböző politikák fejlődésre gyakorolt hatásának értékelésére szolgáló megbízható mutatók kidolgozását teszi lehetővé különösen azzal, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának szemszögéből vizsgál olyan kulcskérdéseket, mint a demokratikus növekedés, a globális élelmiszerbiztonság, az illegális pénzmozgások, a migráció, az éghajlatváltozás és a zöld növekedés;

| 3. | emlékeztet az Európai Külügyi Szolgálat által a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósításában betöltött szerep fontosságára, különös tekintettel az uniós küldöttségeknek az ellenőrzésben, a megfigyelésben, valamint az érdekelt felekkel és a partnerországokkal az uniós szakpolitikáknak a fejlődő országokban kifejtett hatásairól folytatott konzultációk és párbeszédek elősegítésében vállalt szerepére; rámutat arra, hogy a kérdés szélesebb körű megvitatására van szükség valamennyi érdekelt féllel, így például a nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet az Európai Külügyi Szolgálat által a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósításában betöltött szerep fontosságára, különös tekintettel az uniós küldöttségeknek az ellenőrzésben, a megfigyelésben, valamint az érdekelt felekkel és a partnerországokkal az uniós szakpolitikáknak a fejlődő országokban kifejtett hatásairól folytatott konzultációk és párbeszédek elősegítésében vállalt szerepére; rámutat arra, hogy a kérdés szélesebb körű megvitatására van szükség valamennyi érdekelt féllel, így például a nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalmi szervezetekkel;

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság által előterjesztett SWD(2013)0456 dokumentum csupán egy egyszerű munkadokumentum, amelyhez a 2011-es munkadokumentum után eredetileg előirányzott közleménytől eltérően nincs szükség a biztosok testületének jóváhagyására, ami viszont paradox egy olyan szöveg esetében, amely olyan szakpolitikai területre vonatkozik, mint a politikák fejlesztési célú koherenciája; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság által előterjesztett SWD(2013)0456 dokumentum csupán egy egyszerű munkadokumentum, amelyhez a 2011-es munkadokumentum után eredetileg előirányzott közleménytől eltérően nincs szükség a biztosok testületének jóváhagyására, ami viszont paradox egy olyan szöveg esetében, amely olyan szakpolitikai területre vonatkozik, mint a politikák fejlesztési célú koherenciája;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát a fejlesztés és az emberi jogok mellett, és emlékeztet a Bizottságnak az uniós szakpolitikák ösztönzése és összehangolása területén betöltött szerepére; úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása és a vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a Bizottságnak tevőlegesen elő kell mozdítania az emberi fejlődés koherens és modern jövőképét; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát a fejlesztés és az emberi jogok mellett, és emlékeztet a Bizottságnak az uniós szakpolitikák ösztönzése és összehangolása területén betöltött szerepére; úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása és a vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a Bizottságnak tevőlegesen elő kell mozdítania az emberi fejlődés koherens és modern jövőképét;

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy végeztesse el a kulcsfontosságú szakpolitikák fejlesztési hatásainak rendszeres és független utólagos vizsgálatát, a Tanács kérésének megfelelően; hangsúlyozza, hogy javítani kell a Bizottság hatásvizsgálati rendszerét azáltal, hogy kifejezetten a politikák fejlesztési célú koherenciájára helyezik a hangsúlyt, valamint gondoskodnak arról, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások mellett a fejlesztés váljon az elemzés negyedik központi elemévé; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot, hogy végeztesse el a kulcsfontosságú szakpolitikák fejlesztési hatásainak rendszeres és független utólagos vizsgálatát, a Tanács kérésének megfelelően; hangsúlyozza, hogy javítani kell a Bizottság hatásvizsgálati rendszerét azáltal, hogy kifejezetten a politikák fejlesztési célú koherenciájára helyezik a hangsúlyt, valamint gondoskodnak arról, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások mellett a fejlesztés váljon az elemzés negyedik központi elemévé;

| 7. | hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni annak pedagógiáját, hogy a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciája hogyan építhető be a politikai fellépés különböző területeibe, mert a pedagógia az a kulcselem, amellyel a „2015 – A fejlesztés európai éve” program keretében növelhető az európai polgárok tudatossága; felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítson szakirányú képzést a politikák fejlesztési célú koherenciája és a fejlesztési hatások tárgyában a fejlesztés területén kívül működő szolgálatok munkatársai számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni annak pedagógiáját, hogy a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciája hogyan építhető be a politikai fellépés különböző területeibe, mert a pedagógia az a kulcselem, amellyel a „2015 – A fejlesztés európai éve” program keretében növelhető az európai polgárok tudatossága; felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítson szakirányú képzést a politikák fejlesztési célú koherenciája és a fejlesztési hatások tárgyában a fejlesztés területén kívül működő szolgálatok munkatársai számára;

| 8. | megerősíti, hogy a 2015 utáni időszak fejlesztési menetrendjéhez állandó előadót kell kinevezni, akinek azt is biztosítania kell, hogy a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciája megfelelő súllyal essen latba; |
| --- | --- |

8.

megerősíti, hogy a 2015 utáni időszak fejlesztési menetrendjéhez állandó előadót kell kinevezni, akinek azt is biztosítania kell, hogy a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciája megfelelő súllyal essen latba;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament fontos szerepet játszhat a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában azzal, hogy a parlamenti menetrendekben elsőbbséget biztosít e kérdésnek, több bizottságközi és parlamentközi ülést tart a politikák fejlesztési célú koherenciájáról, előmozdítja a partnerországokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott párbeszédet és elősegíti a civil társadalommal folytatott eszmecserét; emlékeztet arra, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei és az Európai Parlament közötti éves, szervezett találkozók a politikák fejlesztési célú koherenciája és a koordináció megerősítésének fontos eszközei; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament fontos szerepet játszhat a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában azzal, hogy a parlamenti menetrendekben elsőbbséget biztosít e kérdésnek, több bizottságközi és parlamentközi ülést tart a politikák fejlesztési célú koherenciájáról, előmozdítja a partnerországokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott párbeszédet és elősegíti a civil társadalommal folytatott eszmecserét; emlékeztet arra, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei és az Európai Parlament közötti éves, szervezett találkozók a politikák fejlesztési célú koherenciája és a koordináció megerősítésének fontos eszközei;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Unióban független mechanizmust kell létrehozni az uniós szakpolitikák által érintett polgárok vagy közösségek által benyújtott panaszok fogadására és hivatalos kezelésére; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Unióban független mechanizmust kell létrehozni az uniós szakpolitikák által érintett polgárok vagy közösségek által benyújtott panaszok fogadására és hivatalos kezelésére;

| 11. | hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának szükségességét a civil társadalom – köztük a női csoportok – aktív részvételének, a nők döntéshozatali folyamatokban való részvételének, valamint a nemi kérdésekkel foglalkozó szakértők teljes körű bevonásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának szükségességét a civil társadalom – köztük a női csoportok – aktív részvételének, a nők döntéshozatali folyamatokban való részvételének, valamint a nemi kérdésekkel foglalkozó szakértők teljes körű bevonásának biztosítása érdekében;

Kiemelt cselekvési területek

| 12. | arra szólít fel, hogy a migrációs áramlások kezelése legyen összhangban az Unió és a partnerországok fejlesztési politikáival; úgy véli, hogy ehhez a politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális adottságokat figyelembe vevő olyan stratégiára van szükség, amelynek célja az Unió közvetlen szomszédjaival fenntartott kapcsolatainak újraélesztése; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a migránsok társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával, valamint az állampolgársággal összefüggő kérdésekkel a tranzit- és a származási országgal folytatott együttműködés keretében; |
| --- | --- |

12.

arra szólít fel, hogy a migrációs áramlások kezelése legyen összhangban az Unió és a partnerországok fejlesztési politikáival; úgy véli, hogy ehhez a politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális adottságokat figyelembe vevő olyan stratégiára van szükség, amelynek célja az Unió közvetlen szomszédjaival fenntartott kapcsolatainak újraélesztése; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a migránsok társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával, valamint az állampolgársággal összefüggő kérdésekkel a tranzit- és a származási országgal folytatott együttműködés keretében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem és a fejlesztés nem mindig illenek össze tökéletesen; úgy véli, hogy a fejlődő országoknak szelektív piacnyitást kellene végrehajtaniuk; hangsúlyozza a magánszektor társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalásának fontosságát, és úgy véli, hogy a kereskedelem liberalizációja során nem szabad megfeledkezni az olyan társadalmi és környezetvédelmi feltételekről, mint az ILO által megállapított normák; emlékeztet arra, hogy a szociális és környezeti dömping elkerülése érdekében ezeket a referenciákat bele kell foglalni a WTO-megállapodásokba; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelem és a fejlesztés nem mindig illenek össze tökéletesen; úgy véli, hogy a fejlődő országoknak szelektív piacnyitást kellene végrehajtaniuk; hangsúlyozza a magánszektor társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalásának fontosságát, és úgy véli, hogy a kereskedelem liberalizációja során nem szabad megfeledkezni az olyan társadalmi és környezetvédelmi feltételekről, mint az ILO által megállapított normák; emlékeztet arra, hogy a szociális és környezeti dömping elkerülése érdekében ezeket a referenciákat bele kell foglalni a WTO-megállapodásokba;

| 14. | ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az ilyen normák beépítésének költsége jóval alacsonyabb, mint az azok be nem tartása esetén a szociális védelem, az emberi egészség és a várható élettartam szempontjából megnyilvánuló következmények; |
| --- | --- |

14.

ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az ilyen normák beépítésének költsége jóval alacsonyabb, mint az azok be nem tartása esetén a szociális védelem, az emberi egészség és a várható élettartam szempontjából megnyilvánuló következmények;

| 15. | üdvözli, hogy az Unió elismeri a kistermelői gazdálkodás éhezés elleni küzdelemben betöltött lényeges szerepét, és kéri, hogy szisztematikusan értékeljék az uniós agrár-, kereskedelem- és energiapolitika – köztük az uniós bioüzemanyag-politika – által a fejlődő országokra gyakorolt előreláthatóan negatív hatást; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az Unió elismeri a kistermelői gazdálkodás éhezés elleni küzdelemben betöltött lényeges szerepét, és kéri, hogy szisztematikusan értékeljék az uniós agrár-, kereskedelem- és energiapolitika – köztük az uniós bioüzemanyag-politika – által a fejlődő országokra gyakorolt előreláthatóan negatív hatást;

| 16. | megismétli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az uniós éghajlat-változási politikák és az uniós fejlesztési célkitűzések közötti szinergiák maximalizálására, különös tekintettel az alkalmazott eszközökre, valamint a fejlesztésből és/vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásból származó járulékos előnyökre; |
| --- | --- |

16.

megismétli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az uniós éghajlat-változási politikák és az uniós fejlesztési célkitűzések közötti szinergiák maximalizálására, különös tekintettel az alkalmazott eszközökre, valamint a fejlesztésből és/vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásból származó járulékos előnyökre;

| 17. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívást strukturális reformokon keresztül kell megközelíteni, és felszólít egy, a politikai tervezés és döntéshozatal minden szempontjára – beleértve a kereskedelmet, a mezőgazdaságot és az élelmezésbiztonságot érintő területekre – kiterjedő, szisztematikus éghajlat-változási kockázatelemzésre; kéri, hogy ezen értékelés eredményeit használják fel a 2014–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési együttműködési eszköz keretében annak érdekében, hogy világos és koherens nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat fogalmazzanak meg; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívást strukturális reformokon keresztül kell megközelíteni, és felszólít egy, a politikai tervezés és döntéshozatal minden szempontjára – beleértve a kereskedelmet, a mezőgazdaságot és az élelmezésbiztonságot érintő területekre – kiterjedő, szisztematikus éghajlat-változási kockázatelemzésre; kéri, hogy ezen értékelés eredményeit használják fel a 2014–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési együttműködési eszköz keretében annak érdekében, hogy világos és koherens nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat fogalmazzanak meg;

| 18. | miközben elismeri a politikák fejlesztési célú koherenciájának különböző szempontjaira fordított figyelmet, úgy véli, hogy az EU-nak konkrét lépéseket kellene tennie az adócsalás elleni küzdelem és az adóparadicsomok kérdésének kezelése terén; felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyag-politikai kezdeményezés megvalósításáról szóló éves jelentésbe foglaljon bele információkat az új megállapodások, programok és kezdeményezések által az erőforrásban gazdag fejlődő országokra gyakorolt hatásokról; |
| --- | --- |

18.

miközben elismeri a politikák fejlesztési célú koherenciájának különböző szempontjaira fordított figyelmet, úgy véli, hogy az EU-nak konkrét lépéseket kellene tennie az adócsalás elleni küzdelem és az adóparadicsomok kérdésének kezelése terén; felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyag-politikai kezdeményezés megvalósításáról szóló éves jelentésbe foglaljon bele információkat az új megállapodások, programok és kezdeményezések által az erőforrásban gazdag fejlődő országokra gyakorolt hatásokról;

| 19. | elismeri, hogy az Unióra komoly felelősség hárul annak biztosításában, hogy az uniós halászat – az uniós vizeken és azokon kívül egyaránt – az ökológiai és társadalmi fenntarthatóság, valamint az átláthatóság tekintetében azonos normákon alapuljon; megjegyzi, hogy ez a fajta egységesség koordinációt tesz szükségessé a Bizottságon belül, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai között; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy az Unióra komoly felelősség hárul annak biztosításában, hogy az uniós halászat – az uniós vizeken és azokon kívül egyaránt – az ökológiai és társadalmi fenntarthatóság, valamint az átláthatóság tekintetében azonos normákon alapuljon; megjegyzi, hogy ez a fajta egységesség koordinációt tesz szükségessé a Bizottságon belül, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai között;

| 20. | külön emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy kerüli az olyan nagyszabású energetikai infrastruktúrák finanszírozását, amelyek negatív társadalmi és környezeti következményekkel járnak; |
| --- | --- |

20.

külön emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy kerüli az olyan nagyszabású energetikai infrastruktúrák finanszírozását, amelyek negatív társadalmi és környezeti következményekkel járnak;

o

o o

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0399.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/239 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/239

---

P7_TA(2014)0252

Uniós prioritások az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésére

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása az EU prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében (2014/2612(RSP))

(2017/C 378/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-án aláírt Millenniumi Nyilatkozatára és az ENSZ-közgyűlés erről szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-án aláírt Millenniumi Nyilatkozatára és az ENSZ-közgyűlés erről szóló határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az EU Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az EU Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével kapcsolatban a Tanácsnak tett 2012. június 13-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével kapcsolatban a Tanácsnak tett 2012. június 13-i ajánlására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (EJT) szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve a Parlament prioritásait is ebben az összefüggésben, különösen pedig 2013. február 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (EJT) szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve a Parlament prioritásait is ebben az összefüggésben, különösen pedig 2013. február 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló sürgősségi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló sürgősségi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2012. évi éves jelentésről 2013. december 11-én elfogadott állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2012. évi éves jelentésről 2013. december 11-én elfogadott állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2014. február 10-én elfogadott, az ENSZ emberi jogi fórumain képviselendő uniós prioritásokról szóló következtetéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2014. február 10-én elfogadott, az ENSZ emberi jogi fórumain képviselendő uniós prioritásokról szóló következtetéseire;

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27., és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27., és 47. cikkére,

| — | tekintettel az EJT közelgő 2014-es ülésszakaira, különösen a 2014. március 3. és 28. között megrendezendő 25. rendes ülésszakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EJT közelgő 2014-es ülésszakaira, különösen a 2014. március 3. és 28. között megrendezendő 25. rendes ülésszakra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét képezi, valamint az európai egység és integritás egyik alapköve; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét képezi, valamint az európai egység és integritás egyik alapköve;

| B. | mivel az EU hitelességét az EJT-ben alá fogja támasztani az emberi jogokkal kapcsolatos belső és külső politikák közötti növekvő következetesség; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU hitelességét az EJT-ben alá fogja támasztani az emberi jogokkal kapcsolatos belső és külső politikák közötti növekvő következetesség;

| C. | mivel az EU-nak és tagállamainak arra kell törekedniük, hogy egy hangon szólaljanak fel az emberi jogok megsértéseivel szemben a lehető legjobb eredmény elérése érdekében, és ezzel összefüggésben tovább kell erősíteniük együttműködésüket, és bővíteniük kell a tagállamok és az uniós intézmények közötti szervezeti megállapodásokat és koordinációt; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak és tagállamainak arra kell törekedniük, hogy egy hangon szólaljanak fel az emberi jogok megsértéseivel szemben a lehető legjobb eredmény elérése érdekében, és ezzel összefüggésben tovább kell erősíteniük együttműködésüket, és bővíteniük kell a tagállamok és az uniós intézmények közötti szervezeti megállapodásokat és koordinációt;

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. rendes ülésszakát és az ENSZ-közgyűlés Harmadik Bizottságának közelgő ülését megelőzően a Külügyi Tanács a 2014. február 10-i ülésén kitűzte prioritásait, amelyek magukban foglalják a szíriai, koreai népi demokratikus köztársasági, iráni, Srí Lanka-i, mianmari/burmai, belarusz, közép-afrikai köztársasági, dél-szudáni, kongói demokratikus köztársasági, eritreai, mali és szudáni helyzetet; mivel a Külügyi Tanács által felvázolt tematikus prioritások magukban foglalják a halálbüntetést, a vallás vagy meggyőződés szabadságát, a gyermek jogait, a nők jogait, a 2015 utáni globális ütemtervet, a véleménynyilvánítás szabadságát és a szólásszabadságot, az egyesülési és gyülekezési szabadságot, a nem kormányzati szervezetek együttműködését az ENSZ emberi jogi testületeivel, a kínzást, az LMBTI-kérdéskört, a rasszizmust, az őshonos népeket, a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokat, az üzleti és emberi jogokat, valamint az ENSZ emberi jogi testületeinek és eszközeinek támogatását; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. rendes ülésszakát és az ENSZ-közgyűlés Harmadik Bizottságának közelgő ülését megelőzően a Külügyi Tanács a 2014. február 10-i ülésén kitűzte prioritásait, amelyek magukban foglalják a szíriai, koreai népi demokratikus köztársasági, iráni, Srí Lanka-i, mianmari/burmai, belarusz, közép-afrikai köztársasági, dél-szudáni, kongói demokratikus köztársasági, eritreai, mali és szudáni helyzetet; mivel a Külügyi Tanács által felvázolt tematikus prioritások magukban foglalják a halálbüntetést, a vallás vagy meggyőződés szabadságát, a gyermek jogait, a nők jogait, a 2015 utáni globális ütemtervet, a véleménynyilvánítás szabadságát és a szólásszabadságot, az egyesülési és gyülekezési szabadságot, a nem kormányzati szervezetek együttműködését az ENSZ emberi jogi testületeivel, a kínzást, az LMBTI-kérdéskört, a rasszizmust, az őshonos népeket, a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokat, az üzleti és emberi jogokat, valamint az ENSZ emberi jogi testületeinek és eszközeinek támogatását;

| E. | mivel 2012. július 25-én kinevezték az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét (EUSR), akinek feladata az uniós emberi jogi politika hatékonyságának és láthatóságának növelése, valamint a stratégiai keret és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési terv végrehajtásához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012. július 25-én kinevezték az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét (EUSR), akinek feladata az uniós emberi jogi politika hatékonyságának és láthatóságának növelése, valamint a stratégiai keret és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési terv végrehajtásához való hozzájárulás;

| F. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába 2013 októberében 14 új tagot választottak, amelyek 2014. január 1-jén foglalták el helyüket, nevezetesen Algéria, Dél-Afrika, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Kuba, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Maldív-szigetek, Marokkó, Mexikó, Namíbia, Oroszország, Szaúd-Arábia és Vietnam; mivel jelenleg kilenc uniós tagállam tagja az EJT-nek; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába 2013 októberében 14 új tagot választottak, amelyek 2014. január 1-jén foglalták el helyüket, nevezetesen Algéria, Dél-Afrika, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Kuba, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Maldív-szigetek, Marokkó, Mexikó, Namíbia, Oroszország, Szaúd-Arábia és Vietnam; mivel jelenleg kilenc uniós tagállam tagja az EJT-nek;

| G. | mivel a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság 58. ülésszakának kiemelt témája a nők és a lányok szempontjából a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása során felmerülő kihívások és az elért sikerek; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság 58. ülésszakának kiemelt témája a nők és a lányok szempontjából a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása során felmerülő kihívások és az elért sikerek;

| H. | mivel az állami és a magánszektorban jelen lévő korrupció elmélyíti és súlyosbítja az egyenlőtlenséget és a megkülönböztetést a polgári, politikai, gazdasági vagy szociális és kulturális jogok egyenlő gyakorlását illetően, és mivel bebizonyosodott, hogy a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések a hatalommal való visszaéléssel, az elszámoltathatóság hiányával és a megkülönböztetés különböző formáival járnak együtt; |
| --- | --- |

H.

mivel az állami és a magánszektorban jelen lévő korrupció elmélyíti és súlyosbítja az egyenlőtlenséget és a megkülönböztetést a polgári, politikai, gazdasági vagy szociális és kulturális jogok egyenlő gyakorlását illetően, és mivel bebizonyosodott, hogy a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések a hatalommal való visszaéléssel, az elszámoltathatóság hiányával és a megkülönböztetés különböző formáival járnak együtt;

| I. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához fűzött két kampalai módosítás államok általi megerősítése és a Nemzetközi Büntetőbíróság hatáskörének az agresszió bűncselekményére való kiterjesztése további hozzájárulást jelent majd az ilyen bűncselekmények elkövetői által élvezett büntetlenség megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

I.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához fűzött két kampalai módosítás államok általi megerősítése és a Nemzetközi Büntetőbíróság hatáskörének az agresszió bűncselekményére való kiterjesztése további hozzájárulást jelent majd az ilyen bűncselekmények elkövetői által élvezett büntetlenség megszüntetéséhez;

| 1. | üdvözli a Tanács által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. rendes ülésszakára kitűzött prioritásokat; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ajánlásait, amikor az EU prioritásait mozdítják elő az EJT-ben; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Tanács által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. rendes ülésszakára kitűzött prioritásokat; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ajánlásait, amikor az EU prioritásait mozdítják elő az EJT-ben;

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tevékenysége

| 2. | megismétli azon meggyőződését, hogy az EJT-választásoknak megmérettetésen kell alapulniuk, és ellenzi egyes regionális csoportok gyakorlatát, amelyek ellenjelölt nélküli választásokat rendeznek; megismétli az EJT-tagsággal járó, az emberi jogok területén való elkötelezettséggel és az ott mutatott teljesítménnyel kapcsolatos normák fontosságát, és sürgeti a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak ezekhez a normákhoz azon jelöltek meghatározásakor, akikre szavazni fognak; hangsúlyozza, hogy az EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normákat fenntartani; hangsúlyozza, hogy az EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normák követésére; |
| --- | --- |

2.

megismétli azon meggyőződését, hogy az EJT-választásoknak megmérettetésen kell alapulniuk, és ellenzi egyes regionális csoportok gyakorlatát, amelyek ellenjelölt nélküli választásokat rendeznek; megismétli az EJT-tagsággal járó, az emberi jogok területén való elkötelezettséggel és az ott mutatott teljesítménnyel kapcsolatos normák fontosságát, és sürgeti a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak ezekhez a normákhoz azon jelöltek meghatározásakor, akikre szavazni fognak; hangsúlyozza, hogy az EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normákat fenntartani; hangsúlyozza, hogy az EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normák követésére;

| 3. | aggodalmát fejezi ki a számos, az EJT tagjának újonnan megválasztott országban, többek között Algériában, Kínában, Kubában, Marokkóban, Oroszországban, Szaúd-Arábiában és Vietnámban tapasztalható emberi jogi visszaélések miatt; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki a számos, az EJT tagjának újonnan megválasztott országban, többek között Algériában, Kínában, Kubában, Marokkóban, Oroszországban, Szaúd-Arábiában és Vietnámban tapasztalható emberi jogi visszaélések miatt;

| 4. | mivel Kazahsztán jelenleg az EJT 47 tagállamának egyike, és mivel az emberi jogok helyzete az országban tovább romlott a rendfenntartó erők békés tüntetőkkel, valamint olajipari munkásokkal, azok családjaival és a mellettük kiállókkal szembeni brutális fellépését követően, amire 2011. december 16-án került sor Zhanaozen kerületben, és aminek során a hivatalos adatok szerint 15 ember vesztette életét, és több mint 100 megsebesült; kéri az EJT-t, hogy haladéktalanul teljesítse az emberi jogi főbiztos, Navi Pillay felhívását, és folytasson független nemzetközi vizsgálatot az olajipari munkások meggyilkolásával kapcsolatban; kéri Kazahsztánt, hogy az EJT tagjaként garantálja az emberi jogokat, helyezze hatályon kívül büntető törvénykönyvének a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikkét, vessen véget a független médiával szembeni elnyomásnak és közigazgatási támadásoknak, bocsássa szabadon a politikai foglyokat, többek között Vadim Kuramshin emberi jogi aktivista ügyvédjét, Roza Tuletaev szakszervezeti aktivistát és Vladimir Kozlow ellenzéki politikust, továbbá vonja vissza a politikai ellenzék tagjai ellen benyújtott kiadatási kérelmeket; |
| --- | --- |

4.

mivel Kazahsztán jelenleg az EJT 47 tagállamának egyike, és mivel az emberi jogok helyzete az országban tovább romlott a rendfenntartó erők békés tüntetőkkel, valamint olajipari munkásokkal, azok családjaival és a mellettük kiállókkal szembeni brutális fellépését követően, amire 2011. december 16-án került sor Zhanaozen kerületben, és aminek során a hivatalos adatok szerint 15 ember vesztette életét, és több mint 100 megsebesült; kéri az EJT-t, hogy haladéktalanul teljesítse az emberi jogi főbiztos, Navi Pillay felhívását, és folytasson független nemzetközi vizsgálatot az olajipari munkások meggyilkolásával kapcsolatban; kéri Kazahsztánt, hogy az EJT tagjaként garantálja az emberi jogokat, helyezze hatályon kívül büntető törvénykönyvének a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikkét, vessen véget a független médiával szembeni elnyomásnak és közigazgatási támadásoknak, bocsássa szabadon a politikai foglyokat, többek között Vadim Kuramshin emberi jogi aktivista ügyvédjét, Roza Tuletaev szakszervezeti aktivistát és Vladimir Kozlow ellenzéki politikust, továbbá vonja vissza a politikai ellenzék tagjai ellen benyújtott kiadatási kérelmeket;

| 5. | továbbra is ellenzi a „tömbszavazást” az EJT-ben; sürgeti az EJT tagjait, hogy szavazatuk legyen átlátható; |
| --- | --- |

5.

továbbra is ellenzi a „tömbszavazást” az EJT-ben; sürgeti az EJT tagjait, hogy szavazatuk legyen átlátható;

| 6. | sajnálja, hogy a civil társadalom és az EJT közötti együttműködésre szolgáló tér zsugorodik, és hogy a nem kormányzati szervezetek kevesebb lehetőséget kapnak arra, hogy felszólaljanak ezeken az ülésszakokon; sürgeti az EU-t és az EJT-t annak biztosítására, hogy a civil társadalom a lehető legteljesebb mértékben hozzájárulhasson az EJT 25. ülésszakához, valamint a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatához és egyéb emberi jogi ENSZ-mechanizmusokhoz anélkül, hogy megtorlásoktól kelljen tartania a hazájába való visszatéréskor; elítéli a jelentésekből ismert ilyen megtorlásokat, és sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ilyen esetek módszeres nyomon követését; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a civil társadalom és az EJT közötti együttműködésre szolgáló tér zsugorodik, és hogy a nem kormányzati szervezetek kevesebb lehetőséget kapnak arra, hogy felszólaljanak ezeken az ülésszakokon; sürgeti az EU-t és az EJT-t annak biztosítására, hogy a civil társadalom a lehető legteljesebb mértékben hozzájárulhasson az EJT 25. ülésszakához, valamint a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatához és egyéb emberi jogi ENSZ-mechanizmusokhoz anélkül, hogy megtorlásoktól kelljen tartania a hazájába való visszatéréskor; elítéli a jelentésekből ismert ilyen megtorlásokat, és sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ilyen esetek módszeres nyomon követését;

| 7. | gratulál az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Navi Pillay-nak az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek erősítésére irányuló folyamatok során tett folyamatos erőfeszítéseiért; nyomatékosan újra megerősíti az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek több érdekelt felet tömörítő jellegét, és hangsúlyozza, hogy a civil társadalmat állandó jelleggel be kell vonni ezekbe a folyamatokba; hangsúlyozza továbbá, hogy meg kell őrizni és meg kell erősíteni az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek függetlenségét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

7.

gratulál az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Navi Pillay-nak az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek erősítésére irányuló folyamatok során tett folyamatos erőfeszítéseiért; nyomatékosan újra megerősíti az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek több érdekelt felet tömörítő jellegét, és hangsúlyozza, hogy a civil társadalmat állandó jelleggel be kell vonni ezekbe a folyamatokba; hangsúlyozza továbbá, hogy meg kell őrizni és meg kell erősíteni az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek függetlenségét és hatékonyságát;

Országspecifikus kérdések

Szíria

| 8. | megismétli, hogy határozottan elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértését a szíriai rezsim részéről, közöttük minden erőszakos cselekedetet, módszeres kínzást és fogvatartottak kivégzését; elítél minden emberi jogi visszaélést és a nemzetközi humanitárius jog megsértését a rezsimmel szemben álló csoportok részéről; mély aggodalmát fejezi ki a három éve tartó konfliktus polgári lakosságra gyakorolt súlyos hatása és a humanitárius helyzetnek az országban és a térségben tapasztalható folyamatos romlása miatt; felhív minden fegyveres szereplőt, hogy azonnal vessenek véget a Szíriában folyó erőszaknak; teljes mértékben támogatja a genfi közlemény alapján indított legutóbbi tárgyalási kört, amely az első lépés a válság demokratikus politikai megoldása felé vezető folyamat során a szíriaiak vezette, a szíriai nép jogos törekvéseinek megfelelő demokratikus átmenet megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

megismétli, hogy határozottan elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértését a szíriai rezsim részéről, közöttük minden erőszakos cselekedetet, módszeres kínzást és fogvatartottak kivégzését; elítél minden emberi jogi visszaélést és a nemzetközi humanitárius jog megsértését a rezsimmel szemben álló csoportok részéről; mély aggodalmát fejezi ki a három éve tartó konfliktus polgári lakosságra gyakorolt súlyos hatása és a humanitárius helyzetnek az országban és a térségben tapasztalható folyamatos romlása miatt; felhív minden fegyveres szereplőt, hogy azonnal vessenek véget a Szíriában folyó erőszaknak; teljes mértékben támogatja a genfi közlemény alapján indított legutóbbi tárgyalási kört, amely az első lépés a válság demokratikus politikai megoldása felé vezető folyamat során a szíriaiak vezette, a szíriai nép jogos törekvéseinek megfelelő demokratikus átmenet megkönnyítése érdekében;

| 9. | a válságban érintett valamennyi felet, különösen a szíriai rezsimet felszólítja arra, hogy biztosítsák az átfogó és biztonságos, határokon átnyúló hozzáférést a nemzetközi humanitárius segélyekhez, és teljesítsék azon ígéretüket, hogy lehetővé teszik a nők és gyermekek kimenekítését az ostrom alatt álló városokból, mint például Homszból és a Jarmuk menekülttáborból; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2014. február 22-i 2139. számú határozatát, amelyben kéri a humanitárius segélyt szállító konvojok országon való áthaladásának lehetővé tételét a polgári lakosság szenvedéseinek enyhítése érdekében, és a határozat gyors végrehajtását kéri; kéri a kormány által letartóztatott békés aktivisták és a fegyveres csoportok által fogva tartott polgári túszok szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

9.

a válságban érintett valamennyi felet, különösen a szíriai rezsimet felszólítja arra, hogy biztosítsák az átfogó és biztonságos, határokon átnyúló hozzáférést a nemzetközi humanitárius segélyekhez, és teljesítsék azon ígéretüket, hogy lehetővé teszik a nők és gyermekek kimenekítését az ostrom alatt álló városokból, mint például Homszból és a Jarmuk menekülttáborból; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2014. február 22-i 2139. számú határozatát, amelyben kéri a humanitárius segélyt szállító konvojok országon való áthaladásának lehetővé tételét a polgári lakosság szenvedéseinek enyhítése érdekében, és a határozat gyors végrehajtását kéri; kéri a kormány által letartóztatott békés aktivisták és a fegyveres csoportok által fogva tartott polgári túszok szabadon bocsátását;

| 10. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a válság eddig példa nélküli súlyosságára, az EU-nak és általában a nemzetközi közösségnek az alapvető árukat és szolgáltatásokat nélkülöző több millió szíriai szenvedésének enyhítését kell elsődleges feladatnak tekintenie; emlékezteti az uniós tagállamokat a szíriai menekültek felé fennálló humanitárius felelősségükre, és megjegyzi, hogy a lampedusaihoz hasonló tragédiák nem történhetnek meg újra; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsenek a válság elől menekülőknek; megjegyzi, hogy 2013. október 9-i állásfoglalásában a Parlament bátorította az uniós tagállamokat, hogy az ideiglenes tartózkodás szándékával érkező szíriai menekültek biztonságos beléptetésének lehetővé tételével, valamint a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy tekintettel a válság eddig példa nélküli súlyosságára, az EU-nak és általában a nemzetközi közösségnek az alapvető árukat és szolgáltatásokat nélkülöző több millió szíriai szenvedésének enyhítését kell elsődleges feladatnak tekintenie; emlékezteti az uniós tagállamokat a szíriai menekültek felé fennálló humanitárius felelősségükre, és megjegyzi, hogy a lampedusaihoz hasonló tragédiák nem történhetnek meg újra; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsenek a válság elől menekülőknek; megjegyzi, hogy 2013. október 9-i állásfoglalásában a Parlament bátorította az uniós tagállamokat, hogy az ideiglenes tartózkodás szándékával érkező szíriai menekültek biztonságos beléptetésének lehetővé tételével, valamint a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket;

| 11. | megismétli az EKSZ és a tagállamok felé tett azon felhívását, hogy biztosítsák a szíriai helyzetnek továbbra is a legmagasabb prioritással bíró ügyként való kezelését az ENSZ, különösen az EJT keretein belül; |
| --- | --- |

11.

megismétli az EKSZ és a tagállamok felé tett azon felhívását, hogy biztosítsák a szíriai helyzetnek továbbra is a legmagasabb prioritással bíró ügyként való kezelését az ENSZ, különösen az EJT keretein belül;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a polgári személyek szándékos éheztetését és az egészségügyi létesítmények elleni támadásokat a nemzetközi jog tiltja, és hogy ezek háborús bűncselekményeknek tekinthetők; megismétli, hogy az elszámoltathatóságot minden szinten biztosítani kell; ezzel összefüggésben gratulál a független szíriai vizsgálóbizottság munkájához, beleértve legutóbbi jelentését, amely az EJT-ben kerül majd megvitatásra, és felhívja a vizsgálóbizottságot a legutóbbi jelentés kivizsgálására, amely több ezer fényképet tartalmaz a beszámolók szerint a szíriai hadsereg által elkövetett kínzásokról; megismétli az ENSZ Biztonsági Tanácsa felé irányuló azon kérését, hogy hivatalos kivizsgálás céljából utalja a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen bizonyítható lépéseket ebbe az irányba; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a polgári személyek szándékos éheztetését és az egészségügyi létesítmények elleni támadásokat a nemzetközi jog tiltja, és hogy ezek háborús bűncselekményeknek tekinthetők; megismétli, hogy az elszámoltathatóságot minden szinten biztosítani kell; ezzel összefüggésben gratulál a független szíriai vizsgálóbizottság munkájához, beleértve legutóbbi jelentését, amely az EJT-ben kerül majd megvitatásra, és felhívja a vizsgálóbizottságot a legutóbbi jelentés kivizsgálására, amely több ezer fényképet tartalmaz a beszámolók szerint a szíriai hadsereg által elkövetett kínzásokról; megismétli az ENSZ Biztonsági Tanácsa felé irányuló azon kérését, hogy hivatalos kivizsgálás céljából utalja a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen bizonyítható lépéseket ebbe az irányba;

Egyiptom

| 13. | elítéli az Egyiptomban elkövetett emberi jogi visszaéléseket, beleértve újságírók, civil társadalmi és a politikai ellenzékhez tartozó aktivisták zaklatását és letartóztatását, valamint a túlzott erőszak alkalmazását, amely sok polgári személy halálához vezetett, például a forradalom harmadik évfordulóján és a 2013. januári népszavazás körüli napokon; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a polgári személyek halálának teljes körű, átlátható és független kivizsgálását az elkövetők felelősségre vonása érdekében; elítéli, hogy több tízezer egyiptomi embert tartanak bebörtönözve és elnyomás alatt, beleértve a Muszlim Testvériséget, amelyet terrorista szervezetnek tekintenek, megakadályozva az ország stabilitásához és fejlődéséhez szükséges befogadó megbékélési folyamat lehetőségét; felhívja az EJT-t az emberi jogok ezen megsértéseinek elítélésére, a kivizsgálások figyelemmel kísérésére és annak megfontolására, hogy saját kivizsgálást indítson, ha az egyiptomi hatóságok nem lépnek előre; hangsúlyozza, hogy mielőbb meg kell nyitni az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala kairói regionális irodáját, amibe az egyiptomi hatóságok is beleegyeztek; |
| --- | --- |

13.

elítéli az Egyiptomban elkövetett emberi jogi visszaéléseket, beleértve újságírók, civil társadalmi és a politikai ellenzékhez tartozó aktivisták zaklatását és letartóztatását, valamint a túlzott erőszak alkalmazását, amely sok polgári személy halálához vezetett, például a forradalom harmadik évfordulóján és a 2013. januári népszavazás körüli napokon; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a polgári személyek halálának teljes körű, átlátható és független kivizsgálását az elkövetők felelősségre vonása érdekében; elítéli, hogy több tízezer egyiptomi embert tartanak bebörtönözve és elnyomás alatt, beleértve a Muszlim Testvériséget, amelyet terrorista szervezetnek tekintenek, megakadályozva az ország stabilitásához és fejlődéséhez szükséges befogadó megbékélési folyamat lehetőségét; felhívja az EJT-t az emberi jogok ezen megsértéseinek elítélésére, a kivizsgálások figyelemmel kísérésére és annak megfontolására, hogy saját kivizsgálást indítson, ha az egyiptomi hatóságok nem lépnek előre; hangsúlyozza, hogy mielőbb meg kell nyitni az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala kairói regionális irodáját, amibe az egyiptomi hatóságok is beleegyeztek;

| 14. | tudomásul veszi az új egyiptomi alkotmányt; tudomásul veszi a keresztény és zsidó vallási ügyek függetlenségére való utalást, és elismeri a vallásszabadság irányába tett előrelépést; üdvözli, hogy az alkotmány utal a polgári kormányzásra, továbbá valamennyi polgár egyenlőségére, ezen belül a nők jogainak javítására, örömmel látja a gyermekek jogairól szóló rendelkezést, a kínzás valamennyi formájának és megjelenési módjának tilalmát, a rabszolgaság minden formájának tilalmát és büntetendővé tételét, valamint az Egyiptom által aláírt nemzetközi emberi jogi szerződések betartására tett kötelezettségvállalást; erőteljesen sajnálja, hogy az alkotmány nagy hatalmat adott a hadsereg és a katonai bíróságok kezébe; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi az új egyiptomi alkotmányt; tudomásul veszi a keresztény és zsidó vallási ügyek függetlenségére való utalást, és elismeri a vallásszabadság irányába tett előrelépést; üdvözli, hogy az alkotmány utal a polgári kormányzásra, továbbá valamennyi polgár egyenlőségére, ezen belül a nők jogainak javítására, örömmel látja a gyermekek jogairól szóló rendelkezést, a kínzás valamennyi formájának és megjelenési módjának tilalmát, a rabszolgaság minden formájának tilalmát és büntetendővé tételét, valamint az Egyiptom által aláírt nemzetközi emberi jogi szerződések betartására tett kötelezettségvállalást; erőteljesen sajnálja, hogy az alkotmány nagy hatalmat adott a hadsereg és a katonai bíróságok kezébe;

| 15. | aggódik amiatt, hogy a Sínai-félszigeten több ezer ember – főként Eritreából és Szomáliából érkezett menekültek, köztük nők és gyermekek – veszíti életét, tűnik el, válik emberrablás áldozatává és váltságdíjért fogva tartott tússzá, szenved el kínzást, szexuális kizsákmányolást vagy válik szervkereskedelem céljából gyilkosság áldozatává az embercsempészek miatt; e tekintetben emlékeztet az új alkotmány 89. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a rabszolgatartás, az elnyomás, az erőszakos kizsákmányolás, a szexuális kereskedelem és az emberkereskedelem minden formája tiltott és büntetendő cselekmény Egyiptomban; |
| --- | --- |

15.

aggódik amiatt, hogy a Sínai-félszigeten több ezer ember – főként Eritreából és Szomáliából érkezett menekültek, köztük nők és gyermekek – veszíti életét, tűnik el, válik emberrablás áldozatává és váltságdíjért fogva tartott tússzá, szenved el kínzást, szexuális kizsákmányolást vagy válik szervkereskedelem céljából gyilkosság áldozatává az embercsempészek miatt; e tekintetben emlékeztet az új alkotmány 89. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a rabszolgatartás, az elnyomás, az erőszakos kizsákmányolás, a szexuális kereskedelem és az emberkereskedelem minden formája tiltott és büntetendő cselekmény Egyiptomban;

Líbia

| 16. | kéri olyan határozat elfogadását a EJT soron következő ülésszakán az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített jelentés alapján, amely megerősíti az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által az emberi jogi helyzet és a Líbia előtt álló kihívások figyelemmel kísérésére, illetve az ezekről az EJT-nek való jelentéstételre kapott megbízatást; aggódik a válsággal kapcsolatos illegális letartóztatások, valamint a kínzások és a bírósági eljárás nélküli kivégzések gyakorlata miatt, és ezzel összefüggésben üdvözli az ENSZ támogató missziója által a kínzásokról készített jelentésben foglalt ajánlásokat; aggodalmának ad hangot a médiamunkások célbavétele miatt, és felszólít a médiapluralizmus és a véleménynyilvánítási szabadság védelmére; sürgeti a válságkezelés és a nemzeti megbékélés támogatását; |
| --- | --- |

16.

kéri olyan határozat elfogadását a EJT soron következő ülésszakán az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített jelentés alapján, amely megerősíti az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által az emberi jogi helyzet és a Líbia előtt álló kihívások figyelemmel kísérésére, illetve az ezekről az EJT-nek való jelentéstételre kapott megbízatást; aggódik a válsággal kapcsolatos illegális letartóztatások, valamint a kínzások és a bírósági eljárás nélküli kivégzések gyakorlata miatt, és ezzel összefüggésben üdvözli az ENSZ támogató missziója által a kínzásokról készített jelentésben foglalt ajánlásokat; aggodalmának ad hangot a médiamunkások célbavétele miatt, és felszólít a médiapluralizmus és a véleménynyilvánítási szabadság védelmére; sürgeti a válságkezelés és a nemzeti megbékélés támogatását;

Tunézia

| 17. | üdvözli, hogy Tunézia 2014. január 26-án új alkotmányt fogadott el, amely ösztönözheti a térségbeli és a távolabbi országokat is; arra biztatja a tunéziai hatóságokat, hogy még az idei évben tartsanak befogadó szellemű, átlátható és hiteles választásokat; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy Tunézia 2014. január 26-án új alkotmányt fogadott el, amely ösztönözheti a térségbeli és a távolabbi országokat is; arra biztatja a tunéziai hatóságokat, hogy még az idei évben tartsanak befogadó szellemű, átlátható és hiteles választásokat;

Marokkó

| 18. | kéri Marokkót mint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának új tagját, hogy folytassa a tárgyalásokat a nyugat-szaharai konfliktus békés és tartós megoldása érdekében, és újból megerősíti a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogát, amelyről demokratikus népszavazás keretében kell határoznia az ENSZ vonatkozó határozatainak megfelelően; |
| --- | --- |

18.

kéri Marokkót mint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának új tagját, hogy folytassa a tárgyalásokat a nyugat-szaharai konfliktus békés és tartós megoldása érdekében, és újból megerősíti a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogát, amelyről demokratikus népszavazás keretében kell határoznia az ENSZ vonatkozó határozatainak megfelelően;

Palesztina

| 19. | üdvözli, hogy Palesztina 2012 novembere óta nem tagállami megfigyelői státusszal rendelkezik az ENSZ-ben; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a fenti törekvést; megjegyzi, hogy az EU támogatta, hogy Palesztina az Izrael és Palesztina közti konfliktus politikai megoldásának részeként az ENSZ teljes jogú tagjává váljon; megerősíti, hogy az EU nem fogad el semmilyen változtatást – Jeruzsálem vonatkozásában sem – az 1967 előtti határokhoz képest azokon kívül, amelyekhez mindkét fél hozzájárulását adta; ebben a tekintetben osztja a közel-keleti békefolyamatról szóló 2013. december 16-i tanácsi következtetéseket, amelyekben a Tanács sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy Izrael folyamatosan bővíti telepeit, ami ellentétes a nemzetközi joggal és a béke akadályát jelenti; elítéli a palesztin hatóságok által elkövetett emberi jogi visszaéléseket, valamint azt, hogy Gázából folyamatosan rakétákat lőnek ki izraeli területre; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy Palesztina 2012 novembere óta nem tagállami megfigyelői státusszal rendelkezik az ENSZ-ben; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a fenti törekvést; megjegyzi, hogy az EU támogatta, hogy Palesztina az Izrael és Palesztina közti konfliktus politikai megoldásának részeként az ENSZ teljes jogú tagjává váljon; megerősíti, hogy az EU nem fogad el semmilyen változtatást – Jeruzsálem vonatkozásában sem – az 1967 előtti határokhoz képest azokon kívül, amelyekhez mindkét fél hozzájárulását adta; ebben a tekintetben osztja a közel-keleti békefolyamatról szóló 2013. december 16-i tanácsi következtetéseket, amelyekben a Tanács sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy Izrael folyamatosan bővíti telepeit, ami ellentétes a nemzetközi joggal és a béke akadályát jelenti; elítéli a palesztin hatóságok által elkövetett emberi jogi visszaéléseket, valamint azt, hogy Gázából folyamatosan rakétákat lőnek ki izraeli területre;

Izrael

| 20. | üdvözli Izrael újbóli kötelezettségvállalását az EJT-vel kapcsolatban, valamint az országra vonatkozó rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés második ciklusáról szóló jelentés közelgő elfogadását; felhívja az izraeli hatóságokat, hogy működjenek együtt minden különleges szakértővel, többek között a megszállt területeken tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottal is; támogatja az ENSZ főtitkára és az ENSZ emberi jogi főbiztosa által Izraellel és a megszállt palesztin területekkel kapcsolatban készített jelentésekben foglalt következtetéseket, és felhívja Izraelt, hogy hajtsa végre a független nemzetközi tényfeltáró küldöttség ajánlásait, amelyek az izraeli telepeknek a palesztin emberek emberi jogaira gyakorolt hatását érintik; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy beszámolók szerint izraeli börtönökben politikai okokból gyermekeket tartanak fogva; |
| --- | --- |

20.

üdvözli Izrael újbóli kötelezettségvállalását az EJT-vel kapcsolatban, valamint az országra vonatkozó rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés második ciklusáról szóló jelentés közelgő elfogadását; felhívja az izraeli hatóságokat, hogy működjenek együtt minden különleges szakértővel, többek között a megszállt területeken tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottal is; támogatja az ENSZ főtitkára és az ENSZ emberi jogi főbiztosa által Izraellel és a megszállt palesztin területekkel kapcsolatban készített jelentésekben foglalt következtetéseket, és felhívja Izraelt, hogy hajtsa végre a független nemzetközi tényfeltáró küldöttség ajánlásait, amelyek az izraeli telepeknek a palesztin emberek emberi jogaira gyakorolt hatását érintik; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy beszámolók szerint izraeli börtönökben politikai okokból gyermekeket tartanak fogva;

Bahrein

| 21. | aggodalmának ad hangot az emberi jogi jogvédők és ellenzéki politikai aktivisták Bahreinben tapasztalható helyzetével kapcsolatosan; üdvözli az EJT-ben minden uniós tagállam által aláírt 2013. szeptemberi, Bahreinről szóló nyilatkozatot; felszólít a lelkiismereti okokból bebörtönzöttek, a politikai aktivisták, az újságírók, az emberi jogi aktivisták és a békés tüntetők azonnali, feltétel nélküli szabadlábra helyezésére; felhívja az uniós tagállamokat, hogy működjenek közre az EJT következő ülésszakán a bahreini emberi jogi helyzetről szóló határozat elfogadásában, amely a Bahrein által a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamata során tett kötelezettségvállalások végrehajtására és a független bahreini vizsgálóbizottság által tett, Bahrein királya által is üdvözölt ajánlásokra összpontosít, beleértve az emberi jogi aktivistákkal kapcsolatosakat is; |
| --- | --- |

21.

aggodalmának ad hangot az emberi jogi jogvédők és ellenzéki politikai aktivisták Bahreinben tapasztalható helyzetével kapcsolatosan; üdvözli az EJT-ben minden uniós tagállam által aláírt 2013. szeptemberi, Bahreinről szóló nyilatkozatot; felszólít a lelkiismereti okokból bebörtönzöttek, a politikai aktivisták, az újságírók, az emberi jogi aktivisták és a békés tüntetők azonnali, feltétel nélküli szabadlábra helyezésére; felhívja az uniós tagállamokat, hogy működjenek közre az EJT következő ülésszakán a bahreini emberi jogi helyzetről szóló határozat elfogadásában, amely a Bahrein által a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamata során tett kötelezettségvállalások végrehajtására és a független bahreini vizsgálóbizottság által tett, Bahrein királya által is üdvözölt ajánlásokra összpontosít, beleértve az emberi jogi aktivistákkal kapcsolatosakat is;

Szaúd-Arábia

| 22. | felhívja Szaúd-Arábiát, hogy az EJT újonnan megválasztott tagjaként vegye figyelembe a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléssel foglalkozó munkacsoport 17. ülésének azon ajánlásait, hogy szüntesse meg a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formáját a jogalkotás területén, és tegye lehetővé a nők teljes körű és egyenlő társadalmi részvételét; tegyen meg minden szükséges intézkedést a családon belüli erőszak felszámolása érdekében, és biztosítsa az áldozatok védelmi és jogorvoslati mechanizmusokhoz való hozzáférését; fogadjon el törvényt minden korai és kényszerített gyermekházasság betiltására, és a házassághoz szükséges törvényes alsó korhatárt 18 évben állapítsa meg; fogadjon el törvényeket az egyesülési, a véleménynyilvánítási, a békés gyülekezési és a vallásszabadság védelmére; vezessen be moratóriumot a halálbüntetésre annak esetleges későbbi megszüntetése céljából; tegye lehetővé az emberi jogok területén tevékenykedő nem kormányzati szervezetek bejegyzését; és erősítse meg a legfontosabb emberi jogi normákat; |
| --- | --- |

22.

felhívja Szaúd-Arábiát, hogy az EJT újonnan megválasztott tagjaként vegye figyelembe a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléssel foglalkozó munkacsoport 17. ülésének azon ajánlásait, hogy szüntesse meg a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formáját a jogalkotás területén, és tegye lehetővé a nők teljes körű és egyenlő társadalmi részvételét; tegyen meg minden szükséges intézkedést a családon belüli erőszak felszámolása érdekében, és biztosítsa az áldozatok védelmi és jogorvoslati mechanizmusokhoz való hozzáférését; fogadjon el törvényt minden korai és kényszerített gyermekházasság betiltására, és a házassághoz szükséges törvényes alsó korhatárt 18 évben állapítsa meg; fogadjon el törvényeket az egyesülési, a véleménynyilvánítási, a békés gyülekezési és a vallásszabadság védelmére; vezessen be moratóriumot a halálbüntetésre annak esetleges későbbi megszüntetése céljából; tegye lehetővé az emberi jogok területén tevékenykedő nem kormányzati szervezetek bejegyzését; és erősítse meg a legfontosabb emberi jogi normákat;

Irán

| 23. | üdvözli az EJT által 2013 márciusában az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban kialakult helyzetéről és az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízott megbízatásának meghosszabbításáról elfogadott határozatot; megerősíti a megbízatás folytatása iránti támogatását, és felhívja Iránt, hogy tegye lehetővé az ENSZ-különmegbízott beutazását az országba, amely kulcsfontosságú lépés az iráni emberi jogi helyzet értékelésére irányuló párbeszéd megkezdéséhez; megismétli, hogy elítéli a halálbüntetést alkalmazását Iránban és a kivégzések számának jelentős emelkedését, többek között 40 ember felakasztását 2014 első két hetében, valamint a meggyőződés szabadságához való jog folyamatos megsértését; tudomásul veszi az iráni kormány által az emberi jogokkal kapcsolatban tett előrelépések első jeleit, beleértve politikai foglyok szabadon bocsátását; felhívja az EU-t és az EJT-t, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogi helyzetet, és biztosítsák, hogy az emberi jogok ezentúl is kiemelt prioritást kapjanak az iráni kormánnyal folytatott minden tárgyalás során; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az EJT által 2013 márciusában az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban kialakult helyzetéről és az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízott megbízatásának meghosszabbításáról elfogadott határozatot; megerősíti a megbízatás folytatása iránti támogatását, és felhívja Iránt, hogy tegye lehetővé az ENSZ-különmegbízott beutazását az országba, amely kulcsfontosságú lépés az iráni emberi jogi helyzet értékelésére irányuló párbeszéd megkezdéséhez; megismétli, hogy elítéli a halálbüntetést alkalmazását Iránban és a kivégzések számának jelentős emelkedését, többek között 40 ember felakasztását 2014 első két hetében, valamint a meggyőződés szabadságához való jog folyamatos megsértését; tudomásul veszi az iráni kormány által az emberi jogokkal kapcsolatban tett előrelépések első jeleit, beleértve politikai foglyok szabadon bocsátását; felhívja az EU-t és az EJT-t, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogi helyzetet, és biztosítsák, hogy az emberi jogok ezentúl is kiemelt prioritást kapjanak az iráni kormánnyal folytatott minden tárgyalás során;

Oroszország

| 24. | határozottan elítéli a „külföldi ügynökökről” szóló oroszországi törvényeket, amelyeket a nem kormányzati szervezetek zaklatására használnak fel irodai razziák, bírságok és egyéb megfélemlítési módszerek révén; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tartsák fenn az Oroszországra gyakorolt nyomást, mind az EJT-ben, mind azon kívül, annak érdekében, hogy megszüntesse a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság eme egyértelmű megsértésének eseteit; mély aggodalmát fejezi ki az egyéb folytatódó oroszországi emberi jogi visszaélések, mint például a média elnyomása, a szexuális kisebbségekkel kapcsolatos megkülönböztető jellegű törvények, a gyülekezési jog megsértése és a bírói függetlenség hiánya miatt; |
| --- | --- |

24.

határozottan elítéli a „külföldi ügynökökről” szóló oroszországi törvényeket, amelyeket a nem kormányzati szervezetek zaklatására használnak fel irodai razziák, bírságok és egyéb megfélemlítési módszerek révén; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tartsák fenn az Oroszországra gyakorolt nyomást, mind az EJT-ben, mind azon kívül, annak érdekében, hogy megszüntesse a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság eme egyértelmű megsértésének eseteit; mély aggodalmát fejezi ki az egyéb folytatódó oroszországi emberi jogi visszaélések, mint például a média elnyomása, a szexuális kisebbségekkel kapcsolatos megkülönböztető jellegű törvények, a gyülekezési jog megsértése és a bírói függetlenség hiánya miatt;

Belarusz

| 25. | megerősíti, hogy támogatja a belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottat; kéri a különmegbízott megbízatásának további egy évvel való meghosszabbítását annak 2014. júniusi lejártakor; üdvözli a Belaruszról 2013 júniusában elfogadott határozatot, és az országban folyó jelentős emberi jogi visszaélések iránt tanúsított folyamatos figyelmet; sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy tartsák fenn a Belaruszra az emberi jogok kérdésében gyakorolt nyomást; |
| --- | --- |

25.

megerősíti, hogy támogatja a belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottat; kéri a különmegbízott megbízatásának további egy évvel való meghosszabbítását annak 2014. júniusi lejártakor; üdvözli a Belaruszról 2013 júniusában elfogadott határozatot, és az országban folyó jelentős emberi jogi visszaélések iránt tanúsított folyamatos figyelmet; sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy tartsák fenn a Belaruszra az emberi jogok kérdésében gyakorolt nyomást;

Üzbegisztán

| 26. | üdvözli az Üzbegisztánról készített rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményét; sajnálatosnak tartja, hogy az üzbegisztáni kormány folyamatosan visszautasítja az EJT különleges szakértőinek beutazására irányuló kérelmek kedvező elbírálását; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy törekedjenek külön megfigyelési mechanizmus létrehozására az EJT-n belül az üzbegisztáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az Üzbegisztánról készített rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményét; sajnálatosnak tartja, hogy az üzbegisztáni kormány folyamatosan visszautasítja az EJT különleges szakértőinek beutazására irányuló kérelmek kedvező elbírálását; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy törekedjenek külön megfigyelési mechanizmus létrehozására az EJT-n belül az üzbegisztáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban;

Közép-afrikai Köztársaság

| 27. | újólag mély aggodalmának ad hangot a Közép-afrikai Köztársaságban tapasztalható helyzettel kapcsolatban; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy sürgősen támogassa az ENSZ humanitárius felhívását, amely nagyon kevés finanszírozásban részesül, és felszólít a biztonsági helyzet javítására annak biztosítása céljából, hogy a lakosság megkaphassa a humanitárius segítséget; reméli, hogy az EU KBVP-missziójának gyors felállítása hozzá fog járulni az országban tapasztalható helyzet javulásához; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2136 (2014). számú határozatát, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát, a közép-afrikai köztársasági helyzettel foglalkozó 2014. január 20-i rendkívüli ülésszakát és az emberi jogoknak az országban tapasztalható helyzetével foglalkozó független szakértő kinevezését; sürgeti Samba-Panza ideiglenesen megválasztott új elnököt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az erőszak felszámolására és az országban tapasztalható vallási feszültségek enyhítésére; |
| --- | --- |

27.

újólag mély aggodalmának ad hangot a Közép-afrikai Köztársaságban tapasztalható helyzettel kapcsolatban; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy sürgősen támogassa az ENSZ humanitárius felhívását, amely nagyon kevés finanszírozásban részesül, és felszólít a biztonsági helyzet javítására annak biztosítása céljából, hogy a lakosság megkaphassa a humanitárius segítséget; reméli, hogy az EU KBVP-missziójának gyors felállítása hozzá fog járulni az országban tapasztalható helyzet javulásához; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2136 (2014). számú határozatát, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát, a közép-afrikai köztársasági helyzettel foglalkozó 2014. január 20-i rendkívüli ülésszakát és az emberi jogoknak az országban tapasztalható helyzetével foglalkozó független szakértő kinevezését; sürgeti Samba-Panza ideiglenesen megválasztott új elnököt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az erőszak felszámolására és az országban tapasztalható vallási feszültségek enyhítésére;

Kongói Demokratikus Köztársaság

| 28. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ kérte a Kongói Demokratikus Köztársaság konfliktusok sújtotta keleti részének folyamatos támogatását, tekintettel arra, hogy a térségben továbbra is válság van, így nem szabad magára hagyni; súlyos aggodalmát fejezi ki a lakosságnak az utóbbi időben Katanga régióban tapasztalható tömeges elvándorlása miatt; határozottan elítéli a lázadó erők civil lakosság – többek között nők és gyermekek – elleni támadásait az ország keleti részén; mélyen elítéli a nemi erőszak mint háborús eszköz szisztematikus alkalmazását; mély aggodalmát fejezi ki a gyermekek folytatódó besorozása miatt, és felszólít a leszerelésükre, rehabilitációjukra és újrabeilleszkedésük elősegítésére; úgy ítéli meg, hogy az ENSZ által a KDK és a régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről kidolgozott keretmegállapodás továbbra is a fenntartható béke elérésének fő kerete; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. január 30-i, 2136. számú határozatát, amely megújítja a KDK-ra kivetett fegyverembargót; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ kérte a Kongói Demokratikus Köztársaság konfliktusok sújtotta keleti részének folyamatos támogatását, tekintettel arra, hogy a térségben továbbra is válság van, így nem szabad magára hagyni; súlyos aggodalmát fejezi ki a lakosságnak az utóbbi időben Katanga régióban tapasztalható tömeges elvándorlása miatt; határozottan elítéli a lázadó erők civil lakosság – többek között nők és gyermekek – elleni támadásait az ország keleti részén; mélyen elítéli a nemi erőszak mint háborús eszköz szisztematikus alkalmazását; mély aggodalmát fejezi ki a gyermekek folytatódó besorozása miatt, és felszólít a leszerelésükre, rehabilitációjukra és újrabeilleszkedésük elősegítésére; úgy ítéli meg, hogy az ENSZ által a KDK és a régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről kidolgozott keretmegállapodás továbbra is a fenntartható béke elérésének fő kerete; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. január 30-i, 2136. számú határozatát, amely megújítja a KDK-ra kivetett fegyverembargót;

Eritrea

| 29. | folyamatos figyelmet és éberséget kér az EU és az EJT részéről az eritreai emberi jogi helyzettel kapcsolatban, mivel az emberi jogok súlyos megsértése miatt magas a menekültek és kivándorlók száma; üdvözli az EJT-nek az eritreai emberi jogi helyzetről 2013 júniusában egyhangúan elfogadott határozatát; elismerően nyilatkozik az emberi jogoknak az országban kialakult helyzetével foglalkozó különmegbízott első jelentéséről; kéri a különmegbízott megbízatásának meghosszabbítását az EJT 26. ülésszaka során; |
| --- | --- |

29.

folyamatos figyelmet és éberséget kér az EU és az EJT részéről az eritreai emberi jogi helyzettel kapcsolatban, mivel az emberi jogok súlyos megsértése miatt magas a menekültek és kivándorlók száma; üdvözli az EJT-nek az eritreai emberi jogi helyzetről 2013 júniusában egyhangúan elfogadott határozatát; elismerően nyilatkozik az emberi jogoknak az országban kialakult helyzetével foglalkozó különmegbízott első jelentéséről; kéri a különmegbízott megbízatásának meghosszabbítását az EJT 26. ülésszaka során;

Mali

| 30. | üdvözli az emberi jogok Maliban tapasztalható helyzetével foglalkozó független szakértő kinevezését, az emberi jogok konfliktus utáni helyzetének folyamatos átvilágítását, valamint az emberi jogok helyzetének javítása terén az országban más afrikai államok által betöltött erős vezető szerepet; kéri a független szakértő megbízatásának megújítását; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az emberi jogok Maliban tapasztalható helyzetével foglalkozó független szakértő kinevezését, az emberi jogok konfliktus utáni helyzetének folyamatos átvilágítását, valamint az emberi jogok helyzetének javítása terén az országban más afrikai államok által betöltött erős vezető szerepet; kéri a független szakértő megbízatásának megújítását;

Dél-Szudán

| 31. | mély aggodalmát fejezi ki a Dél-Szudánban kialakult helyzet, egyebek mellett az ország irányításának megszerzéséért folytatott politikai küzdelem miatt, amely egyre erőteljesebb etnikai villongásokat váltott ki, és több mint 650 000 embert kényszerített lakóhelye elhagyására; kéri az EU tagállamait, hogy vessék fel ezt a kérdést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában annak érdekében, hogy a Dél-Szudánban kialakult helyzet a nemzetközi napirend prioritásai között maradjon; üdvözli az ellenségeskedések beszüntetésére vonatkozó, 2014. január 23-án aláírt megállapodást, de hangsúlyozza, hogy ez csupán az első lépés a béke és a megbékélés felé vezető úton; elítéli az emberi jogok széles körű megsértését és az elkövetett visszaéléseket, és hangsúlyozza, hogy az ezekért felelős személyeket el kell számoltatni; üdvözli az Afrikai Unió kötelezettségvállalását, amely szerint vizsgálóbizottságot állít fel, amely az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság, valamint a jövőbeni megbékélés alapját szolgáltatja majd; |
| --- | --- |

31.

mély aggodalmát fejezi ki a Dél-Szudánban kialakult helyzet, egyebek mellett az ország irányításának megszerzéséért folytatott politikai küzdelem miatt, amely egyre erőteljesebb etnikai villongásokat váltott ki, és több mint 650 000 embert kényszerített lakóhelye elhagyására; kéri az EU tagállamait, hogy vessék fel ezt a kérdést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában annak érdekében, hogy a Dél-Szudánban kialakult helyzet a nemzetközi napirend prioritásai között maradjon; üdvözli az ellenségeskedések beszüntetésére vonatkozó, 2014. január 23-án aláírt megállapodást, de hangsúlyozza, hogy ez csupán az első lépés a béke és a megbékélés felé vezető úton; elítéli az emberi jogok széles körű megsértését és az elkövetett visszaéléseket, és hangsúlyozza, hogy az ezekért felelős személyeket el kell számoltatni; üdvözli az Afrikai Unió kötelezettségvállalását, amely szerint vizsgálóbizottságot állít fel, amely az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság, valamint a jövőbeni megbékélés alapját szolgáltatja majd;

Srí Lanka

| 32. | elítéli a vallási kisebbségek elleni, jelenleg is folyó támadásokat, valamint az emberi jogi jogvédők, ügyvédek és újságírók zaklatását és megfélemlítését; elismeri, hogy előrelépés tapasztalható az újjáépítés terén, és hogy a Tanulságok és Megbékélés Bizottsága által tett ajánlások közül néhányat végrehajtottak, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Srí Lanka kormánya továbbra sem biztosítja a nemzetközi emberi jogi és humanitárius szabályok múltbeli megsértéseinek független és hiteles kivizsgálását; határozottan támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának ajánlását, amely szerint létre kell hozni egy független nemzetközi vizsgálati mechanizmust, amely hozzájárulna az igazság feltárásához abban az esetben, ha a hazai mechanizmusok kudarcot vallanak; |
| --- | --- |

32.

elítéli a vallási kisebbségek elleni, jelenleg is folyó támadásokat, valamint az emberi jogi jogvédők, ügyvédek és újságírók zaklatását és megfélemlítését; elismeri, hogy előrelépés tapasztalható az újjáépítés terén, és hogy a Tanulságok és Megbékélés Bizottsága által tett ajánlások közül néhányat végrehajtottak, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Srí Lanka kormánya továbbra sem biztosítja a nemzetközi emberi jogi és humanitárius szabályok múltbeli megsértéseinek független és hiteles kivizsgálását; határozottan támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának ajánlását, amely szerint létre kell hozni egy független nemzetközi vizsgálati mechanizmust, amely hozzájárulna az igazság feltárásához abban az esetben, ha a hazai mechanizmusok kudarcot vallanak;

Burma/Mianmar

| 33. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Burmáról/Mianmarról elfogadott határozatot, valamint a különmegbízott folyamatos munkáját; kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy ne szakítsa meg és ne módosítsa a különmegbízott megbízatását mindaddig, amíg az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala nem nyit teljes körű mandátummal rendelkező területi irodát az országban, és kéri Burmát/Mianmart egyrészt annak biztosítására, hogy a bebörtönzöttek ügyeit felülvizsgáló bizottság folytassa az összes függőben lévő eset megoldására irányuló munkáját, másrészt arra, hogy helyezze hatályon kívül a véleménynyilvánítás szabadságát és az egyesülés szabadságát korlátozó vitatott jogszabályokat (és különösen a békés gyülekezésről és felvonulásról szóló 2011-es törvényt); elítéli a rohingya kisebbséghez tartozó személyek ellen irányuló, Rakhin államban folyamatosan elkövetett erőszakcselekményeket és visszaéléseket, valamint a muzulmánok és más vallási kisebbségek elleni támadásokat, és kéri az ilyen erőszakcselekményekkel kapcsolatban teljes, átlátható és független vizsgálatok lefolytatását; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Burmáról/Mianmarról elfogadott határozatot, valamint a különmegbízott folyamatos munkáját; kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy ne szakítsa meg és ne módosítsa a különmegbízott megbízatását mindaddig, amíg az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala nem nyit teljes körű mandátummal rendelkező területi irodát az országban, és kéri Burmát/Mianmart egyrészt annak biztosítására, hogy a bebörtönzöttek ügyeit felülvizsgáló bizottság folytassa az összes függőben lévő eset megoldására irányuló munkáját, másrészt arra, hogy helyezze hatályon kívül a véleménynyilvánítás szabadságát és az egyesülés szabadságát korlátozó vitatott jogszabályokat (és különösen a békés gyülekezésről és felvonulásról szóló 2011-es törvényt); elítéli a rohingya kisebbséghez tartozó személyek ellen irányuló, Rakhin államban folyamatosan elkövetett erőszakcselekményeket és visszaéléseket, valamint a muzulmánok és más vallási kisebbségek elleni támadásokat, és kéri az ilyen erőszakcselekményekkel kapcsolatban teljes, átlátható és független vizsgálatok lefolytatását;

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

| 34. | üdvözli az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetével foglalkozó különmegbízott megbízatásának tervezett meghosszabbítását, a 2013 márciusában konszenzussal elfogadott határozatot és az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetével foglalkozó vizsgálóbizottság által készített jelentés előterjesztését; megismétli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányához intézett azon felhívását, hogy maradéktalanul működjön együtt a különmegbízottal, és tegye lehetővé látogatását az országba; nyomatékosan kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy vegye tekintetbe a nemzetközi vizsgálóbizottság ajánlásait – különös figyelmet fordítva a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban elkövetett nemzetközi bűncselekmények elítélésének szükségességére –, hogy fokozza az ENSZ azon képességét, hogy dokumentumokkal tudja alátámasztani az emberi jogok megsértését az országban, és hozzon létre megfelelő nemzetközi mechanizmusokat a KNDK-ban elkövetett nemzetközi bűncselekményekért felelős személyek elszámoltatásának biztosítására; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetével foglalkozó különmegbízott megbízatásának tervezett meghosszabbítását, a 2013 márciusában konszenzussal elfogadott határozatot és az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetével foglalkozó vizsgálóbizottság által készített jelentés előterjesztését; megismétli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányához intézett azon felhívását, hogy maradéktalanul működjön együtt a különmegbízottal, és tegye lehetővé látogatását az országba; nyomatékosan kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy vegye tekintetbe a nemzetközi vizsgálóbizottság ajánlásait – különös figyelmet fordítva a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban elkövetett nemzetközi bűncselekmények elítélésének szükségességére –, hogy fokozza az ENSZ azon képességét, hogy dokumentumokkal tudja alátámasztani az emberi jogok megsértését az országban, és hozzon létre megfelelő nemzetközi mechanizmusokat a KNDK-ban elkövetett nemzetközi bűncselekményekért felelős személyek elszámoltatásának biztosítására;

Elefántcsontpart, Haiti, Kambodzsa, Szomália és Szudán

| 35. | üdvözli az Elefántcsontparttal, Haitival, Kambodzsával, Szomáliával és Szudánnal foglalkozó független szakértők megbízatásának meghosszabbítását; nyomatékosan kéri a fent nevezett országok hatóságait, hogy teljes mértékben működjenek együtt a megbízottakkal; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az Elefántcsontparttal, Haitival, Kambodzsával, Szomáliával és Szudánnal foglalkozó független szakértők megbízatásának meghosszabbítását; nyomatékosan kéri a fent nevezett országok hatóságait, hogy teljes mértékben működjenek együtt a megbízottakkal;

Tematikus kérdések

A gyermek jogai

| 36. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermek jogaival kapcsolatban végzett munkáját, közöttük az öt évesnél fiatalabb gyermekeknek az emberi jogokkal összefüggésben aggodalomra okot adó, megelőzhető elhalálozásáról és megbetegedéséről szóló 2013. szeptemberi határozatát, valamint üdvözli a Gyermekjogi Bizottság munkáját; kéri az államokat, hogy erősítsék meg az ENSZ gyermekjogi egyezményéhez csatolt 3. fakultatív jegyzőkönyvet, amely lehetővé teszi a gyermekek számára, hogy panasszal élhessenek a nevezett bizottság előtt; elismerően szól az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermekek jogairól szóló, előkészítés alatt álló határozatáról, amely kitűnő példa az EU és a latin-amerikai és karibi országok ENSZ-en belüli csoportja (GRULAC) közötti együttműködésre; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nemzetközi szervezetek – közöttük a UNICEF és az Amnesty International – gyermekek kínzásáról és fogva tartásáról számoltak be; kéri az ENSZ-t, hogy tárjon fel további ilyen eseteket, és fogalmazzon meg fellépésre irányuló ajánlásokat; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermek jogaival kapcsolatban végzett munkáját, közöttük az öt évesnél fiatalabb gyermekeknek az emberi jogokkal összefüggésben aggodalomra okot adó, megelőzhető elhalálozásáról és megbetegedéséről szóló 2013. szeptemberi határozatát, valamint üdvözli a Gyermekjogi Bizottság munkáját; kéri az államokat, hogy erősítsék meg az ENSZ gyermekjogi egyezményéhez csatolt 3. fakultatív jegyzőkönyvet, amely lehetővé teszi a gyermekek számára, hogy panasszal élhessenek a nevezett bizottság előtt; elismerően szól az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermekek jogairól szóló, előkészítés alatt álló határozatáról, amely kitűnő példa az EU és a latin-amerikai és karibi országok ENSZ-en belüli csoportja (GRULAC) közötti együttműködésre; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nemzetközi szervezetek – közöttük a UNICEF és az Amnesty International – gyermekek kínzásáról és fogva tartásáról számoltak be; kéri az ENSZ-t, hogy tárjon fel további ilyen eseteket, és fogalmazzon meg fellépésre irányuló ajánlásokat;

Nők és lányok

| 37. | kéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a nők helyzetével foglalkozó bizottság 58. ülésén annak érdekében, hogy ne lehessen meggátolni a pekingi cselekvési platformnak köszönhetően elért „vívmányok” – többek között az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve ezen belül a szexuális és reproduktív jogok – érvényesülését; határozottan elítéli a nőkkel szembeni nemi erőszak mint háborús taktika alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a nemi erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ismételten felhívja az EU-t és minden tagállamot az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének aláírására és megerősítésére; |
| --- | --- |

37.

kéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a nők helyzetével foglalkozó bizottság 58. ülésén annak érdekében, hogy ne lehessen meggátolni a pekingi cselekvési platformnak köszönhetően elért „vívmányok” – többek között az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve ezen belül a szexuális és reproduktív jogok – érvényesülését; határozottan elítéli a nőkkel szembeni nemi erőszak mint háborús taktika alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a nemi erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ismételten felhívja az EU-t és minden tagállamot az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének aláírására és megerősítésére;

Kínzás

| 38. | ismételten kifejezésre juttatja a kínzás és a bántalmazás minden egyéb formája elleni küzdelem jelentőségét, és azt, hogy az EU elsőbbséget biztosít az ilyen ügyeknek, különösen, ha gyermekekről van szó; felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy a kínzásról szóló éves határozatát használja fel a különmegbízott megbízatásának további három évvel történő megújítására, és biztosítsa a kínzásról szóló múltbeli határozatok hatékony nyomon követését; nyomatékosan kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot arról, hogy közös kötelezettséget vállalnak a kínzás felszámolására, valamint arra, hogy az ENSZ által a kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes pénzügyi alaphoz és a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve által létrehozott különleges alaphoz való hozzájárulás folytatása – illetve adott esetben ilyen hozzájárulás útnak indítása – révén támogatják az áldozatokat; |
| --- | --- |

38.

ismételten kifejezésre juttatja a kínzás és a bántalmazás minden egyéb formája elleni küzdelem jelentőségét, és azt, hogy az EU elsőbbséget biztosít az ilyen ügyeknek, különösen, ha gyermekekről van szó; felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy a kínzásról szóló éves határozatát használja fel a különmegbízott megbízatásának további három évvel történő megújítására, és biztosítsa a kínzásról szóló múltbeli határozatok hatékony nyomon követését; nyomatékosan kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot arról, hogy közös kötelezettséget vállalnak a kínzás felszámolására, valamint arra, hogy az ENSZ által a kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes pénzügyi alaphoz és a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve által létrehozott különleges alaphoz való hozzájárulás folytatása – illetve adott esetben ilyen hozzájárulás útnak indítása – révén támogatják az áldozatokat;

Halálbüntetés

| 39. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy határozottan elítéli a halálbüntetés alkalmazását, és határozottan támogatja a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot, mint a halálbüntetés végleges megszüntetéséhez vezető út egyik állomását; kéri az EU-t, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is szálljanak síkra a halálbüntetés egész világon való megszüntetéséért; határozottan felszólítja a halálbüntetést még mindig alkalmazó országokat, hogy tegyenek közzé világos és pontos, számszerű adatokat a halálos ítéletekről és a kivégzésekről; |
| --- | --- |

39.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy határozottan elítéli a halálbüntetés alkalmazását, és határozottan támogatja a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot, mint a halálbüntetés végleges megszüntetéséhez vezető út egyik állomását; kéri az EU-t, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is szálljanak síkra a halálbüntetés egész világon való megszüntetéséért; határozottan felszólítja a halálbüntetést még mindig alkalmazó országokat, hogy tegyenek közzé világos és pontos, számszerű adatokat a halálos ítéletekről és a kivégzésekről;

Vallás- és lelkiismereti szabadság

| 40. | elítéli a vallás- és lelkiismereti szabadsághoz fűződő jog megsértésének világszerte ismétlődő eseteit; ismételten kifejezésre juttatja, hogy az EU rendkívüli jelentőséget tulajdonít ennek a kérdésnek; kéri a tagállamokat, hogy folytassák a munkát ezzel kapcsolatban; üdvözli a vallás- és lelkiismereti szabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának megújítását; ismételten kijelenti, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadsága, valamint a vallásszabadság, ideértve a vallás vagy hit feladásának vagy megváltoztatásának szabadságát is, alapvető emberi jog; hangsúlyozza ezért, hogy a vallási kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját a világon mindenütt le kell küzdeni; |
| --- | --- |

40.

elítéli a vallás- és lelkiismereti szabadsághoz fűződő jog megsértésének világszerte ismétlődő eseteit; ismételten kifejezésre juttatja, hogy az EU rendkívüli jelentőséget tulajdonít ennek a kérdésnek; kéri a tagállamokat, hogy folytassák a munkát ezzel kapcsolatban; üdvözli a vallás- és lelkiismereti szabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának megújítását; ismételten kijelenti, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadsága, valamint a vallásszabadság, ideértve a vallás vagy hit feladásának vagy megváltoztatásának szabadságát is, alapvető emberi jog; hangsúlyozza ezért, hogy a vallási kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját a világon mindenütt le kell küzdeni;

A leszbikus, homoszexuális, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek jogai (LMBTI-jogok)

| 41. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az utóbbi időben nőtt a szexuális irányultság vagy a nemi identitás alapján megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok száma, valamint erősödött az egyes személyekkel szemben ilyen okokból alapján elkövetett erőszak; szorgalmazza a Nigériában és Ugandában kialakult helyzet szorosabb ellenőrzését, ahol olyan új törvényeket hoztak, amelyek súlyos fenyegetést jelentenek a szexuális kisebbségek szabadságára; elítéli a hátrányosan megkülönböztető jellegű törvények bevezetését, valamint a szólásszabadság elnyomását Oroszországban; ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a hátrányosan megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ általánosabb értelemben e téren végez; azt ajánlja az uniós tagállamoknak, a Tanácsnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, hogy vegyenek részt aktívan az e jogok érvényesülésének megakadályozására irányuló kísérletek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

41.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az utóbbi időben nőtt a szexuális irányultság vagy a nemi identitás alapján megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok száma, valamint erősödött az egyes személyekkel szemben ilyen okokból alapján elkövetett erőszak; szorgalmazza a Nigériában és Ugandában kialakult helyzet szorosabb ellenőrzését, ahol olyan új törvényeket hoztak, amelyek súlyos fenyegetést jelentenek a szexuális kisebbségek szabadságára; elítéli a hátrányosan megkülönböztető jellegű törvények bevezetését, valamint a szólásszabadság elnyomását Oroszországban; ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a hátrányosan megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ általánosabb értelemben e téren végez; azt ajánlja az uniós tagállamoknak, a Tanácsnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, hogy vegyenek részt aktívan az e jogok érvényesülésének megakadályozására irányuló kísérletek elleni küzdelemben;

Kasztalapú megkülönböztetés

| 42. | elítéli a kasztalapú hátrányos megkülönböztetést; mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogok kasztalapon történő folyamatos és nagyarányú megsértése miatt, valamint az erőszakos cselekedetek, többek között az érintett közösségekhez tartozó nőkkel szemben elkövetett szexuális erőszak miatt; elismeri az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala és az ENSZ különleges szakértői által a hátrányos megkülönböztetés e formájának leküzdése érdekében végzett munkát; nyomatékosan kéri az uniós tagállamokat, hogy segítsék elő a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló, az ENSZ által kidolgozott alapelvek és iránymutatások tervezetének elfogadását, és felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy fogadja el ezt a keretet; |
| --- | --- |

42.

elítéli a kasztalapú hátrányos megkülönböztetést; mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogok kasztalapon történő folyamatos és nagyarányú megsértése miatt, valamint az erőszakos cselekedetek, többek között az érintett közösségekhez tartozó nőkkel szemben elkövetett szexuális erőszak miatt; elismeri az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala és az ENSZ különleges szakértői által a hátrányos megkülönböztetés e formájának leküzdése érdekében végzett munkát; nyomatékosan kéri az uniós tagállamokat, hogy segítsék elő a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló, az ENSZ által kidolgozott alapelvek és iránymutatások tervezetének elfogadását, és felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy fogadja el ezt a keretet;

A békés gyülekezés joga

| 43. | kéri az EU-t, hogy támogassa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített, az emberi jogok előmozdításának és védelmének biztosítása érdekében teendő hatékony intézkedésekről és a legjobb gyakorlatokról szóló jelentés nyomon követését a békés tüntetésekkel összefüggésben, többek között a békés gyülekezés jogával kapcsolatos nemzetközi jogi keret kialakítására irányuló erőfeszítések támogatása révén; |
| --- | --- |

43.

kéri az EU-t, hogy támogassa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített, az emberi jogok előmozdításának és védelmének biztosítása érdekében teendő hatékony intézkedésekről és a legjobb gyakorlatokról szóló jelentés nyomon követését a békés tüntetésekkel összefüggésben, többek között a békés gyülekezés jogával kapcsolatos nemzetközi jogi keret kialakítására irányuló erőfeszítések támogatása révén;

Lakhatás

| 44. | ismételten kinyilvánítja, hogy egyetért azzal, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a lakhatáshoz való jognak nagy jelentőséget tulajdonít; ismételten felhívja az Uniót és tagállamait, hogy mozdítsák elő a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférést, amely alapvető jog; |
| --- | --- |

44.

ismételten kinyilvánítja, hogy egyetért azzal, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a lakhatáshoz való jognak nagy jelentőséget tulajdonít; ismételten felhívja az Uniót és tagállamait, hogy mozdítsák elő a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférést, amely alapvető jog;

Vízellátás és higiénia

| 45. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2013 szeptemberében elfogadott, a biztonságos ivóvízhez és a higiéniához való jogról szóló határozatot, valamint az ENSZ különmegbízottja e téren végzett munkáját, különösen egy olyan kézikönyv kidolgozása révén, amelynek tárgyát az ivóvíz-ellátáshoz és a higiéniához való jog érvényre juttatását biztosító eszközök képezik; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is összpontosítsanak a vízellátáshoz és a higiéniához fűződő emberi jog gyakran figyelmen kívül hagyott, valójában azonban létfontosságú kérdésére; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2013 szeptemberében elfogadott, a biztonságos ivóvízhez és a higiéniához való jogról szóló határozatot, valamint az ENSZ különmegbízottja e téren végzett munkáját, különösen egy olyan kézikönyv kidolgozása révén, amelynek tárgyát az ivóvíz-ellátáshoz és a higiéniához való jog érvényre juttatását biztosító eszközök képezik; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is összpontosítsanak a vízellátáshoz és a higiéniához fűződő emberi jog gyakran figyelmen kívül hagyott, valójában azonban létfontosságú kérdésére;

Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok

| 46. | határozottan támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtását; kéri az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével, és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 7. ülésén, és támogassák a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvekkel való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; ismételten kéri az Európai Bizottságot, hogy 2014 végéig számoljon be az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelveknek az uniós tagállamok általi végrehajtásáról; megjegyzi, hogy olyan kezdeményezés van kialakulóban, amely az ENSZ rendszerébe beépítendő, kötelező jogi erejű nemzetközi eszköz létrehozására hív fel az üzleti és emberi jogok tekintetében; |
| --- | --- |

46.

határozottan támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtását; kéri az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével, és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 7. ülésén, és támogassák a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvekkel való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; ismételten kéri az Európai Bizottságot, hogy 2014 végéig számoljon be az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelveknek az uniós tagállamok általi végrehajtásáról; megjegyzi, hogy olyan kezdeményezés van kialakulóban, amely az ENSZ rendszerébe beépítendő, kötelező jogi erejű nemzetközi eszköz létrehozására hív fel az üzleti és emberi jogok tekintetében;

Korrupció és emberi jogok

| 47. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák egy különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki a pénzügyi bűncselekményekkel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozna; |
| --- | --- |

47.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák egy különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki a pénzügyi bűncselekményekkel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozna;

Sport

| 48. | üdvözli a 2013 szeptemberében elfogadott határozatot, amelynek tárgya az emberi jogoknak a sport és az olimpiai eszme által történő előmozdítása; aggodalmát fejezi ki a migráns munkavállalók Katarban kialakult helyzete miatt, különösen a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészítésével összefüggésben; tudomásul veszi, hogy Katar foglalkozni kíván az aggodalomra okot adó helyzet kezelésével; felhívja a katari hatóságokat, hogy reformálják meg munkaügyi jogszabályaikat, helyezzék hatályon kívül a szponzorálásra vonatkozó, a régióban mindenütt alkalmazott törvényt (az úgynevezett „kafala-rendszert”), és ratifikálják a vonatkozó nemzetközi megállapodásokat; nyomatékosan kéri az EU-t annak biztosítására, hogy a Katarban dolgozó uniós építőipari vállalatok ne legyenek részesei a migráns munkavállalók emberi jogaival való visszaéléseknek; hangsúlyozza a nagyobb sporteseményekre és azok emberi jogokkal való összefüggéseire irányuló ellenőrzés jelentőségét, így például a 2014 februárjában Szocsiban tartott téli olimpiai játékokkal és a gyülekezés jogának folyamatos elnyomásával, illetve a szexuális kisebbségekhez tartozók jogaival kapcsolatban, valamint a Brazíliában tartandó következő labdarúgó-világbajnoksággal összefüggésben, ahol beszámolók szerint kilakoltatásra és egész lakóközösségeknek az országon belül történő áthelyezésére kerül sor; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a 2013 szeptemberében elfogadott határozatot, amelynek tárgya az emberi jogoknak a sport és az olimpiai eszme által történő előmozdítása; aggodalmát fejezi ki a migráns munkavállalók Katarban kialakult helyzete miatt, különösen a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészítésével összefüggésben; tudomásul veszi, hogy Katar foglalkozni kíván az aggodalomra okot adó helyzet kezelésével; felhívja a katari hatóságokat, hogy reformálják meg munkaügyi jogszabályaikat, helyezzék hatályon kívül a szponzorálásra vonatkozó, a régióban mindenütt alkalmazott törvényt (az úgynevezett „kafala-rendszert”), és ratifikálják a vonatkozó nemzetközi megállapodásokat; nyomatékosan kéri az EU-t annak biztosítására, hogy a Katarban dolgozó uniós építőipari vállalatok ne legyenek részesei a migráns munkavállalók emberi jogaival való visszaéléseknek; hangsúlyozza a nagyobb sporteseményekre és azok emberi jogokkal való összefüggéseire irányuló ellenőrzés jelentőségét, így például a 2014 februárjában Szocsiban tartott téli olimpiai játékokkal és a gyülekezés jogának folyamatos elnyomásával, illetve a szexuális kisebbségekhez tartozók jogaival kapcsolatban, valamint a Brazíliában tartandó következő labdarúgó-világbajnoksággal összefüggésben, ahol beszámolók szerint kilakoltatásra és egész lakóközösségeknek az országon belül történő áthelyezésére kerül sor;

Katonai robotrepülőgépek használata

| 49. | aggodalmát fejezi ki az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértésének esetei miatt, amelyek során katonai robotrepülőgépek törvénytelen célzott támadásokat követnek el, ismeretlen számú polgári személy halálát, súlyos megsebesülését vagy traumatikus sérülését okozva a konfliktusövezetnek nyilvánított területeken kívül; támogatja az ENSZ különleges szakértői által tett erőfeszítéseket, amelyek célja annak biztosítása, hogy az államok a katonai robotrepülőgépeket a kialakult nemzetközi jogi keretnek megfelelően, átlátható és elszámoltatható módon alkalmazzák; felhívja az EU-t, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is támogassák a törvénytelen, célzott gyilkosságokkal kapcsolatos kivizsgálásokat, és kövessék nyomon az ENSZ bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával, valamint a terrorizmus elleni küzdelemmel és az emebri jogokkal foglalkozó különmegbízott ajánlásait; |
| --- | --- |

49.

aggodalmát fejezi ki az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértésének esetei miatt, amelyek során katonai robotrepülőgépek törvénytelen célzott támadásokat követnek el, ismeretlen számú polgári személy halálát, súlyos megsebesülését vagy traumatikus sérülését okozva a konfliktusövezetnek nyilvánított területeken kívül; támogatja az ENSZ különleges szakértői által tett erőfeszítéseket, amelyek célja annak biztosítása, hogy az államok a katonai robotrepülőgépeket a kialakult nemzetközi jogi keretnek megfelelően, átlátható és elszámoltatható módon alkalmazzák; felhívja az EU-t, az uniós tagállamokat és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy továbbra is támogassák a törvénytelen, célzott gyilkosságokkal kapcsolatos kivizsgálásokat, és kövessék nyomon az ENSZ bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával, valamint a terrorizmus elleni küzdelemmel és az emebri jogokkal foglalkozó különmegbízott ajánlásait;

Nemzetközi Büntetőbíróság

| 50. | ismételten kifejezésre juttatja a Nemzetközi Büntetőbíróság tevékenysége melletti maradéktalan támogatását, és továbbra is éber figyelemmel kíséri az e bíróság legitimitásának aláásására irányuló bármely kísérleteket; kéri az agresszió bűntettével és a kampalai módosításokkal kapcsolatos uniós álláspont aktív kidolgozását; |
| --- | --- |

50.

ismételten kifejezésre juttatja a Nemzetközi Büntetőbíróság tevékenysége melletti maradéktalan támogatását, és továbbra is éber figyelemmel kíséri az e bíróság legitimitásának aláásására irányuló bármely kísérleteket; kéri az agresszió bűntettével és a kampalai módosításokkal kapcsolatos uniós álláspont aktív kidolgozását;

Egyetemes emberi jogi helyzetértékelés

| 51. | ismételten hangsúlyozza a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés jelentőségét, amelynek célja, hogy teljes képet adjon az emberi jogok helyzetéről valamennyi ENSZ-tagállamban, és ismételten felhívja a figyelmet a helyzetértékelés e második ciklusának fontosságára, amelynek középpontjában az első ciklus során elfogadott ajánlások végrehajtása áll; ismételten felhív azonban az első ciklus alatt néhány tagállam által elutasított ajánlások újbóli vizsgálatára a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatának következő szakaszában; |
| --- | --- |

51.

ismételten hangsúlyozza a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés jelentőségét, amelynek célja, hogy teljes képet adjon az emberi jogok helyzetéről valamennyi ENSZ-tagállamban, és ismételten felhívja a figyelmet a helyzetértékelés e második ciklusának fontosságára, amelynek középpontjában az első ciklus során elfogadott ajánlások végrehajtása áll; ismételten felhív azonban az első ciklus alatt néhány tagállam által elutasított ajánlások újbóli vizsgálatára a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatának következő szakaszában;

| 52. | felhívja a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés párbeszédében részt vevő uniós tagállamokat, hogy álljanak elő konkrét és mérhető javaslatokkal, a nyomon követés minőségének biztosítása és az elfogadott ajánlások végrehajtása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és az uniós tagállamok a végrehajtás támogatása érdekében technikai segítséget nyújtsanak a helyzetértékelés alatt álló államoknak ahhoz, hogy az ajánlásokat teljesítve félidős frissítéseket terjesszenek elő; |
| --- | --- |

52.

felhívja a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés párbeszédében részt vevő uniós tagállamokat, hogy álljanak elő konkrét és mérhető javaslatokkal, a nyomon követés minőségének biztosítása és az elfogadott ajánlások végrehajtása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és az uniós tagállamok a végrehajtás támogatása érdekében technikai segítséget nyújtsanak a helyzetértékelés alatt álló államoknak ahhoz, hogy az ajánlásokat teljesítve félidős frissítéseket terjesszenek elő;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelést módszeresen be kell építeni az EU emberi jogi párbeszédeibe és konzultációiba, valamint az emberi jogokkal kapcsolatos uniós országstratégiákba; ismételten kifejezésre juttatja azon ajánlását, hogy a Parlament vesse fel ezeket az ajánlásokat harmadik országokban tett küldöttségi látogatásai során; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelést módszeresen be kell építeni az EU emberi jogi párbeszédeibe és konzultációiba, valamint az emberi jogokkal kapcsolatos uniós országstratégiákba; ismételten kifejezésre juttatja azon ajánlását, hogy a Parlament vesse fel ezeket az ajánlásokat harmadik országokban tett küldöttségi látogatásai során;

| 54. | üdvözöl minden olyan lépést, amely az érintett szereplők, közöttük a civil társadalom számára lehetővé teszi a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatában való maradéktalan részvételt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a tagállamok az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában kiemelten foglalkozzanak azzal az aggasztó kérdéssel, hogy a nem kormányzati szervezetek mozgástere a világ számos országában szűkül; |
| --- | --- |

54.

üdvözöl minden olyan lépést, amely az érintett szereplők, közöttük a civil társadalom számára lehetővé teszi a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatában való maradéktalan részvételt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a tagállamok az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában kiemelten foglalkozzanak azzal az aggasztó kérdéssel, hogy a nem kormányzati szervezetek mozgástere a világ számos országában szűkül;

Különleges szakértők

| 55. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy határozottan támogatja a különleges szakértőket, hangsúlyozza e megbízatások függetlenségének jelentőségét, és nyomatékosan felkér minden ENSZ-tagállamot arra, hogy működjön maradéktalanul együtt a különleges szakértőkkel, többek között fogadva az országba beutazni kívánó megbízottakat, eleget téve a sürgős cselekvés tekintetében és az állítólagos jogsértésekkel kapcsolatosan megfogalmazott kéréseiknek, valamint biztosítva ajánlásaik megfelelő nyomon követését; támogatja a 2013. december 10-én 72 különleges szakértő által tett nyilatkozatot, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az államok különleges szakértőkkel való együttműködésének hiánya ellehetetleníti e szakértők számára megbízatásuk teljesítését; |
| --- | --- |

55.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy határozottan támogatja a különleges szakértőket, hangsúlyozza e megbízatások függetlenségének jelentőségét, és nyomatékosan felkér minden ENSZ-tagállamot arra, hogy működjön maradéktalanul együtt a különleges szakértőkkel, többek között fogadva az országba beutazni kívánó megbízottakat, eleget téve a sürgős cselekvés tekintetében és az állítólagos jogsértésekkel kapcsolatosan megfogalmazott kéréseiknek, valamint biztosítva ajánlásaik megfelelő nyomon követését; támogatja a 2013. december 10-én 72 különleges szakértő által tett nyilatkozatot, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az államok különleges szakértőkkel való együttműködésének hiánya ellehetetleníti e szakértők számára megbízatásuk teljesítését;

| 56. | határozottan elítéli a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés párbeszédében részt vevő és a különleges szakértőkkel együttműködő emberi jogi jogvédőkkel és aktivistákkal szemben alkalmazott megtorlás minden formáját, különösen Kína esetében; felkéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát azon jelentések kivizsgálására, amelyek szerint 2013. szeptember 14-e óta fogva tartják Cao Sun Li kínai aktivistát, aki a civil társadalom bevonását szorgalmazta a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatába; nyomatékosan kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy aktívan kísérje nyomon ezt és az ehhez hasonló eseteket, és felkér minden államot, hogy biztosítson megfelelő védelmet az efféle megfélemlítő intézkedésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések aláássák az ENSZ egész emberi jogi rendszerét; |
| --- | --- |

56.

határozottan elítéli a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés párbeszédében részt vevő és a különleges szakértőkkel együttműködő emberi jogi jogvédőkkel és aktivistákkal szemben alkalmazott megtorlás minden formáját, különösen Kína esetében; felkéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát azon jelentések kivizsgálására, amelyek szerint 2013. szeptember 14-e óta fogva tartják Cao Sun Li kínai aktivistát, aki a civil társadalom bevonását szorgalmazta a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatába; nyomatékosan kéri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy aktívan kísérje nyomon ezt és az ehhez hasonló eseteket, és felkér minden államot, hogy biztosítson megfelelő védelmet az efféle megfélemlítő intézkedésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések aláássák az ENSZ egész emberi jogi rendszerét;

Az EU részvétele

| 57. | ismételten kiemeli az EU részvételének fontosságát az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; bátorítja a tagállamokat erre a részvételre, a határozatok végrehajtásának társszponzorálása és vezetése, a vitákban és az interaktív párbeszédekben való aktív részvétel és nyilatkozatok kibocsátása révén; határozottan támogatja, hogy az EU egyre erőteljesebben vesz részt több régióra kiterjedő kezdeményezésekben; |
| --- | --- |

57.

ismételten kiemeli az EU részvételének fontosságát az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; bátorítja a tagállamokat erre a részvételre, a határozatok végrehajtásának társszponzorálása és vezetése, a vitákban és az interaktív párbeszédekben való aktív részvétel és nyilatkozatok kibocsátása révén; határozottan támogatja, hogy az EU egyre erőteljesebben vesz részt több régióra kiterjedő kezdeményezésekben;

| 58. | ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy a Genfben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa keretében végzett munka beépüljön az EU vonatkozó belső és külső tevékenységei közé – többek között a Parlament és annak bizottsági és parlamentközi küldöttségei munkájába –, valamint hogy az ENSZ különmegbízottjainak munkája hozzájáruljon a bizottsági ülésekhez; |
| --- | --- |

58.

ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy a Genfben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa keretében végzett munka beépüljön az EU vonatkozó belső és külső tevékenységei közé – többek között a Parlament és annak bizottsági és parlamentközi küldöttségei munkájába –, valamint hogy az ENSZ különmegbízottjainak munkája hozzájáruljon a bizottsági ülésekhez;

| 59. | szorgalmazza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsával kapcsolatban, hogy az Európai Unió különleges képviselője továbbra is fokozza az EU emberi jogokkal kapcsolatos politikájának hatékonyságát, koherenciáját és láthatóságát, és vonja még szorosabbra az együttműködést az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges szakértőkkel, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nem volt jelen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának magas szintű munkacsoportjában; |
| --- | --- |

59.

szorgalmazza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsával kapcsolatban, hogy az Európai Unió különleges képviselője továbbra is fokozza az EU emberi jogokkal kapcsolatos politikájának hatékonyságát, koherenciáját és láthatóságát, és vonja még szorosabbra az együttműködést az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges szakértőkkel, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nem volt jelen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának magas szintű munkacsoportjában;

| 60. | ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az emberi jogi kérdésekben hatékony koordináció és együttműködés jellemezze az Európai Külügyi Szolgálat, a Bizottság és az EU tagállamai közötti kapcsolatokat; szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és a közös üzeneteket közvetítsen; |
| --- | --- |

60.

ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az emberi jogi kérdésekben hatékony koordináció és együttműködés jellemezze az Európai Külügyi Szolgálat, a Bizottság és az EU tagállamai közötti kapcsolatokat; szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és a közös üzeneteket közvetítsen;

| 61. | hangsúlyozza az uniós tagállamok által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára nyújtott támogatás fontosságát, az emberi jogok oszthatatlanságának és egyetemességének maradéktalan biztosítása érdekében végzett közös munka révén, és különösen a nevezett testület által létrehozott valamennyi nemzetközi emberi jogi eszköz ratifikálásával; ismételten kifejezi sajnálatát amiatt, hogy a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló egyezményt még egyetlen uniós tagállam sem ratifikálta; ismételten kifejezi sajnálatát amiatt is, hogy több tagállam nem ratifikálta még a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt vagy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, illetve a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányát; ismételten felszólít minden tagállamot, hogy ratifikálja ezeket az egyezményeket és jegyzőkönyveket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós tagállamok időben benyújtsák időszakos jelentéseiket az ENSZ nyomon követéssel foglalkozó szervezeteinek; kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki uniós álláspontot az agresszió bűncselekménye és a kampalai módosítások tekintetében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza az uniós tagállamok által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára nyújtott támogatás fontosságát, az emberi jogok oszthatatlanságának és egyetemességének maradéktalan biztosítása érdekében végzett közös munka révén, és különösen a nevezett testület által létrehozott valamennyi nemzetközi emberi jogi eszköz ratifikálásával; ismételten kifejezi sajnálatát amiatt, hogy a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló egyezményt még egyetlen uniós tagállam sem ratifikálta; ismételten kifejezi sajnálatát amiatt is, hogy több tagállam nem ratifikálta még a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt vagy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, illetve a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányát; ismételten felszólít minden tagállamot, hogy ratifikálja ezeket az egyezményeket és jegyzőkönyveket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós tagállamok időben benyújtsák időszakos jelentéseiket az ENSZ nyomon követéssel foglalkozó szervezeteinek; kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki uniós álláspontot az agresszió bűncselekménye és a kampalai módosítások tekintetében;

| 62. | ismételten felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az EU folyamatosan támogassa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségének megőrzését, biztosítva, hogy a nevezett hivatal továbbra is hatékonyan és részrehajlás nélkül láthassa el feladatát; létfontosságúnak tartja, hogy megfelelő finanszírozás biztosítsa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala pártatlanságát és működőképességét, különös tekintettel arra, hogy a közelmúltban kialakult fejlemények miatt e hivatalnak új regionális irodákat kell nyitnia; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elégséges finanszírozás álljon rendelkezésre az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek egyre növekvő munkaterhének teljesítéséhez; kéri az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek rendszerének hatékony működtetésében, többek között megfelelő finanszírozás rendelkezésre bocsátása révén; |
| --- | --- |

62.

ismételten felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az EU folyamatosan támogassa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségének megőrzését, biztosítva, hogy a nevezett hivatal továbbra is hatékonyan és részrehajlás nélkül láthassa el feladatát; létfontosságúnak tartja, hogy megfelelő finanszírozás biztosítsa az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala pártatlanságát és működőképességét, különös tekintettel arra, hogy a közelmúltban kialakult fejlemények miatt e hivatalnak új regionális irodákat kell nyitnia; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elégséges finanszírozás álljon rendelkezésre az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek egyre növekvő munkaterhének teljesítéséhez; kéri az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek rendszerének hatékony működtetésében, többek között megfelelő finanszírozás rendelkezésre bocsátása révén;

| 63. | ismételten kijelenti, hogy az emberijogvédők védelme az Unió emberi jogi politikájának kiemelt fontosságú eleme; nagyra értékeli ezért a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének keretében az emberi jogi aktivisták sürgős védelme és támogatása céljával nyújtott gyakorlati segítséget és az e célra elkülönített pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

63.

ismételten kijelenti, hogy az emberijogvédők védelme az Unió emberi jogi politikájának kiemelt fontosságú eleme; nagyra értékeli ezért a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének keretében az emberi jogi aktivisták sürgős védelme és támogatása céljával nyújtott gyakorlati segítséget és az e célra elkülönített pénzügyi támogatást;

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 68. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ-munkacsoportnak. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 68. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ-munkacsoportnak.

---

(1)  HL C 332. E, 2013.11.15., 114. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0055.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0575.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/250 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/250

---

P7_TA(2014)0253

Oroszország: A Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elítélése

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása Oroszországról: a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről (2014/2628(RSP))

(2017/C 378/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) szóvivőjének a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló, 2014. február 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) szóvivőjének a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló, 2014. február 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Oroszország alkotmányára, különösen annak 118. cikkére, amely kimondja, hogy az igazságszolgáltatást az Oroszországi Föderációban kizárólag bíróságok végzik, és 120. cikkére, amely a bírák függetlenségéről rendelkezik, akik kizárólag az orosz alkotmánynak és a szövetségi jogszabályoknak vannak alávetve, |
| --- | --- |

—

tekintettel Oroszország alkotmányára, különösen annak 118. cikkére, amely kimondja, hogy az igazságszolgáltatást az Oroszországi Föderációban kizárólag bíróságok végzik, és 120. cikkére, amely a bírák függetlenségéről rendelkezik, akik kizárólag az orosz alkotmánynak és a szövetségi jogszabályoknak vannak alávetve,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Bizottságának (CPT) az Oroszországi Föderációba tett időszakos látogatásáról szóló, 2013. december 17-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Bizottságának (CPT) az Oroszországi Föderációba tett időszakos látogatásáról szóló, 2013. december 17-i jelentésére,

| — | tekintettel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja, Vlagyimir Lukin által a moszkvai tömegdemonstrációkról és a bűnüldöző szervek által tett lépésekről 2014. március 4-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja, Vlagyimir Lukin által a moszkvai tömegdemonstrációkról és a bűnüldöző szervek által tett lépésekről 2014. március 4-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet teljes jogú tagjaként elkötelezte magát a demokrácia alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; mivel a jogállamiság elvének számos súlyos megsértése és korlátozó jogszabályok elfogadása az elmúlt hónapok során egyre növekvő aggodalmat ébreszt Oroszország nemzetközi és nemzeti kötelezettségeinek való megfelelése tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet teljes jogú tagjaként elkötelezte magát a demokrácia alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; mivel a jogállamiság elvének számos súlyos megsértése és korlátozó jogszabályok elfogadása az elmúlt hónapok során egyre növekvő aggodalmat ébreszt Oroszország nemzetközi és nemzeti kötelezettségeinek való megfelelése tekintetében;

| B. | mivel 2012. május 6-án, Vlagyimir Putyin elnök beiktatásának előestéjén, a Bolotnaja téren a becslések szerint több tízezer tüntető közül több tucatnyian összetűzésbe kerültek a rendőrséggel, és ennek során könnyebben megsérültek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012. május 6-án, Vlagyimir Putyin elnök beiktatásának előestéjén, a Bolotnaja téren a becslések szerint több tízezer tüntető közül több tucatnyian összetűzésbe kerültek a rendőrséggel, és ennek során könnyebben megsérültek;

| C. | mivel mintegy 600 aktivistát rövid időre őrizetbe vettek, és 28 személy ellen büntetőeljárás indult; mivel a hatóságok vizsgálatot indítottak a tüntetők fellépésével kapcsolatban, és őket „tömeges lázadásban” való részvétellel vádolták meg, amely az orosz jog szerint „erőszakkal, pogromokkal, vagyontárgyak rongálásával, lőfegyverek használatával vagy a hatóságokkal szembeni fegyveres ellenállással” járó tömeges cselekedeteket foglal magában; mivel a hatóságok állítása szerint az erőszakos fellépést előre megtervezték, és az az ország destabilizálására és a kormány megbuktatására irányuló összeesküvés része volt; |
| --- | --- |

C.

mivel mintegy 600 aktivistát rövid időre őrizetbe vettek, és 28 személy ellen büntetőeljárás indult; mivel a hatóságok vizsgálatot indítottak a tüntetők fellépésével kapcsolatban, és őket „tömeges lázadásban” való részvétellel vádolták meg, amely az orosz jog szerint „erőszakkal, pogromokkal, vagyontárgyak rongálásával, lőfegyverek használatával vagy a hatóságokkal szembeni fegyveres ellenállással” járó tömeges cselekedeteket foglal magában; mivel a hatóságok állítása szerint az erőszakos fellépést előre megtervezték, és az az ország destabilizálására és a kormány megbuktatására irányuló összeesküvés része volt;

| D. | mivel az elmúlt években több per és bírósági eljárás miatt is kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlenségével és pártatlanságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt években több per és bírósági eljárás miatt is kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlenségével és pártatlanságával kapcsolatban;

| E. | mivel számos orosz és nemzetközi emberi jogi szervezet arról számolt be, hogy a biztonsági erők által alkalmazott aránytalan intézkedések és agresszív fellépés, valamint a túlzott mértékű erőszak vezetett az erőszak kitöréséhez, amit a tüntetőkkel szembeni önkényes letartóztatások követtek; mivel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja értékelésében megerősítette, hogy a tömeges lázadással kapcsolatos vádak alaptalanok; |
| --- | --- |

E.

mivel számos orosz és nemzetközi emberi jogi szervezet arról számolt be, hogy a biztonsági erők által alkalmazott aránytalan intézkedések és agresszív fellépés, valamint a túlzott mértékű erőszak vezetett az erőszak kitöréséhez, amit a tüntetőkkel szembeni önkényes letartóztatások követtek; mivel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja értékelésében megerősítette, hogy a tömeges lázadással kapcsolatos vádak alaptalanok;

| F. | mivel – a 2013-ban hozott három, súlyosabb börtönbüntetésekkel járó ítélet, valamint Mihail Koszenko aktivista pszichiátriai kényszergyógykezelését követően – egy oroszországi bíróság 2014. február 24-én elmarasztaló ítéletet hozott e tüntetők közül nyolc személy ellen, és büntetésük a felfüggesztett szabadságvesztéstől négy év börtönbüntetésig terjedt; |
| --- | --- |

F.

mivel – a 2013-ban hozott három, súlyosabb börtönbüntetésekkel járó ítélet, valamint Mihail Koszenko aktivista pszichiátriai kényszergyógykezelését követően – egy oroszországi bíróság 2014. február 24-én elmarasztaló ítéletet hozott e tüntetők közül nyolc személy ellen, és büntetésük a felfüggesztett szabadságvesztéstől négy év börtönbüntetésig terjedt;

| G. | mivel 2014. február 21-én és 24-én jelentős számú letartóztatásra került sor a Bolotnaja téri eseményekkel kapcsolatos ügy vádlottjai melletti békés szimpátiatüntetés során; mivel 2014. február 24-én, a Zamoszkvoreckij kerületi bíróság épülete előtt több mint 200, az ítélethirdetésre összegyűlt személyt több órára őrizetbe vettek; mivel Borisz Nyemcovot és Alekszej Navalnijt, az ellenzék két vezetőjét ezt követően 10 nap börtönbüntetésre ítélték; mivel Alekszej Navalnijt a következő két hónapra házi őrizetbe helyezték, 2014. március 5-én pedig tevékenységeinek megfigyelése céljából elektronikus bilincset szereltek fel rá; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014. február 21-én és 24-én jelentős számú letartóztatásra került sor a Bolotnaja téri eseményekkel kapcsolatos ügy vádlottjai melletti békés szimpátiatüntetés során; mivel 2014. február 24-én, a Zamoszkvoreckij kerületi bíróság épülete előtt több mint 200, az ítélethirdetésre összegyűlt személyt több órára őrizetbe vettek; mivel Borisz Nyemcovot és Alekszej Navalnijt, az ellenzék két vezetőjét ezt követően 10 nap börtönbüntetésre ítélték; mivel Alekszej Navalnijt a következő két hónapra házi őrizetbe helyezték, 2014. március 5-én pedig tevékenységeinek megfigyelése céljából elektronikus bilincset szereltek fel rá;

| H. | mivel az orosz hatóságok egyre bővítik tömeges megfigyelési programjaikat; mivel e programok az LMBT-ellenes törvényekkel és a nem kormányzati szervezetek szabadságát korlátozó törvényekkel párosítva igen hatásos eszközt biztosítanak az orosz hatóságok számára az ellenzéki hangok megfigyeléséhez és elfojtásához; |
| --- | --- |

H.

mivel az orosz hatóságok egyre bővítik tömeges megfigyelési programjaikat; mivel e programok az LMBT-ellenes törvényekkel és a nem kormányzati szervezetek szabadságát korlátozó törvényekkel párosítva igen hatásos eszközt biztosítanak az orosz hatóságok számára az ellenzéki hangok megfigyeléséhez és elfojtásához;

| I. | mivel Oroszországban az emberi jogok helyzete az utóbbi években romlott, és mivel az orosz hatóságok számos olyan jogszabályt fogadtak el, amelyek kétértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, és így felhasználhatók az ellenzéki és civil társadalmi szereplők, valamint a szólás és a gyülekezés szabadságának fokozottabb korlátozására; mivel ez a kemény fellépés olyan tevékenységeket foglal magában, mint a rendőri razziák, a vagyonelkobzás, az igazgatási bírságok és egyéb olyan intézkedések, amelyek célja, hogy akadályozzák a civil társadalmi szervezeteket, és elrettentsék őket munkájuk folytatásától; |
| --- | --- |

I.

mivel Oroszországban az emberi jogok helyzete az utóbbi években romlott, és mivel az orosz hatóságok számos olyan jogszabályt fogadtak el, amelyek kétértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, és így felhasználhatók az ellenzéki és civil társadalmi szereplők, valamint a szólás és a gyülekezés szabadságának fokozottabb korlátozására; mivel ez a kemény fellépés olyan tevékenységeket foglal magában, mint a rendőri razziák, a vagyonelkobzás, az igazgatási bírságok és egyéb olyan intézkedések, amelyek célja, hogy akadályozzák a civil társadalmi szervezeteket, és elrettentsék őket munkájuk folytatásától;

| J. | mivel az orosz hatóságok zaklatják az ellenzéki párok és mozgalmak vezetőit, némelyüket pedig – például Ilja Jasint, a Szolidaritás mozgalom vezetőjét, Gleb Fetiszovot, a Zöldek és Szociáldemokraták Szövetségének társelnökét és Jevgenyij Vityisko környezetvédelmi aktivistát és a Jabloko párt kiemelkedő tagját – különböző vádakkal fogva is tartják; |
| --- | --- |

J.

mivel az orosz hatóságok zaklatják az ellenzéki párok és mozgalmak vezetőit, némelyüket pedig – például Ilja Jasint, a Szolidaritás mozgalom vezetőjét, Gleb Fetiszovot, a Zöldek és Szociáldemokraták Szövetségének társelnökét és Jevgenyij Vityisko környezetvédelmi aktivistát és a Jabloko párt kiemelkedő tagját – különböző vádakkal fogva is tartják;

| K. | mivel az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága 2013-ban számos olyan esetet rögzített, amelyekben a bűnüldöző szervek és a rendőrség tagjai foglyokat bántalmaztak és kínoztak; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága 2013-ban számos olyan esetet rögzített, amelyekben a bűnüldöző szervek és a rendőrség tagjai foglyokat bántalmaztak és kínoztak;

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a Bolotnaja téri tüntetők elleni eljárásokkal kapcsolatban, amelyek kezdettől fogva rendkívül aggályosak voltak, és politikai indíttatású vádakon alapultak; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmának ad hangot a Bolotnaja téri tüntetők elleni eljárásokkal kapcsolatban, amelyek kezdettől fogva rendkívül aggályosak voltak, és politikai indíttatású vádakon alapultak;

| 2. | úgy véli, hogy a tüntetők ellen felhozott vádak és a rájuk kirótt ítéletek az események jellegére és a vád szerint általuk elkövetett bűncselekményekre való tekintettel aránytalannak tűnnek; úgy ítéli meg, hogy a per eredménye az eljárási hiányosságokra és a hosszú ideig tartó előzetes letartóztatásra való tekintettel ismét kérdéseket vetnek fel a jogállamiság helyzetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a tüntetők ellen felhozott vádak és a rájuk kirótt ítéletek az események jellegére és a vád szerint általuk elkövetett bűncselekményekre való tekintettel aránytalannak tűnnek; úgy ítéli meg, hogy a per eredménye az eljárási hiányosságokra és a hosszú ideig tartó előzetes letartóztatásra való tekintettel ismét kérdéseket vetnek fel a jogállamiság helyzetével kapcsolatban;

| 3. | felhívja az orosz igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy a fellebbviteli eljárás során vizsgálják felül az ítéleteket, és mentsék fel a nyolc tüntetőt, valamint a Bolotnaja téri események után pszichiátriai kényszergyógykezelésre ítélt, jelenleg börtönben lévő Mihail Koszenkót; |
| --- | --- |

3.

felhívja az orosz igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy a fellebbviteli eljárás során vizsgálják felül az ítéleteket, és mentsék fel a nyolc tüntetőt, valamint a Bolotnaja téri események után pszichiátriai kényszergyógykezelésre ítélt, jelenleg börtönben lévő Mihail Koszenkót;

| 4. | hasonlóképpen mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bolotnaja téri eseményekkel kapcsolatos ügyekben hirdetett ítéletek ellen békésen tüntetők közül számos személyt őrizetbe vettek, és kéri, hogy a tüntetők ellen ejtsenek minden vádat; felhívja továbbá az orosz kormányt, hogy tartsa tiszteletben valamennyi polgár jogát ahhoz, hogy élhessenek alapvető szabadságjogaikkal és egyetemes emberi jogaikkal; |
| --- | --- |

4.

hasonlóképpen mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bolotnaja téri eseményekkel kapcsolatos ügyekben hirdetett ítéletek ellen békésen tüntetők közül számos személyt őrizetbe vettek, és kéri, hogy a tüntetők ellen ejtsenek minden vádat; felhívja továbbá az orosz kormányt, hogy tartsa tiszteletben valamennyi polgár jogát ahhoz, hogy élhessenek alapvető szabadságjogaikkal és egyetemes emberi jogaikkal;

| 5. | emlékeztet annak fontosságára, hogy Oroszország az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagjaként teljes mértékben betartsa nemzetközi jogi kötelezettségeit és az emberi jogok európai egyezményében és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában rögzített alapvető emberi jogokat és jogállamiságot; rámutat, hogy a közelmúltbeli fejlemények a demokratikus normáknak, a jogállamiságnak és az oroszországi igazságszolgáltatás függetlenségének javításához szükséges reformokkal ellentétes irányban haladnak; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet annak fontosságára, hogy Oroszország az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagjaként teljes mértékben betartsa nemzetközi jogi kötelezettségeit és az emberi jogok európai egyezményében és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában rögzített alapvető emberi jogokat és jogállamiságot; rámutat, hogy a közelmúltbeli fejlemények a demokratikus normáknak, a jogállamiságnak és az oroszországi igazságszolgáltatás függetlenségének javításához szükséges reformokkal ellentétes irányban haladnak;

| 6. | aggodalmát fejezi ki az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények miatt, különös tekintettel a „külföldi ügynök” státuszra vonatkozó törvényre, az LMBT-ellenes jogszabályokra, a rágalmazás rekriminalizációjára, a hazaárulásról szóló törvényre és a nyilvános tiltakozásokat szabályozó jogszabályokra; sürgeti Oroszországot, hogy tartsa be az Európa Tanács tagjaként vállalt nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények miatt, különös tekintettel a „külföldi ügynök” státuszra vonatkozó törvényre, az LMBT-ellenes jogszabályokra, a rágalmazás rekriminalizációjára, a hazaárulásról szóló törvényre és a nyilvános tiltakozásokat szabályozó jogszabályokra; sürgeti Oroszországot, hogy tartsa be az Európa Tanács tagjaként vállalt nemzetközi kötelezettségeit;

| 7. | felszólítja az orosz kormányt, hogy tegyen konkrét lépéseket az emberi jogi helyzet romlásának kezelésére, különösen azáltal, hogy véget vet a civil társadalmi szervezetek és aktivisták elleni zaklatási kampánynak; felszólítja az orosz végrehajtó és jogalkotó hatalmi ágat, hogy vizsgálja felül és adott esetben helyezze hatályon kívül azokat a közelmúltban elfogadott jogalkotási aktusokat és intézkedéseket, amelyek ellentétben állnak az ország által az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatban az Európa Tanács keretében vállalt kötelezettségekkel, és vegye figyelembe emberi jogi ombudsmanja és az Emberi Jogi Tanács által az Oroszországi Föderáció elnökéhez intézett javaslatokat; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az orosz kormányt, hogy tegyen konkrét lépéseket az emberi jogi helyzet romlásának kezelésére, különösen azáltal, hogy véget vet a civil társadalmi szervezetek és aktivisták elleni zaklatási kampánynak; felszólítja az orosz végrehajtó és jogalkotó hatalmi ágat, hogy vizsgálja felül és adott esetben helyezze hatályon kívül azokat a közelmúltban elfogadott jogalkotási aktusokat és intézkedéseket, amelyek ellentétben állnak az ország által az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatban az Európa Tanács keretében vállalt kötelezettségekkel, és vegye figyelembe emberi jogi ombudsmanja és az Emberi Jogi Tanács által az Oroszországi Föderáció elnökéhez intézett javaslatokat;

| 8. | nyomatékosan felszólítja az orosz igazságügyi és bűnüldözési hatóságokat, hogy feladatukat pártatlan és független módon lássák el; |
| --- | --- |

8.

nyomatékosan felszólítja az orosz igazságügyi és bűnüldözési hatóságokat, hogy feladatukat pártatlan és független módon lássák el;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a gyülekezés szabadságát az Oroszországi Föderációban az orosz alkotmány 31. cikke, valamint az emberi jogok európai egyezménye is biztosítja, amelynek Oroszország aláíró fele, és amely az orosz hatóságokat annak tiszteletben tartására kötelezi; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a gyülekezés szabadságát az Oroszországi Föderációban az orosz alkotmány 31. cikke, valamint az emberi jogok európai egyezménye is biztosítja, amelynek Oroszország aláíró fele, és amely az orosz hatóságokat annak tiszteletben tartására kötelezi;

| 10. | felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy megfigyelési programjait hozza összhangba az emberi jogok európai egyezményével; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy megfigyelési programjait hozza összhangba az emberi jogok európai egyezményével;

| 11. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a rendszer ellen bírálatot megfogalmazó polgárokat, valamint a még megmaradt független médiacsatornákat – többek között a Dozsgy (Eső) televíziót és az Ekho Moszkvi rádiót – folyamatos retorziók érik; |
| --- | --- |

11.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a rendszer ellen bírálatot megfogalmazó polgárokat, valamint a még megmaradt független médiacsatornákat – többek között a Dozsgy (Eső) televíziót és az Ekho Moszkvi rádiót – folyamatos retorziók érik;

| 12. | felhívja a főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) annak biztosítására, hogy az EU–Oroszország emberi jogi konzultáció keretében valamennyi politikai okokból bíróság elé állított személy ügyét felvessék, és hogy hivatalosan kérjék meg Oroszország e konzultációkon részt vevő képviselőit, hogy minden esetben adjanak megfelelő választ; |
| --- | --- |

12.

felhívja a főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) annak biztosítására, hogy az EU–Oroszország emberi jogi konzultáció keretében valamennyi politikai okokból bíróság elé állított személy ügyét felvessék, és hogy hivatalosan kérjék meg Oroszország e konzultációkon részt vevő képviselőit, hogy minden esetben adjanak megfelelő választ;

| 13. | felhívja a Tanács és a Bizottság elnökét, valamint a főképviselőt/alelnököt, hogy továbbra is kísérjék szoros figyelemmel ezeket az ügyeket, vessék fel a kérdéskört az Oroszországgal közös különböző fórumokon és találkozókon, és tegyenek jelentést a Parlamentnek az orosz hatóságokkal folytatott párbeszédről; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanács és a Bizottság elnökét, valamint a főképviselőt/alelnököt, hogy továbbra is kísérjék szoros figyelemmel ezeket az ügyeket, vessék fel a kérdéskört az Oroszországgal közös különböző fórumokon és találkozókon, és tegyenek jelentést a Parlamentnek az orosz hatóságokkal folytatott párbeszédről;

| 14. | arra sürgeti a Tanácsot, hogy dolgozzon ki Oroszország iránt egységes politikát, amelynek révén a 28 uniós tagállam és az uniós intézmények egy olyan, határozott közös üzenet mellett kötelezik el magukat, miszerint az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban az emberi jogok fontos szerepet játszanak, illetve hogy Oroszországban véget kell vetni a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága elfojtásának; kéri, hogy ennek a közös üzenetnek az EU Külügyek Tanácsának következtetéseiben is adjanak hangot; |
| --- | --- |

14.

arra sürgeti a Tanácsot, hogy dolgozzon ki Oroszország iránt egységes politikát, amelynek révén a 28 uniós tagállam és az uniós intézmények egy olyan, határozott közös üzenet mellett kötelezik el magukat, miszerint az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban az emberi jogok fontos szerepet játszanak, illetve hogy Oroszországban véget kell vetni a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága elfojtásának; kéri, hogy ennek a közös üzenetnek az EU Külügyek Tanácsának következtetéseiben is adjanak hangot;

| 15. | nyomatékosan kéri a főképviselőt és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy az Unió – az orosz nemzeti jog korlátain belül – minden lehetőséget ragadjon meg az orosz civil társadalmi szervezetekkel való együttműködésre és azok támogatására, ideértve azokat is, amelyek a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság értékeinek előmozdításán fáradoznak; |
| --- | --- |

15.

nyomatékosan kéri a főképviselőt és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy az Unió – az orosz nemzeti jog korlátain belül – minden lehetőséget ragadjon meg az orosz civil társadalmi szervezetekkel való együttműködésre és azok támogatására, ideértve azokat is, amelyek a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság értékeinek előmozdításán fáradoznak;

| 16. | arra sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az uniós finanszírozási eszközök jelenlegi programozási szakaszára való tekintettel növeljék az orosz civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén nyújtott pénzügyi támogatást, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok számára nyújtott finanszírozást, továbbá a fenntartható és hiteles hosszú távú támogatás biztosítása érdekében a partnerségi eszközbe építsék be ez EU–Oroszország Civil Társadalmi Fórumot; |
| --- | --- |

16.

arra sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az uniós finanszírozási eszközök jelenlegi programozási szakaszára való tekintettel növeljék az orosz civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén nyújtott pénzügyi támogatást, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok számára nyújtott finanszírozást, továbbá a fenntartható és hiteles hosszú távú támogatás biztosítása érdekében a partnerségi eszközbe építsék be ez EU–Oroszország Civil Társadalmi Fórumot;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0284.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/253 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/253

---

P7_TA(2014)0254

Konzultációk indítása Uganda és Nigéria Cotonoui Megállapodásból való felfüggesztése céljából a homoszexualitást tovább kriminalizáló legújabb jogszabályokra tekintettel

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a homoszexualitás további kriminalizálására irányuló közelmúltbeli jogszabályokra való tekintettel Ugandának és Nigériának a Cotonoui Megállapodásból történő kizárásáról (2014/2634(RSP))

(2017/C 378/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre és eszközökre, ideértve az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményekben és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben foglaltakat, amelyek garantálják az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, és tiltják a megkülönböztetést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre és eszközökre, ideértve az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményekben és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben foglaltakat, amelyek garantálják az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, és tiltják a megkülönböztetést,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, valamint az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, valamint az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2011. június 17-i, 17/19. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2011. június 17-i, 17/19. számú határozatára,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Unió és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) második felülvizsgálatára és a benne foglalt emberi jogi és közegészségügyi záradékokra és kötelezettségvállalásokra, különösen a 8. cikk (4) bekezdésére, a 9. cikkre, a 31a. cikk e) pontjára és a 96. cikkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Unió és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) második felülvizsgálatára és a benne foglalt emberi jogi és közegészségügyi záradékokra és kötelezettségvállalásokra, különösen a 8. cikk (4) bekezdésére, a 9. cikkre, a 31a. cikk e) pontjára és a 96. cikkre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, illetve 21., 24., 29. és 31. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. és 215. cikkére, melyek kötelezik az Uniót és tagállamait, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataikban támogassák és mozdítsák elő az egyetemes emberi jogokat és az egyének védelmét, valamint hogy súlyos emberi jogi jogsértések esetén fogadjanak el korlátozó intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, illetve 21., 24., 29. és 31. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. és 215. cikkére, melyek kötelezik az Uniót és tagállamait, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataikban támogassák és mozdítsák elő az egyetemes emberi jogokat és az egyének védelmét, valamint hogy súlyos emberi jogi jogsértések esetén fogadjanak el korlátozó intézkedéseket,

| — | tekintettel a Tanács által elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó, 2013. június 24-i iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó, 2013. június 24-i iránymutatásra,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2014. január 15-i nyilatkozatára, melyben aggodalmának adott hangot amiatt, hogy Nigériában hatályba léptették az azonos neműek házasságát tiltó törvénytervezetet; |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2014. január 15-i nyilatkozatára, melyben aggodalmának adott hangot amiatt, hogy Nigériában hatályba léptették az azonos neműek házasságát tiltó törvénytervezetet;

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő 2013. december 20-i nyilatkozatára a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezet elfogadásáról; |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő 2013. december 20-i nyilatkozatára a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezet elfogadásáról;

| — | tekintettel Obama elnöknek a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezet elfogadásáról szóló 2014. február 16-i nyilatkozatára, illetve a Museveni elnökhöz intézett arra irányuló kérésére, hogy ne léptesse hatályba a törvénytervezetet, |
| --- | --- |

—

tekintettel Obama elnöknek a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezet elfogadásáról szóló 2014. február 16-i nyilatkozatára, illetve a Museveni elnökhöz intézett arra irányuló kérésére, hogy ne léptesse hatályba a törvénytervezetet,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő 2014. február 18-i, a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő 2014. február 18-i, a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló nyilatkozatára;

| — | tekintettel Ban Ki Mun 2014. február 25-i nyilatkozatára, melyben sürgeti az ugandai hatóságokat az ország homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetének felülvizsgálatára vagy megsemmisítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun 2014. február 25-i nyilatkozatára, melyben sürgeti az ugandai hatóságokat az ország homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetének felülvizsgálatára vagy megsemmisítésére,

| — | tekintettel a főképviselő 2014. március 4-én az Európai Unió nevében a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről tett nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő 2014. március 4-én az Európai Unió nevében a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről tett nyilatkozatára;

| — | tekintettel „a leszbikus nőkkel szembeni erőszakról és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogairól Afrikában” című 2012. július 5-i állásfoglalására (1), a Cotonouban 2000. június 23-án, az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodást második alkalommal módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2013. június 13-i álláspontjára (2), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2013. december 11-én elfogadott állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a leszbikus nőkkel szembeni erőszakról és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogairól Afrikában” című 2012. július 5-i állásfoglalására (1), a Cotonouban 2000. június 23-án, az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodást második alkalommal módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2013. június 13-i álláspontjára (2), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2013. december 11-én elfogadott állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló 2009. december 17-i (4), az „Ugandáról: az úgynevezett »Bahati-törvény« és az LMBT személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés” című 2010. december 16-i (5), valamint az „Ugandáról: David Kato meggyilkolásáról” szóló 2011. február 17-i (6) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló 2009. december 17-i (4), az „Ugandáról: az úgynevezett »Bahati-törvény« és az LMBT személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés” című 2010. december 16-i (5), valamint az „Ugandáról: David Kato meggyilkolásáról” szóló 2011. február 17-i (6) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a nigériai helyzetről szóló 2012. március 15-i (7) és 2013. július 4-i (8) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nigériai helyzetről szóló 2012. március 15-i (7) és 2013. július 4-i (8) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek kriminalizálására irányuló közelmúltbeli lépésekről szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek kriminalizálására irányuló közelmúltbeli lépésekről szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel minden ember szabadnak, méltóságát és jogait tekintve pedig egyenlőnek születik; mivel valamennyi állam kötelessége megelőzni az egyedi jellemzőkön, köztük a szexuális irányultságon, a nemi identitáson és annak kifejezésén alapuló erőszakot, gyűlöletkeltést és megkülönböztetést; |
| --- | --- |

A.

mivel minden ember szabadnak, méltóságát és jogait tekintve pedig egyenlőnek születik; mivel valamennyi állam kötelessége megelőzni az egyedi jellemzőkön, köztük a szexuális irányultságon, a nemi identitáson és annak kifejezésén alapuló erőszakot, gyűlöletkeltést és megkülönböztetést;

| B. | mivel az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának célja a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának célja a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása;

| C. | mivel nem kevesebb mint 76 ország továbbra is bűncselekménynek tekinti a homoszexualitást, öt országban pedig halálbüntetéssel sújtják; |
| --- | --- |

C.

mivel nem kevesebb mint 76 ország továbbra is bűncselekménynek tekinti a homoszexualitást, öt országban pedig halálbüntetéssel sújtják;

| D. | mivel az azonos neműek közötti, kölcsönös beleegyezésen alapuló cselekményeket Ugandában – az ugandai büntető törvénykönyv 145. szakasza értelmében – már eddig is 14 év, Nigériában pedig – a nigériai büntető törvénykönyv 214. szakasza értelmében – 7 év börtönbüntetéssel (vagy a saría jogot követő 12 államban halálbüntetéssel) sújtották; |
| --- | --- |

D.

mivel az azonos neműek közötti, kölcsönös beleegyezésen alapuló cselekményeket Ugandában – az ugandai büntető törvénykönyv 145. szakasza értelmében – már eddig is 14 év, Nigériában pedig – a nigériai büntető törvénykönyv 214. szakasza értelmében – 7 év börtönbüntetéssel (vagy a saría jogot követő 12 államban halálbüntetéssel) sújtották;

| E. | mivel 2013. december 20-án az ugandai parlament elfogadta a homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetet, amelynek értelmében az LMBTI-személyek jogainak támogatása akár 7 év börtönbüntetéssel sújtható, azok a személyek, akik „a homoszexualitás céljaira” tartanak fenn házat, szobát, szobákat vagy bármilyen helyiséget, szintén 7 évvel büntethetők, a „visszaesők” vagy a HIV-pozitív bűnelkövetők pedig életfogytiglani szabadságvesztésre ítélhetők; mivel a törvénytervezetet az Ugandai Köztársaság elnöke, Yoweri Museveni Kaguta 2014. február 24-én aláírásával hatályba léptette; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013. december 20-án az ugandai parlament elfogadta a homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetet, amelynek értelmében az LMBTI-személyek jogainak támogatása akár 7 év börtönbüntetéssel sújtható, azok a személyek, akik „a homoszexualitás céljaira” tartanak fenn házat, szobát, szobákat vagy bármilyen helyiséget, szintén 7 évvel büntethetők, a „visszaesők” vagy a HIV-pozitív bűnelkövetők pedig életfogytiglani szabadságvesztésre ítélhetők; mivel a törvénytervezetet az Ugandai Köztársaság elnöke, Yoweri Museveni Kaguta 2014. február 24-én aláírásával hatályba léptette;

| F. | mivel az ugandai hatóságok elfogadták a pornográfia ellen irányuló törvénytervezetet és a közrend fenntartásáról szóló törvénytervezetet, melyek további támadást jelentenek az emberi jogokra, valamint az azokat védelmező nem kormányzati szervezetekre nézve; mivel ez jól mutatja a civil társadalom rendelkezésére álló politikai mozgástér szűkülését és gyengülését; |
| --- | --- |

F.

mivel az ugandai hatóságok elfogadták a pornográfia ellen irányuló törvénytervezetet és a közrend fenntartásáról szóló törvénytervezetet, melyek további támadást jelentenek az emberi jogokra, valamint az azokat védelmező nem kormányzati szervezetekre nézve; mivel ez jól mutatja a civil társadalom rendelkezésére álló politikai mozgástér szűkülését és gyengülését;

| G. | mivel a nigériai szenátus 2013. december 17-én elfogadta az azonos neműek házasságát tiltó törvénytervezetet, amely 14 évig terjedő börtönbüntetéssel sújtja az azonos neműek közötti kapcsolatot, illetve 10 évig terjedő szabadságvesztéssel az azonos neműek közötti házasságok tanúit, illetve az LMBTI-bárokat, -szervezeteket vagy -egyesületeket működtető vagy ezekben részt vevő személyeket; mivel a törvénytervezetet Goodluck Jonathan elnök 2014 januárjában aláírásával hatályba léptette; |
| --- | --- |

G.

mivel a nigériai szenátus 2013. december 17-én elfogadta az azonos neműek házasságát tiltó törvénytervezetet, amely 14 évig terjedő börtönbüntetéssel sújtja az azonos neműek közötti kapcsolatot, illetve 10 évig terjedő szabadságvesztéssel az azonos neműek közötti házasságok tanúit, illetve az LMBTI-bárokat, -szervezeteket vagy -egyesületeket működtető vagy ezekben részt vevő személyeket; mivel a törvénytervezetet Goodluck Jonathan elnök 2014 januárjában aláírásával hatályba léptette;

| H. | mivel ezekben az országokban számos sajtóorgánum, a nyilvánosság egyes tagjai, valamint egyes politikai és vallási vezetők egyre inkább törekednek az LMBTI-személyek megfélemlítésére, jogaik korlátozására, továbbá a nem kormányzati szervezetek és emberi jogi csoportok jogainak korlátozására, valamint a velük szemben alkalmazott erőszak legitimálására; mivel röviddel azután, hogy Yoweri Museveni elnök aláírta a törvényt, egy ugandai bulvárlap 200 ugandai meleg és leszbikus személy nevét és képét tette közzé, ami e személyek biztonságára nézve súlyosan negatív következményekkel járt; mivel a média Nigériában egyre nagyobb számú LMBTI-személy letartóztatásáról, és a velük szembeni erőszak növekedéséről számol be; |
| --- | --- |

H.

mivel ezekben az országokban számos sajtóorgánum, a nyilvánosság egyes tagjai, valamint egyes politikai és vallási vezetők egyre inkább törekednek az LMBTI-személyek megfélemlítésére, jogaik korlátozására, továbbá a nem kormányzati szervezetek és emberi jogi csoportok jogainak korlátozására, valamint a velük szemben alkalmazott erőszak legitimálására; mivel röviddel azután, hogy Yoweri Museveni elnök aláírta a törvényt, egy ugandai bulvárlap 200 ugandai meleg és leszbikus személy nevét és képét tette közzé, ami e személyek biztonságára nézve súlyosan negatív következményekkel járt; mivel a média Nigériában egyre nagyobb számú LMBTI-személy letartóztatásáról, és a velük szembeni erőszak növekedéséről számol be;

| I. | mivel számos állam- és kormányfő, ENSZ-vezető, kormányzati és parlamenti képviselő, az EU (ideértve a Tanácsot, a Parlamentet, a Bizottságot és az alelnök/főképviselőt) és számos más világszerte ismert személyiség határozottan elítélte az LMBTI-személyek büntethetőségét szentesítő törvényeket; |
| --- | --- |

I.

mivel számos állam- és kormányfő, ENSZ-vezető, kormányzati és parlamenti képviselő, az EU (ideértve a Tanácsot, a Parlamentet, a Bizottságot és az alelnök/főképviselőt) és számos más világszerte ismert személyiség határozottan elítélte az LMBTI-személyek büntethetőségét szentesítő törvényeket;

| J. | mivel az uniós együttműködésnek támogatnia kellene az AKCS-államok erőfeszítéseit a támogató jogi és politikai keretek kidolgozása, az olyan büntetőjogi rendelkezések megsemmisítése, továbbá az olyan politikák, gyakorlatok, megbélyegzések és diszkrimináció felszámolása érdekében, amelyek veszélyeztetik az emberi jogokat, növelik a HIV-vel/AIDS-szel szembeni kiszolgáltatottságot és akadályozzák a HIV/AIDS betegséggel élő emberek és a legveszélyeztetettebbek számára a hozzáférést a hatékony HIV/AIDS-megelőzéshez, -kezeléshez, -gondozáshoz és a támogatáshoz, ideértve a gyógyszerekhez, árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós együttműködésnek támogatnia kellene az AKCS-államok erőfeszítéseit a támogató jogi és politikai keretek kidolgozása, az olyan büntetőjogi rendelkezések megsemmisítése, továbbá az olyan politikák, gyakorlatok, megbélyegzések és diszkrimináció felszámolása érdekében, amelyek veszélyeztetik az emberi jogokat, növelik a HIV-vel/AIDS-szel szembeni kiszolgáltatottságot és akadályozzák a HIV/AIDS betegséggel élő emberek és a legveszélyeztetettebbek számára a hozzáférést a hatékony HIV/AIDS-megelőzéshez, -kezeléshez, -gondozáshoz és a támogatáshoz, ideértve a gyógyszerekhez, árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| K. | mivel az ENSZ HIV/AIDS-programja (UNAIDS) és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alap attól tartanak, hogy Nigériában és Ugandában az LMBTI-személyektől és 3,4 millió HIV-fertőzöttől megtagadják a létfontosságú orvosi ellátást, és követelik, hogy a súlyos közegészségügyi és emberi jogi következmények fényében sürgősen vizsgálják felül a jogszabályok alkotmányosságát; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ HIV/AIDS-programja (UNAIDS) és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alap attól tartanak, hogy Nigériában és Ugandában az LMBTI-személyektől és 3,4 millió HIV-fertőzöttől megtagadják a létfontosságú orvosi ellátást, és követelik, hogy a súlyos közegészségügyi és emberi jogi következmények fényében sürgősen vizsgálják felül a jogszabályok alkotmányosságát;

| L. | mivel az azonos nemű felnőttek közötti, beleegyezésen alapuló cselekmények további büntetendővé tétele még nehezebbé teszi mind a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását – különösen a nemek közötti egyenlőség és a betegségek elleni harc vonatkozásában –, mind pedig bármiféle siker elérését a 2015 utáni fejlesztési keret tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel az azonos nemű felnőttek közötti, beleegyezésen alapuló cselekmények további büntetendővé tétele még nehezebbé teszi mind a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását – különösen a nemek közötti egyenlőség és a betegségek elleni harc vonatkozásában –, mind pedig bármiféle siker elérését a 2015 utáni fejlesztési keret tekintetében;

| M. | mivel egyes tagállamok, többek között Hollandia, Dánia és Svédország, valamint más országok, mint például az Amerikai Egyesült Államok és Norvégia úgy döntöttek, hogy visszatartják az ugandai kormánynak szánt segélyeket, vagy a kormány támogatása helyett a segélyeket a civil társadalom támogatására irányítják át; |
| --- | --- |

M.

mivel egyes tagállamok, többek között Hollandia, Dánia és Svédország, valamint más országok, mint például az Amerikai Egyesült Államok és Norvégia úgy döntöttek, hogy visszatartják az ugandai kormánynak szánt segélyeket, vagy a kormány támogatása helyett a segélyeket a civil társadalom támogatására irányítják át;

| N. | mivel a Cotonoui Megállapodás 96. cikkének (1a) bekezdése értelmében konzultációs eljárás indítható a 8. cikk (4) bekezdésében vagy a 9. cikkben foglalt emberi jogi kötelezettségeit megszegő aláíró fél felfüggesztése céljából; |
| --- | --- |

N.

mivel a Cotonoui Megállapodás 96. cikkének (1a) bekezdése értelmében konzultációs eljárás indítható a 8. cikk (4) bekezdésében vagy a 9. cikkben foglalt emberi jogi kötelezettségeit megszegő aláíró fél felfüggesztése céljából;

| 1. | elítéli az új törvények elfogadását, amelyek súlyos veszélyt jelentenek az élethez, a szólásszabadsághoz, az egyesüléshez és gyülekezéshez, valamint a kínzástól és a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódtól való védelemhez való egyetemes jogokra; ismételten hangsúlyozza, hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás az egyének magánélethez való jogához tartozik, amelyet a nemzetközi jog és az egyes nemzeti alkotmányok garantálnak; hangsúlyozza, hogy az LMBTI-személyek egyenlősége az alapvető emberi jogok megkérdőjelezhetetlen eleme; |
| --- | --- |

1.

elítéli az új törvények elfogadását, amelyek súlyos veszélyt jelentenek az élethez, a szólásszabadsághoz, az egyesüléshez és gyülekezéshez, valamint a kínzástól és a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódtól való védelemhez való egyetemes jogokra; ismételten hangsúlyozza, hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás az egyének magánélethez való jogához tartozik, amelyet a nemzetközi jog és az egyes nemzeti alkotmányok garantálnak; hangsúlyozza, hogy az LMBTI-személyek egyenlősége az alapvető emberi jogok megkérdőjelezhetetlen eleme;

| 2. | emlékeztet az Afrikai Bizottság és az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága nyilatkozataira, melyek szerint egy állam nemzeti törvényei révén nem tagadhatja meg nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az Afrikai Bizottság és az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága nyilatkozataira, melyek szerint egy állam nemzeti törvényei révén nem tagadhatja meg nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait;

| 3. | felszólítja Uganda elnökét, hogy helyezze hatályon kívül a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvényt, továbbá az ugandai büntető törvénykönyv 145. szakaszát; felszólítja Nigéria elnökét, hogy helyezze hatályon kívül az azonos neműek házasságát tiltó törvényt, valamint a nigériai büntető törvénykönyv 214. és 217. szakaszát, mivel ezek sértik a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

3.

felszólítja Uganda elnökét, hogy helyezze hatályon kívül a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvényt, továbbá az ugandai büntető törvénykönyv 145. szakaszát; felszólítja Nigéria elnökét, hogy helyezze hatályon kívül az azonos neműek házasságát tiltó törvényt, valamint a nigériai büntető törvénykönyv 214. és 217. szakaszát, mivel ezek sértik a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeket;

| 4. | megjegyzi, hogy e jogszabályok aláírása által Uganda és Nigéria elnöke elmulasztotta a Cotonoui Megállapodás 9. cikkének (2) bekezdésében említett, az emberi jogok, demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartásából fakadó kötelezettség teljesítését; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy e jogszabályok aláírása által Uganda és Nigéria elnöke elmulasztotta a Cotonoui Megállapodás 9. cikkének (2) bekezdésében említett, az emberi jogok, demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartásából fakadó kötelezettség teljesítését;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy ezek a törvények mint különösen sürgős esetek a Cotonoui Megállapodás 96. cikke (1a) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartoznak, azaz az emberi jogok és az emberi méltóság 9. cikk (2) bekezdésében említett különösen súlyos és nyilvánvaló megsértésnek olyan esetei, amelyek haladéktalan választ igényelnek; |
| --- | --- |

5.

ismételten hangsúlyozza, hogy ezek a törvények mint különösen sürgős esetek a Cotonoui Megállapodás 96. cikke (1a) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartoznak, azaz az emberi jogok és az emberi méltóság 9. cikk (2) bekezdésében említett különösen súlyos és nyilvánvaló megsértésnek olyan esetei, amelyek haladéktalan választ igényelnek;

| 6. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy sürgősen kezdje meg a 8. cikk szerinti megerősített politikai párbeszédet helyi és miniszteri szinten, azzal a kéréssel, hogy az eszmecsere legkésőbb az EU–Afrika csúcstalálkozón kezdődjön meg, |
| --- | --- |

6.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy sürgősen kezdje meg a 8. cikk szerinti megerősített politikai párbeszédet helyi és miniszteri szinten, azzal a kéréssel, hogy az eszmecsere legkésőbb az EU–Afrika csúcstalálkozón kezdődjön meg,

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Uganda és Nigéria tekintetében vizsgálják felül fejlesztési együttműködési segélyekkel kapcsolatos stratégiájukat, és a segélyek – akár ágazati alapú – felfüggesztésével szemben részesítsék előnyben a segélyek átirányítását a civil társadalomhoz és más szervezetekhez; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Uganda és Nigéria tekintetében vizsgálják felül fejlesztési együttműködési segélyekkel kapcsolatos stratégiájukat, és a segélyek – akár ágazati alapú – felfüggesztésével szemben részesítsék előnyben a segélyek átirányítását a civil társadalomhoz és más szervezetekhez;

| 8. | javasolja az Afrikai Uniónak, hogy vállaljon vezető szerepet, és állítson fel egy belső bizottságok e törvények és kérdések megvizsgálására; |
| --- | --- |

8.

javasolja az Afrikai Uniónak, hogy vállaljon vezető szerepet, és állítson fel egy belső bizottságok e törvények és kérdések megvizsgálására;

| 9. | felhívja az Afrikai Unió és az Európai Unió vezetőit, hogy a 2014. április 2–3-án megtartandó 4. Afrika–EU csúcstalálkozón folytatott megbeszélések során foglalkozzanak ezekkel a törvényekkel; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Afrikai Unió és az Európai Unió vezetőit, hogy a 2014. április 2–3-án megtartandó 4. Afrika–EU csúcstalálkozón folytatott megbeszélések során foglalkozzanak ezekkel a törvényekkel;

| 10. | felhívja a tagállamokat vagy a főképviselőt, hogy a Bizottság támogatásával fontolják meg az e két jogszabály szövegezéséért és elfogadásáért felelős személyekkel szembeni célzott szankciók, például utazási vagy vízumtilalmak alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat vagy a főképviselőt, hogy a Bizottság támogatásával fontolják meg az e két jogszabály szövegezéséért és elfogadásáért felelős személyekkel szembeni célzott szankciók, például utazási vagy vízumtilalmak alkalmazását;

| 11. | emlékeztet az EUB (C-199-201/12. sz.), X, Y, Z kontra Minister voor Immigratie en Asiel egyesített ügyekben hozott 2013. november 7-i ítéletére, amely hangsúlyozza, hogy meghatározott szexuális irányultságú emberek, akik magatartásukat vagy identitásukat büntetendővé tevő törvények célpontjai, a menedékjog megadása szempontjából meghatározott társadalmi csoporthoz tartozónak minősülhetnek; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az EUB (C-199-201/12. sz.), X, Y, Z kontra Minister voor Immigratie en Asiel egyesített ügyekben hozott 2013. november 7-i ítéletére, amely hangsúlyozza, hogy meghatározott szexuális irányultságú emberek, akik magatartásukat vagy identitásukat büntetendővé tevő törvények célpontjai, a menedékjog megadása szempontjából meghatározott társadalmi csoporthoz tartozónak minősülhetnek;

| 12. | sajnálatát fejezi ki az egyre növekvő mértékű és az egyének méltóságára, fejlődésére és szabadságára nézve súlyos következményekkel járó vallási fundamentalizmus által fenyegetett afrikai nemzetek növekvő szociális, gazdasági és politikai nehézségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

12.

sajnálatát fejezi ki az egyre növekvő mértékű és az egyének méltóságára, fejlődésére és szabadságára nézve súlyos következményekkel járó vallási fundamentalizmus által fenyegetett afrikai nemzetek növekvő szociális, gazdasági és politikai nehézségeivel kapcsolatban;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlament többszöri kérésének megfelelően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő bármely esetleges jövőbeli megállapodásba illesszenek be a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességre vonatkozó kifejezett utalást; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlament többszöri kérésének megfelelően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő bármely esetleges jövőbeli megállapodásba illesszenek be a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességre vonatkozó kifejezett utalást;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamoknak, Uganda, Nigéria, a Kongói Demokratikus Köztársaság és India nemzeti kormányának és parlamentjének, valamint Uganda és Nigéria elnökének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamoknak, Uganda, Nigéria, a Kongói Demokratikus Köztársaság és India nemzeti kormányának és parlamentjének, valamint Uganda és Nigéria elnökének.

---

(1)  HL C 349. E, 2013.11.29., 88. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0273.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0575.

(4)  HL C 286. E, 2010.10.22., 25. o.

(5)  HL C 169. E, 2012.6.15., 134. o.

(6)  HL C 188. E, 2012.6.28., 62. o.

(7)  HL C 251. E, 2013.8.31., 97. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0335.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0046.

(10)  HL C 56. E, 2013.2.26., 100. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/257 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/257

---

P7_TA(2014)0255

Biztonság és emberkereskedelem a Sínai-félszigeten

Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásfoglalása a Sínai-félsziget biztonsági helyzetéről és az ott folytatott emberkereskedelemről (2014/2630(RSP))

(2017/C 378/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről, különösen Solomon W. esetéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (1), a Sínai-félszigeten túszként fogva tartott eritreai menekültekről szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (2) és az egyiptomi helyzetről szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről, különösen Solomon W. esetéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (1), a Sínai-félszigeten túszként fogva tartott eritreai menekültekről szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (2) és az egyiptomi helyzetről szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Sínai-félszigeten uralkodó helyzetről, illetve a sínai-félszigeti terrortámadásokról szóló, 2013. szeptember 11-i, 2013. október 3-i, 2013. október 8-i, 2013. december 24-i, 2014. január 24-i és 2014. február 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Sínai-félszigeten uralkodó helyzetről, illetve a sínai-félszigeti terrortámadásokról szóló, 2013. szeptember 11-i, 2013. október 3-i, 2013. október 8-i, 2013. december 24-i, 2014. január 24-i és 2014. február 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Europol 2014. március 3-i, „Az európai támogatókkal rendelkező, váltságdíj fejében elrabolt és a Sínai-félszigeten fogva tartott, szomáli-félszigeti illegális migránsok helyzete” című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol 2014. március 3-i, „Az európai támogatókkal rendelkező, váltságdíj fejében elrabolt és a Sínai-félszigeten fogva tartott, szomáli-félszigeti illegális migránsok helyzete” című közleményére,

| — | tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 3. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS-országok és az EU közötti Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok és az EU közötti Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az egyiptomi kormány között 1954-ben létrejött egyetértési nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az egyiptomi kormány között 1954-ben létrejött egyetértési nyilatkozatra;

| — | tekintettel az Afrikai Unió az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló, egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló, egyezményére,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni, 1984. évi ENSZ-egyezményre, valamint az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló, 2005. évi egyezményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni, 1984. évi ENSZ-egyezményre, valamint az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló, 2005. évi egyezményére;

| — | tekintettel a 2000-ben kihirdetett, az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló, jegyzőkönyvre, különösen pedig annak 6. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000-ben kihirdetett, az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló, jegyzőkönyvre, különösen pedig annak 6. és 9. cikkére,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megakadályozásáról és az ellene való küzdelemről szóló, 2002. szeptember 20-án elfogadott brüsszeli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megakadályozásáról és az ellene való küzdelemről szóló, 2002. szeptember 20-án elfogadott brüsszeli nyilatkozatra,

| — | tekintettel a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelvre, valamint az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelvre, valamint az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egységokmányának 2., 6., 7. és 17. cikkére („Minden személynek joga van az ilyen beavatkozásokkal vagy sértésekkel szemben a törvény védelméhez”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egységokmányának 2., 6., 7. és 17. cikkére („Minden személynek joga van az ilyen beavatkozásokkal vagy sértésekkel szemben a törvény védelméhez”),

| — | tekintettel az EU- Egyiptomi együttműködési megállapodásra és különösen annak preambulumára és 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU- Egyiptomi együttműködési megállapodásra és különösen annak preambulumára és 2. cikkére,

| — | tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaság alkotmányának 89. cikkére és az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2010. évi 64. törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaság alkotmányának 89. cikkére és az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2010. évi 64. törvényre,

| — | tekintettel Izrael beszivárgás elleni törvényére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Izrael beszivárgás elleni törvényére,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának Eritreára vonatkozó iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának Eritreára vonatkozó iránymutatásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a terrortámadások, a fegyverek elterjedése, a külföldi és egyiptomi dzsihádisták beszivárgása és a Sínai-félszigeten élő helyi népesség egy részének radikalizációja egyre nagyobb kihívást jelent Egyiptom, Izrael és a régió egyéb országai számára; mivel Mohamed Murszi korábbi elnök 2013. júliusi bukása óta a Sínai-félsziget biztonsági helyzete gyorsan megromlott amiatt, hogy számos szélsőséges csoport igyekezett a biztonsági körülményeket destabilizálni, és több mint 250 terrortámadást követtek el, főként az egyiptomi biztonsági erők és létesítményeik ellen, melyek során több mint 100-an vesztették életüket, főként a rendőri és katonai állomány tagjai közül; mivel a Szuezi csatorna térségében és gázvezetékek ellen elkövetett terrortámadások is komoly problémát jelentenek; |
| --- | --- |

A.

mivel a terrortámadások, a fegyverek elterjedése, a külföldi és egyiptomi dzsihádisták beszivárgása és a Sínai-félszigeten élő helyi népesség egy részének radikalizációja egyre nagyobb kihívást jelent Egyiptom, Izrael és a régió egyéb országai számára; mivel Mohamed Murszi korábbi elnök 2013. júliusi bukása óta a Sínai-félsziget biztonsági helyzete gyorsan megromlott amiatt, hogy számos szélsőséges csoport igyekezett a biztonsági körülményeket destabilizálni, és több mint 250 terrortámadást követtek el, főként az egyiptomi biztonsági erők és létesítményeik ellen, melyek során több mint 100-an vesztették életüket, főként a rendőri és katonai állomány tagjai közül; mivel a Szuezi csatorna térségében és gázvezetékek ellen elkövetett terrortámadások is komoly problémát jelentenek;

| B. | mivel a szélsőségesek beszivárgása aláássa a Sínai-félsziget biztonsági helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseket; mivel továbbra is aktívak a térségben az al-Káidához tartozó vagy az által ösztönzött terrorista csoportok; mivel e csoportok némelyike terrorcselekményeik területét a Sínai-félszigeten kívülre is kiterjesztette; mivel a Sínai-félszigeten tevékenykedő egyes egyéb helyi milicisták nem tartoznak semmilyen szélsőséges csoporthoz, hanem olyan fegyveres beduinok, akik az embercsempészetben és az emberkereskedelemben vesznek részt; |
| --- | --- |

B.

mivel a szélsőségesek beszivárgása aláássa a Sínai-félsziget biztonsági helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseket; mivel továbbra is aktívak a térségben az al-Káidához tartozó vagy az által ösztönzött terrorista csoportok; mivel e csoportok némelyike terrorcselekményeik területét a Sínai-félszigeten kívülre is kiterjesztette; mivel a Sínai-félszigeten tevékenykedő egyes egyéb helyi milicisták nem tartoznak semmilyen szélsőséges csoporthoz, hanem olyan fegyveres beduinok, akik az embercsempészetben és az emberkereskedelemben vesznek részt;

| C. | mivel az egyiptomi fegyveres erők nemrégiben katonai műveleteket indítottak a Sínai-félszigeten a terrorizmus és a szélsőséges csoportok elleni küzdelem és a biztonsági helyzet helyreállítása érdekében; mivel úgy tűnik, hogy az egyiptomi kormány és biztonsági erők nem tudják ellenőrzés alatt tartani a Sínai-félszigeten uralkodó biztonsági válságot; mivel a régióban a törvényen kívüli helyzet bűnözői hálózatok, emberkereskedők és egyéb bűnözői csoportok akadálytalan és büntetlen tevékenykedését teszi lehetővé; mivel az egyiptomi biztonsági erők folyamatos offenzívája ellenére változatlanul tovább folytatódik az emberkereskedelem a Sínai-félszigeten; mivel a Sínai-félsziget hosszú időn keresztül a Gázai-övezetbe és az onnan kifelé irányuló csempészeti útvonalként szolgált; mivel aggodalomra ad okot, hogy a média nem tudósít a Sínai-félszigeten zajló eseményekről; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyiptomi fegyveres erők nemrégiben katonai műveleteket indítottak a Sínai-félszigeten a terrorizmus és a szélsőséges csoportok elleni küzdelem és a biztonsági helyzet helyreállítása érdekében; mivel úgy tűnik, hogy az egyiptomi kormány és biztonsági erők nem tudják ellenőrzés alatt tartani a Sínai-félszigeten uralkodó biztonsági válságot; mivel a régióban a törvényen kívüli helyzet bűnözői hálózatok, emberkereskedők és egyéb bűnözői csoportok akadálytalan és büntetlen tevékenykedését teszi lehetővé; mivel az egyiptomi biztonsági erők folyamatos offenzívája ellenére változatlanul tovább folytatódik az emberkereskedelem a Sínai-félszigeten; mivel a Sínai-félsziget hosszú időn keresztül a Gázai-övezetbe és az onnan kifelé irányuló csempészeti útvonalként szolgált; mivel aggodalomra ad okot, hogy a média nem tudósít a Sínai-félszigeten zajló eseményekről;

| D. | mivel a helyi beduin népesség szociális és gazdasági marginalizációja a Sínai-félsziget kihívást jelentő biztonsági helyzetének egyik fő okát képezi; mivel a Sínai-félsziget lakossága hosszú időn keresztül szenvedett a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt, ami elidegenítette őket a hivatalos hatóságoktól, amelyek nem vesznek tudomást helyzetükről és igényeikről; |
| --- | --- |

D.

mivel a helyi beduin népesség szociális és gazdasági marginalizációja a Sínai-félsziget kihívást jelentő biztonsági helyzetének egyik fő okát képezi; mivel a Sínai-félsziget lakossága hosszú időn keresztül szenvedett a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt, ami elidegenítette őket a hivatalos hatóságoktól, amelyek nem vesznek tudomást helyzetükről és igényeikről;

| E. | mivel a Szomáli-félszigeten minden hónapban menedékkérők és migránsok ezrei hagyják el országukat az emberi jogi visszaélések és a humanitárius válság miatt; mivel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának adatai szerint csak Eritreából havonta közel 3 000 ember menekül el; mivel a becslések szerint Szudán keleti részén emberek ezreit rabolták el, vitték Egyiptomba és kínozták meg a Sínai-félszigeten, akik közül 2008 óta több mint 4 000-en haltak meg, és a becslések szerint jelenleg mintegy 1 000 afrikai menekültet tartanak fogságban; |
| --- | --- |

E.

mivel a Szomáli-félszigeten minden hónapban menedékkérők és migránsok ezrei hagyják el országukat az emberi jogi visszaélések és a humanitárius válság miatt; mivel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának adatai szerint csak Eritreából havonta közel 3 000 ember menekül el; mivel a becslések szerint Szudán keleti részén emberek ezreit rabolták el, vitték Egyiptomba és kínozták meg a Sínai-félszigeten, akik közül 2008 óta több mint 4 000-en haltak meg, és a becslések szerint jelenleg mintegy 1 000 afrikai menekültet tartanak fogságban;

| F. | mivel a Sínai-félszigeten évente emberek ezrei vesztik életüket vagy tűnnek el, míg másokat – sok nőt és gyermeket is beleértve – emberkereskedők rabolnak el menekülttáborokból vagy a környező területekről, különösen a szudáni Shagarab menekülttáborból vagy szudáni, illetve etiópiai családegyesítés miatti útjuk során, és tartanak fogva váltságdíjat követelve értük; mivel az emberkereskedők áldozatait a legembertelenebb és legbrutálisabb módon bántalmazzák, és rendszeresen erőszaknak és kínzásnak, nemi erőszaknak és szexuális bántalmazásnak vannak kitéve, valamint kényszermunkának vetik alá őket, vagy szervkereskedelem miatt ölik meg őket; mivel az áldozatok, a környéken élők és az emberi jogi szervezetek szerint e célból kínzótáborokat állítottak fel; |
| --- | --- |

F.

mivel a Sínai-félszigeten évente emberek ezrei vesztik életüket vagy tűnnek el, míg másokat – sok nőt és gyermeket is beleértve – emberkereskedők rabolnak el menekülttáborokból vagy a környező területekről, különösen a szudáni Shagarab menekülttáborból vagy szudáni, illetve etiópiai családegyesítés miatti útjuk során, és tartanak fogva váltságdíjat követelve értük; mivel az emberkereskedők áldozatait a legembertelenebb és legbrutálisabb módon bántalmazzák, és rendszeresen erőszaknak és kínzásnak, nemi erőszaknak és szexuális bántalmazásnak vannak kitéve, valamint kényszermunkának vetik alá őket, vagy szervkereskedelem miatt ölik meg őket; mivel az áldozatok, a környéken élők és az emberi jogi szervezetek szerint e célból kínzótáborokat állítottak fel;

| G. | mivel hiteles beszámolók szerint egyes szudáni és egyiptomi biztonsági erők összejátszanak a menedékkérőkkel és migránsokkal emberkereskedelmet folytatókkal, és a szudáni és egyiptomi hatóságok szinte teljesen képtelenek a felelős tisztviselők elleni nyomozásra és vádemelésre, és ezáltal a két ország által az ENSZ kínzás elleni egyezménye alapján vállalt kötelezettségeinek teljesítésére; mivel az egyiptomi hatóságok tagadják ezen esetek létezését; |
| --- | --- |

G.

mivel hiteles beszámolók szerint egyes szudáni és egyiptomi biztonsági erők összejátszanak a menedékkérőkkel és migránsokkal emberkereskedelmet folytatókkal, és a szudáni és egyiptomi hatóságok szinte teljesen képtelenek a felelős tisztviselők elleni nyomozásra és vádemelésre, és ezáltal a két ország által az ENSZ kínzás elleni egyezménye alapján vállalt kötelezettségeinek teljesítésére; mivel az egyiptomi hatóságok tagadják ezen esetek létezését;

| H. | mivel a Sínai-félszigeten az emberkereskedelem a szervezett bűnözők számára rendkívül jövedelmező üzleti tevékenység; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint összetett emberkereskedelmi hálózatokat hoztak létre, amely embercsempészeket, emberrablókat foglal magában, például Eritreában és Északkelet-Szudánban a Rashaida törzs tagjaiból álló csoportok, a menekülttáborokban tevékenykedő közvetítők, a lefizetett katonák, rendőrök és határőrök, valamint az egyiptomi beduin közösségeken belüli bűnözői elemek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Sínai-félszigeten az emberkereskedelem a szervezett bűnözők számára rendkívül jövedelmező üzleti tevékenység; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint összetett emberkereskedelmi hálózatokat hoztak létre, amely embercsempészeket, emberrablókat foglal magában, például Eritreában és Északkelet-Szudánban a Rashaida törzs tagjaiból álló csoportok, a menekülttáborokban tevékenykedő közvetítők, a lefizetett katonák, rendőrök és határőrök, valamint az egyiptomi beduin közösségeken belüli bűnözői elemek;

| I. | mivel azokat, akik nem tudják összegyűjteni a váltságdíjat, gyakran megölik, és még ha meg is fizetik a váltságdíjat, nincs garancia arra, hogy a túszokat szabadon engedik; mivel új gyakorlat terjedt el az emberkereskedelmi értékláncban azon túszok vonatkozásában, akik nem tudják összegyűjteni a váltságdíjat; |
| --- | --- |

I.

mivel azokat, akik nem tudják összegyűjteni a váltságdíjat, gyakran megölik, és még ha meg is fizetik a váltságdíjat, nincs garancia arra, hogy a túszokat szabadon engedik; mivel új gyakorlat terjedt el az emberkereskedelmi értékláncban azon túszok vonatkozásában, akik nem tudják összegyűjteni a váltságdíjat;

| J. | mivel a sínai-félszigeti túlélőknek fizikai és mentális segítségre van szükségük; mivel azonban a sínai-félszigeti túlélők többségét fogva tartják, megvonják tőlük az orvosi segítségnyújtást és a szociális szolgáltatásokat, olyan papírokat íratnak velük alá, amelyeket nem értenek meg és nem kapnak jogi segítséget a célországban, miközben többüket visszaküldik saját országukba, megsértve ezzel a visszaküldés tilalmának alapelvét; |
| --- | --- |

J.

mivel a sínai-félszigeti túlélőknek fizikai és mentális segítségre van szükségük; mivel azonban a sínai-félszigeti túlélők többségét fogva tartják, megvonják tőlük az orvosi segítségnyújtást és a szociális szolgáltatásokat, olyan papírokat íratnak velük alá, amelyeket nem értenek meg és nem kapnak jogi segítséget a célországban, miközben többüket visszaküldik saját országukba, megsértve ezzel a visszaküldés tilalmának alapelvét;

| K. | mivel a jelentések szerint az egyiptomi hatóságok nem engedik az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága számára, hogy kapcsolatba lépjenek a Sínai-félszigeten letartóztatott menedékkérőkkel és migránsokkal, és nem kísérlik meg azonosítani köztük az emberkereskedelem áldozatává váltakat; mivel az ENSZ menekültügyi egyezménye tekintetében Egyiptom által alkalmazott fenntartások korlátozzák a menekültek oktatáshoz, szociális biztonsághoz és munkához való jogait; |
| --- | --- |

K.

mivel a jelentések szerint az egyiptomi hatóságok nem engedik az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága számára, hogy kapcsolatba lépjenek a Sínai-félszigeten letartóztatott menedékkérőkkel és migránsokkal, és nem kísérlik meg azonosítani köztük az emberkereskedelem áldozatává váltakat; mivel az ENSZ menekültügyi egyezménye tekintetében Egyiptom által alkalmazott fenntartások korlátozzák a menekültek oktatáshoz, szociális biztonsághoz és munkához való jogait;

| L. | mivel az áldozatok családjainak jelentős része uniós tagállamban él; mivel az Europol legutóbbi közleménye szerint számos uniós tagállamban számoltak be az EU-n belüli, sínai-félszigeti beduin szervezett bűnözői csoportok nevében elkövetett zsarolásokról; mivel az EU érdekében áll, hogy megtudja, milyen bűnözői szervezetek kapcsolódtak be a zsarolásokba; |
| --- | --- |

L.

mivel az áldozatok családjainak jelentős része uniós tagállamban él; mivel az Europol legutóbbi közleménye szerint számos uniós tagállamban számoltak be az EU-n belüli, sínai-félszigeti beduin szervezett bűnözői csoportok nevében elkövetett zsarolásokról; mivel az EU érdekében áll, hogy megtudja, milyen bűnözői szervezetek kapcsolódtak be a zsarolásokba;

| M. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának adatai szerint 2005 óta mintegy 53 000 afrikai menedékkérő lépett be Egyiptomon keresztül Izrael területére; mivel 2012 júniusát megelőzően a Sínai-félszigeten keresztül havonta átlagosan 1 500 menedékkérő lépett be Izraelbe, miközben az izraeli hatóságok szerint ez a szám 2013 óta az izraeli-egyiptomi határon felépített kerítés befejezése következtében jelentősen lecsökkent; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága aggodalmát fejezte ki Izrael beszivárgás elleni törvényének nemrégiben történt módosítása miatt, amely tovább korlátozza a menedékkérők jogait; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának adatai szerint 2005 óta mintegy 53 000 afrikai menedékkérő lépett be Egyiptomon keresztül Izrael területére; mivel 2012 júniusát megelőzően a Sínai-félszigeten keresztül havonta átlagosan 1 500 menedékkérő lépett be Izraelbe, miközben az izraeli hatóságok szerint ez a szám 2013 óta az izraeli-egyiptomi határon felépített kerítés befejezése következtében jelentősen lecsökkent; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága aggodalmát fejezte ki Izrael beszivárgás elleni törvényének nemrégiben történt módosítása miatt, amely tovább korlátozza a menedékkérők jogait;

| N. | mivel az EU több ízben felszólította Egyiptomot és Izraelt, hogy fejlesszék és javítsák a területükön tartózkodó vagy áthaladó menedékkérőknek és menekülteknek nyújtott segítség és védelem minőségét; mivel 2013. november 7-én a szudáni hatóságok az EU segítségét kérték az emberkereskedelem kapcsolatban; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU több ízben felszólította Egyiptomot és Izraelt, hogy fejlesszék és javítsák a területükön tartózkodó vagy áthaladó menedékkérőknek és menekülteknek nyújtott segítség és védelem minőségét; mivel 2013. november 7-én a szudáni hatóságok az EU segítségét kérték az emberkereskedelem kapcsolatban;

| 1. | elítéli a Sínai-félszigeten a biztonsági erők és civilek elleni, nemrégiben történt terrortámadásokat; mélységes aggodalmát fejezi ki a Sínai-félsziget biztonsági helyzetének további romlása miatt, és arra szólítja fel az ideiglenes egyiptomi kormányt és a biztonsági erőket, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket a biztonság helyreállítása érdekében a rendőri és egyéb erők alkalmazására vonatkozó a nemzetközi jogszabályoknak és nemzetközi normáknak megfelelően, a nemzetközi közösség támogatása mellett; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a folytatódó zavargások destabilizáló hatással lehetnek Egyiptom egészére nézve, a jelenlegi átmeneti időszak során; |
| --- | --- |

1.

elítéli a Sínai-félszigeten a biztonsági erők és civilek elleni, nemrégiben történt terrortámadásokat; mélységes aggodalmát fejezi ki a Sínai-félsziget biztonsági helyzetének további romlása miatt, és arra szólítja fel az ideiglenes egyiptomi kormányt és a biztonsági erőket, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket a biztonság helyreállítása érdekében a rendőri és egyéb erők alkalmazására vonatkozó a nemzetközi jogszabályoknak és nemzetközi normáknak megfelelően, a nemzetközi közösség támogatása mellett; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a folytatódó zavargások destabilizáló hatással lehetnek Egyiptom egészére nézve, a jelenlegi átmeneti időszak során;

| 2. | mélységes aggodalmát fejezi ki a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelem jelentett esetei miatt és a lehető leghatározottabban elítéli az emberkereskedők áldozataivá vált személyek ellen elkövetett szörnyű erőszakos cselekményeket; mélységes együttérzését fejezi ki a Sínai-félszigeten emberkereskedelem áldozatává vált személyekkel és családjaikkal, és ismételten hangsúlyozza az egyiptomi és izraeli kormány felelősségét a térségben az emberkereskedelem elleni küzdelem tekintetében; hangsúlyozza a hatóságok által tett erőfeszítéseket és kiemeli, hogy a Sínai-félszigeten az egyiptomi biztonsági erők katonai és bűnüldöző műveleteinek minden esetben magukban kell foglalniuk az emberkereskedelem áldozatainak megmentésére irányuló műveleteket, ezen áldozatok védelmét és támogatását, különös tekintettel a nőkre és a gyermekekre, annak biztosítása érdekében, hogy ne váljanak ismételten áldozatokká, valamint az emberkereskedelmet folytatók és a velük összejátszó tisztviselők letartóztatását és a velük szembeni vádemelést, hogy elszámoltassák őket; |
| --- | --- |

2.

mélységes aggodalmát fejezi ki a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelem jelentett esetei miatt és a lehető leghatározottabban elítéli az emberkereskedők áldozataivá vált személyek ellen elkövetett szörnyű erőszakos cselekményeket; mélységes együttérzését fejezi ki a Sínai-félszigeten emberkereskedelem áldozatává vált személyekkel és családjaikkal, és ismételten hangsúlyozza az egyiptomi és izraeli kormány felelősségét a térségben az emberkereskedelem elleni küzdelem tekintetében; hangsúlyozza a hatóságok által tett erőfeszítéseket és kiemeli, hogy a Sínai-félszigeten az egyiptomi biztonsági erők katonai és bűnüldöző műveleteinek minden esetben magukban kell foglalniuk az emberkereskedelem áldozatainak megmentésére irányuló műveleteket, ezen áldozatok védelmét és támogatását, különös tekintettel a nőkre és a gyermekekre, annak biztosítása érdekében, hogy ne váljanak ismételten áldozatokká, valamint az emberkereskedelmet folytatók és a velük összejátszó tisztviselők letartóztatását és a velük szembeni vádemelést, hogy elszámoltassák őket;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a probléma gyökerét jelentő egyik ok a beduin népesség marginalizációja a Sínai-félszigen; emlékeztet továbbá arra, hogy a válság mindenfajta lehetséges megoldásának magában kell foglalnia a helyi beduin népesség társadalmi gazdasági helyzetének javítását célzó átfogó fejlesztési programot, beleértve a rendőrséghez és a katonasághoz való hozzáférésüket és a politikai folyamatban való részvételüket; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a probléma gyökerét jelentő egyik ok a beduin népesség marginalizációja a Sínai-félszigen; emlékeztet továbbá arra, hogy a válság mindenfajta lehetséges megoldásának magában kell foglalnia a helyi beduin népesség társadalmi gazdasági helyzetének javítását célzó átfogó fejlesztési programot, beleértve a rendőrséghez és a katonasághoz való hozzáférésüket és a politikai folyamatban való részvételüket;

| 4. | felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberkereskedelem elleni saját jogszabályaikat, amelyek büntetőeljárás alóli mentességet, segítségnyújtáshoz és védelemhez való hozzáférést biztosítanak az emberkereskedelem áldozatai számára, valamint az új alkotmány 89. cikkét, amely megtiltja a rabszolgaságot és az emberek elnyomásának és a kényszerítésének minden formáját, és nemzeti jogszabályai révén teljes mértékben hajtsa végre azon egyezmények alapelveit, amelyeknek Egyiptom részes fele; említést tesz a 2014. március 9-én az egyiptomi miniszterelnök által kiadott azon rendeletről, amely nemzeti koordinációs bizottságot hoz létre az illegális migráció elleni küzdelem érdekében; kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy gyűjtsenek és tegyenek közzé statisztikai adatokat az emberkereskedelem áldozatairól; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberkereskedelem elleni saját jogszabályaikat, amelyek büntetőeljárás alóli mentességet, segítségnyújtáshoz és védelemhez való hozzáférést biztosítanak az emberkereskedelem áldozatai számára, valamint az új alkotmány 89. cikkét, amely megtiltja a rabszolgaságot és az emberek elnyomásának és a kényszerítésének minden formáját, és nemzeti jogszabályai révén teljes mértékben hajtsa végre azon egyezmények alapelveit, amelyeknek Egyiptom részes fele; említést tesz a 2014. március 9-én az egyiptomi miniszterelnök által kiadott azon rendeletről, amely nemzeti koordinációs bizottságot hoz létre az illegális migráció elleni küzdelem érdekében; kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy gyűjtsenek és tegyenek közzé statisztikai adatokat az emberkereskedelem áldozatairól;

| 5. | hangsúlyozza a sínai-félszigeti túlélők védelmének és támogatásának fontosságát, különös tekintettel az orvosi, pszichológiai és jogi támogatásra; felszólít minden érintett célországot, hogy előzze meg a sínai-félszigeti túlélők fogva tartását, hajtson végre az áldozatok azonosítására alkalmas fejlett rendszereket, biztosítson számukra hozzáférést a tisztességes és hatékony menekültügyi eljáráshoz és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságához, egyedileg értékelje az eseteket, és kerülje el a sínai-félszigeti túlélőknek a visszaküldés tilalmának alapelvét megsértő deportálását; kéri, hogy az ENSZ ügynökségei és az emberi jogi szervezetek akadálytalanul bejuthassanak a Sínai-félsziget embercsempészet és emberkereskedelem által érintett területeire, és biztosítsanak számukra teljes és akadálytalan bejutást a menedékkérők és menekültek fogva tartására használt létesítményekbe; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a sínai-félszigeti túlélők védelmének és támogatásának fontosságát, különös tekintettel az orvosi, pszichológiai és jogi támogatásra; felszólít minden érintett célországot, hogy előzze meg a sínai-félszigeti túlélők fogva tartását, hajtson végre az áldozatok azonosítására alkalmas fejlett rendszereket, biztosítson számukra hozzáférést a tisztességes és hatékony menekültügyi eljáráshoz és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságához, egyedileg értékelje az eseteket, és kerülje el a sínai-félszigeti túlélőknek a visszaküldés tilalmának alapelvét megsértő deportálását; kéri, hogy az ENSZ ügynökségei és az emberi jogi szervezetek akadálytalanul bejuthassanak a Sínai-félsziget embercsempészet és emberkereskedelem által érintett területeire, és biztosítsanak számukra teljes és akadálytalan bejutást a menedékkérők és menekültek fogva tartására használt létesítményekbe;

| 6. | üdvözli az izraeli legfelső bíróság 2013. szeptember 16-i azon határozatát, amely visszavonja a beszivárgás elleni törvény automatikus fogva tartást elrendelő rendelkezését, azonban felszólítja Izraelt, hogy érvénytelenítse 2013. december 10-i azon jogszabályát, amely lehetővé teszi a menedékkérők határozatlan idejű fogva tartását; kéri a célországok hatóságait, hogy kezeljék a menedékkérőket a nemzetközi menekültügyi és emberi jogi jogszabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az izraeli legfelső bíróság 2013. szeptember 16-i azon határozatát, amely visszavonja a beszivárgás elleni törvény automatikus fogva tartást elrendelő rendelkezését, azonban felszólítja Izraelt, hogy érvénytelenítse 2013. december 10-i azon jogszabályát, amely lehetővé teszi a menedékkérők határozatlan idejű fogva tartását; kéri a célországok hatóságait, hogy kezeljék a menedékkérőket a nemzetközi menekültügyi és emberi jogi jogszabályoknak megfelelően;

| 7. | emlékeztet arra, hogy Eritreában az emberi jogok szisztematikus és elterjedt megsértése miatt havonta emberek ezrei menekülnek el országukból; emlékezteti a szudáni hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy biztosítsák a menekültek és menedékkérők biztonságát, és annak kiemelt fontosságára, hogy haladéktalanul dolgozzanak ki és hajtsanak végre tartós és megfelelő biztonsági intézkedéseket a Shagarab menekülttáborban; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy Eritreában az emberi jogok szisztematikus és elterjedt megsértése miatt havonta emberek ezrei menekülnek el országukból; emlékezteti a szudáni hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy biztosítsák a menekültek és menedékkérők biztonságát, és annak kiemelt fontosságára, hogy haladéktalanul dolgozzanak ki és hajtsanak végre tartós és megfelelő biztonsági intézkedéseket a Shagarab menekülttáborban;

| 8. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy koordinált regionális lépéseket tegyenek a biztonság helyreállítására és a sínai-félszigeti emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, és fokozott nemzetközi támogatást és további együttműködést kér e területen Egyiptom, Izrael, Líbia, Etiópia, Eritrea és Szudán kormánya, valamint a megfelelő szervezetek, többek között az ENSZ többnemzetiségű hadereje és megfigyelői között; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy koordinált regionális lépéseket tegyenek a biztonság helyreállítására és a sínai-félszigeti emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, és fokozott nemzetközi támogatást és további együttműködést kér e területen Egyiptom, Izrael, Líbia, Etiópia, Eritrea és Szudán kormánya, valamint a megfelelő szervezetek, többek között az ENSZ többnemzetiségű hadereje és megfigyelői között;

| 9. | arra biztatja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak támogatást a sínai-félszigeti emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó mindenfajta erőfeszítés számára, az emberkereskedelem elleni küzdelemhez kapcsolódó nemzetközi kötelezettségeikkel összhangban; kéri a Bizottságot, hogy az eritreai kormánnyal való kapcsolataik során hangsúlyozza az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát; hangsúlyozza az EU azon felajánlását, hogy segítséget nyújt a hatóságoknak abban, hogy fejlesszék és javítsák a területükön tartózkodó vagy áthaladó menedékkérőknek és menekülteknek nyújtott segítség és védelem minőségét; üdvözli, hogy a szudáni kormány az EU segítségéért folyamodott; |
| --- | --- |

9.

arra biztatja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak támogatást a sínai-félszigeti emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó mindenfajta erőfeszítés számára, az emberkereskedelem elleni küzdelemhez kapcsolódó nemzetközi kötelezettségeikkel összhangban; kéri a Bizottságot, hogy az eritreai kormánnyal való kapcsolataik során hangsúlyozza az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát; hangsúlyozza az EU azon felajánlását, hogy segítséget nyújt a hatóságoknak abban, hogy fejlesszék és javítsák a területükön tartózkodó vagy áthaladó menedékkérőknek és menekülteknek nyújtott segítség és védelem minőségét; üdvözli, hogy a szudáni kormány az EU segítségéért folyamodott;

| 10. | kéri a Bizottság főképviselőjét/alelnökét, hogy tegye ezt kiemelt fontosságú kérdéssé az Egyiptommal, Izraellel és Szudánnal folytatott politikai párbeszédben, valamint hogy aktívan működjön együtt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával abban, hogy az emberkereskedelemi láncolat egyes állomásaiban, többek között a forrás, tranzit és célállomás tekintetében érintett államokkal együtt akciócsoportot hozzon létre; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottság főképviselőjét/alelnökét, hogy tegye ezt kiemelt fontosságú kérdéssé az Egyiptommal, Izraellel és Szudánnal folytatott politikai párbeszédben, valamint hogy aktívan működjön együtt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával abban, hogy az emberkereskedelemi láncolat egyes állomásaiban, többek között a forrás, tranzit és célállomás tekintetében érintett államokkal együtt akciócsoportot hozzon létre;

| 11. | komoly aggodalmát fejezi ki az EU-n belülről érkező zsarolásról szóló jelentések miatt; emlékezteti az európai uniós hatóságokat intézkedéshez kapcsolódó felelősségükre, és felszólítja az EU külügyminisztereit és igazságügyminisztereit, hogy tegyenek megfelelő lépéseket; kéri az európai uniós intézményeket, hogy gyakoroljanak nyomást Izraelre és Egyiptomra, hogy lépéseket tegyenek a sínai-félszigeti emberkereskedelem problémájának megoldására és segítsék elő az Europol következő ajánlásainak végrehajtását; |
| --- | --- |

11.

komoly aggodalmát fejezi ki az EU-n belülről érkező zsarolásról szóló jelentések miatt; emlékezteti az európai uniós hatóságokat intézkedéshez kapcsolódó felelősségükre, és felszólítja az EU külügyminisztereit és igazságügyminisztereit, hogy tegyenek megfelelő lépéseket; kéri az európai uniós intézményeket, hogy gyakoroljanak nyomást Izraelre és Egyiptomra, hogy lépéseket tegyenek a sínai-félszigeti emberkereskedelem problémájának megoldására és segítsék elő az Europol következő ajánlásainak végrehajtását;

| 12. | elismerését fejezi ki egyes beduin közösségi vezetők erőfeszítései, továbbá az egyiptomi és izraeli emberi jogi szervezetek tevékenysége kapcsán, amelyek segítséget és orvosi ellátást nyújtanak a Sínai-félsziget emberkereskedőinek áldozatai részére, és sürgeti a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy folytassák a nem kormányzati szervezetek régióban végzett projektjeinek finanszírozását; |
| --- | --- |

12.

elismerését fejezi ki egyes beduin közösségi vezetők erőfeszítései, továbbá az egyiptomi és izraeli emberi jogi szervezetek tevékenysége kapcsán, amelyek segítséget és orvosi ellátást nyújtanak a Sínai-félsziget emberkereskedőinek áldozatai részére, és sürgeti a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy folytassák a nem kormányzati szervezetek régióban végzett projektjeinek finanszírozását;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a főképviselőnek/alelnöknek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az egyiptomi, az izraeli, az eritreai és a szudáni kormánynak, az egyiptomi parlamentnek és az izraeli knesszetnek, a szudáni nemzetgyűlésnek, az eritreai nemzetgyűlésnek, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a főképviselőnek/alelnöknek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az egyiptomi, az izraeli, az eritreai és a szudáni kormánynak, az egyiptomi parlamentnek és az izraeli knesszetnek, a szudáni nemzetgyűlésnek, az eritreai nemzetgyűlésnek, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  HL C 251. E, 2013.8.31., 106. o.

(2)  HL C 169. E, 2012.6.15., 136. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0100.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2014. március 12., szerda

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/262 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/262

---

P7_TA(2014)0216

A fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalása

Az Európai Parlament 2014. március 12-i ajánlása a Tanácshoz a fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalásáról (2014/2012(INI))

(2017/C 378/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes és Keith Taylor által a Verts/ALE képviselőcsoport nevében a Tanácshoz intézett, a fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalásáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra (B7-0585/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes és Keith Taylor által a Verts/ALE képviselőcsoport nevében a Tanácshoz intézett, a fegyveres nem állami szereplők gyermekek védelmére vonatkozó humanitárius kötelezettségvállalásáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra (B7-0585/2013),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló 2013. évi jelentésére és az érintett szereplők által készített további jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló 2013. évi jelentésére és az érintett szereplők által készített további jelentésekre,

| — | tekintettel a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, 2008-ban elfogadott uniós iránymutatásokra és az ezek végrehajtására vonatkozó, 2010-ben elfogadott stratégiára, valamint a fegyveres konfliktusokkal érintett gyermekek védelmének az EBVP műveleteibe való integrálására szolgáló, 2008-ban elfogadott ellenőrzőlistára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, 2008-ban elfogadott uniós iránymutatásokra és az ezek végrehajtására vonatkozó, 2010-ben elfogadott stratégiára, valamint a fegyveres konfliktusokkal érintett gyermekek védelmének az EBVP műveleteibe való integrálására szolgáló, 2008-ban elfogadott ellenőrzőlistára,

| — | tekintettel „A gyermekek jogainak az Európai Unió külső fellépéseiben történő előmozdítása és védelme – a fejlesztési és humanitárius dimenzió” címen 2008-ban elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek jogainak az Európai Unió külső fellépéseiben történő előmozdítása és védelme – a fejlesztési és humanitárius dimenzió” címen 2008-ban elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című 2009. február 19-i (1), „az EU gyermekjogi stratégiája felé” című 2008. január 16-i (2), a gyermekkereskedelemről és a gyermekkatonákról szóló 2003. július 3-i (3), a Lord's Resistance Army (LRA) által végrehajtott gyermekrablásokról szóló 2000. július 6-i (4), valamint a gyermekkatonákról szóló 1998. december 17-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című 2009. február 19-i (1), „az EU gyermekjogi stratégiája felé” című 2008. január 16-i (2), a gyermekkereskedelemről és a gyermekkatonákról szóló 2003. július 3-i (3), a Lord's Resistance Army (LRA) által végrehajtott gyermekrablásokról szóló 2000. július 6-i (4), valamint a gyermekkatonákról szóló 1998. december 17-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek gyermekek jogaival kapcsolatos határozataira, különösen az ENSZ Biztonsági Tanács 1612. (2005) határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek gyermekek jogaival kapcsolatos határozataira, különösen az ENSZ Biztonsági Tanács 1612. (2005) határozatára,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló egyezménynek a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló 2002-es második fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló egyezménynek a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló 2002-es második fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a gyermekek törvénytelen toborzással és fegyveres erőkben/csoportokban való felhasználásával szembeni védelméről szóló párizsi kötelezettségvállalásokra és a fegyveres erőkkel vagy fegyveres csoportokkal kapcsolatba kerülő gyermekekről szóló párizsi elvekre és iránymutatásokra, melyeket 2007. február 6-án fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek törvénytelen toborzással és fegyveres erőkben/csoportokban való felhasználásával szembeni védelméről szóló párizsi kötelezettségvállalásokra és a fegyveres erőkkel vagy fegyveres csoportokkal kapcsolatba kerülő gyermekekről szóló párizsi elvekre és iránymutatásokra, melyeket 2007. február 6-án fogadtak el,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0160/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0160/2014),

| A. | mivel a napjainkban zajló legtöbb fegyveres konfliktusban jelen van egy vagy több, valamely kormány vagy más fegyveres csoportok ellen harcoló fegyveres, nem állami szereplő, és e harcok legsúlyosabban a polgári lakosságot, azon belül is a gyermekeket sújtják; |
| --- | --- |

A.

mivel a napjainkban zajló legtöbb fegyveres konfliktusban jelen van egy vagy több, valamely kormány vagy más fegyveres csoportok ellen harcoló fegyveres, nem állami szereplő, és e harcok legsúlyosabban a polgári lakosságot, azon belül is a gyermekeket sújtják;

| B. | mivel az ilyen nem állami szereplők köre rendkívül széles, és számos különböző identitást és motivációt ölel fel, illetve e szereplők eltérő mértékben hajlandóak és képesek a nemzetközi humanitárius jog és egyéb nemzetközi jogi normák betartására, ugyanakkor e szempontból valamennyit felügyelni kell; |
| --- | --- |

B.

mivel az ilyen nem állami szereplők köre rendkívül széles, és számos különböző identitást és motivációt ölel fel, illetve e szereplők eltérő mértékben hajlandóak és képesek a nemzetközi humanitárius jog és egyéb nemzetközi jogi normák betartására, ugyanakkor e szempontból valamennyit felügyelni kell;

| C. | mivel a polgári lakosság és különösen a gyermekek védelmének erősítése érdekében a konfliktusban érintett valamennyi fél felelősségét figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

C.

mivel a polgári lakosság és különösen a gyermekek védelmének erősítése érdekében a konfliktusban érintett valamennyi fél felelősségét figyelembe kell venni;

| D. | mivel a nemzetközi humanitárius normák a fegyveres konfliktusban érintett valamennyi félre nézve kötelezők; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzetközi humanitárius normák a fegyveres konfliktusban érintett valamennyi félre nézve kötelezők;

| E. | mivel a fegyveres konfliktusok különösen a gyermekek testi és lelki fejlődését károsítják súlyos mértékben, ami hosszú távú következményekkel jár az emberi biztonságra és a fenntartható fejlődésre nézve; |
| --- | --- |

E.

mivel a fegyveres konfliktusok különösen a gyermekek testi és lelki fejlődését károsítják súlyos mértékben, ami hosszú távú következményekkel jár az emberi biztonságra és a fenntartható fejlődésre nézve;

| F. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmánya kimondja, hogy tizenöt évesnél fiatalabb gyermekek fegyveres erőkbe/csoportokba való besorozása vagy toborzása, illetve az ilyen gyermekek harcokban való tevékeny részvételre kényszerítése bűncselekmény; |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmánya kimondja, hogy tizenöt évesnél fiatalabb gyermekek fegyveres erőkbe/csoportokba való besorozása vagy toborzása, illetve az ilyen gyermekek harcokban való tevékeny részvételre kényszerítése bűncselekmény;

| G. | mivel a nemzetközi jog tiltja a szexuális erőszak minden formáját, így a gyermekekkel szembeni szexuális erőszakot is, és mivel a szexuális erőszakcselekmények akár a háborús bűncselekmény, az emberiesség elleni bűncselekmény vagy a népirtás kategóriáját is kimeríthetik; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi jog tiltja a szexuális erőszak minden formáját, így a gyermekekkel szembeni szexuális erőszakot is, és mivel a szexuális erőszakcselekmények akár a háborús bűncselekmény, az emberiesség elleni bűncselekmény vagy a népirtás kategóriáját is kimeríthetik;

| H. | mivel a gyalogsági aknák használata a gyalogsági aknák betiltásáról szóló 1997-es egyezmény elfogadása óta alábbhagyott, ennek ellenére továbbra is veszélyt jelent a gyermekekre, különösen a nem nemzetközi kiterjedésű fegyveres konfliktusokban; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyalogsági aknák használata a gyalogsági aknák betiltásáról szóló 1997-es egyezmény elfogadása óta alábbhagyott, ennek ellenére továbbra is veszélyt jelent a gyermekekre, különösen a nem nemzetközi kiterjedésű fegyveres konfliktusokban;

| I. | mivel a nemzetközi közösség erkölcsi kötelessége, hogy a konfliktusokban érintett valamennyi felet megpróbálja kötelezettségvállalásra bírni a gyermekek védelme tekintetében, ideértve az állami és nem állami fegyveres szereplőket egyaránt; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi közösség erkölcsi kötelessége, hogy a konfliktusokban érintett valamennyi felet megpróbálja kötelezettségvállalásra bírni a gyermekek védelme tekintetében, ideértve az állami és nem állami fegyveres szereplőket egyaránt;

| J. | mivel a gyermekkatonák lefegyverzésének, rehabilitációjának és visszailleszkedésének kérdését valamennyi béketárgyaláson meg kell vitatni és az azt követő békemegállapodásba is bele kell foglalni, ahogyan az adott konfliktus során is foglalkozni kell vele; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermekkatonák lefegyverzésének, rehabilitációjának és visszailleszkedésének kérdését valamennyi béketárgyaláson meg kell vitatni és az azt követő békemegállapodásba is bele kell foglalni, ahogyan az adott konfliktus során is foglalkozni kell vele;

| K. | mivel a gyermekkatonák megfelelő lefegyverzése és visszaintegrálása hozzájárulhat az erőszak folyamatos körforgásának megelőzéséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a gyermekkatonák megfelelő lefegyverzése és visszaintegrálása hozzájárulhat az erőszak folyamatos körforgásának megelőzéséhez;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a fejlesztésért felelős biztos és az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:






  a) | elő kell mozdítani, hogy az érintett államok és fegyveres nem állami szereplők a gyermekek védelmét szolgáló cselekvési terveket írjanak alá az ENSZ főtitkára gyermekek és fegyveres konfliktusok ügyében illetékes különmegbízottjával, emlékeztetve arra, hogy a fegyveres nem állami szereplőkkel történő ilyen kapcsolattartás nem vonja maga után az említett csoportok vagy tevékenységeik támogatását, illetve legitimként történő elismerését; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat fogalmazza meg a fejlesztésért felelős biztos és az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:

a)

elő kell mozdítani, hogy az érintett államok és fegyveres nem állami szereplők a gyermekek védelmét szolgáló cselekvési terveket írjanak alá az ENSZ főtitkára gyermekek és fegyveres konfliktusok ügyében illetékes különmegbízottjával, emlékeztetve arra, hogy a fegyveres nem állami szereplőkkel történő ilyen kapcsolattartás nem vonja maga után az említett csoportok vagy tevékenységeik támogatását, illetve legitimként történő elismerését;

| b) | el kell ismerni az ENSZ, valamint a nemzetközi és a nem kormányzati szervezetek annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy rávegyék a fegyveres nem állami szereplőket a gyermekek védelmezésére, megismételve, hogy az nem vonja maga után az említett szereplők tevékenységeinek támogatását, illetve legitimként történő elismerését; |
| --- | --- |

b)

el kell ismerni az ENSZ, valamint a nemzetközi és a nem kormányzati szervezetek annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy rávegyék a fegyveres nem állami szereplőket a gyermekek védelmezésére, megismételve, hogy az nem vonja maga után az említett szereplők tevékenységeinek támogatását, illetve legitimként történő elismerését;

| c) | a harmadik országokkal – például a Cotonoui Megállapodás keretében – folytatott politikai párbeszédek napirendjére fel kell venni a 18 évesnél fiatalabb gyermekek besorozásának és harcra kényszerítésének megelőzésére és felszámolására, valamint a szabadon bocsátásuk és a társadalomba való visszailleszkedésük biztosítására vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országokkal – például a Cotonoui Megállapodás keretében – folytatott politikai párbeszédek napirendjére fel kell venni a 18 évesnél fiatalabb gyermekek besorozásának és harcra kényszerítésének megelőzésére és felszámolására, valamint a szabadon bocsátásuk és a társadalomba való visszailleszkedésük biztosítására vonatkozó célkitűzést;

| d) | meg kell ismételni, hogy az államoknak és a fegyveres nem állami szereplőknek tevékenységeiket a nemzetközi humanitárius joggal és a nemzetközi humanitárius szokásjoggal összhangban kell folytatniuk, és támogatni kell a polgári lakosok – különösen a gyermekek – védelmét szolgáló specifikus intézkedések megtételére irányuló erőfeszítéseiket, emlékeztetve arra, hogy a fegyveres nem állami szereplőkkel együtt folytatott ilyen tevékenység nem vonja maga után az említett csoportok vagy tevékenységeik támogatását, illetve legitimként történő elismerését; |
| --- | --- |

d)

meg kell ismételni, hogy az államoknak és a fegyveres nem állami szereplőknek tevékenységeiket a nemzetközi humanitárius joggal és a nemzetközi humanitárius szokásjoggal összhangban kell folytatniuk, és támogatni kell a polgári lakosok – különösen a gyermekek – védelmét szolgáló specifikus intézkedések megtételére irányuló erőfeszítéseiket, emlékeztetve arra, hogy a fegyveres nem állami szereplőkkel együtt folytatott ilyen tevékenység nem vonja maga után az említett csoportok vagy tevékenységeik támogatását, illetve legitimként történő elismerését;

| e) | emlékeztetni kell arra, hogy a nemzetközi humanitárius jog olyan jogi keret, amely kötelezi a fegyveres nem állami szereplőket, valamint hogy a genfi egyezmények közös 3. cikke és az 1977. évi második kiegészítő jegyzőkönyv egyaránt ezt a célt szolgálja, ahogyan a nemzetközi humanitárius szokásjog számos szabálya is; fontos megvizsgálni, hogy a nemzetközi humanitárius jogra irányadó jelenlegi szabályok megfelelőek-e a nem állami szereplők vonatkozásában, vagy további szabályozásra van-e szükség; |
| --- | --- |

e)

emlékeztetni kell arra, hogy a nemzetközi humanitárius jog olyan jogi keret, amely kötelezi a fegyveres nem állami szereplőket, valamint hogy a genfi egyezmények közös 3. cikke és az 1977. évi második kiegészítő jegyzőkönyv egyaránt ezt a célt szolgálja, ahogyan a nemzetközi humanitárius szokásjog számos szabálya is; fontos megvizsgálni, hogy a nemzetközi humanitárius jogra irányadó jelenlegi szabályok megfelelőek-e a nem állami szereplők vonatkozásában, vagy további szabályozásra van-e szükség;

| f) | közvetlenül vagy az erre szakosodott nem kormányzati szervezetek és humanitárius szervezetek közvetítésével tárgyalni kell a fegyveres nem állami szereplőkkel a leány- és fiúgyermekek védelmének kérdéséről, hogy enyhítsék a gyermekek szenvedését a fegyveres konfliktusok idején, és hogy sürgessék a fegyveres nem állami szereplőket a gyermekek fegyveres konfliktusok hatásaitól való védelmére felszólító genfi felhívás kötelezettségvállalási nyilatkozatának aláírására; |
| --- | --- |

f)

közvetlenül vagy az erre szakosodott nem kormányzati szervezetek és humanitárius szervezetek közvetítésével tárgyalni kell a fegyveres nem állami szereplőkkel a leány- és fiúgyermekek védelmének kérdéséről, hogy enyhítsék a gyermekek szenvedését a fegyveres konfliktusok idején, és hogy sürgessék a fegyveres nem állami szereplőket a gyermekek fegyveres konfliktusok hatásaitól való védelmére felszólító genfi felhívás kötelezettségvállalási nyilatkozatának aláírására;

| g) | támogatni kell a humanitárius szervezeteket, amelyek politikai, diplomáciai és pénzügyi eszközök alkalmazásával tárgyalásokat folytatnak a fegyveres nem állami szereplőkkel a nemzetközi humanitárius normák – különösen a gyermekek védelme – fegyveres konfliktus idején való tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

támogatni kell a humanitárius szervezeteket, amelyek politikai, diplomáciai és pénzügyi eszközök alkalmazásával tárgyalásokat folytatnak a fegyveres nem állami szereplőkkel a nemzetközi humanitárius normák – különösen a gyermekek védelme – fegyveres konfliktus idején való tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében;

| h) | fel kell szólítani a tagállamokat, hogy az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló lucensi iránymutatások tervezetének jóváhagyása révén csatlakozzanak az iskolák elleni támadásokkal és az iskolák fegyveres szereplők általi használatával szembeni védelemre irányuló nemzetközi erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

h)

fel kell szólítani a tagállamokat, hogy az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló lucensi iránymutatások tervezetének jóváhagyása révén csatlakozzanak az iskolák elleni támadásokkal és az iskolák fegyveres szereplők általi használatával szembeni védelemre irányuló nemzetközi erőfeszítésekhez;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a fejlesztésért felelős biztosnak, az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a fejlesztésért felelős biztosnak, az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  HL C 76. E, 2010.3.25., 3. o.

(2)  HL C 41. E, 2009.2.19., 24. o.

(3)  HL C 74. E, 2004.3.24., 854. o.

(4)  HL C 121., 2001.4.24., 401. o.

(5)  HL C 98., 1999.4.9., 297. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. március 12., szerda

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/265 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/265

---

P7_TA(2014)0217

A parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek száma

Az Európai Parlament 2014. március 12-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, valamint a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról (2014/2632(RSO))

(2017/C 378/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára,

| — | tekintettel az Európai Unió harmadik országokkal kötött társulási, együttműködési és egyéb megállapodásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió harmadik országokkal kötött társulási, együttműködési és egyéb megállapodásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. és 200. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. és 200. cikkére,

| A. | törekedve a parlamenti demokrácia erősítésére a parlamentek közötti folyamatos párbeszéd fenntartása révén, |
| --- | --- |

A.

törekedve a parlamenti demokrácia erősítésére a parlamentek közötti folyamatos párbeszéd fenntartása révén,

| 1. | úgy határoz, hogy a küldöttségek száma és regionális csoportosításuk a következőképpen alakul:






  a) | Európa, a Nyugat-Balkán és Törökország

  A következő bizottságokba delegált küldöttségek:






  — | EU–Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottság |
| --- | --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a küldöttségek száma és regionális csoportosításuk a következőképpen alakul:

a)

Európa, a Nyugat-Balkán és Törökország

A következő bizottságokba delegált küldöttségek:

—

EU–Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottság

| — | EU–Törökország Parlamenti Vegyes Bizottság |
| --- | --- |

—

EU–Törökország Parlamenti Vegyes Bizottság

A Svájccal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős és az EU–Izland Parlamenti Vegyes Bizottságba és az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságába delegált küldöttség

Az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottságba delegált küldöttség

Az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottságba delegált küldöttség

Az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottságba delegált küldöttség

A Bosznia-Hercegovinával és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség

| b) | Oroszország és a keleti partnerség államai

  Az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség
  Az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség
  Az EU–Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség
  A Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség
  Az EU–Örményország, EU–Azerbajdzsán és EU–Grúzia Parlamenti Együttműködési Bizottságokba delegált küldöttség |
| --- | --- |

b)

Oroszország és a keleti partnerség államai

Az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség

Az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség

Az EU–Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség

A Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség

Az EU–Örményország, EU–Azerbajdzsán és EU–Grúzia Parlamenti Együttműködési Bizottságokba delegált küldöttség

| c) | Maghreb, Mashreq, Izrael és Palesztina

  Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:






  — | Izrael |
| --- | --- | --- |

c)

Maghreb, Mashreq, Izrael és Palesztina

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

—

Izrael

| — | a Palesztin Törvényhozó Tanács |
| --- | --- |

—

a Palesztin Törvényhozó Tanács

| — | a Maghreb-országok és az Arab Maghreb Unió |
| --- | --- |

—

a Maghreb-országok és az Arab Maghreb Unió

| — | a Mashreq-országok |
| --- | --- |

—

a Mashreq-országok

| d) | Az Arab-félsziget, Irak és Irán

  Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:






  — | Arab-félsziget |
| --- | --- | --- |

d)

Az Arab-félsziget, Irak és Irán

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

—

Arab-félsziget

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Irán |
| --- | --- |

—

Irán

| e) | Az amerikai kontinens

  Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:






  — | az Egyesült Államok, |
| --- | --- | --- |

e)

Az amerikai kontinens

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

—

az Egyesült Államok,

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Brazil Szövetségi Köztársaság |
| --- | --- |

—

Brazil Szövetségi Köztársaság

| — | Közép-Amerika országai, |
| --- | --- |

—

Közép-Amerika országai,

| — | az Andok Közösség országai, |
| --- | --- |

—

az Andok Közösség országai,

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Az EU–Mexikó Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

Az EU–Chile Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

A Cariforum–EU Parlamenti Bizottságba delegált küldött

| f) | Ázsia és a csendes-óceáni térség

  Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:






  — | Japán |
| --- | --- | --- |

f)

Ázsia és a csendes-óceáni térség

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

—

Japán

| — | Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Kínai Népköztársaság

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Afganisztán |
| --- | --- |

—

Afganisztán

| — | Dél-Ázsia országai |
| --- | --- |

—

Dél-Ázsia országai

| — | Délkelet-Ázsia országai és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) |
| --- | --- |

—

Délkelet-Ázsia országai és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN)

| — | a Koreai-félsziget, |
| --- | --- |

—

a Koreai-félsziget,

| — | Ausztrália és Új-Zéland |
| --- | --- |

—

Ausztrália és Új-Zéland

Az EU–Kazahsztán, EU–Kirgizisztán, EU–Üzbegisztán és EU–Tádzsikisztán Parlamenti Együttműködési Bizottságokba delegált küldöttség és a Türkmenisztánnal és Mongóliával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség

| g) | Afrika

  Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:






  — | Dél-Afrika |
| --- | --- | --- |

g)

Afrika

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

—

Dél-Afrika

| — | Pánafrikai Parlament |
| --- | --- |

—

Pánafrikai Parlament

| h) | Többoldalú közgyűlések

  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség
  Az Unió a Mediterrán térségért Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség
  Az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség
  Az Euronest Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség
  A NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség; |
| --- | --- |

h)

Többoldalú közgyűlések

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség

Az Unió a Mediterrán térségért Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség

Az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség

Az Euronest Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség

A NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség;

| 2. | úgy határoz, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) alapján létrejött parlamenti bizottságok kizárólag a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság tagjaiból fognak állni – biztosítva a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság illetékes bizottságként betöltött vezető szerepének fenntartását –, és hogy e bizottságoknak aktívan össze kell hangolniuk munkájukat az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűléssel; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) alapján létrejött parlamenti bizottságok kizárólag a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság tagjaiból fognak állni – biztosítva a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság illetékes bizottságként betöltött vezető szerepének fenntartását –, és hogy e bizottságoknak aktívan össze kell hangolniuk munkájukat az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűléssel;

| 3. | úgy határoz, hogy az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés és az Euronest Parlamenti Közgyűlés tagságát kizárólag az egyes közgyűlések hatókörébe tartozó kétoldalú vagy szubregionális küldöttségekből kell kiválasztani; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés és az Euronest Parlamenti Közgyűlés tagságát kizárólag az egyes közgyűlések hatókörébe tartozó kétoldalú vagy szubregionális küldöttségekből kell kiválasztani;

| 4. | úgy határoz, hogy a NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség tagjait kizárólag a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság tagjaiból kell kiválasztani; |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy a NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség tagjait kizárólag a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság tagjaiból kell kiválasztani;

| 5. | úgy határoz, hogy Küldöttségi Elnökök Értekezletének egy hat hónapra szóló munkarendtervezetet kell összeállítania, amelyet a Külügyi Bizottsággal, a Fejlesztési Bizottsággal és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Elnökök Értekezlete hagy jóvá azzal a kitétellel, hogy az Elnökök Értekezlete a politikai eseményekre való reagálás érdekében módosíthatja a naptárat; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy Küldöttségi Elnökök Értekezletének egy hat hónapra szóló munkarendtervezetet kell összeállítania, amelyet a Külügyi Bizottsággal, a Fejlesztési Bizottsággal és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Elnökök Értekezlete hagy jóvá azzal a kitétellel, hogy az Elnökök Értekezlete a politikai eseményekre való reagálás érdekében módosíthatja a naptárat;

| 6. | úgy határoz, hogy a képviselőcsoportoknak és a független képviselőknek állandó póttagokat kell kijelölniük az egyes delegációtípusokban való szolgálatra, és hogy a póttagok száma nem haladhatja meg a csoportokat vagy független képviselőket képviselő rendes tagok létszámát; |
| --- | --- |

6.

úgy határoz, hogy a képviselőcsoportoknak és a független képviselőknek állandó póttagokat kell kijelölniük az egyes delegációtípusokban való szolgálatra, és hogy a póttagok száma nem haladhatja meg a csoportokat vagy független képviselőket képviselő rendes tagok létszámát;

| 7. | úgy határoz, hogy a küldöttségi munkában érintett bizottságokkal való együttműködést és konzultációt oly módon fokozza, hogy együttes üléseket szervez e testületek számára a szokásos munkahelyeken; |
| --- | --- |

7.

úgy határoz, hogy a küldöttségi munkában érintett bizottságokkal való együttműködést és konzultációt oly módon fokozza, hogy együttes üléseket szervez e testületek számára a szokásos munkahelyeken;

| 8. | annak gyakorlati biztosítására fog törekedni, hogy egy vagy több bizottsági előadó vagy elnök ugyanígy részt vehessen a küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságok, a parlamenti vegyes bizottságok és a többoldalú parlamenti közgyűlések eljárásaiban; emellett úgy határoz, hogy az elnöknek – a küldöttség és az illetékes bizottság elnökének együttes kérelmére – jóvá kell hagynia az ilyen típusú küldöttségeket; |
| --- | --- |

8.

annak gyakorlati biztosítására fog törekedni, hogy egy vagy több bizottsági előadó vagy elnök ugyanígy részt vehessen a küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságok, a parlamenti vegyes bizottságok és a többoldalú parlamenti közgyűlések eljárásaiban; emellett úgy határoz, hogy az elnöknek – a küldöttség és az illetékes bizottság elnökének együttes kérelmére – jóvá kell hagynia az ilyen típusú küldöttségeket;

| 9. | úgy határoz, hogy ez a határozat a nyolcadik parlamenti ciklus első üléshetén lép életbe. |
| --- | --- |

9.

úgy határoz, hogy ez a határozat a nyolcadik parlamenti ciklus első üléshetén lép életbe.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. március 11., kedd

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/269 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/269

---

P7_TA(2014)0180

A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0484), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0484),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0205/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0003/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0226

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való továbbítását követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni a Szerződés 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni a Szerződés 290. és 291. cikkével.

| (2) | Az 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadásával kapcsolatban a Bizottság kötelezettséget vállalt (3) arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló Szerződésben foglalt feltételekkel összhangban felülvizsgálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz hozzá nem igazított jogalkotási aktusokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadásával kapcsolatban a Bizottság kötelezettséget vállalt (3) arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló Szerződésben foglalt feltételekkel összhangban felülvizsgálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz hozzá nem igazított jogalkotási aktusokat.

| (3) | Az 1365/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatáskört ruház a Bizottságra a rendelet néhány rendelkezésének végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az 1365/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatáskört ruház a Bizottságra a rendelet néhány rendelkezésének végrehajtása érdekében.

| (4) | Az 1365/2006/EK rendeletnek az EUMSZ új szabályaihoz való hozzáigazítása keretében biztosítani kell, hogy a rendelet által jelenleg a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel egészüljenek ki. |
| --- | --- |

(4)

Az 1365/2006/EK rendeletnek az EUMSZ új szabályaihoz való hozzáigazítása keretében biztosítani kell, hogy a rendelet által jelenleg a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel egészüljenek ki.

| (5) | Az 1365/2006/EK rendeletet illetően, a gazdasági és technikai helyzet alakulásának figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés

  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a belvízi szállítás statisztikai küszöbértékének kiigazítására

  kiigazítása
  , a fogalommeghatározások kiigazítására

  kiigazítása
  és további fogalommeghatározások elfogadására vonatkozóan. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adatgyűjtés alkalmazási körének

  elfogadása
  , valamint a mellékletek tartalmának kiigazítása érdekében

  tekintetében
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(5)

Az 1365/2006/EK rendeletet illetően, a gazdasági és technikai helyzet alakulásának figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés

  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a belvízi szállítás statisztikai küszöbértékének kiigazítására

  kiigazítása
  , a fogalommeghatározások kiigazítására

  kiigazítása
  és további fogalommeghatározások elfogadására vonatkozóan. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adatgyűjtés alkalmazási körének

  elfogadása
  , valamint a mellékletek tartalmának kiigazítása érdekében

  tekintetében
  . [Mód. 1]

| (6) | A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra, illetve az adatszolgáltató egységekre

  adatszolgáltatókra
  . [Mód. 2] |
| --- | --- |

(6)

A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra, illetve az adatszolgáltató egységekre

  adatszolgáltatókra
  . [Mód. 2]

| (7) | Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítése és szövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa. |
| --- | --- |

(7)

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítése és szövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa.

| (8) | Az 1365/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, hogy adattovábbítással kapcsolatos szabályokat, ezen belül adatcsere szabványokat, valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogadjon el, továbbá az előállított adatok minőségének biztosítását szolgáló módszertani követelményeket és kritériumokat dolgozzon ki és tegyen közzé. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.
  Általános hatáskörükre tekintettel e jogi aktusok elfogadására vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(8)

Az 1365/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, hogy adattovábbítással kapcsolatos szabályokat, ezen belül adatcsere szabványokat, valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogadjon el, továbbá az előállított adatok minőségének biztosítását szolgáló módszertani követelményeket és kritériumokat dolgozzon ki és tegyen közzé. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.
  Általános hatáskörükre tekintettel e jogi aktusok elfogadására vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. [Mód. 3]

| (9) | Az
  Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott
  arányosság elvével összhangban a Bizottságra az EUMSZ

  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. és 291. cikkének megfelelően ruházott hatáskörök összehangolására irányuló alapvető célkitűzések eléréséhez szükséges és célszerű megállapítani az összehangolás
  közös
  szabályait a közlekedési statisztikák területén. E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(9)

Az
  Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott
  arányosság elvével összhangban a Bizottságra az EUMSZ

  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. és 291. cikkének megfelelően ruházott hatáskörök összehangolására irányuló alapvető célkitűzések eléréséhez szükséges és célszerű megállapítani az összehangolás
  közös
  szabályait a közlekedési statisztikák területén. E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 4]

| (10) | A jogbiztonság biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett, de még nem végrehajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat. |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett, de még nem végrehajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.

| (11) | Ezért az 1365/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

Ezért az 1365/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1365/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1a. | A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. [Mód. 5] |
| --- | --- |

-1a.

A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. [Mód. 5]

| -1b. | A 2. cikk (4) bekezdésének c) pontját el kell hagyni. [Mód. 6] |
| --- | --- |

-1b.

A 2. cikk (4) bekezdésének c) pontját el kell hagyni. [Mód. 6]

| 1. | A 2. cikk szövege az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el a belvízi szállítással kapcsolatos statisztikai lefedettség küszöbértékének kiigazítására vonatkozóan.”[Mód. 7] |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk szövege az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el a belvízi szállítással kapcsolatos statisztikai lefedettség küszöbértékének kiigazítására vonatkozóan.”[Mód. 7]

| 2. | A 3. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások kiigazítására és további fogalommeghatározások elfogadására vonatkozóan.”[Mód. 8] |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások kiigazítására és további fogalommeghatározások elfogadására vonatkozóan.”[Mód. 8]

| 3. | A 4. cikk szövege az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el az adatgyűjtés alkalmazási körének, valamint a mellékletek tartalmának kiigazítására vonatkozóan.”[Mód. 9] |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk szövege az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 9. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló, a gazdasági és technikai helyzet alakulását tekintetbe vevő jogi aktusokat fogadjon el az adatgyűjtés alkalmazási körének, valamint a mellékletek tartalmának kiigazítására vonatkozóan.”[Mód. 9]

| 4. | Az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság adattovábbítással kapcsolatos szabályokat, többek között adatcsere szabványokat fogad el a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság adattovábbítással kapcsolatos szabályokat, többek között adatcsere szabványokat fogad el a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.”

| 5. | A 6. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogad el a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogad el a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.”

| 6. | A 7. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadja azokat a módszertani követelményeket és kritériumokat, amelyek az előállított adatok minőségének biztosítását szolgálják.” |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadja azokat a módszertani követelményeket és kritériumokat, amelyek az előállított adatok minőségének biztosítását szolgálják.”

| 6a. | A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(3a)
     
  E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (*1)
  12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.




  (3b)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozza meg a minőségjelentések módját, szerkezetét, ütemezését és összehasonlíthatósági elemeit. E végrehajtási aktusokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.



  (*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).” [Mód. 10]" |
| --- | --- |

6a.

A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)
     
  E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (*1)
  12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.

(3b)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozza meg a minőségjelentések módját, szerkezetét, ütemezését és összehasonlíthatósági elemeit. E végrehajtási aktusokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).” [Mód. 10]"

| 6b. | A 8. cikk (1) bekezdése bevezető szövegrészének helyébe a következő szöveg lép:




  „A Bizottság ...-ig

   (*2)

  , és azt követően háromévente, és a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen:” [Mód. 11]


  (*2)  
  E rendelet hatálybalépésétől számított három év.
  " |
| --- | --- |

6b.

A 8. cikk (1) bekezdése bevezető szövegrészének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság ...-ig

   (*2)

  , és azt követően háromévente, és a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen:” [Mód. 11]

(*2)  
  E rendelet hatálybalépésétől számított három év.
  "

| 7. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  A felhatalmazáson alapuló hatáskörök

  felhatalmazás
  gyakorlása [Mód. 12]

  (1)   Ez a cikk a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit határozza meg. [Mód. 13 – A magyar változatot nem érinti]

  (2)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk és a 4. cikk (4) bekezdése szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.
  (3)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre

  ötéves időtartamra
  szól, (Publications office: please insert the exact date of the entry into force of the amending Regulation)-... (*3) -tól/-től kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 14]

  (4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást.
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (6)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk, illetve a 4. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.”

  (*3)  
  Ezen módosító rendelet hatálybalépésnek időpontja.
  " |
| --- | --- |

7.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

A felhatalmazáson alapuló hatáskörök

  felhatalmazás
  gyakorlása [Mód. 12]

(1)   Ez a cikk a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit határozza meg. [Mód. 13 – A magyar változatot nem érinti]

(2)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk és a 4. cikk (4) bekezdése szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.

(3)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre

  ötéves időtartamra
  szól, (Publications office: please insert the exact date of the entry into force of the amending Regulation)-... (*3) -tól/-től kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 14]

(4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást.

A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk, illetve a 4. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.”

(*3)  
  Ezen módosító rendelet hatálybalépésnek időpontja.
  "

| 8. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Bizottság
  (1)   A Bizottság munkáját a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*4) létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.


  (2a)
     
  Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó. [Mód. 15]


  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)."


  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”" |
| --- | --- |

8.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*4) létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(2a)
     
  Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó. [Mód. 15]

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)."

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

| 8a. | A B. melléklet B1. táblázata a következővel helyettesítendő:




  „B1. táblázat Szállítás Áru- és személyszállítás a hajó nemzetisége és típusa szerint (éves adatok)












  Elemek | Kódolás | Nómenklatúra | Egység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Táblázat | 2-alfa | ‘B1’ | |
| A jelentést nyújtó ország | kétbetűs | ISO-országkód | |
| Év | négy számjegyű | ‘yyyy’ | |
| Berakodási ország/régió | 4-alfa | NUTS2

   (*6) | |
| Kirakodási ország/régió | 4-alfa | NUTS2

   (*6) | |
| Szállítási mód | egy számjegyű | 1 = belföldi | |
| | | 2 = nemzetközi (kivéve tranzitszállítás) | |
| | | 3 = tranzit | |
| Hajó típusa | egy számjegyű | 1 = önjáró uszály | |
| | | 2 = nem önjáró uszály | |
| | | 3 = önjáró tartályuszály | |
| | | 4 = nem önjáró tartályuszály | |
| | | 5 = egyéb áruszállító hajó | |
| | | 6 = tengerjáró hajók | |
| | | 7 = több mint 100 utast szállító tengerjáró hajók | |
| | | 8 = 300 méternél hosszabb távon közlekedő személyszállító kompok | |
| Hajó nemzetisége | kétbetűs | ISO-országkód

   (*7) | |
| Rakomány súlya (tonna) | | | tonna |
| Tonna-km | | | tonna-km |
| Szállított utasok | 12 számjegyű | | utas |
| Utaskilométer | 12 számjegyű | | utas |
| Rendelkezésre álló utasülések | 12 számjegyű | | utasülés |

8a.

A B. melléklet B1. táblázata a következővel helyettesítendő:

„B1. táblázat Szállítás Áru- és személyszállítás a hajó nemzetisége és típusa szerint (éves adatok)

Elemek

Kódolás

Nómenklatúra

Egység

Táblázat

2-alfa

‘B1’

A jelentést nyújtó ország

kétbetűs

ISO-országkód

Év

négy számjegyű

‘yyyy’

Berakodási ország/régió

4-alfa

NUTS2

   (*6)

Kirakodási ország/régió

4-alfa

NUTS2

   (*6)

Szállítási mód

egy számjegyű

1 = belföldi

2 = nemzetközi (kivéve tranzitszállítás)

3 = tranzit

Hajó típusa

egy számjegyű

1 = önjáró uszály

2 = nem önjáró uszály

3 = önjáró tartályuszály

4 = nem önjáró tartályuszály

5 = egyéb áruszállító hajó

6 = tengerjáró hajók

7 = több mint 100 utast szállító tengerjáró hajók

8 = 300 méternél hosszabb távon közlekedő személyszállító kompok

Hajó nemzetisége

kétbetűs

ISO-országkód

   (*7)

Rakomány súlya (tonna)

tonna

Tonna-km

tonna-km

Szállított utasok

12 számjegyű

utas

Utaskilométer

12 számjegyű

utas

Rendelkezésre álló utasülések

12 számjegyű

utasülés

| 9. | A G. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A G. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet nem érinti az 1365/2006/EK rendeletben előírt, e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de még nem végrehajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásponjta.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 19. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1365/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról (HL L 264., 2006.9.25., 1. o.).

4

(*6)  
  Ha az országkód nem ismert vagy nem áll rendelkezésre, a következő kódolást használják:

*6

Ha az országkód nem ismert vagy nem áll rendelkezésre, a következő kódolást használják:

| — | »NUTS0 + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód megléte esetén |
| --- | --- |

—

»NUTS0 + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód megléte esetén

»NUTS0 + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód megléte esetén

| — | »ISO-kód + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód hiánya esetén. |
| --- | --- |

—

»ISO-kód + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód hiánya esetén.

»ISO-kód + ZZ« a partnerországra vonatkozó NUTS-kód hiánya esetén.

| — | »ZZZZ« ha a partnerország egyáltalán nem ismert. |
| --- | --- |

—

»ZZZZ« ha a partnerország egyáltalán nem ismert.

»ZZZZ« ha a partnerország egyáltalán nem ismert.

(*7)  
  A hajó nyilvántartási országára vonatkozó NUTS-kód hiánya esetén a nemzeti ISO-kódot kell jelenteni. Amennyiben a hajó nemzetisége ismeretlen, a »ZZ« kód használandó.”

*7

A hajó nyilvántartási országára vonatkozó NUTS-kód hiánya esetén a nemzeti ISO-kódot kell jelenteni. Amennyiben a hajó nemzetisége ismeretlen, a »ZZ« kód használandó.”

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/276 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/276

---

P7_TA(2014)0181

A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-én elfogadott módosításai a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/35)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
  1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak kitéve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
  1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak kitéve.

| (1) | Az
  1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)

  (MIP-rendelet)
  riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak kitéve. |
| --- | --- |

(1)

Az
  1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)

  (MIP-rendelet)
  riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak kitéve.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony
  felügyelete
  a megbízható statisztikai
  adatokon alapul
  . A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak az
  európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3)

  meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony
  felügyelete
  a megbízható statisztikai
  adatokon alapul
  . A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak az
  európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3)

  meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét.

| (3) | A makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony
  felügyeletéhez nélkülözhetetlenek
  a megbízható
  , pontos és hasznos
  statisztikai
  adatok
  . A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében
  erősíteni kell az Eurostat függetlenségét, összhangban az Európai Parlamentnek
  a
  223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet



   (1a)



  felülvizsgálatára vonatkozó javaslataival, és a
  tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak az
  e rendeletben
  meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét. |
| --- | --- |

(3)

A makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony
  felügyeletéhez nélkülözhetetlenek
  a megbízható
  , pontos és hasznos
  statisztikai
  adatok
  . A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében
  erősíteni kell az Eurostat függetlenségét, összhangban az Európai Parlamentnek
  a
  223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet



   (1a)



  felülvizsgálatára vonatkozó javaslataival, és a
  tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak az
  e rendeletben
  meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Fontos, hogy a Bizottság továbbra is foglalkozzon a megbízható statisztikai adatok szükségességének kérdésével, mivel ezek az adatok teszik lehetővé, hogy a területi, társadalmi és gazdasági problémákra az Unió regionális szinten megfelelőbben reagáljon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Fontos, hogy a Bizottság továbbra is foglalkozzon a megbízható statisztikai adatok szükségességének kérdésével, mivel ezek az adatok teszik lehetővé, hogy a területi, társadalmi és gazdasági problémákra az Unió regionális szinten megfelelőbben reagáljon;

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik – egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából. Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó 1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtásakor a Bizottság
  és a Tanács
  előnyben részesíti a tagállamok által összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra, ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem tartalmazzák a szükséges információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik – egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából. Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó 1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtásakor a Bizottság
  és a Tanács
  előnyben részesíti a tagállamok által összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra, ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem tartalmazzák a szükséges információt.

| (4) | A riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik – egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából. Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó 1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtásakor
  , ellenőrzésekor és értékelésekor az Európai Parlament,
  a
  Tanács és a
  Bizottság előnyben részesíti a tagállamok által összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra, ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem tartalmazzák a szükséges információt. |
| --- | --- |

(4)

A riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik – egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából. Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó 1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtásakor
  , ellenőrzésekor és értékelésekor az Európai Parlament,
  a
  Tanács és a
  Bizottság előnyben részesíti a tagállamok által összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra, ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem tartalmazzák a szükséges információt.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Összhangban az európai statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott keretekkel ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok) összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására (4). A makrogazdasági statisztikával foglalkozó igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott fóruma a megfelelő szakértői csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak) a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Összhangban az európai statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott keretekkel ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok) összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására (4). A makrogazdasági statisztikával foglalkozó igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott fóruma a megfelelő szakértői csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak) a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez.

| (5) | Összhangban az európai statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott keretekkel ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok)
  gyűjtésére,
  összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására (4). A makrogazdasági statisztikával foglalkozó igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott
  és többek között az európai statisztikai rendszer bizottságának és a Központi Bankok Európai Rendszerének szakértőit is magában foglaló
  fóruma a megfelelő szakértői csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak) a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez. |
| --- | --- |

(5)

Összhangban az európai statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott keretekkel ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok)
  gyűjtésére,
  összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására (4). A makrogazdasági statisztikával foglalkozó igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott
  és többek között az európai statisztikai rendszer bizottságának és a Központi Bankok Európai Rendszerének szakértőit is magában foglaló
  fóruma a megfelelő szakértői csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak) a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása
  kizárólag
  megbízható adatok alapján történjen. Az
  Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észleléséhez, illetve a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséhez és kiigazításához nélkülözhetetlen bemeneti MIP-adatok előállítása összefüggésben a nem megbízható adatok szolgáltatásának súlyos hatása lehet az Unió érdekeire nézve
  . A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás
  működtetése érdekében
  a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és minőségellenőrzésének
  hatékonyabb érvényesítéséhez
  további
  intézkedések szükségesek
  . Ezen intézkedéseknek javítaniuk kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok szolgáltatását és minőségellenőrzését.
  A MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásától való elrettentés érdekében pénzbüntetési mechanizmusról kell rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja szolgálni a MIP-adatok előállítása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása
  kizárólag
  megbízható adatok alapján történjen. Az
  Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észleléséhez, illetve a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséhez és kiigazításához nélkülözhetetlen bemeneti MIP-adatok előállítása összefüggésben a nem megbízható adatok szolgáltatásának súlyos hatása lehet az Unió érdekeire nézve
  . A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás
  működtetése érdekében
  a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és minőségellenőrzésének
  hatékonyabb érvényesítéséhez
  további
  intézkedések szükségesek
  . Ezen intézkedéseknek javítaniuk kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok szolgáltatását és minőségellenőrzését.
  A MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásától való elrettentés érdekében pénzbüntetési mechanizmusról kell rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja szolgálni a MIP-adatok előállítása során.

| (6) | Elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása megbízható adatok alapján történjen.
  Helyénvaló
  az
  1176/2011/EU rendeletben és az 1174/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások kiegészítése a MIP-adatok összeállítására, minőségellenőrzésére és közzétételére vonatkozó megfelelő hivatalos kerettel a 223/2009/EK rendeletben meghatározott közös minőségi kritériumoknak megfelelően
  . A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás
  működtetéséhez szükséges és
  a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és minőségellenőrzésének
  érvényesítését hatékonyabbá tevő
  további
  intézkedéseket kell hozni
  . Ezen intézkedéseknek javítaniuk kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok szolgáltatását és minőségellenőrzését. |
| --- | --- |

(6)

Elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása megbízható adatok alapján történjen.
  Helyénvaló
  az
  1176/2011/EU rendeletben és az 1174/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások kiegészítése a MIP-adatok összeállítására, minőségellenőrzésére és közzétételére vonatkozó megfelelő hivatalos kerettel a 223/2009/EK rendeletben meghatározott közös minőségi kritériumoknak megfelelően
  . A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás
  működtetéséhez szükséges és
  a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és minőségellenőrzésének
  érvényesítését hatékonyabbá tevő
  további
  intézkedéseket kell hozni
  . Ezen intézkedéseknek javítaniuk kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok szolgáltatását és minőségellenőrzését.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásától való elrettentés érdekében korrekciós mechanizmusról kell rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja szolgálni a MIP-adatok előállítása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásától való elrettentés érdekében korrekciós mechanizmusról kell rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja szolgálni a MIP-adatok előállítása során.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A statisztikák manipulálása esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a Bizottság által
  ilyen esetek
  kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A statisztikák manipulálása esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a Bizottság által
  ilyen esetek
  kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (7) | A statisztikák manipulálása esetén
  elhelyezendő kamatozó letét és
  kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a Bizottság által
  a statisztikák manipulálásának
  kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(7)

A statisztikák manipulálása esetén
  elhelyezendő kamatozó letét és
  kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a Bizottság által
  a statisztikák manipulálásának
  kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A tagállamok által közölt MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének biztosítása érdekében
  szoros
  együttműködést és
  állandó párbeszédet kell kialakítani
  a
  Bizottság és a tagállamok
  statisztikai
  hatóságai között
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A tagállamok által közölt MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének biztosítása érdekében
  szoros
  együttműködést és
  állandó párbeszédet kell kialakítani
  a
  Bizottság és a tagállamok
  statisztikai
  hatóságai között
  .

| (8) | A
  Bizottság (Eurostat)és a
  tagállamok
  statisztikai hatóságai között folyó együttműködés és koordináció fontos része a statisztikai tevékenységek európai statisztikai rendszeren (ESR) belüli, eredményes összehangolásának. A tagállamok
  által közölt MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének biztosítása érdekében
  meg kell erősíteni ezt az
  együttműködést
  ; a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) intézményi különválasztását
  és a
  központi bankok függetlenségét tiszteletben kell tartani a MIP-adatoknak a vonatkozó irányítási struktúra, valamint az ESR és a KBER
  statisztikai
  munkaprogramja alapján való fejlesztése, összeállítása és terjesztése során
  . |
| --- | --- |

(8)

A
  Bizottság (Eurostat)és a
  tagállamok
  statisztikai hatóságai között folyó együttműködés és koordináció fontos része a statisztikai tevékenységek európai statisztikai rendszeren (ESR) belüli, eredményes összehangolásának. A tagállamok
  által közölt MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének biztosítása érdekében
  meg kell erősíteni ezt az
  együttműködést
  ; a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) intézményi különválasztását
  és a
  központi bankok függetlenségét tiszteletben kell tartani a MIP-adatoknak a vonatkozó irányítási struktúra, valamint az ESR és a KBER
  statisztikai
  munkaprogramja alapján való fejlesztése, összeállítása és terjesztése során
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az adatszolgáltatási teher minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében
  a 223/2009/EK rendelet 9. cikkével összhangban a MIP-adatokra vonatkozóan szoros együttműködést kell biztosítani az európai statisztikai rendszer
  és a
  Központi Bankok Európai Rendszere
  között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az adatszolgáltatási teher minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében
  a 223/2009/EK rendelet 9. cikkével összhangban a MIP-adatokra vonatkozóan szoros együttműködést kell biztosítani az európai statisztikai rendszer
  és a
  Központi Bankok Európai Rendszere
  között.

| (9) | Mivel
  az
  ESR felel a MIP-adatok alapjául szolgáló számos statisztika előállításáért, és a KBER felel a MIP-adatok alapjául szolgáló számos más statisztika előállításért, a két rendszer között a MIP-adatok vonatkozásában szoros együttműködést kell biztosítani a 223/2009/EK rendelet 9. cikkének megfelelően, az
  adatszolgáltatási teher minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében.
  Az ESR és a KBER között a MIP-adatok minőségbiztosításával kapcsolatban folyó együttműködés gyakorlati operatív szabályait egyetértési megállapodásban lehetne megállapítani. Az együttműködés gyakorlati operatív szabályaival kapcsolatban – figyelemmel a MIP-adatok körébe tartozó statisztikák területén hosszú idő alatt szerzett tapasztalataira – a 2006/856/EK tanácsi határozattal (1a)



  létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság nyújthat tanácsot, amely megjelenhet az említett egyetértési megállapodásban. |
| --- | --- |

(9)

Mivel
  az
  ESR felel a MIP-adatok alapjául szolgáló számos statisztika előállításáért, és a KBER felel a MIP-adatok alapjául szolgáló számos más statisztika előállításért, a két rendszer között a MIP-adatok vonatkozásában szoros együttműködést kell biztosítani a 223/2009/EK rendelet 9. cikkének megfelelően, az
  adatszolgáltatási teher minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében.
  Az ESR és a KBER között a MIP-adatok minőségbiztosításával kapcsolatban folyó együttműködés gyakorlati operatív szabályait egyetértési megállapodásban lehetne megállapítani. Az együttműködés gyakorlati operatív szabályaival kapcsolatban – figyelemmel a MIP-adatok körébe tartozó statisztikák területén hosszú idő alatt szerzett tapasztalataira – a 2006/856/EK tanácsi határozattal (1a)



  létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság nyújthat tanácsot, amely megjelenhet az említett egyetértési megállapodásban.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az e rendeletben foglalt rendelkezéseket az európai gazdasági kormányzás megerősítésének keretébe tartozónak kell tekinteni, amely mind nemzeti, mind uniós szinten fokozottabb demokratikus elszámoltathatóságot tesz szükségessé. A MIP-adatok továbbfejlesztett statisztikai ellenőrzési rendszerének magában kell foglalnia a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szorosabb és időben történő bevonását. Annak elismerése mellett, hogy az Európai Parlamenttel tárgyaló felek e párbeszéd keretében az érintett uniós intézmények és képviselőik, az Európai Parlament illetékes bizottsága meghívhatja a nemzeti statisztikai intézetek képviselőit a meghallgatásokon való önkéntes részvételre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | A gazdaságirányításnak a MIP-adatok továbbfejlesztett statisztikai ellenőrzési rendszere révén történő megerősítése érdekében biztosítani kell a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szorosabb és korábban történő bevonását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

A gazdaságirányításnak a MIP-adatok továbbfejlesztett statisztikai ellenőrzési rendszere révén történő megerősítése érdekében biztosítani kell a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szorosabb és korábban történő bevonását.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Mindazonáltal, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás következtében az alapok felfüggesztésének eszközét csakis végső megoldásként, illetve csakis a munkanélküliségi, szegénységi és a GDP–csökkenést jelző mutatók alapos elemezése mellett szabad alkalmazni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Mindazonáltal, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás következtében az alapok felfüggesztésének eszközét csakis végső megoldásként, illetve csakis a munkanélküliségi, szegénységi és a GDP–csökkenést jelző mutatók alapos elemezése mellett szabad alkalmazni;

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az e rendelet keretében megállapított minőségbiztosítási eljárásoknak a meglévő minőségbiztosítási eljárások bevált gyakorlatain kell alapulniuk, és figyelembe kell azokat venniük. Az eljárások nem vezethetnek a minőségbiztosítási tevékenységek megkettőzéséhez, és nem eredményezhetnek párhuzamos adatsorokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az e rendelet keretében megállapított minőségbiztosítási eljárásoknak a meglévő minőségbiztosítási eljárások bevált gyakorlatain kell alapulniuk, és figyelembe kell azokat venniük. Az eljárások nem vezethetnek a minőségbiztosítási tevékenységek megkettőzéséhez, és nem eredményezhetnek párhuzamos adatsorokat.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A MIP-adatok továbbítására vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően
  az Unió érdekeinek figyelembevételével
  megállapított vagy a Bizottság által az egyes naptárakban közölt határidők. | (2)   A MIP-adatok továbbítására vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően megállapított vagy a Bizottság által
  az
  egyes naptárakban az
  európai szemeszter és az Unió érdekeinek figyelembevételével
  közölt határidők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A MIP-adatok továbbítására vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően
  az Unió érdekeinek figyelembevételével
  megállapított vagy a Bizottság által az egyes naptárakban közölt határidők.

(2)   A MIP-adatok továbbítására vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően megállapított vagy a Bizottság által
  az
  egyes naptárakban az
  európai szemeszter és az Unió érdekeinek figyelembevételével
  közölt határidők.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság minden évben közli a tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A (2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a Bizottság dönt
  a továbbítandó legfrissebb
  MIP-adatok
  tárgyidőszakának
  zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal. | (3)   A Bizottság minden évben közli a tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A (2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a Bizottság dönt
  az egyes tagállamok MIP-eredménytábla mutatóinak kiszámításához szükséges
  MIP-adatok
  Bizottság (Eurostat) általi kinyerésének
  zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal
  , valamint létrehozza a MIP-adatok referencia-adatbázisát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság minden évben közli a tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A (2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a Bizottság dönt
  a továbbítandó legfrissebb
  MIP-adatok
  tárgyidőszakának
  zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal.

(3)   A Bizottság minden évben közli a tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A (2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a Bizottság dönt
  az egyes tagállamok MIP-eredménytábla mutatóinak kiszámításához szükséges
  MIP-adatok
  Bizottság (Eurostat) általi kinyerésének
  zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal
  , valamint létrehozza a MIP-adatok referencia-adatbázisát
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság (Eurostat) ellenőrzési célokból legkésőbb öt munkanappal a zárónap után minden tagállamnak hozzáférést ad a kinyert MIP-adatokat tartalmazó referencia-adatbázishoz. A tagállamok az ötnapos időszakot követő hét munkanap alatt ellenőrzik az adatokat, és visszaigazolják vagy módosítják azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság (Eurostat) ellenőrzési célokból legkésőbb öt munkanappal a zárónap után minden tagállamnak hozzáférést ad a kinyert MIP-adatokat tartalmazó referencia-adatbázishoz. A tagállamok az ötnapos időszakot követő hét munkanap alatt ellenőrzik az adatokat, és visszaigazolják vagy módosítják azokat.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az 1. cikkben említett MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást
  küldenek
  a Bizottságnak (Eurostatnak) a továbbított adatok számítási
  módjáról
  , ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is. | (1)   Az 1. cikkben említett MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást
  nyújtanak be
  a Bizottságnak (Eurostatnak)
  , feltüntetve
  a továbbított adatok számítási
  módját
  , ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az 1. cikkben említett MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást
  küldenek
  a Bizottságnak (Eurostatnak) a továbbított adatok számítási
  módjáról
  , ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is.

(1)   Az 1. cikkben említett MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást
  nyújtanak be
  a Bizottságnak (Eurostatnak)
  , feltüntetve
  a továbbított adatok számítási
  módját
  , ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok a 2. cikk (3a) bekezdésével összhangban, 7 napos határidőn belül továbbítják a minőségjelentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok a 2. cikk (3a) bekezdésével összhangban, 7 napos határidőn belül továbbítják a minőségjelentést.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusokat fogad el
  a
  minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a
  végrehajtási
  aktusokat a
  14. cikk (2) bekezdésében
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (3)   A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  az (1) bekezdésben említett
  minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat a
  12. cikkben
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusokat fogad el
  a
  minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a
  végrehajtási
  aktusokat a
  14. cikk (2) bekezdésében
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  az (1) bekezdésben említett
  minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat a
  12. cikkben
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok elkészítik a módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet
  elfogadását
  követően – konkrét dátum a
  Kiadóhivatal
  által közzétételkor beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A Bizottság (Eurostat) [e rendelet
  elfogadásától
  számított három hónapon belül] ezen módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása céljából
  végrehajtási
  aktusokat fogad el. Ezeket a
  végrehajtási
  aktusokat a
  14. cikk (2) bekezdésében
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (2)   A tagállamok elkészítik a módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet
  hatálybalépését
  követően – konkrét dátum a
  Hivatalos Lap
  által közzétételkor beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A Bizottság (Eurostat) [e rendelet
  hatálybalépésétől
  számított három hónapon belül] ezen módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása céljából
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el. Ezeket a
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat a
  12. cikkben
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok elkészítik a módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet
  elfogadását
  követően – konkrét dátum a
  Kiadóhivatal
  által közzétételkor beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A Bizottság (Eurostat) [e rendelet
  elfogadásától
  számított három hónapon belül] ezen módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása céljából
  végrehajtási
  aktusokat fogad el. Ezeket a
  végrehajtási
  aktusokat a
  14. cikk (2) bekezdésében
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A tagállamok elkészítik a módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet
  hatálybalépését
  követően – konkrét dátum a
  Hivatalos Lap
  által közzétételkor beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A Bizottság (Eurostat) [e rendelet
  hatálybalépésétől
  számított három hónapon belül] ezen módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása céljából
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el. Ezeket a
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat a
  12. cikkben
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

VI fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT LÁTOGATÁSOK | A TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT
  KONZULTÁCIÓS
  LÁTOGATÁSOK |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT LÁTOGATÁSOK

A TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT
  KONZULTÁCIÓS
  LÁTOGATÁSOK

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a Bizottság (Eurostat)
  problémákat tár
  fel, és különösen ha az 5. cikk szerinti minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban végzett látogatásokról dönthet. | (1)   Amennyiben a Bizottság (Eurostat) a statisztikák minőségére vonatkozó mélyebb értékelés szükségességét állapítja meg, és különösen, ha az 5. cikk szerinti minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban végzett
  konzultációs
  látogatásokról dönthet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben a Bizottság (Eurostat)
  problémákat tár
  fel, és különösen ha az 5. cikk szerinti minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban végzett látogatásokról dönthet.

(1)   Amennyiben a Bizottság (Eurostat) a statisztikák minőségére vonatkozó mélyebb értékelés szükségességét állapítja meg, és különösen, ha az 5. cikk szerinti minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban végzett
  konzultációs
  látogatásokról dönthet.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az
  ilyen
  látogatások célja az érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A látogatások módszertani kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak való megfelelést. | (2)   Az
  (1) bekezdésben említett konzultációs
  látogatások célja az érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A
  konzultációs
  látogatások módszertani kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az
  ilyen
  látogatások célja az érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A látogatások módszertani kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak való megfelelést.

(2)   Az
  (1) bekezdésben említett konzultációs
  látogatások célja az érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A
  konzultációs
  látogatások módszertani kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak való megfelelést.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A konzultációs látogatások szervezésekor a Bizottság (Eurostat) az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A konzultációs látogatások szervezésekor a Bizottság (Eurostat) az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamnak.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság (Eurostat) a 74/122/EGK tanácsi határozattal (7.) létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak
  beszámol ezen
  látogatások megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek a Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a 223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik. | (3)   A Bizottság (Eurostat)
  beszámol az Európai Parlamentnek és
  a 74/122/EGK tanácsi határozattal (7) létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak
  e konzultációs
  látogatások megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek
  az Európai Parlament és
  a Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a 223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság (Eurostat) a 74/122/EGK tanácsi határozattal (7.) létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak
  beszámol ezen
  látogatások megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek a Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a 223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik.

(3)   A Bizottság (Eurostat)
  beszámol az Európai Parlamentnek és
  a 74/122/EGK tanácsi határozattal (7) létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak
  e konzultációs
  látogatások megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek
  az Európai Parlament és
  a Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a 223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel kapcsolatban, ideértve a látogatások előkészítését és végrehajtását is. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz (Eurostathoz) küldött javaslatok alapján
  [dátum rögzítendő]-ig
  szakértői lista kerül felállításra. | (4)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel kapcsolatban, ideértve a
  konzultációs
  látogatások előkészítését és végrehajtását is. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz (Eurostathoz) küldött javaslatok alapján
  [hat hónappal e rendelet hatálybalépése után]
  szakértői lista kerül felállításra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel kapcsolatban, ideértve a látogatások előkészítését és végrehajtását is. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz (Eurostathoz) küldött javaslatok alapján
  [dátum rögzítendő]-ig
  szakértői lista kerül felállításra.

(4)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel kapcsolatban, ideértve a
  konzultációs
  látogatások előkészítését és végrehajtását is. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz (Eurostathoz) küldött javaslatok alapján
  [hat hónappal e rendelet hatálybalépése után]
  szakértői lista kerül felállításra.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság (Eurostat) megállapítja a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását
  és
  megfelelő rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál felmerülő összes költséget. | (5)   A Bizottság (Eurostat) megállapítja a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását
  , valamint
  megfelelő
  és időben történő
  rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál felmerülő összes költséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A Bizottság (Eurostat) megállapítja a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását
  és
  megfelelő rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál felmerülő összes költséget.

(5)   A Bizottság (Eurostat) megállapítja a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását
  , valamint
  megfelelő
  és időben történő
  rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál felmerülő összes költséget.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó azokra az esetekre, amelyekben az ágazati jogszabályok már előírnak bizottsági látogatásokat a tagállamokba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó azokra az esetekre, amelyekben az ágazati jogszabályok már előírnak bizottsági látogatásokat a tagállamokba.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság (Eurostat) többek között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül
  szolgáltat MIP-adatokat
  a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
  eljárás céljából
  . | (1)   A Bizottság (Eurostat) többek között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül
  nyilvánosságra hozza
  a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
  eljáráshoz felhasznált MIP-adatokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság (Eurostat) többek között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül
  szolgáltat MIP-adatokat
  a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
  eljárás céljából
  .

(1)   A Bizottság (Eurostat) többek között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül
  nyilvánosságra hozza
  a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
  eljáráshoz felhasznált MIP-adatokat
  .

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Függetlenül attól, hogy valamely tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait. | (2)   
  A Bizottság (Eurostat) meghatározza a sajtóközlemény kiadásának napját, és azt a 2. cikkben említett zárónaptól számított tíz munkanapon belül közli a tagállamokkal.
  Függetlenül attól, hogy valamely tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Függetlenül attól, hogy valamely tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait.

(2)   
  A Bizottság (Eurostat) meghatározza a sajtóközlemény kiadásának napját, és azt a 2. cikkben említett zárónaptól számított tíz munkanapon belül közli a tagállamokkal.
  Függetlenül attól, hogy valamely tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság (Eurostat) adott esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével kapcsolatban. Legkésőbb
  három
  munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni. | (3)   A Bizottság (Eurostat) adott esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével kapcsolatban.
  Az érintett tagállam lehetőséget kap álláspontjának megvédésére.
  Legkésőbb
  tíz
  munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság (Eurostat) adott esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével kapcsolatban. Legkésőbb
  három
  munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni.

(3)   A Bizottság (Eurostat) adott esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével kapcsolatban.
  Az érintett tagállam lehetőséget kap álláspontjának megvédésére.
  Legkésőbb
  tíz
  munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által továbbított adatokat és
  közölheti
  a módosított adatokat és a módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indokairól. | (4)   A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által továbbított adatokat és
  nyilvánosságra hozhatja
  a módosított adatokat és a módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek
  , valamint az irányadó módszertani előírásoknak és a statisztikai adatok hiánytalanságára, megbízhatóságára, időszerűségére és konzisztenciájára vonatkozó követelményeknek
  . Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indokairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által továbbított adatokat és
  közölheti
  a módosított adatokat és a módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indokairól.

(4)   A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által továbbított adatokat és
  nyilvánosságra hozhatja
  a módosított adatokat és a módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek
  , valamint az irányadó módszertani előírásoknak és a statisztikai adatok hiánytalanságára, megbízhatóságára, időszerűségére és konzisztenciájára vonatkozó követelményeknek
  . Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indokairól.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Tanács a Bizottság
  javaslata
  alapján eljárva határozhat úgy, hogy
  pénzbírságot
  szab ki arra a tagállamra, amely szándékosan vagy súlyos
  gondatlanságból
  valótlan
  MIP-adatokat közöl
  . | (1)   A Tanács a Bizottság
  ajánlásai
  alapján eljárva
  két lépésből álló eljárás keretében
  határozhat úgy, hogy
  kamatozó letétet állapít meg, majd ezt követően, ha a Bizottság értékelése szerint a tagállam nem teljesítette az (1a) bekezdésben említett korrekciós intézkedéseket, végső lehetőségként bírságot
  szab ki arra a tagállamra, amely szándékosan
  valótlan MIP-adatokat közölt,
  vagy súlyos
  gondatlansággal járt el, és ezáltal
  valótlan
  MIP-adatok keletkezését idézi elő, ami ennek következtében befolyásolja a Bizottság valós és méltányos értékelés elkészítésére való képességét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Tanács a Bizottság
  javaslata
  alapján eljárva határozhat úgy, hogy
  pénzbírságot
  szab ki arra a tagállamra, amely szándékosan vagy súlyos
  gondatlanságból
  valótlan
  MIP-adatokat közöl
  .

(1)   A Tanács a Bizottság
  ajánlásai
  alapján eljárva
  két lépésből álló eljárás keretében
  határozhat úgy, hogy
  kamatozó letétet állapít meg, majd ezt követően, ha a Bizottság értékelése szerint a tagállam nem teljesítette az (1a) bekezdésben említett korrekciós intézkedéseket, végső lehetőségként bírságot
  szab ki arra a tagállamra, amely szándékosan
  valótlan MIP-adatokat közölt,
  vagy súlyos
  gondatlansággal járt el, és ezáltal
  valótlan
  MIP-adatok keletkezését idézi elő, ami ennek következtében befolyásolja a Bizottság valós és méltányos értékelés elkészítésére való képességét
  .

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállam meghatározott határidőn belül jelentést készít a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett valótlan adatközlés vagy súlyos gondatlanság, valamint a hasonló körülmények jövőbeli újabb előfordulása kezeléséhez és orvoslásához szükséges korrekciós intézkedésekről. A jelentést nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A tagállam meghatározott határidőn belül jelentést készít a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett valótlan adatközlés vagy súlyos gondatlanság, valamint a hasonló körülmények jövőbeli újabb előfordulása kezeléséhez és orvoslásához szükséges korrekciós intézkedésekről. A jelentést nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett
  pénzbírságnak
  hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével, súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A
  pénzbírság
  összege nem haladhatja meg az érintett tagállam GDP-jének
  0,05  %-át. | (2)   Az (1) bekezdésben említett
  kamatozó letétnek
  hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével, súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A
  kamatozó letét
  összege nem haladhatja meg az érintett tagállam
  előző évi
  GDP-jének
  0,05  %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  pénzbírságnak
  hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével, súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A
  pénzbírság
  összege nem haladhatja meg az érintett tagállam GDP-jének
  0,05  %-át.

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  kamatozó letétnek
  hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével, súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A
  kamatozó letét
  összege nem haladhatja meg az érintett tagállam
  előző évi
  GDP-jének
  0,05  %-át.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság az (1) bekezdésében említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely vizsgálatot elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket. Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a tagállamtól, helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha
  az érintett
  tagállam nemzeti joga
  előzetes bírósági engedélyt követel meg
  a helyszíni vizsgálatok
  elvégzéséhez, a Bizottság benyújtja a szükséges kérelmeket
  . | (3)   A Bizottság
  a szerződésekkel és
  az
  egyes ágazati jogszabályokkal összhangban az
  (1) bekezdésében említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely vizsgálatot
  kezdeményezhet és
  elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket. Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a
  vizsgálat alá vont
  tagállamtól, helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha
  a vizsgálat alá vont
  tagállam nemzeti joga
  megköveteli,
  a helyszíni vizsgálatok
  előtt bírósági engedélyt kell beszerezni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésében említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely vizsgálatot elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket. Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a tagállamtól, helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha
  az érintett
  tagállam nemzeti joga
  előzetes bírósági engedélyt követel meg
  a helyszíni vizsgálatok
  elvégzéséhez, a Bizottság benyújtja a szükséges kérelmeket
  .

(3)   A Bizottság
  a szerződésekkel és
  az
  egyes ágazati jogszabályokkal összhangban az
  (1) bekezdésében említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely vizsgálatot
  kezdeményezhet és
  elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket. Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a
  vizsgálat alá vont
  tagállamtól, helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha
  a vizsgálat alá vont
  tagállam nemzeti joga
  megköveteli,
  a helyszíni vizsgálatok
  előtt bírósági engedélyt kell beszerezni
  .

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A vizsgálat befejezésekor és adott esetben
  javaslatnak
  a Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít
  az érintett
  tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált
  ügyekkel kapcsolatban
  . A Bizottság a Tanács elé terjesztett
  javaslatát
  csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket tenni. | A vizsgálat befejezésekor és adott esetben
  ajánlás
  Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít
  a vizsgálat alá vont
  tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált
  ügyekről
  . A Bizottság a Tanács elé terjesztett
  ajánlását
  csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A vizsgálat befejezésekor és adott esetben
  javaslatnak
  a Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít
  az érintett
  tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált
  ügyekkel kapcsolatban
  . A Bizottság a Tanács elé terjesztett
  javaslatát
  csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket tenni.

A vizsgálat befejezésekor és adott esetben
  ajánlás
  Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít
  a vizsgálat alá vont
  tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált
  ügyekről
  . A Bizottság a Tanács elé terjesztett
  ajánlását
  csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket tenni.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlament illetékes bizottságát az e bekezdés szerinti összes vizsgálatról, illetve ajánlásról. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felkínálhatja a Bizottság ajánlásában szereplő tagállam számára a véleménycserében való részvétel lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlament illetékes bizottságát az e bekezdés szerinti összes vizsgálatról, illetve ajánlásról. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felkínálhatja a Bizottság ajánlásában szereplő tagállam számára a véleménycserében való részvétel lehetőségét.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság az érintett tagállam által a Bizottsághoz benyújtott, indokolással ellátott kérést követően javasolhatja, hogy a Tanács csökkentse a kamatozó letét összegét vagy engedje el azt.




  A kamatozó letét kamatának tükröznie kell a Bizottság hitelkockázatát és a vonatkozó befektetési időtartamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság az érintett tagállam által a Bizottsághoz benyújtott, indokolással ellátott kérést követően javasolhatja, hogy a Tanács csökkentse a kamatozó letét összegét vagy engedje el azt.

A kamatozó letét kamatának tükröznie kell a Bizottság hitelkockázatát és a vonatkozó befektetési időtartamot.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az Európai Unió Bíróságának korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott,
  pénzbírságot
  kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott
  pénzbírságot
  megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti. | (5)   Az Európai Unió Bíróságának korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott,
  kamatozó letétet
  kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott
  kamatozó letétet
  megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az Európai Unió Bíróságának korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott,
  pénzbírságot
  kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott
  pénzbírságot
  megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti.

(5)   Az Európai Unió Bíróságának korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott,
  kamatozó letétet
  kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott
  kamatozó letétet
  megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

IX fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  SZANKCIÓK
  JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI
  ELOSZTÁSA | A
  BÍRSÁGOK
  JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI
  ELHELYEZÉSE |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  SZANKCIÓK
  JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI
  ELOSZTÁSA

A
  BÍRSÁGOK
  JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI
  ELHELYEZÉSE

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság az egy hónappal e rendelet hatálybalépése után kezdődő
  három
  éves időtartamra felhatalmazást kap a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. | (2)   A Bizottság az egy hónappal e rendelet hatálybalépése után kezdődő
  két
  éves időtartamra felhatalmazást kap a
  3. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a
  9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság
  az érintett szereplőkkel, többek között – az EUMSZ 127. cikkével összhangban – az EKB-val folytatott konzultációt követően,
  legkésőbb kilenc hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság az egy hónappal e rendelet hatálybalépése után kezdődő
  három
  éves időtartamra felhatalmazást kap a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)   A Bizottság az egy hónappal e rendelet hatálybalépése után kezdődő
  két
  éves időtartamra felhatalmazást kap a
  3. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a
  9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság
  az érintett szereplőkkel, többek között – az EUMSZ 127. cikkével összhangban – az EKB-val folytatott konzultációt követően,
  legkésőbb kilenc hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a
  3. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a
  9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a
  3. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a
  9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  két
  hónappal meghosszabbodik. | (5)   
  Az 3. cikk (3) bekezdésének,
  a
  6. cikk (2) bekezdésének és a
  9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  két
  hónappal meghosszabbodik.

(5)   
  Az 3. cikk (3) bekezdésének,
  a
  6. cikk (2) bekezdésének és a
  9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 9. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el. | A 9. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el.
  A 9. cikk (1) bekezdésében említett határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács az ajánlás Bizottság általi elfogadásától számított 10 napon belül minősített többséggel határozatot hoz az ajánlás elutasításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 9. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el.

A 9. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el.
  A 9. cikk (1) bekezdésében említett határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács az ajánlás Bizottság általi elfogadásától számított 10 napon belül minősített többséggel határozatot hoz az ajánlás elutasításáról.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Tanács tagjainak a 9. cikk (1) bekezdésében említett minősített többsége az EUMSZ 238. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint értelmezendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Tanács tagjainak a 9. cikk (1) bekezdésében említett minősített többsége az EUMSZ 238. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint értelmezendő.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a többi nemzeti hatóság a nemzeti statisztikai
  hatóságnak tesz jelentést
  . A tagállamok megteszik az e rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket. | A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a
  nemzeti központi bankok – mint a KBER MIP-adatokat előállító tagjai – és adott esetben a
  többi
  megfelelő
  nemzeti hatóság
  együttműködnek
  a nemzeti statisztikai
  intézetekkel
  .
  Az adatokat előállító nemzeti hatóságok felelősséget viselnek az adatokért.
   A tagállamok megteszik az e rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a többi nemzeti hatóság a nemzeti statisztikai
  hatóságnak tesz jelentést
  . A tagállamok megteszik az e rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket.

A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a
  nemzeti központi bankok – mint a KBER MIP-adatokat előállító tagjai – és adott esetben a
  többi
  megfelelő
  nemzeti hatóság
  együttműködnek
  a nemzeti statisztikai
  intézetekkel
  .
  Az adatokat előállító nemzeti hatóságok felelősséget viselnek az adatokért.
   A tagállamok megteszik az e rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság (Eurostat)
  rendszeresen
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről. | A Bizottság (Eurostat)
  az 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1a)



  említett európai szemeszter keretében legalább évente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság (Eurostat)
  rendszeresen
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről.

A Bizottság (Eurostat)
  az 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1a)



  említett európai szemeszter keretében legalább évente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását és
  megállapításairól
  jelentést
  tesz
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | (1)   2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, és
  erről
  jelentést
  nyújt be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Ezt a jelentést szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslat kíséri. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását és
  megállapításairól
  jelentést
  tesz
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(1)   2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, és
  erről
  jelentést
  nyújt be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Ezt a jelentést szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslat kíséri.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | e rendelet és az alkalmazott minőségellenőrzési rendszer hatékonysága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

e rendelet és az alkalmazott minőségellenőrzési rendszer hatékonysága.

| b) | e rendelet és az alkalmazott minőségellenőrzési rendszer hatékonysága
  és arányossága
  . |
| --- | --- |

b)

e rendelet és az alkalmazott minőségellenőrzési rendszer hatékonysága
  és arányossága
  .

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra (A7-0143/2014).

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (

  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.)

(3)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről
  (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)

(4)  COM(2005)0217 végleges és COM(2011)0211 végleges.

(4)  COM(2005)0217 és COM(2011)0211.

(1a)  

  HL L 332., 2006.11.30., 21. o.

(7.)  HL L 63., 1974.3.5., 21. o.

(7)  HL L 63., 1974.3.5., 21. o.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1175/2011/EK rendelete a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 12. o.).

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/297 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/297

---

P7_TA(2014)0182

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbítása ***

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozattervezetről (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 378/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15854/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15854/2013),

| — | tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. október 13-i 98/591/EK tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. október 13-i 98/591/EK tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0462/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésérnek első és harmadik albekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére, 90. cikkének (7) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésérnek első és harmadik albekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére, 90. cikkének (7) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0126/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0126/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás meghosszabbításával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás meghosszabbításával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányának és parlamentjének.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/298 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/298

---

P7_TA(2014)0183

A genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről szóló Nagojai Jegyzőkönyv***

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozattervezetről (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 378/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06852/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06852/2013),

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, a fent említett tanácsi határozattervezet mellékletét képező Nagojai Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, a fent említett tanácsi határozattervezet mellékletét képező Nagojai Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0005/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0061/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0061/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/299

---

P7_TA(2014)0184

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – Spanyolország „EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana Textiles” kérelme

Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország „EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana textiles” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

(2017/C 378/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0045 – C7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0045 – C7-0019/2014),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i IIA) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i IIA) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0158/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0158/2014),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i IIA-t az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i IIA-t az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel Spanyolország a valenciai autonóm közösség NUTS II szintű régiójának (ES52) (4) a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 13. ágazatban (textilgyártás) 198 vállalatánál bekövetkezett, 560 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana textiles” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 300 munkavállalóra vonatkozóan folyamodott az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásért a 2012. november 1. és 2013. augusztus 1. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

C.

mivel Spanyolország a valenciai autonóm közösség NUTS II szintű régiójának (ES52) (4) a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 13. ágazatban (textilgyártás) 198 vállalatánál bekövetkezett, 560 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana textiles” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 300 munkavállalóra vonatkozóan folyamodott az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásért a 2012. november 1. és 2013. augusztus 1. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben;

| D. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2013. október 8-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. január 28-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – négy hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2013. október 8-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. január 28-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – négy hónap alatt – lezajlott;

| 3. | úgy véli, hogy a valenciai autonóm közösségben végrehajtott elbocsátások a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változásokhoz kötődnek, különös tekintettel a WTO átmeneti textil- és ruházati megállapodásának 2004 végén történő lezárulására, valamint az elsősorban Kína és más távol-keleti országok által vezérelt globális versenynek való nagyobb kitettségre, amely az Unióba irányuló textilbehozatal jelentős mértékű növekedését, valamint a textilipari világpiacon meglévő uniós részesedés csökkenését eredményezte; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a valenciai autonóm közösségben végrehajtott elbocsátások a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változásokhoz kötődnek, különös tekintettel a WTO átmeneti textil- és ruházati megállapodásának 2004 végén történő lezárulására, valamint az elsősorban Kína és más távol-keleti országok által vezérelt globális versenynek való nagyobb kitettségre, amely az Unióba irányuló textilbehozatal jelentős mértékű növekedését, valamint a textilipari világpiacon meglévő uniós részesedés csökkenését eredményezte;

| 4. | megállapítja, hogy a globalizáció súlyosan érintette Valencia autonóm közösséget, ahol a munkanélküliségi ráta 2013 első negyedévében elérte a 29,19 %-ot; örömmel nyugtázza, hogy a régió a magas munkanélküliség kezelése érdekében ismét az EGAA-hoz fordul, és így kezeli immár másodjára a textilágazatban bekövetkező elbocsátásokat; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a globalizáció súlyosan érintette Valencia autonóm közösséget, ahol a munkanélküliségi ráta 2013 első negyedévében elérte a 29,19 %-ot; örömmel nyugtázza, hogy a régió a magas munkanélküliség kezelése érdekében ismét az EGAA-hoz fordul, és így kezeli immár másodjára a textilágazatban bekövetkező elbocsátásokat;

| 5. | gratulál Valencia autonóm közösségnek, amiért EGAA-támogatást kér és kíván felhasználni a nagyarányú kkv-jelenléttel jellemzett munkaerőpiaca problémáinak megoldására; ennek kapcsán emlékeztet rá, hogy a Valencia autonóm közösség a textilágazattal, a kerámiaiparral, a terméskőgyártással és az építési ágazattal összefüggésben már folyamodott EGAA-támogatásért; |
| --- | --- |

5.

gratulál Valencia autonóm közösségnek, amiért EGAA-támogatást kér és kíván felhasználni a nagyarányú kkv-jelenléttel jellemzett munkaerőpiaca problémáinak megoldására; ennek kapcsán emlékeztet rá, hogy a Valencia autonóm közösség a textilágazattal, a kerámiaiparral, a terméskőgyártással és az építési ágazattal összefüggésben már folyamodott EGAA-támogatásért;

| 6. | kiemeli, hogy az EGAA hozzá tud járulni a hagyományos ágazatoktól, így például a textil- és az építési ágazattól függő régiókban a törékeny foglalkoztatási helyzet kezeléséhez; hangsúlyozza, hogy az EGAA ezen képessége attól függ, hogy a nemzeti és a helyi hatóságok mennyire hatékonyak, és készen állnak-e a támogatás kérelmezésére; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy az EGAA hozzá tud járulni a hagyományos ágazatoktól, így például a textil- és az építési ágazattól függő régiókban a törékeny foglalkoztatási helyzet kezeléséhez; hangsúlyozza, hogy az EGAA ezen képessége attól függ, hogy a nemzeti és a helyi hatóságok mennyire hatékonyak, és készen állnak-e a támogatás kérelmezésére;

| 7. | megállapítja, hogy a textilgyártás ágazata ez idáig 11 EGAA-kérelem tárgyát képezte (5); ezek mindegyike a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáción alapult; a valenciai autonóm közösség eddig hat EGAA-kérelmet nyújtott be: 2009 szeptemberében (kerámiaipar) (6), 2010 márciusában (terméskőgyártás) (7), 2010 márciusában (textilgyártás) (8), 2011 júliusában (építőipar) (9) és decemberében (cipőipar) (10), valamint 2013-ban (építőipari anyagok) (11); |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a textilgyártás ágazata ez idáig 11 EGAA-kérelem tárgyát képezte (5); ezek mindegyike a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáción alapult; a valenciai autonóm közösség eddig hat EGAA-kérelmet nyújtott be: 2009 szeptemberében (kerámiaipar) (6), 2010 márciusában (terméskőgyártás) (7), 2010 márciusában (textilgyártás) (8), 2011 júliusában (építőipar) (9) és decemberében (cipőipar) (10), valamint 2013-ban (építőipari anyagok) (11);

| 8. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 9. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának részét képezik a 300 elbocsátott munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedések, így a profilkészítés, a pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, a tanácsadás, a képzések (transzverzális készségek fejlesztése, szakképzés, munkahelyi képzések, a vállalkozóvá válást elősegítő képzés), a vállalkozóvá válás támogatása, az intenzív álláskeresési támogatás, az ösztönzők – úgymint az álláskeresési ösztönzők, vállalkozás beindításának támogatása, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők, a munkába járás (ingázás) költségeihez való hozzájárulás, valamint az eltartott személyeket gondozók támogatása; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának részét képezik a 300 elbocsátott munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedések, így a profilkészítés, a pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, a tanácsadás, a képzések (transzverzális készségek fejlesztése, szakképzés, munkahelyi képzések, a vállalkozóvá válást elősegítő képzés), a vállalkozóvá válás támogatása, az intenzív álláskeresési támogatás, az ösztönzők – úgymint az álláskeresési ösztönzők, vállalkozás beindításának támogatása, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők, a munkába járás (ingázás) költségeihez való hozzájárulás, valamint az eltartott személyeket gondozók támogatása;

| 10. | örömmel látja, hogy az EGAA-kérelem elkészítéséről konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, köztük a szakszervezetekkel (UGT-PV, CCOO-PV), akik beleegyeztek az alkalmazott intézkedések összköltségére vonatkozó teljes nemzeti társfinanszírozás 10 %-ának fedezésébe, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

10.

örömmel látja, hogy az EGAA-kérelem elkészítéséről konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, köztük a szakszervezetekkel (UGT-PV, CCOO-PV), akik beleegyeztek az alkalmazott intézkedések összköltségére vonatkozó teljes nemzeti társfinanszírozás 10 %-ának fedezésébe, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni;

| 11. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 12. | örömmel látja, hogy az összehangolt csomag szakképzést is tartalmaz, előtérbe helyezve azokat az ágazatokat, amelyek lehetőségeket kínálnak vagy fognak valószínűleg kínálni, emellett a helyi vállalkozások meghatározott igényeire szabott munkahelyi képzést is magában foglal; |
| --- | --- |

12.

örömmel látja, hogy az összehangolt csomag szakképzést is tartalmaz, előtérbe helyezve azokat az ágazatokat, amelyek lehetőségeket kínálnak vagy fognak valószínűleg kínálni, emellett a helyi vállalkozások meghatározott igényeire szabott munkahelyi képzést is magában foglal;

| 13. | sajnálja, hogy a bizottsági javaslat nem vázolja az elbocsátott munkaerő képzettség szerinti összetételét; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a bizottsági javaslat nem vázolja az elbocsátott munkaerő képzettség szerinti összetételét;

| 14. | nyugtázza, hogy az összehangolt csomag pénzügyi ösztönzőket irányoz elő a munkakeresésre (300 euró átalányösszeg), a mobilitási támogatásra, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) (350 euróig), valamint az eltartott személyeket gondozók támogatására; örömmel látja, hogy a pénzügyi ösztönzők teljes összege viszonylag korlátozott, így a hozzájárulás döntő részét képzésre, tanácsadásra, az álláskereséshez nyújtott segítségre és a vállalkozóvá válás támogatására fordítják; |
| --- | --- |

14.

nyugtázza, hogy az összehangolt csomag pénzügyi ösztönzőket irányoz elő a munkakeresésre (300 euró átalányösszeg), a mobilitási támogatásra, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) (350 euróig), valamint az eltartott személyeket gondozók támogatására; örömmel látja, hogy a pénzügyi ösztönzők teljes összege viszonylag korlátozott, így a hozzájárulás döntő részét képzésre, tanácsadásra, az álláskereséshez nyújtott segítségre és a vállalkozóvá válás támogatására fordítják;

| 15. | megállapítja, hogy a tárgyalt eset tipikusan egy olyan régióra jellemző szociális és gazdasági környezetet tükröz, amelyben a helyi gazdaságot a kkv-k nagyarányú jelenléte jellemzi; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a tárgyalt eset tipikusan egy olyan régióra jellemző szociális és gazdasági környezetet tükröz, amelyben a helyi gazdaságot a kkv-k nagyarányú jelenléte jellemzi;

| 16. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 17. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben (12) tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

17.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben (12) tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA az elbocsátott munkavállalók újbóli, stabil munkaviszony keretében történő munkába állását segítse; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA az elbocsátott munkavállalók újbóli, stabil munkaviszony keretében történő munkába állását segítse; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 19. | üdvözli, hogy az Európai Parlament és a Tanács az új EGAA-ról szóló rendelet tekintetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan megegyezett abban, hogy újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy az Európai Parlament és a Tanács az új EGAA-ról szóló rendelet tekintetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan megegyezett abban, hogy újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(5)  EGF/2007/005 IT Szardínia (COM(2008)0609); EGF/2007/006 IT Piemonte (COM(2008)0609); EGF/2007/007 IT Lombardia (COM(2008)0609); EGF/2008/001 IT Toszkána (COM(2008)0609); EGF/2008/003 LT Alytaus Textile (COM(2008)0547); EGF/2008/005 ES Katalónia (COM(2009)0371); EGF/2009/001 PT Norte-Centro (COM(2009)0371); EGF/2009/004 BE Oost en West Vlaanderen Textiel (COM(2009)0515); EGF/2009/005 BE Limburg Textiel (COM(2009)0515), EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana (COM(2010)0613) és EGF/2013/008 ES Comunidad Valenciana (a jelenlegi eset).

(6)  EGF/2009/014 ES Comunidad Valenciana (kerámia) (COM(2010)0216).

(7)  EGF/2010/005 ES Comunidad Valenciana (kőmegmunkálás) (COM(2010)0617).

(8)  EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana, (COM(2010)0613).

(9)  EGF/2011/006 ES Comunidad Valenciana (építés) (COM(2012)0053).

(10)  EGF/2011/020 ES Comunidad Valenciana (lábbeli) (COM(2012)0204).

(11)  EGF/2013/004 ES Comunidad Valenciana (építőipari termékek) (COM(2013)0635).

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 855. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana Textiles” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/167/EU határozat.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/303 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/303

---

P7_TA(2014)0185

A növényi szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0262), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0262),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0121/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0121/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács és a holland Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács és a holland Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0112/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0112/2014),

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

elutasítja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/304 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/304

---

P7_TA(2014)0186

Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0895), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0895),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és különösen annak XI. melléklete 10. cikkére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és különösen annak XI. melléklete 10. cikkére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0459/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bíróság 2014. március 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2014. március 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2014. március 3-i véleményére (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2014. március 3-i véleményére (2)

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. március 7-i kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. március 7-i kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7–0165/2014) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7–0165/2014)

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0438

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 422/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/305 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/305

---

P7_TA(2014)0187

Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazása és nyugdíja (2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazítás) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0896), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0896),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és különösen annak XI. melléklete 10. cikkére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és különösen annak XI. melléklete 10. cikkére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0460/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bíróság 2014. március 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2014. március 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2014. március 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2014. március 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. március 7-i kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. március 7-i kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0164/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0164/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0439

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 423/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/306 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/306

---

P7_TA(2014)0188

Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***II

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 378/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17930/1/2013 – C7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17930/1/2013 – C7-0028/2014),

| — | tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (1) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (1) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2011)0938),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0116/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0116/2014),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2012.10.25., P7_TA(2012)0389.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/307

---

P7_TA(2014)0189

Az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0008),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50., 53., 62. és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0027/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50., 53., 62. és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0027/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0077/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0077/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 159., 2011.5.18., 10. o.

(2)  HL C 218., 2011.7.23., 82. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0006

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek, valamint az 1060/2009/EK, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/51/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/308 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/308

---

P7_TA(2014)0190

A pénzátutalásokat kísérő adatok ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0044),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0034/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2013. május 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2013. május 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. november 11-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. november 11-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0140/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0140/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 166., 2013.6.12., 2. o.

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 31. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0024

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A pénzátutalásokon keresztül megvalósuló jelentős feketepénz-áramlás

  Az illegális pénzáramlás
  árthat a pénzügyi szektor
  struktúrájának
  stabilitásának és jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a belső piacra
  és a nemzetközi fejlesztésre
  nézve
  , valamint közvetlenül vagy közvetve aláássa a polgárok jogállamiság iránti bizalmát
  . A terrorizmus
  és a szervezett bűnözés finanszírozása továbbra is fontos probléma, amelyet uniós szinten kell kezelni. A terrorizmus és a szervezett bűnözés árt a demokratikus intézményeknek és
  társadalmunk alapjait rengeti meg.
  Az adóparadicsomként is ismert, banktitkot fenntartó joghatóságokban és azokon keresztül működő titkos vállalati struktúrák az illegális pénzáramlást megkönnyítő döntő tényezőnek számítanak.
   A bűnelkövetőknek és segítőiknek a bűnözésből származó jövedelmek eredetének leplezésére, illetve a terrorista
  tevékenységekre vagy célokra
  célra történő pénzátutalásra irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik

  veszélyeztetik
  a pénzátutalási rendszerek megbízhatóságát, integritását és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A pénzátutalásokon keresztül megvalósuló jelentős feketepénz-áramlás

  Az illegális pénzáramlás
  árthat a pénzügyi szektor
  struktúrájának
  stabilitásának és jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a belső piacra
  és a nemzetközi fejlesztésre
  nézve
  , valamint közvetlenül vagy közvetve aláássa a polgárok jogállamiság iránti bizalmát
  . A terrorizmus
  és a szervezett bűnözés finanszírozása továbbra is fontos probléma, amelyet uniós szinten kell kezelni. A terrorizmus és a szervezett bűnözés árt a demokratikus intézményeknek és
  társadalmunk alapjait rengeti meg.
  Az adóparadicsomként is ismert, banktitkot fenntartó joghatóságokban és azokon keresztül működő titkos vállalati struktúrák az illegális pénzáramlást megkönnyítő döntő tényezőnek számítanak.
   A bűnelkövetőknek és segítőiknek a bűnözésből származó jövedelmek eredetének leplezésére, illetve a terrorista
  tevékenységekre vagy célokra
  célra történő pénzátutalásra irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik

  veszélyeztetik
  a pénzátutalási rendszerek megbízhatóságát, integritását és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat. [Mód. 1]

| (2) | Amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra uniós
  és nemzetközi
  szinten, a pénzmosásban részt vevők, valamint a terrorizmus finanszírozói a bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni

  kihasználják
  a tőke szabad mozgását, amely az egységes pénzügyi térség velejárója.
  A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) keretein belüli nemzetközi együttműködés, illetve ajánlásainak globális szintű végrehajtása a szabályozási arbitrázs és a verseny torzulásának megelőzését szolgálják.
  Az uniós fellépésnek nagyságrendjénél fogva biztosítania kell a Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által 2012. februárban elfogadott, elektronikus átutalásokról szóló 16. ajánlás egységes átültetését az Unió egészében, és különösen azt, hogy ne legyen megkülönböztetés
  vagy eltérés
  az egyes tagállamokon belüli belföldi fizetések és a tagállamok közötti, határokon átnyúló fizetések között. A határokon átnyúló pénzátutalások terén a tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen befolyásolhatná a fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és ezáltal árthatna a belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra uniós
  és nemzetközi
  szinten, a pénzmosásban részt vevők, valamint a terrorizmus finanszírozói a bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni

  kihasználják
  a tőke szabad mozgását, amely az egységes pénzügyi térség velejárója.
  A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) keretein belüli nemzetközi együttműködés, illetve ajánlásainak globális szintű végrehajtása a szabályozási arbitrázs és a verseny torzulásának megelőzését szolgálják.
  Az uniós fellépésnek nagyságrendjénél fogva biztosítania kell a Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által 2012. februárban elfogadott, elektronikus átutalásokról szóló 16. ajánlás egységes átültetését az Unió egészében, és különösen azt, hogy ne legyen megkülönböztetés
  vagy eltérés
  az egyes tagállamokon belüli belföldi fizetések és a tagállamok közötti, határokon átnyúló fizetések között. A határokon átnyúló pénzátutalások terén a tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen befolyásolhatná a fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és ezáltal árthatna a belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén. [Mód. 2]

| (2a) | E rendelet végrehajtása és érvényesítése, beleértve a FATF 16. ajánlását, nem járhat indokolatlan és aránytalan költségekkel a pénzforgalmi szolgáltatók és azok szolgáltatásait igénybe vevő polgárok számára, és a törvényes tőkeáramlást teljes mértékben szavatolni kell az Európai Unión belül. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2a)

E rendelet végrehajtása és érvényesítése, beleértve a FATF 16. ajánlását, nem járhat indokolatlan és aránytalan költségekkel a pénzforgalmi szolgáltatók és azok szolgáltatásait igénybe vevő polgárok számára, és a törvényes tőkeáramlást teljes mértékben szavatolni kell az Európai Unión belül. [Mód. 3]

| (3) | A terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós stratégia 2008. július 17-i felülvizsgált változata kiemelte, hogy folytatni kell a terrorizmus finanszírozásának és a terroristagyanús személyek birtokában lévő pénzügyi források felhasználásának megelőzésére irányuló erőfeszítéseket. El kell ismerni, hogy a FATF folyamatosan törekszik ajánlásainak javítására és közös megegyezés kialakítására arra vonatkozóan, hogy ezeket hogyan kellene végrehajtani. Az Unió felülvizsgált stratégiája megjegyzi, hogy az ajánlások valamennyi FATF-tag és a FATF-hez hasonló típusú regionális szervek tagjai általi végrehajtását rendszeres időközönként értékelik, és hogy ebben a tekintetben fontos a tagállami végrehajtásra vonatkozó közös megközelítés. |
| --- | --- |

(3)

A terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós stratégia 2008. július 17-i felülvizsgált változata kiemelte, hogy folytatni kell a terrorizmus finanszírozásának és a terroristagyanús személyek birtokában lévő pénzügyi források felhasználásának megelőzésére irányuló erőfeszítéseket. El kell ismerni, hogy a FATF folyamatosan törekszik ajánlásainak javítására és közös megegyezés kialakítására arra vonatkozóan, hogy ezeket hogyan kellene végrehajtani. Az Unió felülvizsgált stratégiája megjegyzi, hogy az ajánlások valamennyi FATF-tag és a FATF-hez hasonló típusú regionális szervek tagjai általi végrehajtását rendszeres időközönként értékelik, és hogy ebben a tekintetben fontos a tagállami végrehajtásra vonatkozó közös megközelítés.

| (4) | A terrorizmus finanszírozásának megakadályozása érdekében sor került bizonyos személyek, csoportok és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztását célzó intézkedések meghozatalára, beleértve a 2580/2001/EK rendeletet (4) és a 881/2002/EK tanácsi rendeletet (5). Ugyanebből a célból intézkedések kerültek elfogadásra a pénzügyi rendszernek a pénzeszközök és gazdasági erőforrások terrorista célokra terelésétől történő megvédése érdekében. Az , .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6)
   (*1) számos ilyen jellegű intézkedést tartalmaz. Azonban ezen intézkedések nem akadályozzák meg teljes mértékben, hogy a terroristák és egyéb bűnözők pénzeszközeik mozgatása érdekében hozzáférhessenek a fizetési rendszerekhez. |
| --- | --- |

(4)

A terrorizmus finanszírozásának megakadályozása érdekében sor került bizonyos személyek, csoportok és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztását célzó intézkedések meghozatalára, beleértve a 2580/2001/EK rendeletet (4) és a 881/2002/EK tanácsi rendeletet (5). Ugyanebből a célból intézkedések kerültek elfogadásra a pénzügyi rendszernek a pénzeszközök és gazdasági erőforrások terrorista célokra terelésétől történő megvédése érdekében. Az , .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6)
   (*1) számos ilyen jellegű intézkedést tartalmaz. Azonban ezen intézkedések nem akadályozzák meg teljes mértékben, hogy a terroristák és egyéb bűnözők pénzeszközeik mozgatása érdekében hozzáférhessenek a fizetési rendszerekhez.

| (5) | A
  nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése, valamint a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén a nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése

  hatékonyabbá tétele
  érdekében a további uniós fellépésnek figyelembe kell vennie az ezen a szinten történt előrelépéseket, nevezetesen a pénzmosás valamint a terrorizmus finanszírozása és a proliferáció elleni küzdelemről szóló, a FATF által 2012-ben elfogadott nemzetközi standardokat, és különösen a 16. ajánlást és az annak végrehajtására vonatkozó, átdolgozott értelmező magyarázatot. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

A
  nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése, valamint a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén a nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése

  hatékonyabbá tétele
  érdekében a további uniós fellépésnek figyelembe kell vennie az ezen a szinten történt előrelépéseket, nevezetesen a pénzmosás valamint a terrorizmus finanszírozása és a proliferáció elleni küzdelemről szóló, a FATF által 2012-ben elfogadott nemzetközi standardokat, és különösen a 16. ajánlást és az annak végrehajtására vonatkozó, átdolgozott értelmező magyarázatot. [Mód. 4]

| (5a) | Külön figyelmet kell szentelni az EUMSZ 208. cikkében foglalt uniós kötelezettségeknek, azon egyre terjedő jelenség megszüntetése érdekében, hogy a pénzmosási tevékenységet a szigorúbb pénzmosásellenes jogszabályokkal rendelkező fejlett országokból a kevésbé szigorú szabályokkal rendelkező fejlődő országokba helyezzék át. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Külön figyelmet kell szentelni az EUMSZ 208. cikkében foglalt uniós kötelezettségeknek, azon egyre terjedő jelenség megszüntetése érdekében, hogy a pénzmosási tevékenységet a szigorúbb pénzmosásellenes jogszabályokkal rendelkező fejlett országokból a kevésbé szigorú szabályokkal rendelkező fejlődő országokba helyezzék át. [Mód. 5]

| (6) | A pénzátutalások teljes nyomon követhetősége fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata, illetve felderítése során. Ezért az adatok fizetési láncolatban való továbbításának biztosítása érdekében olyan rendszert indokolt kidolgozni, amely kötelezi a pénzforgalmi szolgáltatókat, hogy a pénzátutalásokat a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó
  pontos és naprakész
  adatok kísérjék..
  E tekintetben elengedhetetlen, hogy a pénzügyi intézmények az ügyfeleik számára végzett pénzátutalásokra vonatkozó megfelelő, pontos és naprakész adatokról jelentést tegyenek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok hatékonyabban akadályozhassák meg a pénzmosást és a terrorizmus finanszírozását. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(6)

A pénzátutalások teljes nyomon követhetősége fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata, illetve felderítése során. Ezért az adatok fizetési láncolatban való továbbításának biztosítása érdekében olyan rendszert indokolt kidolgozni, amely kötelezi a pénzforgalmi szolgáltatókat, hogy a pénzátutalásokat a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó
  pontos és naprakész
  adatok kísérjék..
  E tekintetben elengedhetetlen, hogy a pénzügyi intézmények az ügyfeleik számára végzett pénzátutalásokra vonatkozó megfelelő, pontos és naprakész adatokról jelentést tegyenek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok hatékonyabban akadályozhassák meg a pénzmosást és a terrorizmus finanszírozását. [Mód. 6]

| (7) | E rendelet előírásainak alkalmazása nem sérti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) átültető nemzeti jogszabályokat. Az e rendeletnek való megfelelés céljából gyűjtött személyes adatok például nem dolgozhatók fel tovább a 95/46/EK irányelvvel összeegyeztethetetlen módon. Szigorúan meg kell tiltani mindenekelőtt a kereskedelmi célokra történő további feldolgozást. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet minden tagállam fontos közérdekként ismeri el. Így e rendelet alkalmazása során a 95/46/EK irányelv 25. cikke értelmében a személyes adatoknak a megfelelő védelmi szintet biztosítani nem tudó harmadik országba történő továbbítását ugyanazon irányelv 26. cikkének (d) pontja alapján kell engedélyezni.
  Fontos, hogy a több joghatóságban működő, Unión kívüli fiókokkal vagy leányvállalatokkal rendelkező pénzforgalmi szolgáltatókat ne akadályozzál ésszerűtlenül a gyanús ügyletekre vonatkozó információk ugyanazon szervezeten belüli megosztásában. Ez nem sérti az Unió és harmadik országok közötti, a pénzmosás elleni küzdelmet célzó megállapodásokat, ideértve a polgároknak nyújtott kellő biztosítékokat is, amelyek egyenlő vagy megfelelő szintű védelmet biztosítanak. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(7)

E rendelet előírásainak alkalmazása nem sérti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) átültető nemzeti jogszabályokat. Az e rendeletnek való megfelelés céljából gyűjtött személyes adatok például nem dolgozhatók fel tovább a 95/46/EK irányelvvel összeegyeztethetetlen módon. Szigorúan meg kell tiltani mindenekelőtt a kereskedelmi célokra történő további feldolgozást. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet minden tagállam fontos közérdekként ismeri el. Így e rendelet alkalmazása során a 95/46/EK irányelv 25. cikke értelmében a személyes adatoknak a megfelelő védelmi szintet biztosítani nem tudó harmadik országba történő továbbítását ugyanazon irányelv 26. cikkének (d) pontja alapján kell engedélyezni.
  Fontos, hogy a több joghatóságban működő, Unión kívüli fiókokkal vagy leányvállalatokkal rendelkező pénzforgalmi szolgáltatókat ne akadályozzál ésszerűtlenül a gyanús ügyletekre vonatkozó információk ugyanazon szervezeten belüli megosztásában. Ez nem sérti az Unió és harmadik országok közötti, a pénzmosás elleni küzdelmet célzó megállapodásokat, ideértve a polgároknak nyújtott kellő biztosítékokat is, amelyek egyenlő vagy megfelelő szintű védelmet biztosítanak. [Mód. 7]

| (8) | Nem tartoznak e rendelet hatálya alá azok a személyek, akik csak papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik egy pénzforgalmi szolgáltatóval kötött szerződés alapján; ugyanez vonatkozik azokra a természetes és jogi személyekre is, akik vagy amelyek csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldési vagy egyéb támogató rendszereket vagy klíring és elszámolási rendszereket működtetnek a pénzforgalmi szolgáltatók számára. |
| --- | --- |

(8)

Nem tartoznak e rendelet hatálya alá azok a személyek, akik csak papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik egy pénzforgalmi szolgáltatóval kötött szerződés alapján; ugyanez vonatkozik azokra a természetes és jogi személyekre is, akik vagy amelyek csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldési vagy egyéb támogató rendszereket vagy klíring és elszámolási rendszereket működtetnek a pénzforgalmi szolgáltatók számára.

| (9) | Az olyan pénzátutalásokat, amelyek esetében alacsony a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata, helyénvaló kivonni e rendelet hatálya alól. E kivételek közé tartoznak a hitel- vagy betéti kártyák, a mobiltelefonok vagy egyéb digitális vagy információtechnológiai (IT) eszközök, a bankjegykiadó automatából (ATM) történő készpénzfelvételek, az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek befizetései, valamint azok a pénzátutalások, amelyek esetében mind a megbízó mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató. Ezen túlmenően a nemzeti fizetési rendszerek jellemzőinek tükrözése érdekében a tagállamok mentesíthetik az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló fizetéseket
  , valamint a csekkeken és váltókon keresztül megvalósuló pénzátutalásokat
  is, feltéve ha a pénzátutalások minden esetben visszavezethetők a megbízóig. Mindazonáltal nem alkalmazható a kivétel, ha a hitel- vagy betéti kártyát, a mobiltelefont vagy egyéb digitális vagy IT-, előre vagy utólag fizetett eszközt személyek közötti átutalás végrehajtására használják.
  A dinamikusan fejlődő technológiára való tekintettel fontolóra kell venni a rendelet hatályának az elektronikus pénzre és más új fizetési módokra való kiterjesztését. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(9)

Az olyan pénzátutalásokat, amelyek esetében alacsony a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata, helyénvaló kivonni e rendelet hatálya alól. E kivételek közé tartoznak a hitel- vagy betéti kártyák, a mobiltelefonok vagy egyéb digitális vagy információtechnológiai (IT) eszközök, a bankjegykiadó automatából (ATM) történő készpénzfelvételek, az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek befizetései, valamint azok a pénzátutalások, amelyek esetében mind a megbízó mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató. Ezen túlmenően a nemzeti fizetési rendszerek jellemzőinek tükrözése érdekében a tagállamok mentesíthetik az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló fizetéseket
  , valamint a csekkeken és váltókon keresztül megvalósuló pénzátutalásokat
  is, feltéve ha a pénzátutalások minden esetben visszavezethetők a megbízóig. Mindazonáltal nem alkalmazható a kivétel, ha a hitel- vagy betéti kártyát, a mobiltelefont vagy egyéb digitális vagy IT-, előre vagy utólag fizetett eszközt személyek közötti átutalás végrehajtására használják.
  A dinamikusan fejlődő technológiára való tekintettel fontolóra kell venni a rendelet hatályának az elektronikus pénzre és más új fizetési módokra való kiterjesztését. [Mód. 8]

| (10) | A pénzforgalmi szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok ne hiányozzanak vagy ne legyenek hiányosak.
   A fizetési rendszerek hatékonyságának csökkentését elkerülendő, az adat-ellenőrzési követelményeket külön kell választani a számláról történő és a nem számláról történő pénzátutalások esetében. A kisebb pénzátutalási ügyletekből származó esetleges terroristaveszély ellen alkalmazott túl szigorú azonosítási követelmények az ügyleteket illegális csatornák felé terelhetik, ezért ennek a kockázatnak az ellensúlyozása érdekében a megbízóra vonatkozó adatok pontosságának ellenőrzésére vonatkozó követelményt nem számláról történő pénzátutalások esetén csak az 1 000 eurót meghaladó egyedi pénzátutalásokra kell alkalmazni. A számláról történő pénzátutalások esetén a pénzforgalmi szolgáltatók nem kötelesek minden egyes pénzátutalás alkalmával megbizonyosodni a megbízó adatainak helyességéről, amennyiben a(z) .../.../EU irányelvben (*2) előírt kötelezettségeknek eleget tettek. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(10)

A pénzforgalmi szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok ne hiányozzanak vagy ne legyenek hiányosak.
   A fizetési rendszerek hatékonyságának csökkentését elkerülendő, az adat-ellenőrzési követelményeket külön kell választani a számláról történő és a nem számláról történő pénzátutalások esetében. A kisebb pénzátutalási ügyletekből származó esetleges terroristaveszély ellen alkalmazott túl szigorú azonosítási követelmények az ügyleteket illegális csatornák felé terelhetik, ezért ennek a kockázatnak az ellensúlyozása érdekében a megbízóra vonatkozó adatok pontosságának ellenőrzésére vonatkozó követelményt nem számláról történő pénzátutalások esetén csak az 1 000 eurót meghaladó egyedi pénzátutalásokra kell alkalmazni. A számláról történő pénzátutalások esetén a pénzforgalmi szolgáltatók nem kötelesek minden egyes pénzátutalás alkalmával megbizonyosodni a megbízó adatainak helyességéről, amennyiben a(z) .../.../EU irányelvben (*2) előírt kötelezettségeknek eleget tettek. [Mód. 9]

| (11) | A fizetésekre vonatkozó uniós jogi szabályozásra tekintettel – a Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9), és a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) – elegendő arról gondoskodni, hogy az Unión belüli pénzátutalásokat a megbízóra vonatkozó egyszerűsített adatok kísérjék. |
| --- | --- |

(11)

A fizetésekre vonatkozó uniós jogi szabályozásra tekintettel – a Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9), és a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) – elegendő arról gondoskodni, hogy az Unión belüli pénzátutalásokat a megbízóra vonatkozó egyszerűsített adatok kísérjék.

| (12) | Annak érdekében, hogy harmadik országokban működő, a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságok felkutathassák az ilyen célokra használt pénzeszközök forrását, az Unióból az Unión kívülre irányuló pénzátutalásoknak tartalmazniuk kell a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét. E hatóságok csak a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata és felderítése céljából kaphatnak hozzáférést a megbízóra vonatkozó adatok teljes köréhez. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy harmadik országokban működő, a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságok felkutathassák az ilyen célokra használt pénzeszközök forrását, az Unióból az Unión kívülre irányuló pénzátutalásoknak tartalmazniuk kell a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét. E hatóságok csak a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata és felderítése céljából kaphatnak hozzáférést a megbízóra vonatkozó adatok teljes köréhez.

| (12a) | A tagállamok pénzmosás és terroristák finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak, valamint illetékes igazságszolgáltatási és bűnüldözési szerveinek fokozniuk kellene az egymással, illetve harmadik országok – köztük a fejlődő országok – illetékes hatóságaival folytatott együttműködést az átláthatóságnak, valamint az információk és a bevált gyakorlatok megosztásának további erősítése érdekében. Az Uniónak kapacitásbővítő programokat kellene támogatnia a fejlődő országokban ezen együttműködés megkönnyítése érdekében. A bűncselekmények felderítéséhez szükséges bizonyítékok összegyűjtésére és az ezekhez kapcsolódó adatok és információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó rendszereket tovább kell fejleszteni az Unióban a szubszidiaritás és az arányosság elvének vagy az emberi jogoknak bármilyen megsértése nélkül. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(12a)

A tagállamok pénzmosás és terroristák finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak, valamint illetékes igazságszolgáltatási és bűnüldözési szerveinek fokozniuk kellene az egymással, illetve harmadik országok – köztük a fejlődő országok – illetékes hatóságaival folytatott együttműködést az átláthatóságnak, valamint az információk és a bevált gyakorlatok megosztásának további erősítése érdekében. Az Uniónak kapacitásbővítő programokat kellene támogatnia a fejlődő országokban ezen együttműködés megkönnyítése érdekében. A bűncselekmények felderítéséhez szükséges bizonyítékok összegyűjtésére és az ezekhez kapcsolódó adatok és információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó rendszereket tovább kell fejleszteni az Unióban a szubszidiaritás és az arányosság elvének vagy az emberi jogoknak bármilyen megsértése nélkül. [Mód. 10]

| (12b) | A megbízó és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatóinak és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak rendelkezniük kell a személyes adatoknak azok véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés elleni védelemére szolgáló megfelelő technikai és szervezeti intézkedésekkel. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(12b)

A megbízó és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatóinak és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak rendelkezniük kell a személyes adatoknak azok véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés elleni védelemére szolgáló megfelelő technikai és szervezeti intézkedésekkel. [Mód. 11]

| (13) | Annak érdekében, hogy az egyetlen megbízótól származó több kedvezményezettnek szánt pénzátutalásokat olcsón, az egyedi átutalásokat tartalmazó kötegelt fájlban lehessen az Unióból az Unión kívülre küldeni, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen egyedi átutalások esetén elegendő legyen a megbízó számlaszámát vagy egyedi ügyletazonosítóját feltüntetni, feltéve hogy a kötegelt fájl tartalmazza a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy az egyetlen megbízótól származó több kedvezményezettnek szánt pénzátutalásokat olcsón, az egyedi átutalásokat tartalmazó kötegelt fájlban lehessen az Unióból az Unión kívülre küldeni, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen egyedi átutalások esetén elegendő legyen a megbízó számlaszámát vagy egyedi ügyletazonosítóját feltüntetni, feltéve hogy a kötegelt fájl tartalmazza a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét.

| (14) | A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának felderítését célzó, hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie, hogy ellenőrizni tudja a pénzátutalásokat kísérő, a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó, előírt adatok meglétét
  vagy azok teljességét – különösen
  ,
  ha sok pénzforgalmi szolgáltatás érintett –, javítsa a pénzátutalások nyomon követhetőségét,
  és segítsen azonosítani a gyanús ügyleteket.
  Az adatok meglétének és teljességének hatékony ellenőrzése – különösen több pénzforgalmi szolgáltató esetében – segítheti azt, hogy a vizsgálati eljárások kevésbé időigényessé és még hatékonyabbá váljanak, ami egyúttal javítja a pénzátutalások nyomon követhetőségét. A tagállamok illetékes hatóságainak így biztosítaniuk kell, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók az elektronikus átutalással vagy egy kapcsolódó üzenettel a fizetési lánc egészében megadják a szükséges tranzakciós információkat.i [Mód. 12] |
| --- | --- |

(14)

A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának felderítését célzó, hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie, hogy ellenőrizni tudja a pénzátutalásokat kísérő, a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó, előírt adatok meglétét
  vagy azok teljességét – különösen
  ,
  ha sok pénzforgalmi szolgáltatás érintett –, javítsa a pénzátutalások nyomon követhetőségét,
  és segítsen azonosítani a gyanús ügyleteket.
  Az adatok meglétének és teljességének hatékony ellenőrzése – különösen több pénzforgalmi szolgáltató esetében – segítheti azt, hogy a vizsgálati eljárások kevésbé időigényessé és még hatékonyabbá váljanak, ami egyúttal javítja a pénzátutalások nyomon követhetőségét. A tagállamok illetékes hatóságainak így biztosítaniuk kell, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók az elektronikus átutalással vagy egy kapcsolódó üzenettel a fizetési lánc egészében megadják a szükséges tranzakciós információkat.i [Mód. 12]

| (15) | Mivel a névtelen pénzátutalások esetén potenciálisan fennáll a terroristák finanszírozásának a veszélye, helyénvaló előírni a pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy kérjenek a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat. A FATF által kidolgozott kockázatalapú megközelítéssel összhangban helyénvaló a magasabb és az alacsonyabb kockázatú területek azonosítása a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok célzottabb kezelése érdekében. Ennek megfelelően a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak hatékony kockázatalapú eljárásokat kell kialakítania
  , valamint a kockázatokat fel kell mérnie és mérlegelnie kell, hogy az erőforrásokat egyértelműen a pénzmosás magas kockázati területei felé irányíthassák. Ezek a hatékony kockázatalapú eljárások, melyek
  olyan esetekre
  vonatkoznak
  , amikor a pénzátutalásból hiányoznak az előírt, a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok,
  segítenek a pénzforgalmi szolgáltatóknak
  annak
  hatékonyabb eldöntésében
  , annak eldöntése céljából, hogy végre kell-e hajtani, el kell-e utasítani vagy fel kell-e függeszteni egy pénzátutalást, és milyen megfelelő nyomon követő intézkedéseket kell hozni. Amennyiben a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unió területén kívül letelepedett, a(z) .../.../EU irányelvve (*3) l összhangban fokozott ügyfél-átvilágítást kell alkalmazni az adott pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló, határokon átnyúló levelező banki kapcsolatok tekintetében. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(15)

Mivel a névtelen pénzátutalások esetén potenciálisan fennáll a terroristák finanszírozásának a veszélye, helyénvaló előírni a pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy kérjenek a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat. A FATF által kidolgozott kockázatalapú megközelítéssel összhangban helyénvaló a magasabb és az alacsonyabb kockázatú területek azonosítása a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok célzottabb kezelése érdekében. Ennek megfelelően a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak hatékony kockázatalapú eljárásokat kell kialakítania
  , valamint a kockázatokat fel kell mérnie és mérlegelnie kell, hogy az erőforrásokat egyértelműen a pénzmosás magas kockázati területei felé irányíthassák. Ezek a hatékony kockázatalapú eljárások, melyek
  olyan esetekre
  vonatkoznak
  , amikor a pénzátutalásból hiányoznak az előírt, a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok,
  segítenek a pénzforgalmi szolgáltatóknak
  annak
  hatékonyabb eldöntésében
  , annak eldöntése céljából, hogy végre kell-e hajtani, el kell-e utasítani vagy fel kell-e függeszteni egy pénzátutalást, és milyen megfelelő nyomon követő intézkedéseket kell hozni. Amennyiben a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unió területén kívül letelepedett, a(z) .../.../EU irányelvve (*3) l összhangban fokozott ügyfél-átvilágítást kell alkalmazni az adott pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló, határokon átnyúló levelező banki kapcsolatok tekintetében. [Mód. 13]

| (16) | A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak különleges gondossággal kell eljárnia – felmérve a kockázatokat –, ha a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságát észleli, és a gyanús ügyleteket jelentenie kell az illetékes hatóságoknak a(z) .../.../EU irányelvben (*4) megállapított bejelentési kötelezettségekkel és a nemzeti végrehajtási intézkedésekkel összhangban. |
| --- | --- |

(16)

A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak különleges gondossággal kell eljárnia – felmérve a kockázatokat –, ha a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságát észleli, és a gyanús ügyleteket jelentenie kell az illetékes hatóságoknak a(z) .../.../EU irányelvben (*4) megállapított bejelentési kötelezettségekkel és a nemzeti végrehajtási intézkedésekkel összhangban.

| (17) | A megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozó adatok nélkül vagy hiányos adatokkal érkező pénzátutalásokra vonatkozó rendelkezések minden olyan kötelezettség sérelme nélkül alkalmazandók, amelyek értelmében a pénzforgalmi szolgáltatóknak és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak fel kell függeszteniük, és/vagy el kell utasítaniuk a polgári, a közigazgatási vagy a büntetőjogi rendelkezéseket sértő pénzátutalásokat.
  A magánszemélyek, jogi személyek, trösztök, alapítványok, biztosító egyesületek, holdingok és más hasonló létező vagy jövőben létrejövő jogi megállapodások megbízója vagy kedvezményezettje azonosító adatainak szükségessége alapvető tényező azon bűnözők felderítése során, akik személyazonosságukat egyébként valamely társasági struktúra mögé rejthetik. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(17)

A megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozó adatok nélkül vagy hiányos adatokkal érkező pénzátutalásokra vonatkozó rendelkezések minden olyan kötelezettség sérelme nélkül alkalmazandók, amelyek értelmében a pénzforgalmi szolgáltatóknak és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak fel kell függeszteniük, és/vagy el kell utasítaniuk a polgári, a közigazgatási vagy a büntetőjogi rendelkezéseket sértő pénzátutalásokat.
  A magánszemélyek, jogi személyek, trösztök, alapítványok, biztosító egyesületek, holdingok és más hasonló létező vagy jövőben létrejövő jogi megállapodások megbízója vagy kedvezményezettje azonosító adatainak szükségessége alapvető tényező azon bűnözők felderítése során, akik személyazonosságukat egyébként valamely társasági struktúra mögé rejthetik. [Mód. 14]

| (18) | Amíg meg nem szűnnek azok a technikai korlátok, amelyek következtében a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók nem tehetnek eleget a hozzájuk beérkezett valamennyi, megbízóra vonatkozó adat továbbítására irányuló kötelezettségüknek, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak meg kell őrizniük ezeket az adatokat. A fizetési rendszerek korszerűsítésével e technikai korlátokat meg kell szüntetni.
  A technikai korlátozások áthidalása érdekében az uniós tagállamok és harmadik országok közötti bankközi transzferek esetében ösztönözni lehetne az egységes eurófizetési térség átutalási rendszerének alkalmazását; [Mód. 15] |
| --- | --- |

(18)

Amíg meg nem szűnnek azok a technikai korlátok, amelyek következtében a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók nem tehetnek eleget a hozzájuk beérkezett valamennyi, megbízóra vonatkozó adat továbbítására irányuló kötelezettségüknek, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak meg kell őrizniük ezeket az adatokat. A fizetési rendszerek korszerűsítésével e technikai korlátokat meg kell szüntetni.
  A technikai korlátozások áthidalása érdekében az uniós tagállamok és harmadik országok közötti bankközi transzferek esetében ösztönözni lehetne az egységes eurófizetési térség átutalási rendszerének alkalmazását; [Mód. 15]

| (19) | Mivel a bűnügyi nyomozások során néha csak az eredeti pénzátutalás után hónapokkal, sőt évekkel később azonosíthatók a szükséges adatok vagy az érintett személyek, és annak érdekében, hogy a nyomozások keretében hozzá lehessen férni a lényeges bizonyítékokhoz, helyénvaló kötelezni a pénzforgalmi szolgáltatókat arra, hogy a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat megőrizzék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, felderítése és az azzal kapcsolatos nyomozása céljából. Ezt az adatmegőrzési időtartamot
  öt évre kell
  korlátozni kell.
  , melyet követően minden személyes adatot törölni
  kell
  , amennyiben a nemzeti jog másként nem rendelkezik
  .
  Az adatok további megőrzése akkor engedélyezett, ha ez a pénzmosás és a terrorizmus megelőzését, felderítését, illetve vizsgálatát szolgálja, és nem haladhatja meg a tíz éves időkeretet. A pénzforgalmi szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendelet alapján megőrzött adatokat csak a rendeletben meghatározott célokra használják fel. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(19)

Mivel a bűnügyi nyomozások során néha csak az eredeti pénzátutalás után hónapokkal, sőt évekkel később azonosíthatók a szükséges adatok vagy az érintett személyek, és annak érdekében, hogy a nyomozások keretében hozzá lehessen férni a lényeges bizonyítékokhoz, helyénvaló kötelezni a pénzforgalmi szolgáltatókat arra, hogy a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat megőrizzék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, felderítése és az azzal kapcsolatos nyomozása céljából. Ezt az adatmegőrzési időtartamot
  öt évre kell
  korlátozni kell.
  , melyet követően minden személyes adatot törölni
  kell
  , amennyiben a nemzeti jog másként nem rendelkezik
  .
  Az adatok további megőrzése akkor engedélyezett, ha ez a pénzmosás és a terrorizmus megelőzését, felderítését, illetve vizsgálatát szolgálja, és nem haladhatja meg a tíz éves időkeretet. A pénzforgalmi szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendelet alapján megőrzött adatokat csak a rendeletben meghatározott célokra használják fel. [Mód. 16]

| (20) | A terrorizmus elleni küzdelem keretében történő gyors intézkedés érdekében a pénzforgalmi szolgáltatóknak haladéktalanul válaszolniuk kell a letelepedésük szerinti tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak a megbízóra vonatkozó adatokra irányuló kéréseire. |
| --- | --- |

(20)

A terrorizmus elleni küzdelem keretében történő gyors intézkedés érdekében a pénzforgalmi szolgáltatóknak haladéktalanul válaszolniuk kell a letelepedésük szerinti tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak a megbízóra vonatkozó adatokra irányuló kéréseire.

| (21) | A megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának tagállama szerinti munkanapok száma határozza meg azon napok számát, amelyen belül válaszolni kell a megbízóra vonatkozó adatok iránti kérésekre. |
| --- | --- |

(21)

A megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának tagállama szerinti munkanapok száma határozza meg azon napok számát, amelyen belül válaszolni kell a megbízóra vonatkozó adatok iránti kérésekre.

| (22) | Az e rendeletben foglalt követelményeknek való jobb megfelelés érdekében, és „A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről” című, 2010. december 9-i bizottsági közlemény nyomán ki kell bővíteni az illetékes hatóságok felügyeleti intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörét, valamint szankcionálási hatáskörét. Rendelkezni kell közigazgatási szankciókról, és tekintve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem fontosságát, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatározniuk. A tagállamoknak ezekről értesíteniük kell a Bizottságot, valamint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóságot) (a továbbiakban: EBH); az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot) (a továbbiakban: EBFH); és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Értékpapírpiaci Hatóságot) (a továbbiakban: EÉPH). |
| --- | --- |

(22)

Az e rendeletben foglalt követelményeknek való jobb megfelelés érdekében, és „A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről” című, 2010. december 9-i bizottsági közlemény nyomán ki kell bővíteni az illetékes hatóságok felügyeleti intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörét, valamint szankcionálási hatáskörét. Rendelkezni kell közigazgatási szankciókról, és tekintve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem fontosságát, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatározniuk. A tagállamoknak ezekről értesíteniük kell a Bizottságot, valamint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóságot) (a továbbiakban: EBH); az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot) (a továbbiakban: EBFH); és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Értékpapírpiaci Hatóságot) (a továbbiakban: EÉPH).

| (23) | E rendelet XXX cikkének

  V. fejezetének
  a végrehajtásához egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket

  E
  a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(23)

E rendelet XXX cikkének

  V. fejezetének
  a végrehajtásához egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket

  E
  a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 17]

| (24) | Az Unió területén kívül eső országok és területek egy része monetáris uniót alkot valamely tagállammal, egy tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt írt alá az Uniót képviselő egyik tagállammal, és vannak olyan pénzforgalmi szolgáltatóik, amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállam fizetési és elszámolási rendszereiben. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletnek az érintett tagállamok és ezen országok vagy területek között történő pénzátutalásokra való alkalmazása következtében ezen országok vagy területek gazdaságát számottevő negatív hatás érje, helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ezeket a pénzátutalásokat az adott tagállamokon belüli pénzátutalásként kezeljék. |
| --- | --- |

(24)

Az Unió területén kívül eső országok és területek egy része monetáris uniót alkot valamely tagállammal, egy tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt írt alá az Uniót képviselő egyik tagállammal, és vannak olyan pénzforgalmi szolgáltatóik, amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállam fizetési és elszámolási rendszereiben. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletnek az érintett tagállamok és ezen országok vagy területek között történő pénzátutalásokra való alkalmazása következtében ezen országok vagy területek gazdaságát számottevő negatív hatás érje, helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ezeket a pénzátutalásokat az adott tagállamokon belüli pénzátutalásként kezeljék.

| (25) | A pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlementi és tanácsi rendeletet (15) a szükséges módosításainak fényében az egyértelműség kedvéért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(25)

A pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlementi és tanácsi rendeletet (15) a szükséges módosításainak fényében az egyértelműség kedvéért hatályon kívül kell helyezni.

| (26) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(26)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (27) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogra (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogra (8. cikk) és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra (47. cikk), valamint a ne bis in idem elvre. |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogra (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogra (8. cikk) és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra (47. cikk), valamint a ne bis in idem elvre.

| (28) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni új keretszabályozás zökkenőmentes bevezetésének biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőidőpontja egybeessen a(z) .../.../EU irányelv (*5) átültetési határidejének végével. |
| --- | --- |

(28)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni új keretszabályozás zökkenőmentes bevezetésének biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőidőpontja egybeessen a(z) .../.../EU irányelv (*5) átültetési határidejének végével.

| (28a) | Az Európai Adatvédelmi Biztps 2013. július 4-i véleménye (16), |
| --- | --- |

(28a)

Az Európai Adatvédelmi Biztps 2013. július 4-i véleménye (16),

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a pénzátutalásokat kísérő, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokkal kapcsolatos szabályokat, a pénzátutalások során a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, felderítése és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| (1) | „terrorizmus finanszírozása”: a terrorizmus finanszírozása a(z) .../.../EU irányelv (*6) 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

(1)

„terrorizmus finanszírozása”: a terrorizmus finanszírozása a(z) .../.../EU irányelv (*6) 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint;

| (2) | „pénzmosás”: a(z) .../.../EU irányelv (*6) 1. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett pénzmosási tevékenységek; |
| --- | --- |

(2)

„pénzmosás”: a(z) .../.../EU irányelv (*6) 1. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett pénzmosási tevékenységek;

| (3) | „megbízó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely vagy a saját számlájáról végez pénzátutalást, vagy pénzátutalási megbízást ad;”:
  a 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének 7. pontjában meghatározott megbízó
  ; [Mód. 18] |
| --- | --- |

(3)

„megbízó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely vagy a saját számlájáról végez pénzátutalást, vagy pénzátutalási megbízást ad;”:
  a 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének 7. pontjában meghatározott megbízó
  ; [Mód. 18]

| (4) | „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az átutalt pénzösszeg szándékolt jogosultja; ”:
  a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének 8. pontjában meghatározott kedvezményezett
  ; [Mód. 19] |
| --- | --- |

(4)

„kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az átutalt pénzösszeg szándékolt jogosultja; ”:
  a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének 8. pontjában meghatározott kedvezményezett
  ; [Mód. 19]

| (5) | „pénzforgalmi szolgáltató”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szakmai minőségében pénzátutalási szolgáltatásokat nyújt;”:
  a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének 9. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltató
  ; [Mód. 20] |
| --- | --- |

(5)

„pénzforgalmi szolgáltató”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szakmai minőségében pénzátutalási szolgáltatásokat nyújt;”:
  a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének 9. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltató
  ; [Mód. 20]

| (6) | „közvetítő pénzforgalmi szolgáltató”: az a pénzforgalmi szolgáltató, aki vagy amely sem a megbízó, sem a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója, hanem pénzátutalást fogad és továbbít a megbízó vagy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója, vagy egy másik közvetítő pénzforgalmi szolgáltató nevében; |
| --- | --- |

(6)

„közvetítő pénzforgalmi szolgáltató”: az a pénzforgalmi szolgáltató, aki vagy amely sem a megbízó, sem a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója, hanem pénzátutalást fogad és továbbít a megbízó vagy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója, vagy egy másik közvetítő pénzforgalmi szolgáltató nevében;

| (7) | „pénzátutalás”: a megbízó nevében pénzforgalmi szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy pénzforgalmi szolgáltatón
  , különösen a 2007/64/EK irányelv szerinti „készpénz-átutalási szolgáltatásokon” és „beszedésen”
  keresztül hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos vagy sem; [Mód. 21] |
| --- | --- |

(7)

„pénzátutalás”: a megbízó nevében pénzforgalmi szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy pénzforgalmi szolgáltatón
  , különösen a 2007/64/EK irányelv szerinti „készpénz-átutalási szolgáltatásokon” és „beszedésen”
  keresztül hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos vagy sem; [Mód. 21]

| (8) | „kötegelt fájlban történő átutalás”: több egyedi pénzátutalás, amelyek továbbítás céljára egy kötegbe kerülnek; |
| --- | --- |

(8)

„kötegelt fájlban történő átutalás”: több egyedi pénzátutalás, amelyek továbbítás céljára egy kötegbe kerülnek;

| (9) | „egyedi ügyletazonosító”: a pénzforgalmi szolgáltató által – a pénzátutalás végrehajtásához használt fizetési és elszámolási rendszer vagy üzenetküldési rendszer protokolljaival összhangban – meghatározott betű- vagy szimbólumkombináció, amely lehetővé teszi az ügylet visszakövetését a megbízóig és a kedvezményezettig; |
| --- | --- |

(9)

„egyedi ügyletazonosító”: a pénzforgalmi szolgáltató által – a pénzátutalás végrehajtásához használt fizetési és elszámolási rendszer vagy üzenetküldési rendszer protokolljaival összhangban – meghatározott betű- vagy szimbólumkombináció, amely lehetővé teszi az ügylet visszakövetését a megbízóig és a kedvezményezettig;

| (10) | „személyek közötti” átutalás: két természetes személy közötti ügyletkét
  olyan
  természetes személy közötti ügylet
  , akik fogyasztókként kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységükön kívüli célból járnak el
  . [Mód. 22] |
| --- | --- |

(10)

„személyek közötti” átutalás: két természetes személy közötti ügyletkét
  olyan
  természetes személy közötti ügylet
  , akik fogyasztókként kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységükön kívüli célból járnak el
  . [Mód. 22]

3. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az Unióban letelepedett pénzforgalmi szolgáltatók által küldött vagy fogadott, bármely pénznemben megvalósuló pénzátutalásokra alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó
  a 2014/.../EU irányelvben (pénzügyi szolgáltatások irányelvben) meghatározott
  alkalmazandó hitelkártya vagy betéti kártyaalkalmazandó
  a 2014/.../EU irányelvben (pénzügyi szolgáltatások irányelvben) meghatározott
  , vagy mobiltelefon,
  elektronikus pénz
  vagy más digitális vagy információtechnológiai (IT) eszköz használatával végrehajtott pénzátutalásokra, ha a következő feltételek teljesülnek: [Mód. 23]

| a) | a kártyát vagy eszközt
  hivatásos kereskedelmi vagy üzleti társaság áruinak és szolgáltatásainak
  áruk és szolgáltatások kifizetésére használják; [Mód. 24] |
| --- | --- |

a)

a kártyát vagy eszközt
  hivatásos kereskedelmi vagy üzleti társaság áruinak és szolgáltatásainak
  áruk és szolgáltatások kifizetésére használják; [Mód. 24]

| b) | a tranzakcióból származó minden átutalást kísér a fent említett kártya vagy eszköz száma. |
| --- | --- |

b)

a tranzakcióból származó minden átutalást kísér a fent említett kártya vagy eszköz száma.

Mindazonáltal a rendelet alkalmazandó akkor, ha a hitel-
  betéti
  vagy betéti

  előre fizetett
  kártyát,
  utalványt
  a mobiltelefont,
  e-pénzt
  vagy egyéb digitális vagy
  információtechnológiai (IT-)eszközt
  IT-eszközt személyek közötti átutalás végrehajtására használják. [Mód. 25]

(3)   
  Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a természetes vagy jogi személyekre, akiknek tevékenysége csak papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítására terjed ki, és akik egy pénzforgalmi szolgáltatóval kötött szerződés alapján lépnek fel, valamint semely olyan természetes vagy jogi személyre, akiknek vagy amelyeknek tevékenysége csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldési vagy egyéb támogató rendszerek vagy klíring és elszámolási rendszerek működtetésére korlátozódik a pénzforgalmi szolgáltatók számára. [Mód. 26]

Ez a rendelet nem alkalmazandó az olyan pénzátutalásokra:

| a) | amelyek esetén a pénzátutalás eredményeként a megbízó a saját számlájáról vesz fel készpénzt; |
| --- | --- |

a)

amelyek esetén a pénzátutalás eredményeként a megbízó a saját számlájáról vesz fel készpénzt;

| b) | amelyek esetén a pénzeszközök átutalása egy tagállamon belül a hatóságok számára adók, pénzbírságok vagy más illetékek megfizetése céljából történik; |
| --- | --- |

b)

amelyek esetén a pénzeszközök átutalása egy tagállamon belül a hatóságok számára adók, pénzbírságok vagy más illetékek megfizetése céljából történik;

| c) | amelyek esetén mind a megbízó, mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató. |
| --- | --- |

c)

amelyek esetén mind a megbízó, mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató.

II. FEJEZET

A PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

1. SZAKASZ

A MEGBÍZÓ PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

4. cikk

A pénzátutalásokat kísérő adatok

(1)   A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója biztosítja, hogy a megbízóra vonatkozó következő adatok kísérjék a pénzátutalást:

| a) | a megbízó neve; |
| --- | --- |

a)

a megbízó neve;

| b) | a megbízó számlaszáma, ha ilyen számlát használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem használnak ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító; |
| --- | --- |

b)

a megbízó számlaszáma, ha ilyen számlát használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem használnak ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító;

| c) | a megbízó címe, vagy nemzeti azonosítószáma, vagy ügyfél-azonosító száma, vagy születési ideje és helye. [Mód. 27] |
| --- | --- |

c)

a megbízó címe, vagy nemzeti azonosítószáma, vagy ügyfél-azonosító száma, vagy születési ideje és helye. [Mód. 27]

(2)   A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója biztosítja, hogy a kedvezményezettre vonatkozó következő adatok kísérjék a pénzátutalást:

| a) | a kedvezményezett neve; és |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett neve; és

| b) | a kedvezményezett számlaszáma, ha ilyen számlát használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem használnak ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett számlaszáma, ha ilyen számlát használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem használnak ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító.

(3)   A pénzeszközök átutalása előtt a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója megbízható és független forrásból származó dokumentumok, adatok vagy információk alapján
  a(z) .../.../EU irányelvvel

   (*7)

  összhangban alkalmazza az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket, és
  ellenőrzi az (1) bekezdésben említett adatok pontosságát
  és teljességét. [Mód. 28].

(4)   Ha pénzeszközök átutalása a megbízó számlájáról történik, a (3) bekezdésben említett ellenőrzést megtörténtnek kell tekinteni a következő esetekben:

| a) | ha a megbízó személyazonosságát a(z) .../.../EU irányelv (*8) 11. cikkének megfelelően a számlanyitáshoz kapcsolódóan ellenőrizték és az ellenőrzés során szerzett információt az említett irányelv 39. cikkének megfelelően megőrizték; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a megbízó személyazonosságát a(z) .../.../EU irányelv (*8) 11. cikkének megfelelően a számlanyitáshoz kapcsolódóan ellenőrizték és az ellenőrzés során szerzett információt az említett irányelv 39. cikkének megfelelően megőrizték; vagy

| b) | ha a(z) .../.../EU irányelv (*8) 12. cikkének (5) bekezdése alkalmazandó a megbízóra. |
| --- | --- |

b)

ha a(z) .../.../EU irányelv (*8) 12. cikkének (5) bekezdése alkalmazandó a megbízóra.

(5)   Mindazonáltal a (3) bekezdéstől eltérve nem számláról teljesített pénzátutalások esetén a megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának nem az 1 000
  EUR-ig terjedő pénzátutalások esetében legalább a megbízó nevét
  ellenőriznie kell
  , azonban ellenőriznie kell a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó,
  az (1) bekezdésben említett adatokat,
  minden adatot
  ha az összeg nem haladja meg az 1 000 EUR-t és nem tűnik más pénzátutalásokkal
  átutalások több
  összefüggőnek
  tűnő művelettel történnek
  ,
  vagy ha
  , amelyek a szóban forgó átutalással együtt meghaladják az 1 000 EUR-t. [Mód. 29]

5. cikk

Pénzátutalások az Unión belül

(1)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, ha mind a megbízó, mind a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, a pénzátutaláskor csak a megbízó
  és a kedvezményezett teljes nevét és
  megbízó számlaszámát vagy egyedi ügyletazonosítóját kell megadni
  a 260/2012/EU rendelet 5
  .
  cikke (2) bekezdésének b) pontjában és (3) bekezdése b) pontjában meghatározott tájékoztatási követelmények sérelme nélkül
  . [Mód. 30]

(2)   Az (1) bekezdés ellenére, a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója
  a(z)
  .../.../EU irányelv (*9)

  16. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében, vagy III. mellékletében említett magasabb kockázat esetében a megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozó teljes körű tájékoztatást kér, vagy
  a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatójának a kérésére a kérés kézhezvételétől számított három munkanapon belül rendelkezésre bocsátja a megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozó adatokat a 4. cikknek megfelelően. [Mód. 31]

6. cikk

Pénzátutalások az Unión kívülre

(1)   Az egyetlen megbízótól származó, kötegelt fájlban történő átutalások esetén, amennyiben a kedvezményezettek pénzforgalmi szolgáltatói az Unión kívül letelepedettek, a 4. cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazandó a kötegelt fájlban összegyűjtött egyedi átutalásokra, feltéve, hogy a kötegelt fájl tartalmazza az említett cikkben előírt adatokat és az egyedi átutalások tartalmazzák a megbízó számlaszámát vagy az egyedi ügyletazonosítóját.

(2)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, ha a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, az 1 000 EUR-t meg nem haladó pénzátutalásokat csak a következő adatoknak kell kísérnie: [Mód. 32]

| a) | a megbízó neve; |
| --- | --- |

a)

a megbízó neve;

| b) | a kedvezményezett neve; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett neve;

| c) | mind a megbízó, mind a kedvezményezett számlaszáma vagy az egyedi ügyletazonosító. |
| --- | --- |

c)

mind a megbízó, mind a kedvezményezett számlaszáma vagy az egyedi ügyletazonosító.

Ezen adatok pontosságát nem kell ellenőrizni, kivéve, ha pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja áll fenn.

2. SZAKASZ

A KEDVEZMÉNYEZETT PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

7. cikk

A megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának észlelése

(1)   A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója ellenőrzi, hogy a pénzátutalásokhoz használt üzenetküldő vagy fizetési és elszámolási rendszeren belül a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokra vonatkozó mezőket az adott
  üzenetküldő vagy fizetési és elszámolási
  rendszer elfogadott szabályai
  keretén belüli, kockázatalapon létrehozott, visszaélés elleni belső eljárások
  által megengedett karakterek és beviteli adatok felhasználásával kitöltötték-e. [Mód. 33]

(2)   A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie a következő, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok esetleges hiányának észlelésére:

| a) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben előírt adatok; |
| --- | --- |

a)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben előírt adatok;

| b) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok, és adott esetben a 14. cikkben előírt adatok; és |
| --- | --- |

b)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok, és adott esetben a 14. cikkben előírt adatok; és

| c) | olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban történő átutalás tekintetében előírt adatok. |
| --- | --- |

c)

olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban történő átutalás tekintetében előírt adatok.

(3)   Az olyan 1 000 EUR-t meghaladó pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója ellenőrzi a kedvezményezett személyazonosságát, ha azt még nem ellenőrizték.

(4)   Az olyan 1 000 EUR-t nem meghaladó pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának nem kell ellenőriznie a kedvezményezettre vonatkozó adatokat, kivéve, ha pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja áll fenn.

A tagállamok csökkenthetik vagy megszüntethetik ezt a küszöbértéket, ha a nemzeti kockázatértékelés alapján javallott a nem számláról történő pénzátutalások feletti ellenőrzés fokozása. Azok a tagállamok, amelyek élnek ezzel a mentesítési lehetőséggel, értesítik erről a Bizottságot. [Mód. 34]

(4a)
     
  Amennyiben a megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának székhelye harmadik országban található, ami fokozott kockázati szintet jelent, a(z)
  .../.../EU irányelvvel (*10)

  összhangban fokozott ügyfél-átvilágítást kell alkalmazni az adott pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló, határokon átnyúló levelező banki kapcsolatok tekintetében. [Mód. 35]

8. cikk

Pénzátutalások a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó hiányzó vagy hiányos adatokkal

(1)   A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója kockázatalapú eljárásokat alakít ki

  hoz létre a(z) .../.../EU irányelv

   (*11)

  16. cikkének (2) bekezdésében és III. mellékletében azonosított kockázatok alapján,
  annak meghatározása céljából, hogy mikor kell végrehajtani, elutasítani vagy felfüggeszteni egy pénzátutalást, amelyből hiányoznak az előírt, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó
  teljes körű
  adatok, valamint amelyek révén a megfelelő nyomon követő intézkedések meghatározhatók. [Mód. 36]

A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója minden esetben eleget tesz a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos minden vonatkozó jogszabálynak vagy közigazgatási rendelkezésnek, különösen a 2580/2001/EK rendeletnek, a 881/2002/EK rendeletnek és a(z) .../.../EU irányelvnek

   (*11)
  . [Mód. 37]

Amennyiben a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója

  szolgáltató
  a pénzátutalás beérkezésekor azt észleli, hogy a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikkben előírt, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, vagy
  nem az üzenetküldő vagy fizetési és elszámolási rendszer elfogadott szabályai által megengedett karakterek vagy beviteli adatok felhasználásával töltötték ki, vagy
  elutasítja az átutalást, vagy
  a kifizetési ügylet végrehajtása előtt felfüggeszti azt és
  elkéri a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét. [Mód. 38]

(2)   Amennyiben egy pénzforgalmi szolgáltató rendszeresen elmulasztja az előírt, megbízóra vonatkozó adatok
  teljes körének
  elküldését, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója lépéseket tesz, amelyek kezdetben figyelmeztetések küldését és határidők megszabását jelenthetik, azt megelőzően, hogy vagy visszautasítja az adott pénzforgalmi szolgáltatótól származó jövőbeli pénzátutalásokat, vagy esetleg úgy dönt, hogy korlátozza vagy megszünteti az érintett pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló üzleti kapcsolatát. [Mód. 39]

A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója jelenti ezt a tényt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságoknak.

9. cikk

Értékelés és jelentés

A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója
  a saját kockázatalapú eljárásai szerint
  a hiányzó vagy hiányos, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokat is figyelembe veszi annak értékelésekor, hogy a pénzátutalás vagy más kapcsolódó ügylet gyanús-e, és jelenteni kell-e a pénzügyi hírszerző egységnek.
  A pénzforgalmi szolgáltató a hatékony kockázatalapú eljárásaiban összpontosít a(z) .../.../EU irányelv

   (*12)

  16. cikkének (3) bekezdése és III. melléklete szerint azonosított egyéb kockázati tényezőkre is, valamint megteszi a megfelelő intézkedéseket ezekkel kapcsolatosan. [Mód. 40]

3. SZAKASZ

A KÖZVETÍTŐ PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

10. cikk

Keeping information on the payer and the payee with the transfer

A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy a pénzátutalást kísérő valamennyi beérkezett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adat az átutalással együtt maradjon.

11. cikk

A megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának észlelése

(1)   A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató ellenőrzi, hogy a pénzátutalásokhoz használt üzenetküldő vagy fizetési és elszámolási rendszeren belül a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokra vonatkozó mezőket az adott rendszer elfogadott szabályai által megengedett karakterek és beviteli adatok felhasználásával kitöltötték-e.

(2)   A közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie a következő, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok esetleges hiányának
  vagy hiányosságának
  észlelésére: [Mód. 41]

| a) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben előírt adatok; |
| --- | --- |

a)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben előírt adatok;

| b) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok, vagy adott esetben a 14. cikkben előírt adatok; és |
| --- | --- |

b)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok, vagy adott esetben a 14. cikkben előírt adatok; és

| c) | olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban történő átutalás tekintetében előírt adatok. |
| --- | --- |

c)

olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban történő átutalás tekintetében előírt adatok.

12. cikk

Pénzátutalások a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó hiányzó vagy hiányos adatokkal

(1)   A közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak

  szolgáltató
  kockázatalapú eljárásokat alakít ki annak meghatározása céljából, hogy mikor kell végrehajtani, elutasítani vagy felfüggeszteni egy pénzátutalást, amelyből hiányoznak az előírt, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok, valamint amelyek révén a hogy
  a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó benyújtott adatok hiányoznak-e vagy hiányosak-e, és
  megfelelő nyomon követő intézkedések meghatározhatók

  intézkedéseket hoz
  .. [Mód. 42]

Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a pénzátutalás beérkezésekor azt észleli, hogy a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikkben előírt, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányoznak ,
  vagy nem az üzenetküldő vagy fizetési és elszámolási rendszer elfogadott szabályai által megengedett karakterek vagy beviteli adatok felhasználásával töltötték ki,
  vagy hiányosak, vagy elutasítja az átutalást,
  vagy a kifizetési ügylet végrehajtása előtt felfüggeszti azt
  vagy elkéri a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét. [Mód. 43]

(2)   Amennyiben egy pénzforgalmi szolgáltató rendszeresen elmulasztja az előírt, megbízóra vonatkozó adatok elküldését, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató lépéseket tesz, amelyek kezdetben figyelmeztetések küldését és határidők megszabását jelenthetik, azt megelőzően, hogy vagy visszautasítja az adott pénzforgalmi szolgáltatótól származó jövőbeli pénzátutalásokat vagy esetleg úgy dönt, hogy korlátozza vagy megszünteti az érintett pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló üzleti kapcsolatát.

A közvetítő pénzforgalmi szolgáltatója jelenti ezt a tényt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságoknak.

13. cikk

Értékelés és jelentés

A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a hiányzó vagy hiányos, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokat is figyelembe veszi annak értékelésekor, hogy a pénzátutalás vagy más kapcsolódó ügylet gyanús-e, és jelenteni kell-e a pénzügyi hírszerző egységnek.

14. cikk

Technikai korlátok

(1)   Ez a cikk azon esetekben alkalmazandó, amikor a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató pedig az Unión belül letelepedett.

(2)   Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a pénzátutalás beérkezésekor nem észleli, hogy az e rendeletben előírt megbízóra vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, használhat olyan, technikailag korlátozott fizetési rendszert a pénzátutalásoknak a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójához történő továbbítására, amely nem teszi lehetővé a megbízóra vonatkozó adatok pénzátutalásokkal együtt történő elküldését.

(3)   Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a pénzátutalás beérkezésekor észleli, hogy az e rendeletben előírt, megbízóra vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, csak akkor használhat technikailag korlátozott fizetési rendszert, ha erről a tényről – vagy e tény közlését lehetővé tevő üzenetküldési vagy fizetési rendszeren keresztül, vagy más eljárás révén – tájékoztatni tudja a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatóját, feltéve hogy a kommunikáció módját mindkét pénzforgalmi szolgáltató elfogadja, vagy arról megállapodik.

(4)   Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató technikailag korlátozott fizetési rendszert használ, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának kérésére, a kérés kézhezvételétől számított három munkanapon belül e pénzforgalmi szolgáltató rendelkezésére bocsátja a megbízóról hozzá beérkezett összes adatot, tekintet nélkül arra, hogy az adatok teljes körűek-e vagy sem.

III. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS NYILVÁNTARTÁS

15. cikk

Együttműködési kötelezettségek
  és egyenértékűség

(1)   A pénzforgalmi szolgáltatóknak
  és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak
  teljes körűen és haladéktalanul, a letelepedésük szerinti tagállam nemzeti jogszabályaiban megállapított eljárási szabályoknak megfelelően kell válaszolniuk
  kizárólag
  a tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságaitól érkező, az ebben a rendeletben előírt adatokkal kapcsolatos megkeresésekre.
  Egyedi biztosítékokat kell életbe léptetni annak biztosítása érdekében, hogy ez az információcsere megfeleljen az adatvédelmi követelményeknek. A pénzforgalmi szolgáltatók által tárolt adatokhoz nem férhetnek hozzá más külső hatóságok vagy felek. [Mód. 45]

(1a)
     
  Mivel az illegális pénzáramlások nagy része az adóparadicsomokban köt ki, az Uniónak nagyobb nyomást kellene gyakorolnia ezekre az országokra annak érdekében, hogy együttműködjenek az illegális pénzáramlások elleni küzdelemben, és az átláthatóság javításában. [Mód. 46]

(1b)
     
  Az Unión belül működő pénzforgalmi szolgáltatóknak ezt a rendeletet azokra a harmadik országokban működő leányvállalataikra és fióktelepeikre kell alkalmazniuk, melyek nem minősülnek egyenértékűnek.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az Unión kívüli jogrendszerek jogi és felügyeleti keretének e rendelet követelményeivel egyenértékűnek történő elismerésére vonatkozóan.[Mód. 47]

15a. cikk

Adatvédelem

(1)
     
  A személyes adatok a tagállamok által e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében a pénzforgalmi szolgáltatók e rendelet alkalmazásában feladataikat a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti joggal összhangban végzik.

(2)
     
  A pénzforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy az e rendelet alapján megőrzött adatokat csak a rendeletben leírt célokra használják fel, kereskedelmi célokra semmilyen esetben sem.

(3)
     
  Az adatvédelmi hatóságok – akár közvetett módon is – jogosultak arra, hogy úgy hivatalból, mint panasz alapján kivizsgáljanak minden, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos problémát. Ez magában foglalja – különösen – az adatfájlhoz a pénzforgalmi szolgáltatónál és az illetékes nemzeti hatóságoknál való hozzáférést. [Mód. 48]

15b. cikk

A személyes adatok harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére történő továbbítása

A személyes adatoknak a 95/46/EK irányelv 25. cikke szerinti megfelelő védelmi szintet biztosítani nem tudó harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására csak abban az esetben kerülhet sor, ha:

| a) | megfelelő adatvédelmi intézkedéseket és garanciákat biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

a)

megfelelő adatvédelmi intézkedéseket és garanciákat biztosítanak; valamint

| b) | a felügyeleti hatóság – az említett intézkedések és garanciák értékelését követően – előzetesen jóváhagyta az adatok továbbítását. [Mód. 49] |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatóság – az említett intézkedések és garanciák értékelését követően – előzetesen jóváhagyta az adatok továbbítását. [Mód. 49]

16. cikk

Az adatok nyilvántartása

A megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok nem őrizhetők meg a szigorúan szükséges időn túl.
   A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója a 4., 5., 6. és 7. cikkben előírt adatokat nyilvántartásában
  legfeljebb
  5 évig megőrzi. A 14. cikk (2) és (3) bekezdésében említett esetekben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak öt éven át nyilvántartásaiban meg kell őriznie a beérkezett összes adatot. Ezen időtartam lejártával a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog, amely meghatározza, hogy a pénzforgalmi szolgáltatóknak milyen körülmények között lehet vagy kell tovább megőrizniük az adatokat, másképp nem rendelkezik. A tagállamok csak
  kellően és megfelelően indokolt, kivételes esetekben
  akkor engedélyezhetik vagy írhatják elő az adatok további
  időtartamra történő
  megőrzését,
  és csak akkor,
  ha ez a pénzmosás és a terrorizmus megelőzése, felderítése, illetve vizsgálata céljából szükséges. Az adatok megőrzésének a pénzátutalás végrehajtását követő maximális időtartama nem haladhatja meg a tíz évet
  a személyes adatok tárolásának pedig meg kell felelnie a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jognak
  . [Mód. 50]

A megbízó és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatóinak és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak rendelkezniük kell a személyes adatoknak azok véletlen vagy jogsértő megsemmisülése, illetve véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy jogosulatlan hozzáférése elleni védelmére szolgáló megfelelő technikai és szervezeti intézkedésekkel. [Mód. 51]

A megbízó és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatói és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók által a megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozóan gyűjtött adatokat a megőrzési időszak leteltét követően törölni kell. [Mód. 52]

16a. cikk

Hozzáférés az információkhoz és azok bizalmas kezelése

(1)
     
  A pénzforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy az e rendelet céljából gyűjtött információk csak a kijelölt személyek számára hozzáférhetők, illetve csak a vállalt kockázat elvégzéséhez szigorúan szükséges személyekre korlátozódnak.

(2)
     
  A pénzforgalmi szolgáltatók biztosítják a feldolgozott adatok titkosságának tiszteletben tartását.

(3)
     
  A megbízó vagy a kedvezményezett személyes adataihoz hozzáféréssel rendelkező és azokkal foglalkozó személyeknek tiszteletben kell tartaniuk az adatfeldolgozási folyamatok bizalmas jellegét, valamint az adatvédelmi előírásokat.

(4)
     
  Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a személyes adatok rendszeres gyűjtésével vagy feldolgozásával foglalkozó személyek speciális adatvédelmi képzésben részesüljenek.i [Mód. 53]

IV. FEJEZET

SZANKCIÓK ÉS NYOMON KÖVETÉS

17. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet előírásainak megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási intézkedésekre és szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges rendelkezést azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a pénzforgalmi szolgáltatókra alkalmazandó kötelezettségek megsértése esetén szankciók legyenek alkalmazhatók a vezetőtestület tagjaira és bármely más magánszemélyre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.

(3)   A tagállamok ... (*13) -ig értesítik a Bizottságot és az EBH, az EBFH és az EÉPH vegyes bizottságát az (1) bekezdésben említett szabályokról. Haladéktalanul értesítik a Bizottságot és az EBH, az EBFH és az EÉPH vegyes bizottságát azok későbbi módosításairól.

(4)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörük gyakorlása során szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók vagy intézkedések elérjék a kívánt hatást, és több tagállamra kiterjedő esetek kezelése során intézkedéseiket koordinálják.

18. cikk

Különös rendelkezések

(1)   Ezt a cikket a következő jogsértésekre kell alkalmazni:

| a) | a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozóan előírt adatok
  pénzforgalmi szolgáltató általi
  ismételt meg nem adása, a 4., 5. és 6. cikket megsértve; [Mód. 54] |
| --- | --- |

a)

a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozóan előírt adatok
  pénzforgalmi szolgáltató általi
  ismételt meg nem adása, a 4., 5. és 6. cikket megsértve; [Mód. 54]

| b) | a pénzforgalmi szolgáltatók súlyos mulasztása az adatok 16. cikk szerinti nyilvántartásának biztosítása terén; |
| --- | --- |

b)

a pénzforgalmi szolgáltatók súlyos mulasztása az adatok 16. cikk szerinti nyilvántartásának biztosítása terén;

| c) | a pénzforgalmi szolgáltató nem alakít ki hatékony kockázatalapú szabályokat és eljárásokat a 8. és 12. cikkben előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a pénzforgalmi szolgáltató nem alakít ki hatékony kockázatalapú szabályokat és eljárásokat a 8. és 12. cikkben előírtaknak megfelelően.

| ca) | a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók súlyos mulasztása a 11. és a 12. cikknek való megfelelés terén. [Mód. 55] |
| --- | --- |

ca)

a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók súlyos mulasztása a 11. és a 12. cikknek való megfelelés terén. [Mód. 55]

(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben alkalmazható közigazgatási intézkedések és szankciók közé tartoznak legalább a következők:

| a) | nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét; |
| --- | --- |

a)

nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét;

| b) | végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől;

| c) | pénzforgalmi szolgáltató esetében a szolgáltató engedélyének visszavonása; |
| --- | --- |

c)

pénzforgalmi szolgáltató esetében a szolgáltató engedélyének visszavonása;

| d) | a pénzforgalmi szolgáltató vezetőtestülete bármely tagjának, vagy bármely természetes személynek, akit felelősnek tartanak, az átmeneti eltiltása a pénzforgalmi szolgáltatónál történő feladatvégzéstől; |
| --- | --- |

d)

a pénzforgalmi szolgáltató vezetőtestülete bármely tagjának, vagy bármely természetes személynek, akit felelősnek tartanak, az átmeneti eltiltása a pénzforgalmi szolgáltatónál történő feladatvégzéstől;

| e) | jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolója szerinti, előző üzleti évi teljes éves árbevétel; |
| --- | --- |

e)

jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolója szerinti, előző üzleti évi teljes éves árbevétel;

| f) | természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb 5 000 000 EUR, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ... (*14) napján; |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb 5 000 000 EUR, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ... (*14) napján;

| g) | közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az azáltal elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig, amennyiben a veszteség, illetve a nyereség meghatározható. |
| --- | --- |

g)

közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az azáltal elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig, amennyiben a veszteség, illetve a nyereség meghatározható.

19. cikk

A szankciók közzététele

Az illetékes hatóságok indokolatlan késedelem nélkül közzéteszik
  a 17. cikkben és a 18. cikk (1) bekezdésében említett esetekben alkalmazott közigazgatási intézkedést vagy szankciót indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni, ezen belül a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek kilétére vonatkozó információkat, kivéve, ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását

  amennyiben az egyes esetek értékelése alapján ez szükséges és arányos
  . [Mód. 56]

Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat.

Amennyiben egy tagállam illetékes hatósága a 17. és 18 cikkel összhangban közigazgatási szankciót vagy egyéb intézkedést szab ki vagy alkalmaz, értesítenie kell az EBH-t a szankcióról vagy intézkedésről, illetve azokról a körülményekről, amelyek között azt kiszabták vagy alkalmazták. Az EBH az ilyen jellegű értesítést rögzíti a közigazgatási szankciók 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (17)

  69. cikkével összhangban létrehozott adatbázisában, valamint ugyanazokat az eljárásokat alkalmazza az értesítésre, mint az egyéb közzétett szankciókra. [Mód. 57]

20. cikk

Szankciók illetékes hatóságok általi alkalmazása

A közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának, valamint a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az illetékes hatóságok figyelembe vesznek minden lényeges körülményt, többek között:

| a) | a jogsértés súlyosságát és időtartamát; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyosságát és időtartamát;

| b) | a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét; |
| --- | --- |

b)

a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét;

| c) | a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét; |
| --- | --- |

c)

a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét;

| d) | a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók; |
| --- | --- |

d)

a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók;

| e) | harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteségét, amennyiben meghatározható; |
| --- | --- |

e)

harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteségét, amennyiben meghatározható;

| f) | a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét; |
| --- | --- |

f)

a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét;

| g) | a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket. |
| --- | --- |

g)

a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket.

21. cikk

A jogsértések jelentése

(1)   A tagállamok e rendelet előírásai megsértésének az illetékes hatóságoknál történő bejelentését hatékony mechanizmusok bevezetésével ösztönzik.
  Megfelelő technikai és szervezeti intézkedéseket kell végrehajtani az adatoknak azok véletlen vagy jogsértő megsemmisülése, illetve véletlen elvesztése, megváltoztatása vagy jogosulatlan nyilvánosságra hozatala elleni védelme érdekében. [Mód. 58]

(2)   Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:

| a) | a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások; |
| --- | --- |

a)

a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;

| b) | a
  visszaélést jelentő és a
  lehetséges vagy tényleges jogsértést bejelentő személyek megfelelő védelme; [Mód. 59] |
| --- | --- |

b)

a
  visszaélést jelentő és a
  lehetséges vagy tényleges jogsértést bejelentő személyek megfelelő védelme; [Mód. 59]

| c) | a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően.

(3)   A pénzforgalmi szolgáltatók
  az illetékes hatóságokkal együttműködve
  megfelelő
  belső
  eljárásokat alakítanak ki alkalmazottaik számára a jogsértések külön

  biztonságos, független és névtelen
  csatornán, belsőleg történő jelentéséhez. [Mód. 60]

22. cikk

Nyomon követés

(1)   A tagállamok az illetékes hatóságok számára kötelezettségként előírják, hogy kövessék eredményesen nyomon e rendelet előírásainak betartását, és annak biztosítása érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket.
  Az EBH az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban iránymutatásokat adhat ki az e rendelet végrehajtásához szükséges eljárásokról, figyelembe véve a tagállamok bevált gyakorlatait. [Mód. 61]

(1a)
     
  A Bizottság koordinálja és gondosan figyelemmel kíséri e rendelet alkalmazását az Unión kívüli pénzforgalmi szolgáltatók tekintetében, valamint szükség esetén megerősíti a harmadik országbeli, a 18. cikk szerinti jogsértések kivizsgálásáért és szankcionálásáért felelős hatóságokkal folytatott együttműködést.i [Mód. 62]

(1b)
     
  A Bizottság 2017. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a IV. fejezet alkalmazásáról, különös tekintettel a határokon átnyúló ügyekre, a harmadik országbeli pénzforgalmi szolgáltatókra és az illetékes nemzeti hatóságaik által gyakorolt vizsgálati és szankciókiszabási hatáskörre. Az adattárolással kapcsolatos jogsértés kockázata esetén a Bizottság megfelelő és hatékony intézkedéseket hoz, melyek magukban foglalják e rendelet módosítására vonatkozó javaslat benyújtását. [Mód. 63]

22a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  A Bizottság ...

   (*15)

  kezdődően határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 15. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 15. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy az abban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 15. cikk (1a) bekezdésében hivatkozott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról való értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik. [Mód. 64]

V. FEJEZET

VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK

23. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot munkájában a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni
  , amennyiben az ebben előírt eljárás szerint elfogadott végrehajtási rendelkezések nem változtatják meg e rendelet alaprendelkezéseit
  . [Mód. 65]

VI. FEJEZET

ELTÉRÉSEK

24. cikk

A Szerződés 355. cikkében
  nem
  említett területekkel vagy országokkal kötött megállapodások [Mód. 66]

(1)   A
  nem
  Bizottság
  – olyan esetekben, amikor az egyenértékűség megalapozott –
  bármely tagállam számára engedélyezheti, hogy az Unió a Szerződés 355. cikkében említett területének részét nem képező országgal vagy területtel olyan megállapodásokat kössön, amelyek eltéréseket tartalmaznak e rendelettől, annak érdekében, hogy az adott ország vagy terület és az érintett tagállam között történő pénzátutalásokat az érintett tagállamon belüli pénzátutalásként lehessen kezelni. [Mód. 67]

Ezeket a megállapodásokat kizárólag a következő összes feltétel teljesülése esetén lehet engedélyezni:

| a) | az érintett ország vagy terület monetáris uniót alkot az érintett tagállammal, vagy a tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt kötött az egyik tagállam által képviselt Unióval; |
| --- | --- |

a)

az érintett ország vagy terület monetáris uniót alkot az érintett tagállammal, vagy a tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt kötött az egyik tagállam által képviselt Unióval;

| b) | az érintett országban vagy területen található pénzforgalmi szolgáltatók közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállamban működő fizetési és elszámolási rendszerekben;
  és |
| --- | --- |

b)

az érintett országban vagy területen található pénzforgalmi szolgáltatók közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállamban működő fizetési és elszámolási rendszerekben;

és

| c) | az érintett ország vagy terület a joghatósága alá tartozó pénzforgalmi szolgáltatóktól az e rendeletben megállapítottakkal egyező szabályok alkalmazását követeli meg. |
| --- | --- |

c)

az érintett ország vagy terület a joghatósága alá tartozó pénzforgalmi szolgáltatóktól az e rendeletben megállapítottakkal egyező szabályok alkalmazását követeli meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodást megkötni kívánó tagállam kérelmet küld a Bizottsághoz, és megad számára minden szükséges információt.

Amint a tagállam kérelme beérkezik a Bizottsághoz, az adott tagállam és az érintett ország vagy terület között történő pénzátutalásokat átmenetileg a tagállamon belüli pénzátutalásokként kell kezelni, amíg az ebben a cikkben megállapított eljárásnak megfelelően határozat nem születik.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik minden szükséges információval, a kérelem beérkezésétől számított két hónapon belül felveszi a kapcsolatot az érintett tagállammal, és meghatározza, hogy milyen kiegészítő információra van szüksége.

Amikor a Bizottság megkapta a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információt, egy hónapon belül értesíti a kérelmező tagállamot, és továbbítja a kérelmet a többi tagállamnak.

(3)   A 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság a (2) bekezdés negyedik albekezdésében említett értesítéstől számított három hónapon belül határoz arról, hogy engedélyezi-e az érintett tagállam számára az e cikk (1) bekezdésében említett megállapodás megkötését.

Az első albekezdésben említett határozatot a kérelem Bizottsághoz történő beérkezésétől számított tizennyolc hónapon belül mindenképpen el kell fogadni.

(3a)
     
  Biztosítani kell a függő vagy társult területekre vonatkozó, engedélyezett határozatok – nevezetesen a 2012/43/EU bizottsági végrehajtási határozat

   (18)

  , a 2010/259/EK bizottsági határozat

   (19)

  és a 2008/982/EK bizottsági határozat

   (20)

  – megszakítás nélküli folytatását.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1781/2006/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ... (*16) tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ....

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 166., 2013.6.12., 2. o.

1

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. március 11-i álláspontja.

3

(4)  A Tanács 2580/2001/EK rendelete (2001. december 27.) a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről (HL L 344., 2001.12.28., 70. o.)

4

(5)  A Tanács 881/2002/EK Rendelete (2002. május 27.) az Al-Qaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről (HL L 139., 2002.5.29., 9. o.).

5

(6)  Szám, dátum és HL referencia a COD 2013/0025 alapján.

6

(*1)  Az Európai parlament és a Tanács .../.../EZ irányelve a pénzügyi rendszerek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről HL L [...], [...], [...] o.

*1

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács


  1995
  .
  október 24-i


  95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról
  (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács

1995

október 24-i

95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról

(*2)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*2

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 924/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2009.10.9., 11. o.)

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 94., 2012.3.30., 22. o.)

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/64/EK irányelve (2007. november 13.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.)

10

(*3)  HL: Kérném beilleszteni az irányelv számát a COD 2013/0025 alapján.

*3

(*4)  HL: Kérném beilleszteni az irányelv számát a COD 2013/0025 alapján.

*4

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12.o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48.o.)

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84.o.).

13

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)

14

Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (

(15)  HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

15

(*5)  HL: Kérném beilleszeni az irányelv számát a COD 2013/0025 alapján.

*5

(16)  HL C 32., 2014.2.4., 9. o.

16

(*6)  HL: Kérném beilleszteni az elfogadott irányelv számát a COD 2013/0025 alapján.

*6

(*7)  
  Az elfogadott irányelv száma a COD 2013/0025 alapján
  .

*7

Az elfogadott irányelv száma a COD 2013/0025 alapján

(*8)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*8

(*9)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*9

(*10)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*10

(*11)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*11

(*12)  Az irányelv száma a COD 2013/0025 alapján.

*12

(*13)  E rendelet hatálybalépését követő 2 évvel.

*13

(*14)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*14

(17)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

17

Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

(*15)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: 2 évvel e rendelet hatálybalépését követően.

*15

(18)  
  A Bizottság 2012/43/EU végrehajtási határozata (2012. január 25.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Dán Királyságnak a Grönlanddal, illetve a Feröer szigetekkel kötendő, a Dán Királyság és e területek közötti pénzátutalásoknak Dánián belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodások megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 24., 2012.1.27., 12. o.).

18

A Bizottság 2012/43/EU végrehajtási határozata (2012. január 25.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Dán Királyságnak a Grönlanddal, illetve a Feröer szigetekkel kötendő, a Dán Királyság és e területek közötti pénzátutalásoknak Dánián belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodások megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 24., 2012.1.27., 12. o.).

(19)  
  A Bizottság 2010/259/EU határozata (2010. május 4.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Francia Köztársaságnak a Monacói Hercegséggel a Francia Köztársaság és a Monacói Hercegség közötti pénzátutalásoknak a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 112., 2010.5.5., 23. o.).

19

A Bizottság 2010/259/EU határozata (2010. május 4.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Francia Köztársaságnak a Monacói Hercegséggel a Francia Köztársaság és a Monacói Hercegség közötti pénzátutalásoknak a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 112., 2010.5.5., 23. o.).

(20)  
  A Bizottság 2008/982/EK határozata (2008. december 8.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján az Egyesült Királyságnak a Jerseyvel, Guernseyvel és a Man-szigettel az Egyesült Királyság és e területek közötti pénzátutalások Egyesült Királyságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 352., 2008.12.31., 34. o.).

20

A Bizottság 2008/982/EK határozata (2008. december 8.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján az Egyesült Királyságnak a Jerseyvel, Guernseyvel és a Man-szigettel az Egyesült Királyság és e területek közötti pénzátutalások Egyesült Királyságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról (HL L 352., 2008.12.31., 34. o.).

(*16)  Ezen irányelv átültetésének dátuma, a COD 2013/0025 alapján.

*16

MELLÉKLET

A 25. cikkben említett megfelelési táblázat.

| 1781/2006/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 5. cikk | 4. cikk |
| 6. cikk | 5. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 7. cikk |
| 9. cikk | 8. cikk |
| 10. cikk | 9. cikk |
| 11. cikk | 16. cikk |
| 12. cikk | 10. cikk |
| | 11. cikk |
| | 12. cikk |
| | 13. cikk |
| 13. cikk | 14. cikk |
| 14. cikk | 15. cikk |
| 15. cikk | 17–22. cikk |
| 16. cikk | 23. cikk |
| 17. cikk | 24. cikk |
| 18. cikk | — |
| 19. cikk | — |
| | 25. cikk |
| 20. cikk | 26. cikk |

1781/2006/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk, (1) bekezdés

5. cikk

4. cikk

6. cikk

5. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

7. cikk

9. cikk

8. cikk

10. cikk

9. cikk

11. cikk

16. cikk

12. cikk

10. cikk

11. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

17–22. cikk

16. cikk

23. cikk

17. cikk

24. cikk

18. cikk

—

19. cikk

—

25. cikk

20. cikk

26. cikk

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/330 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/330

---

P7_TA(2014)0191

A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzése ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0045),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0032/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2013. május 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2013. május 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 23-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 23-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Észak-Írországban 2013 júniusában tartott G8 csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-Írországban 2013 júniusában tartott G8 csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel a Bizottság agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i ajánlásaira,

| — | tekintettel az OECD főtitkára által a G20 számára készített, 2013. szeptember 5-i eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD főtitkára által a G20 számára készített, 2013. szeptember 5-i eredményjelentésre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 9-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2013. december 9-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0150/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0150/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 166., 2013.6.12., 2. o.

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 31. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0025

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A jelentős feketepénz-áramlás

  illegális pénzáramlás
  árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és hírnevének, és fenyegetést jelent a belső piacra
  és a nemzetközi fejlődésre
  nézve;. A terrorizmus társadalmunk alapjait támadja meg.
  Az adóparadicsomként is ismert, banktitkot fenntartó joghatóságokban és azokon keresztül működő titkos vállalati struktúrák az illegális pénzáramlást megkönnyítő döntő tényezőnek számítanak.
   A büntetőjogi megközelítésen

  megközelítés uniós szintű továbbfejlesztésén
  túl
  elengedhetetlen, és kiegészítő eredményekkel járhat
  a pénzügyi rendszeren keresztül történő megelőző erőfeszítések hozhatnak eredményt

  megelőzés
  .
  Mindazonáltal a megelőzési megközelítésnek célzottnak és arányosnak kell lennie, és nem járhat a teljes lakosság ellenőrzését szolgáló átfogó rendszer létrehozásával. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A jelentős feketepénz-áramlás

  illegális pénzáramlás
  árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és hírnevének, és fenyegetést jelent a belső piacra
  és a nemzetközi fejlődésre
  nézve;. A terrorizmus társadalmunk alapjait támadja meg.
  Az adóparadicsomként is ismert, banktitkot fenntartó joghatóságokban és azokon keresztül működő titkos vállalati struktúrák az illegális pénzáramlást megkönnyítő döntő tényezőnek számítanak.
   A büntetőjogi megközelítésen

  megközelítés uniós szintű továbbfejlesztésén
  túl
  elengedhetetlen, és kiegészítő eredményekkel járhat
  a pénzügyi rendszeren keresztül történő megelőző erőfeszítések hozhatnak eredményt

  megelőzés
  .
  Mindazonáltal a megelőzési megközelítésnek célzottnak és arányosnak kell lennie, és nem járhat a teljes lakosság ellenőrzését szolgáló átfogó rendszer létrehozásával. [Mód. 1]

| (2) | A bűnözőknek és társaiknak a bűnözésből származó bevételek eredetének leplezésére vagy a jogszerűen, illetve a jogellenesen szerzett pénzeknek terrorista célokra való átirányítására irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megbízhatóságát, integritását és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat. A pénzmosásban részt vevők, valamint a terrorizmus finanszírozói bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni a tőke szabad mozgását és a pénzügyi szolgáltatásnyújtás szabadságát, ami az egységes pénzügyi térség velejárója,
  . Ezért

  amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra

  szükségesek
  uniós szinten.
  Egyensúlyi helyzetet kell teremteni mindamellett a társadalom bűnözőktől való megvédésére és az európai pénzügyi rendszer stabilitásának és sértetlenségének védelmére irányuló célkitűzések, valamint az olyan szabályozási környezet megteremtésének szükségessége között, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy aránytalan jogszabályi megfelelési költségek nélkül fokozzák üzleti tevékenységeiket. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harc tekintetében a kötelezett jogalanyokkal szemben támasztott bármilyen követelménynek ezért indokoltnak és arányosnak kell lennie. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

A bűnözőknek és társaiknak a bűnözésből származó bevételek eredetének leplezésére vagy a jogszerűen, illetve a jogellenesen szerzett pénzeknek terrorista célokra való átirányítására irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megbízhatóságát, integritását és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat. A pénzmosásban részt vevők, valamint a terrorizmus finanszírozói bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni a tőke szabad mozgását és a pénzügyi szolgáltatásnyújtás szabadságát, ami az egységes pénzügyi térség velejárója,
  . Ezért

  amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra

  szükségesek
  uniós szinten.
  Egyensúlyi helyzetet kell teremteni mindamellett a társadalom bűnözőktől való megvédésére és az európai pénzügyi rendszer stabilitásának és sértetlenségének védelmére irányuló célkitűzések, valamint az olyan szabályozási környezet megteremtésének szükségessége között, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy aránytalan jogszabályi megfelelési költségek nélkül fokozzák üzleti tevékenységeiket. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harc tekintetében a kötelezett jogalanyokkal szemben támasztott bármilyen követelménynek ezért indokoltnak és arányosnak kell lennie. [Mód. 2]

| (3) | A jelenlegi javaslat a pénzmosás jelentette fenyegetéssel foglalkozó negyedik irányelv. A 91/308/EGK tanácsi irányelv (4) a pénzmosást a kábítószeres bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kötelezettségeket kizárólag a pénzügyi szektorra rótt. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) a hatályt mind a bűncselekmények, mind a lefedett foglalkozások és tevékenységi körök tekintetében kiterjesztette. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a terrorizmus finanszírozására is kiterjessze és részletesebb követelményeket vezetett be az ügyfél azonosításával és adatainak ellenőrzésével kapcsolatban, valamint azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a pénzmosás nagyobb kockázata fokozott intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú ellenőrzést is lehetővé tesz.
  Ezeket a módosításokat tükrözte a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), és a 2006/70/EK bizottsági irányelv (7).
  A FATF ajánlásainak végrehajtása során az Európai Uniónak teljes mértékben tiszteletben kell tartania saját adatvédelmi jogát, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a Charta) és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményét. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3)

A jelenlegi javaslat a pénzmosás jelentette fenyegetéssel foglalkozó negyedik irányelv. A 91/308/EGK tanácsi irányelv (4) a pénzmosást a kábítószeres bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kötelezettségeket kizárólag a pénzügyi szektorra rótt. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) a hatályt mind a bűncselekmények, mind a lefedett foglalkozások és tevékenységi körök tekintetében kiterjesztette. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a terrorizmus finanszírozására is kiterjessze és részletesebb követelményeket vezetett be az ügyfél azonosításával és adatainak ellenőrzésével kapcsolatban, valamint azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a pénzmosás nagyobb kockázata fokozott intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú ellenőrzést is lehetővé tesz.

Ezeket a módosításokat tükrözte a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), és a 2006/70/EK bizottsági irányelv (7).
  A FATF ajánlásainak végrehajtása során az Európai Uniónak teljes mértékben tiszteletben kell tartania saját adatvédelmi jogát, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a Charta) és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményét. [Mód. 3]

| (4) | Pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására gyakran nemzetközi összefüggésekben kerül sor. A kizárólag nemzeti vagy akár uniós szinten elfogadott intézkedések a nemzetközi koordináció és együttműködés figyelembevétele nélkül nagyon korlátozott hatással járnának. Ezért az Unió által e téren elfogadott intézkedéseknek összhangban

  összeegyeztethetőnek
  kell lenniük az egyéb

  a
  nemzetközi fórumokon tett
  egyéb
  lépésekkel
  , és legalább ugyanolyan szigorúnak kell lenniük
  . Az
  adókijátszás, valamint a bevallás elmulasztásával és az adó elleplezésével kapcsolatos mechanizmusok olyan stratégiaként használhatók, amelyeket a pénzmosásban és a terrorizmus finanszírozásában a felderítés elkerülése érdekében alkalmaznak. Az
  uniós fellépésnek továbbra is különös figyelmet kell fordítania a
  Pénzügyi Akció Munkacsoport és a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban élen járó

  tevékenykedő más
  nemzetközi testületnek, a Pénzügyi Akció Munkacsoport

  testületek
  által megfogalmazott ajánlásokra. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem hatékonyságának megerősítése céljából a 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelveket
  adott esetben
  össze kell hangolni a FATF 2012 februárjában elfogadott és kiterjesztett új ajánlásaival.
  Alapvető fontosságú azonban, hogy a FATF nem kötelező erejű ajánlásaival való ezen összehangolást az uniós jogszabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett végezzék, különösen az uniós adatvédelmi jog és a Chartában rögzített alapvető jogok védelme tekintetében. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(4)

Pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására gyakran nemzetközi összefüggésekben kerül sor. A kizárólag nemzeti vagy akár uniós szinten elfogadott intézkedések a nemzetközi koordináció és együttműködés figyelembevétele nélkül nagyon korlátozott hatással járnának. Ezért az Unió által e téren elfogadott intézkedéseknek összhangban

  összeegyeztethetőnek
  kell lenniük az egyéb

  a
  nemzetközi fórumokon tett
  egyéb
  lépésekkel
  , és legalább ugyanolyan szigorúnak kell lenniük
  . Az
  adókijátszás, valamint a bevallás elmulasztásával és az adó elleplezésével kapcsolatos mechanizmusok olyan stratégiaként használhatók, amelyeket a pénzmosásban és a terrorizmus finanszírozásában a felderítés elkerülése érdekében alkalmaznak. Az
  uniós fellépésnek továbbra is különös figyelmet kell fordítania a
  Pénzügyi Akció Munkacsoport és a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban élen járó

  tevékenykedő más
  nemzetközi testületnek, a Pénzügyi Akció Munkacsoport

  testületek
  által megfogalmazott ajánlásokra. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem hatékonyságának megerősítése céljából a 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelveket
  adott esetben
  össze kell hangolni a FATF 2012 februárjában elfogadott és kiterjesztett új ajánlásaival.
  Alapvető fontosságú azonban, hogy a FATF nem kötelező erejű ajánlásaival való ezen összehangolást az uniós jogszabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett végezzék, különösen az uniós adatvédelmi jog és a Chartában rögzített alapvető jogok védelme tekintetében. [Mód. 4]

| (4a) | Különös figyelmet kell fordítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208., a fejlesztési együttműködési politika koherenciáját előíró cikkében foglalt uniós kötelezettségek teljesítésére, azon egyre terjedő jelenség megszüntetése érdekében, hogy a pénzmosási tevékenységet a fejlett országokból a kevésbé szigorú pénzmosás elleni jogszabályokkal rendelkező fejlődő országokba helyezik át. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Különös figyelmet kell fordítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208., a fejlesztési együttműködési politika koherenciáját előíró cikkében foglalt uniós kötelezettségek teljesítésére, azon egyre terjedő jelenség megszüntetése érdekében, hogy a pénzmosási tevékenységet a fejlett országokból a kevésbé szigorú pénzmosás elleni jogszabályokkal rendelkező fejlődő országokba helyezik át. [Mód. 5]

| (4b) | Tekintettel arra, hogy az illegális pénzmozgás – és különösen a pénzmosás – a fejlődő országok GDP-jének 6–8,7 %-át teszi ki

   (8)

  , amely tízszer nagyobb összeg, mint az Unió és a tagállamai által a fejlődő világnak nyújtott támogatás, össze kell hangolni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket, és figyelembe kell venni az Unió és a tagállamok fejlesztési stratégiáját és politikáit, melyek célja a tőkekiáramlás elleni küzdelem. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Tekintettel arra, hogy az illegális pénzmozgás – és különösen a pénzmosás – a fejlődő országok GDP-jének 6–8,7 %-át teszi ki

   (8)

  , amely tízszer nagyobb összeg, mint az Unió és a tagállamai által a fejlődő világnak nyújtott támogatás, össze kell hangolni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket, és figyelembe kell venni az Unió és a tagállamok fejlesztési stratégiáját és politikáit, melyek célja a tőkekiáramlás elleni küzdelem. [Mód. 6]

| (5) | Ezenkívül a pénzügyi rendszerrel való visszaélés a bűncselekményből származó vagy akár tiszta pénzek terrorista célok felé irányítása által egyértelmű kockázatot jelent a pénzügyi rendszer integritására, megfelelő működésére, hírnevére és stabilitására. Ennek megfelelően ezen irányelv megelőző intézkedéseinek nem kizárólag a bűncselekményből

  a súlyos bűncselekményekből
  származó pénzek felhasználására kell kiterjedniük, hanem a

  és
  pénzeknek vagy vagyontárgyaknak a terrorizmus

  a terrorizmus
  céljaira történő gyűjtésére is

  kell kiterjedniük
  . [Mód. 7] |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül a pénzügyi rendszerrel való visszaélés a bűncselekményből származó vagy akár tiszta pénzek terrorista célok felé irányítása által egyértelmű kockázatot jelent a pénzügyi rendszer integritására, megfelelő működésére, hírnevére és stabilitására. Ennek megfelelően ezen irányelv megelőző intézkedéseinek nem kizárólag a bűncselekményből

  a súlyos bűncselekményekből
  származó pénzek felhasználására kell kiterjedniük, hanem a

  és
  pénzeknek vagy vagyontárgyaknak a terrorizmus

  a terrorizmus
  céljaira történő gyűjtésére is

  kell kiterjedniük
  . [Mód. 7]

| (5a) | A tagállamokban alkalmazott szankcióktól függetlenül az ezen irányelv szerinti valamennyi intézkedés elsődleges céljának a jelentős illegális nyereséget eredményező gyakorlatok elleni küzdelemnek kell lennie. Mindezt azáltal kell elérni, hogy minden eszközzel megakadályozzák, hogy a pénzügyi rendszert e nyereségek tisztára mosására használják fel. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamokban alkalmazott szankcióktól függetlenül az ezen irányelv szerinti valamennyi intézkedés elsődleges céljának a jelentős illegális nyereséget eredményező gyakorlatok elleni küzdelemnek kell lennie. Mindezt azáltal kell elérni, hogy minden eszközzel megakadályozzák, hogy a pénzügyi rendszert e nyereségek tisztára mosására használják fel. [Mód. 8]

| (6) | A nagy összegű készpénzfizetések esetén fennáll a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás kockázata. Az elővigyázatosság fokozása és a készpénzfizetések kockázatainak enyhítése céljából az irányelv hatályát indokolt kiterjeszteni az árukkal kereskedő

  a
  természetes és jogi személyekre, amennyiben legalább 7 500 euró összegben teljesítenek vagy fogadnak készpénzfizetést. A tagállamok dönthetnek szigorúbb előírások, többek között alacsonyabb küszöbérték elfogadásáról. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(6)

A nagy összegű készpénzfizetések esetén fennáll a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás kockázata. Az elővigyázatosság fokozása és a készpénzfizetések kockázatainak enyhítése céljából az irányelv hatályát indokolt kiterjeszteni az árukkal kereskedő

  a
  természetes és jogi személyekre, amennyiben legalább 7 500 euró összegben teljesítenek vagy fogadnak készpénzfizetést. A tagállamok dönthetnek szigorúbb előírások, többek között alacsonyabb küszöbérték elfogadásáról. [Mód. 9]

| (6a) | Az elektronikuspénz-termékeket egyre szélesebb körben használják a bankszámlák helyettesítőjeként. E termékek kibocsátóira a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása érdekében szigorú kötelezettségeknek kell vonatkozniuk. Az elektronikuspénz-termékek azonban mentesíthetők az ügyfél-átvilágítás alól, ha bizonyos feltételek együttesen teljesülnek. Az ügyfél-átvilágítás nélkül kibocsátott elektronikus pénz csak termékek és szolgáltatások olyan azonosított kereskedőtől és szolgáltatótól való vásárlására használható, amelyek azonosságát az elektronikus pénz kibocsátója igazolta. Nem szabad megengedni az elektronikus pénz ügyfél-átvilágítás nélküli használatát a személyek közötti átutalások esetében. Az elektronikusan tárolt összegnek kellően alacsonynak kell lennie ahhoz, hogy elkerüljék a joghézagokat, és biztosítsák, hogy egy személy ne kaphasson korlátlan összegű anonim elektronikuspénz-terméket. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(6a)

Az elektronikuspénz-termékeket egyre szélesebb körben használják a bankszámlák helyettesítőjeként. E termékek kibocsátóira a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása érdekében szigorú kötelezettségeknek kell vonatkozniuk. Az elektronikuspénz-termékek azonban mentesíthetők az ügyfél-átvilágítás alól, ha bizonyos feltételek együttesen teljesülnek. Az ügyfél-átvilágítás nélkül kibocsátott elektronikus pénz csak termékek és szolgáltatások olyan azonosított kereskedőtől és szolgáltatótól való vásárlására használható, amelyek azonosságát az elektronikus pénz kibocsátója igazolta. Nem szabad megengedni az elektronikus pénz ügyfél-átvilágítás nélküli használatát a személyek közötti átutalások esetében. Az elektronikusan tárolt összegnek kellően alacsonynak kell lennie ahhoz, hogy elkerüljék a joghézagokat, és biztosítsák, hogy egy személy ne kaphasson korlátlan összegű anonim elektronikuspénz-terméket. [Mód. 10]

| (6b) | A tagállamokban az ingatlanügynökök sokféle és különböző módokon tevékenykednek az ingatlanügyekkel összefüggésben. Annak érdekében, hogy az ingatlanszektorban mérsékeljék a pénzmosás kockázatát, ezen irányelv hatályának ki kell terjednie az ingatlanügynökökre, ha szakmai tevékenységük során ingatlanokkal kapcsolatos pénzügyi műveletekben vesznek részt. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(6b)

A tagállamokban az ingatlanügynökök sokféle és különböző módokon tevékenykednek az ingatlanügyekkel összefüggésben. Annak érdekében, hogy az ingatlanszektorban mérsékeljék a pénzmosás kockázatát, ezen irányelv hatályának ki kell terjednie az ingatlanügynökökre, ha szakmai tevékenységük során ingatlanokkal kapcsolatos pénzügyi műveletekben vesznek részt. [Mód. 11]

| (7) | A tagállamok meghatározása szerinti jogi szakembereknek indokolt ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozniuk, ha pénzügyi vagy társasági ügyletekben vesznek részt, ideértve az adótanácsadást is, mivel ezekben az esetekben a legnagyobb a kockázata annak, hogy ezen jogi szakemberek szolgáltatásaival visszaélnek a bűnözői cselekményből származó jövedelem tisztára mosása vagy a terrorizmus finanszírozása céljából. Helyénvaló azonban mentességet nyújtani a bírósági eljárás előtt, folyamán és azt követően, vagy az ügyfél jogi helyzetének tisztázása során szerzett információkra vonatkozó bejelentési kötelezettség alól. Ily módon a jogi tanácsadásra továbbra is vonatkoznia kell a szakmai titoktartás kötelezettségének, kivéve, ha a jogi tanácsadó pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási tevékenységekben vesz részt, ha a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozásának céljára nyújtják, vagy ha a jogász tudja, hogy az ügyfél a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása érdekében kéri. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok meghatározása szerinti jogi szakembereknek indokolt ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozniuk, ha pénzügyi vagy társasági ügyletekben vesznek részt, ideértve az adótanácsadást is, mivel ezekben az esetekben a legnagyobb a kockázata annak, hogy ezen jogi szakemberek szolgáltatásaival visszaélnek a bűnözői cselekményből származó jövedelem tisztára mosása vagy a terrorizmus finanszírozása céljából. Helyénvaló azonban mentességet nyújtani a bírósági eljárás előtt, folyamán és azt követően, vagy az ügyfél jogi helyzetének tisztázása során szerzett információkra vonatkozó bejelentési kötelezettség alól. Ily módon a jogi tanácsadásra továbbra is vonatkoznia kell a szakmai titoktartás kötelezettségének, kivéve, ha a jogi tanácsadó pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási tevékenységekben vesz részt, ha a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozásának céljára nyújtják, vagy ha a jogász tudja, hogy az ügyfél a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása érdekében kéri.

| (8) | A közvetlenül összehasonlítható szolgáltatások tekintetében ugyanolyan módon kell eljárni, amennyiben azokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó szakemberek bármelyike nyújtja. A Chartában garantált jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, egyes tagállamokban az ügyfelet jogi eljárásokban védő vagy képviselő, vagy az ügyfél jogi helyzetét tisztázó könyvvizsgálók, külső könyvszakértők és adótanácsadók esetében az általuk e feladatok ellátása során szerzett információknak nem kell az ezen irányelvben szabályozott bejelentési kötelezettségek alá tartozniuk. |
| --- | --- |

(8)

A közvetlenül összehasonlítható szolgáltatások tekintetében ugyanolyan módon kell eljárni, amennyiben azokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó szakemberek bármelyike nyújtja. A Chartában garantált jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, egyes tagállamokban az ügyfelet jogi eljárásokban védő vagy képviselő, vagy az ügyfél jogi helyzetét tisztázó könyvvizsgálók, külső könyvszakértők és adótanácsadók esetében az általuk e feladatok ellátása során szerzett információknak nem kell az ezen irányelvben szabályozott bejelentési kötelezettségek alá tartozniuk.

| (9) | Fontos kifejezetten kiemelni azt, hogy a közvetlen és közvetett adózáshoz kapcsolódó adóbűncselekmények a módosított FATF-ajánlásokkal összhangban bekerültek a bűnözői cselekmény ezen irányelvben található széles fogalommeghatározásába.
  A 2013. május 23-i Európai Tanács kijelentette, hogy a belső piacon, valamint a nem együttműködő harmadik országokkal és területekkel szemben egyaránt széles körűen fel kell lépni az adócsalás és adókikerülés, illetve a pénzmosás ellen. Az adóbűncselekmények felderítésében fontos lépés e bűncselekmények fogalommeghatározásáról történő megállapodás, ahogy a bizonyos pénzügyi információk országonkénti közzététele is az Unióban működő nagyvállalatok által. Azt is fontos biztosítani, hogy a kötelezett jogalanyok és a tagállamok által meghatározott jogi szakemberek ne próbálják meghiúsítani ezen irányelv szándékát, és ne könnyítsék meg az agresszív adótervezést, illetve ne vegyenek részt abban. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(9)

Fontos kifejezetten kiemelni azt, hogy a közvetlen és közvetett adózáshoz kapcsolódó adóbűncselekmények a módosított FATF-ajánlásokkal összhangban bekerültek a bűnözői cselekmény ezen irányelvben található széles fogalommeghatározásába.
  A 2013. május 23-i Európai Tanács kijelentette, hogy a belső piacon, valamint a nem együttműködő harmadik országokkal és területekkel szemben egyaránt széles körűen fel kell lépni az adócsalás és adókikerülés, illetve a pénzmosás ellen. Az adóbűncselekmények felderítésében fontos lépés e bűncselekmények fogalommeghatározásáról történő megállapodás, ahogy a bizonyos pénzügyi információk országonkénti közzététele is az Unióban működő nagyvállalatok által. Azt is fontos biztosítani, hogy a kötelezett jogalanyok és a tagállamok által meghatározott jogi szakemberek ne próbálják meghiúsítani ezen irányelv szándékát, és ne könnyítsék meg az agresszív adótervezést, illetve ne vegyenek részt abban. [Mód. 12]

| (9a) | A tagállamoknak az adóügyekben elkerülés elleni általános szabályokat (GAAR) kell bevezetniük annak érdekében, hogy az Európai Bizottság agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 12-i ajánlásaival és az OECD által a G20 számára készített, 2013. szeptember 5-i eredményjelentéssel összhangban megfékezzék az agresszív adótervezést és az adóelkerülést. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(9a)

A tagállamoknak az adóügyekben elkerülés elleni általános szabályokat (GAAR) kell bevezetniük annak érdekében, hogy az Európai Bizottság agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 12-i ajánlásaival és az OECD által a G20 számára készített, 2013. szeptember 5-i eredményjelentéssel összhangban megfékezzék az agresszív adótervezést és az adóelkerülést. [Mód. 13]

| (9b) | Amennyiben kereskedelmi vagy magánjellegű ügyleteket bonyolítanak le vagy könnyítenek meg, a pénzügyi rendszerben konkrét szerepet betöltő jogalanyok, mint például az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), a tagállamok központi bankjai és a központi elszámolási rendszerek, amennyire lehetséges, kötelesek betartani az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott, a más kötelezett jogalanyokra alkalmazandó szabályokat. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(9b)

Amennyiben kereskedelmi vagy magánjellegű ügyleteket bonyolítanak le vagy könnyítenek meg, a pénzügyi rendszerben konkrét szerepet betöltő jogalanyok, mint például az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), a tagállamok központi bankjai és a központi elszámolási rendszerek, amennyire lehetséges, kötelesek betartani az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott, a más kötelezett jogalanyokra alkalmazandó szabályokat. [Mód. 14]

| (10) | Szükség van azoknak a természetes személyeknek az azonosítására, akik valamely jogi személy fölött tulajdonosi vagy ellenőrzési jogokat gyakorolnak. Bár a részesedés
  pontos
  arányának ismerete nem eredményezi automatikusan a tényleges tulajdonos személyének megállapítását, olyan bizonyító tényező, amelyet figyelembe kell venni

  egy a szempontok közül a tényleges tulajdonos azonosításában
  . A tényleges tulajdonosok személyazonosságának megállapítását és az adatok ellenőrzését adott esetben indokolt kiterjeszteni olyan jogalanyokra, amelyek más jogalanyok fölött tulajdonjoggal rendelkeznek, és a tulajdonosi láncot addig a természetes személyig kell követni, aki azon jogi személy fölött gyakorol tulajdonosi vagy ellenőrzési jogokat, aki vagy amely az ügyfél. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(10)

Szükség van azoknak a természetes személyeknek az azonosítására, akik valamely jogi személy fölött tulajdonosi vagy ellenőrzési jogokat gyakorolnak. Bár a részesedés
  pontos
  arányának ismerete nem eredményezi automatikusan a tényleges tulajdonos személyének megállapítását, olyan bizonyító tényező, amelyet figyelembe kell venni

  egy a szempontok közül a tényleges tulajdonos azonosításában
  . A tényleges tulajdonosok személyazonosságának megállapítását és az adatok ellenőrzését adott esetben indokolt kiterjeszteni olyan jogalanyokra, amelyek más jogalanyok fölött tulajdonjoggal rendelkeznek, és a tulajdonosi láncot addig a természetes személyig kell követni, aki azon jogi személy fölött gyakorol tulajdonosi vagy ellenőrzési jogokat, aki vagy amely az ügyfél. [Mód. 15]

| (11) | Fontos, hogy biztosítsák és javítsák
  a
  pénzforgalom nyomon követhetőségét. A bármely jogalany, mint például a jogi személyek, vagyonkezelő társaságok, alapítványok, holdingtársaságok és minden egyéb hasonló, meglévő vagy jövőbeni társulás jellegű jogi megállapodás
  tényleges tulajdonosra

  tulajdonosára
  vonatkozó pontos és naprakész információ szükségessége

  megléte
  alapvető tényező azon bűnözők felderítése során, akik személyazonosságukat egyébként valamely társasági struktúra mögé rejthetik. A tagállamoknak ezért helyénvaló biztosítaniuk, hogy a vállalkozások megőrizzék a tényleges tulajdonosaikra vonatkozó információkat, és azokat

  a megfelelő, pontos és naprakész információkat online elérhető, központi nyilvános nyilvántartásban nyílt és biztonságos adatformátumban elérhetővé tegyék,
  az
  uniós adatvédelmi szabályoknak és a Chartában rögzített, a magánélet tiszteletben tartásához való jognak megfelelően. Hozzáférést kell biztosítani e nyilvántartásokhoz
  az illetékes hatóságok
  , különösen a FIU-k
  és a kötelezett jogalanyok rendelkezésére bocsássák

  számára, valamint a nyilvánosság számára az információhoz hozzáférni kívánó személy előzetes azonosítása és adott esetben díjfizetés mellett
  . Emellett a vagyonkezelőknek nyilatkozniuk kell státuszukról a kötelezett jogalanyok felé. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(11)

Fontos, hogy biztosítsák és javítsák
  a
  pénzforgalom nyomon követhetőségét. A bármely jogalany, mint például a jogi személyek, vagyonkezelő társaságok, alapítványok, holdingtársaságok és minden egyéb hasonló, meglévő vagy jövőbeni társulás jellegű jogi megállapodás
  tényleges tulajdonosra

  tulajdonosára
  vonatkozó pontos és naprakész információ szükségessége

  megléte
  alapvető tényező azon bűnözők felderítése során, akik személyazonosságukat egyébként valamely társasági struktúra mögé rejthetik. A tagállamoknak ezért helyénvaló biztosítaniuk, hogy a vállalkozások megőrizzék a tényleges tulajdonosaikra vonatkozó információkat, és azokat

  a megfelelő, pontos és naprakész információkat online elérhető, központi nyilvános nyilvántartásban nyílt és biztonságos adatformátumban elérhetővé tegyék,
  az
  uniós adatvédelmi szabályoknak és a Chartában rögzített, a magánélet tiszteletben tartásához való jognak megfelelően. Hozzáférést kell biztosítani e nyilvántartásokhoz
  az illetékes hatóságok
  , különösen a FIU-k
  és a kötelezett jogalanyok rendelkezésére bocsássák

  számára, valamint a nyilvánosság számára az információhoz hozzáférni kívánó személy előzetes azonosítása és adott esetben díjfizetés mellett
  . Emellett a vagyonkezelőknek nyilatkozniuk kell státuszukról a kötelezett jogalanyok felé. [Mód. 16]

| (11a) | A tényleges tulajdonosokat feltüntető tagállami nyilvántartások létrehozása jelentősen javítaná a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a korrupció, az adóbűncselekmények, a csalás és egyéb pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet. Ezt úgy lehetne elérni, ha a tagállamok létező cégnyilvántartásainak működését fejlesztenék. Elengedhetetlen, hogy a nyilvántartások össze legyenek kapcsolva, ha biztosítani akarjuk– az üzleti ügyletek határokon átnyúló jellege miatt – az azokban tárolt információ tényleges felhasználhatóságát. Az üzleti nyilvántartások egész Unióra kiterjedő összekapcsolhatóságát a 2012/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9)

  már előírja, és ezt tovább kell fejleszteni. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(11a)

A tényleges tulajdonosokat feltüntető tagállami nyilvántartások létrehozása jelentősen javítaná a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a korrupció, az adóbűncselekmények, a csalás és egyéb pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet. Ezt úgy lehetne elérni, ha a tagállamok létező cégnyilvántartásainak működését fejlesztenék. Elengedhetetlen, hogy a nyilvántartások össze legyenek kapcsolva, ha biztosítani akarjuk– az üzleti ügyletek határokon átnyúló jellege miatt – az azokban tárolt információ tényleges felhasználhatóságát. Az üzleti nyilvántartások egész Unióra kiterjedő összekapcsolhatóságát a 2012/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9)

  már előírja, és ezt tovább kell fejleszteni. [Mód. 17]

| (11b) | A technológiai fejlődés olyan eszközöket hozott, amelyek segítségével a kötelezett jogalanyok ügyfeleiket bizonyos ügyletek létrejöttekor azonosítani tudják. Ezek a technológiai fejlesztések idő- és költséghatékony megoldásokat kínálnak mind a vállalkozások, mind az ügyfelek számára, és ezért a kockázatértékelés során figyelembe kellene venni őket. A tagállamok illetékes hatóságainak és a kötelezett jogalanyoknak proaktívan kell fellépniük a pénzmosás új és innovatív módszerei elleni küzdelem során, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva az alapvető jogokat, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogot. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(11b)

A technológiai fejlődés olyan eszközöket hozott, amelyek segítségével a kötelezett jogalanyok ügyfeleiket bizonyos ügyletek létrejöttekor azonosítani tudják. Ezek a technológiai fejlesztések idő- és költséghatékony megoldásokat kínálnak mind a vállalkozások, mind az ügyfelek számára, és ezért a kockázatértékelés során figyelembe kellene venni őket. A tagállamok illetékes hatóságainak és a kötelezett jogalanyoknak proaktívan kell fellépniük a pénzmosás új és innovatív módszerei elleni küzdelem során, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva az alapvető jogokat, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogot. [Mód. 18]

| (12) | Ezen irányelv a hatálya alá tartozó kötelezett jogalanyok által végzett olyan tevékenységekre is alkalmazandó, melyeket az interneten keresztül folytatnak. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv a hatálya alá tartozó kötelezett jogalanyok által végzett olyan tevékenységekre is alkalmazandó, melyeket az interneten keresztül folytatnak.

| (12a) | Az Unió EBRD irányító testületeiben lévő képviselőinek ösztönözniük kell az EBRD-t, hogy hajtsa végre ezen irányelv rendelkezéseit, és tegyen közzé a weboldalán pénzmosás elleni politikát, amely olyan részletes eljárásokat tartalmaz, amelyek érvényt szereznek az irányelvnek. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(12a)

Az Unió EBRD irányító testületeiben lévő képviselőinek ösztönözniük kell az EBRD-t, hogy hajtsa végre ezen irányelv rendelkezéseit, és tegyen közzé a weboldalán pénzmosás elleni politikát, amely olyan részletes eljárásokat tartalmaz, amelyek érvényt szereznek az irányelvnek. [Mód. 19]

| (13) | Aggályokra ad okot a szerencsejáték-ágazat felhasználása a bűnözői cselekményből származó jövedelem tisztára mosása céljából. Az ágazattal összefüggő kockázatok enyhítése és a szerencsejáték-szervezők közötti egyenlőség biztosítása érdekében indokolt előírni valamennyi szerencsejáték-szervező

  a szerencsejáték-szervezők
  számára, hogy végezzen

  végezzenek
  ügyfél-átvilágítást azon egyedi ügyletek esetén, amelyek összege legalább 2 000 EUR.
  Az ügyfél-átvilágítás során kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni, amely figyelembe veszi
  a
  szerencsejáték-szolgáltatások egyes típusaihoz kapcsolódó eltérő kockázatokat és azt, hogy magas vagy alacsony kockázatot képviselnek a pénzmosás szempontjából. Figyelembe kell venni az egyes szerencsejáték-típusok sajátosságait is, például úgy, hogy különbséget tesznek a kaszinók, az online szerencsejáték vagy a szerencsejáték-szolgáltatások egyéb nyújtói között. A
  tagállamoknak mérlegelniük kell ennek a küszöbértéknek az alkalmazását a nyereményfelvétel és a pénzértékkel rendelkező tétek esetében. A fizikai létesítményekkel (például kaszinók és játéktermek) rendelkező szerencsejáték-szervezőknek biztosítaniuk kell, hogy az ügyfél-átvilágítás, amennyiben a létesítmény bejáratánál

  belépéskor
  történik, összekapcsolható legyen az ügyfél által az említett létesítményben végrehajtott ügyletekkel. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(13)

Aggályokra ad okot a szerencsejáték-ágazat felhasználása a bűnözői cselekményből származó jövedelem tisztára mosása céljából. Az ágazattal összefüggő kockázatok enyhítése és a szerencsejáték-szervezők közötti egyenlőség biztosítása érdekében indokolt előírni valamennyi szerencsejáték-szervező

  a szerencsejáték-szervezők
  számára, hogy végezzen

  végezzenek
  ügyfél-átvilágítást azon egyedi ügyletek esetén, amelyek összege legalább 2 000 EUR.
  Az ügyfél-átvilágítás során kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni, amely figyelembe veszi
  a
  szerencsejáték-szolgáltatások egyes típusaihoz kapcsolódó eltérő kockázatokat és azt, hogy magas vagy alacsony kockázatot képviselnek a pénzmosás szempontjából. Figyelembe kell venni az egyes szerencsejáték-típusok sajátosságait is, például úgy, hogy különbséget tesznek a kaszinók, az online szerencsejáték vagy a szerencsejáték-szolgáltatások egyéb nyújtói között. A
  tagállamoknak mérlegelniük kell ennek a küszöbértéknek az alkalmazását a nyereményfelvétel és a pénzértékkel rendelkező tétek esetében. A fizikai létesítményekkel (például kaszinók és játéktermek) rendelkező szerencsejáték-szervezőknek biztosítaniuk kell, hogy az ügyfél-átvilágítás, amennyiben a létesítmény bejáratánál

  belépéskor
  történik, összekapcsolható legyen az ügyfél által az említett létesítményben végrehajtott ügyletekkel. [Mód. 20]

| (13a) | A pénzmosás egyre kifinomultabbá válik, és magában foglalja a – különösen a sporteseményekkel kapcsolatos – fogadások illegális és néha legális formáit is. Kialakultak a szervezett bűnözés új jövedelmező formái, mint például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása, amelyek a pénzmosással kapcsolatos bűnözői tevékenység egy nyereséges formájává fejlődtek. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(13a)

A pénzmosás egyre kifinomultabbá válik, és magában foglalja a – különösen a sporteseményekkel kapcsolatos – fogadások illegális és néha legális formáit is. Kialakultak a szervezett bűnözés új jövedelmező formái, mint például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása, amelyek a pénzmosással kapcsolatos bűnözői tevékenység egy nyereséges formájává fejlődtek. [Mód. 21]

| (14) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata nem minden esetben ugyanaz. Ennek megfelelően
  minimumszabályokon alapuló, holisztikus
  kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni. A kockázatalapú megközelítés nem valamely indokolatlanul megengedő lehetőség a tagállamok és a kötelezett jogalanyok számára. Sokkal inkább a tényeken alapuló döntéshozatal alkalmazását jelenti az Unióban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok és az e tevékenységekben részt vevők célzottabb kezelésére. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(14)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata nem minden esetben ugyanaz. Ennek megfelelően
  minimumszabályokon alapuló, holisztikus
  kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni. A kockázatalapú megközelítés nem valamely indokolatlanul megengedő lehetőség a tagállamok és a kötelezett jogalanyok számára. Sokkal inkább a tényeken alapuló döntéshozatal alkalmazását jelenti az Unióban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok és az e tevékenységekben részt vevők célzottabb kezelésére. [Mód. 22]

| (15) | A tagállamoknak
  és az Uniónak
  szükségük van a kockázatalapú megközelítés alátámasztására a felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok azonosítása, megértése és enyhítése érdekében. A kockázatazonosítás szupranacionális megközelítésének fontosságát nemzetközi szinten is felismerték, és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Európai Bankhatóságot (a továbbiakban: EBH); az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (a továbbiakban: EBFH); és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (a továbbiakban: EÉPH) meg kell bízni azzal a feladattal, hogy adjon véleményt a pénzügyi ágazatot érintő kockázatokról
  , és a tagállamokkal együttműködve dolgozza ki az illetékes nemzeti hatóságok által elvégzett kockázatértékelések minimumszabályait
  .
  A folyamatba, amennyire lehetséges, az érdekelt feleket is be kell vonni nyilvános konzultációkon keresztül. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak
  és az Uniónak
  szükségük van a kockázatalapú megközelítés alátámasztására a felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok azonosítása, megértése és enyhítése érdekében. A kockázatazonosítás szupranacionális megközelítésének fontosságát nemzetközi szinten is felismerték, és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Európai Bankhatóságot (a továbbiakban: EBH); az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (a továbbiakban: EBFH); és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (a továbbiakban: EÉPH) meg kell bízni azzal a feladattal, hogy adjon véleményt a pénzügyi ágazatot érintő kockázatokról
  , és a tagállamokkal együttműködve dolgozza ki az illetékes nemzeti hatóságok által elvégzett kockázatértékelések minimumszabályait
  .
  A folyamatba, amennyire lehetséges, az érdekelt feleket is be kell vonni nyilvános konzultációkon keresztül. [Mód. 23]

| (16) | A tagállami szinten végzett kockázatelemzés eredményeit adott esetben
  megfelelő időben
  a kötelezett jogalanyok rendelkezésére kell bocsátani, hogy azonosítani, értelmezni és enyhíteni tudják saját kockázataikat. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(16)

A tagállami szinten végzett kockázatelemzés eredményeit adott esetben
  megfelelő időben
  a kötelezett jogalanyok rendelkezésére kell bocsátani, hogy azonosítani, értelmezni és enyhíteni tudják saját kockázataikat. [Mód. 24]

| (17) | Az uniós szintű kockázatok jobb megértése és enyhítése érdekében
  egy nemzetek felett álló kockázatelemzést kell bevezetni
  a
  belső piacot fenyegető pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok hatékony azonosítása érdekében. Az Európai Bizottságnak köteleznie kell a tagállamokat, hogy eredményes módon foglalkozzanak a nagy kockázatúnak tartott forgatókönyvekkel. Továbbá, az egyes
  tagállamoknak kockázatelemzéseik eredményeit adott esetben meg kell osztaniuk egymással, a Bizottsággal, az EBH-val, az EBFH-val
  , az EÉPH-val (együttesen európai felügyeleti hatóságok)
  és az EÉPH-val

  Europollal
  . [Mód. 25] |
| --- | --- |

(17)

Az uniós szintű kockázatok jobb megértése és enyhítése érdekében
  egy nemzetek felett álló kockázatelemzést kell bevezetni
  a
  belső piacot fenyegető pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok hatékony azonosítása érdekében. Az Európai Bizottságnak köteleznie kell a tagállamokat, hogy eredményes módon foglalkozzanak a nagy kockázatúnak tartott forgatókönyvekkel. Továbbá, az egyes
  tagállamoknak kockázatelemzéseik eredményeit adott esetben meg kell osztaniuk egymással, a Bizottsággal, az EBH-val, az EBFH-val
  , az EÉPH-val (együttesen európai felügyeleti hatóságok)
  és az EÉPH-val

  Europollal
  . [Mód. 25]

| (18) | Az irányelv rendelkezéseinek alkalmazásakor helyénvaló figyelembe venni azon kisméretű kötelezett jogalanyok jellemzőit és szükségleteit, amelyek a hatálya alá tartoznak, és olyan bánásmódot kell biztosítani, amely megfelel a kisméretű kötelezett jogalanyok konkrét igényeinek és üzleti tevékenységük jellegének. |
| --- | --- |

(18)

Az irányelv rendelkezéseinek alkalmazásakor helyénvaló figyelembe venni azon kisméretű kötelezett jogalanyok jellemzőit és szükségleteit, amelyek a hatálya alá tartoznak, és olyan bánásmódot kell biztosítani, amely megfelel a kisméretű kötelezett jogalanyok konkrét igényeinek és üzleti tevékenységük jellegének.

| (19) | Maguk a kockázatok jellegüknél fogva változók, és a változók önmagukban vagy együttesen növelhetik vagy csökkenthetik a felmerülő potenciális kockázatot, és így hatással vannak a megelőző intézkedések, például az ügyfél-átvilágítási intézkedések megfelelő szintjére. Így bizonyos körülmények között megerősített átvilágítást kell alkalmazni, míg más esetekben egyszerűsített átvilágítás elegendő lehet. |
| --- | --- |

(19)

Maguk a kockázatok jellegüknél fogva változók, és a változók önmagukban vagy együttesen növelhetik vagy csökkenthetik a felmerülő potenciális kockázatot, és így hatással vannak a megelőző intézkedések, például az ügyfél-átvilágítási intézkedések megfelelő szintjére. Így bizonyos körülmények között megerősített átvilágítást kell alkalmazni, míg más esetekben egyszerűsített átvilágítás elegendő lehet.

| (20) | Fel kell ismerni, hogy bizonyos helyzetek nagyobb kockázatot jelentenek a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás szempontjából. Bár minden ügyfél személyazonosságát és üzleti profilját meg kell állapítani, vannak olyan esetek, amikor különösen szigorú ügyfél-azonosítási és adatellenőrzési eljárásokra van szükség. |
| --- | --- |

(20)

Fel kell ismerni, hogy bizonyos helyzetek nagyobb kockázatot jelentenek a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás szempontjából. Bár minden ügyfél személyazonosságát és üzleti profilját meg kell állapítani, vannak olyan esetek, amikor különösen szigorú ügyfél-azonosítási és adatellenőrzési eljárásokra van szükség.

| (21) | Ez különösen igaz az olyan magánszemélyekkel való üzleti kapcsolatokban, akik fontos állami pozíciókat töltenek vagy töltöttek be, különösen, ha ezek a személyek olyan
  – Unión belüli vagy kívüli –
  országokból származnak, ahol elterjedt a korrupció. Az ilyen kapcsolatok a pénzügyi szektort mindenekelőtt jelentős, a hírnevet érintő és jogi kockázatoknak tehetik ki. A korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítés is indokolja az ilyen esetekben alkalmazott fokozott figyelmet, és megfelelő megerősített ügyfél-átvilágítási intézkedések alkalmazását olyan személyek esetében, akik hazai szinten vagy külföldön kiemelkedő politikai szerepet töltenek vagy töltöttek be, illetve nemzetközi szervezetek vezető személyiségei. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(21)

Ez különösen igaz az olyan magánszemélyekkel való üzleti kapcsolatokban, akik fontos állami pozíciókat töltenek vagy töltöttek be, különösen, ha ezek a személyek olyan
  – Unión belüli vagy kívüli –
  országokból származnak, ahol elterjedt a korrupció. Az ilyen kapcsolatok a pénzügyi szektort mindenekelőtt jelentős, a hírnevet érintő és jogi kockázatoknak tehetik ki. A korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítés is indokolja az ilyen esetekben alkalmazott fokozott figyelmet, és megfelelő megerősített ügyfél-átvilágítási intézkedések alkalmazását olyan személyek esetében, akik hazai szinten vagy külföldön kiemelkedő politikai szerepet töltenek vagy töltöttek be, illetve nemzetközi szervezetek vezető személyiségei. [Mód. 26]

| (21a) | Mindazonáltal az, hogy megerősített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket kell alkalmazni azoknak a személyeknek az esetében, akik akár saját országukban, akár külföldön kiemelkedő politikai szerepet töltenek vagy töltöttek be, illetve nemzetközi szervezetek vezető személyiségei, nem vezethet oda, hogy az ezekre a személyekre vonatkozó információkat tartalmazó listákkal üzleti célból kereskedjenek. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az ilyen tevékenységek tiltására. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(21a)

Mindazonáltal az, hogy megerősített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket kell alkalmazni azoknak a személyeknek az esetében, akik akár saját országukban, akár külföldön kiemelkedő politikai szerepet töltenek vagy töltöttek be, illetve nemzetközi szervezetek vezető személyiségei, nem vezethet oda, hogy az ezekre a személyekre vonatkozó információkat tartalmazó listákkal üzleti célból kereskedjenek. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az ilyen tevékenységek tiltására. [Mód. 27]

| (22) | A felső vezetés üzleti viszony létesítéséhez adott jóváhagyásának megszerzése nem teszi szükségessé minden esetben az igazgatótanács jóváhagyását. Indokolt, hogy a jóváhagyást megadhassa olyan személy, aki megfelelő ismeretekkel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az intézmény milyen mértékben kitett pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak és megfelelő vezetői hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kockázati kitettség tekintetében döntéseket hozzon. |
| --- | --- |

(22)

A felső vezetés üzleti viszony létesítéséhez adott jóváhagyásának megszerzése nem teszi szükségessé minden esetben az igazgatótanács jóváhagyását. Indokolt, hogy a jóváhagyást megadhassa olyan személy, aki megfelelő ismeretekkel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az intézmény milyen mértékben kitett pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak és megfelelő vezetői hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kockázati kitettség tekintetében döntéseket hozzon.

| (22a) | Alapvető fontosságú, hogy az Európai Unió közös megközelítést és közös politikát dolgozzon ki azok ellen az együtt nem működő joghatóságok ellen, amelyek gyenge teljesítményt nyújtanak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén. Ennek érdekében a tagállamoknak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló saját nemzeti rendszereik keretében kell fellépniük, és közvetlenül alkalmazniuk kell a FATF által közzétett összes országlistát. Továbbá, a tagállamoknak és a Bizottságnak a rendelkezésre álló információ alapján azonosítaniuk kell a többi együtt nem működő joghatóságot. A Bizottságnak közös megközelítést kell kidolgoznia az annak érdekében alkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan, hogy a belső piac integritását megvédjék ezekkel az együtt nem működő joghatóságokkal szemben. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(22a)

Alapvető fontosságú, hogy az Európai Unió közös megközelítést és közös politikát dolgozzon ki azok ellen az együtt nem működő joghatóságok ellen, amelyek gyenge teljesítményt nyújtanak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén. Ennek érdekében a tagállamoknak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló saját nemzeti rendszereik keretében kell fellépniük, és közvetlenül alkalmazniuk kell a FATF által közzétett összes országlistát. Továbbá, a tagállamoknak és a Bizottságnak a rendelkezésre álló információ alapján azonosítaniuk kell a többi együtt nem működő joghatóságot. A Bizottságnak közös megközelítést kell kidolgoznia az annak érdekében alkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan, hogy a belső piac integritását megvédjék ezekkel az együtt nem működő joghatóságokkal szemben. [Mód. 28]

| (23) | Az üzleti késedelmekhez és a hatékonyság csökkenéséhez vezető ismételt ügyfél-azonosítási eljárás elkerülése érdekében helyénvaló megfelelő biztosítékok mellett megengedni az olyan ügyfelek kötelezett jogalany általi befogadását, akiknek az azonosítását máshol már elvégezték. Azokban az esetekben, amikor valamely kötelezett jogalany harmadik személy által elvégzett ellenőrzésre hagyatkozik, az ügyfél-átvilágítási eljárás alkalmazása azon kötelezett jogalany végső felelőssége, amelynél az ügyfelet befogadják. A harmadik személy vagy az a személy, aki az ügyfelet bevezette, az ügyféllel való, ezen irányelv hatálya alá tartozó kapcsolata erejéig továbbra is felel az ezen irányelvben foglalt előírások betartásáért, beleértve a gyanús ügyletek bejelentésére és a nyilvántartások megőrzésére vonatkozó kötelezettségét is. |
| --- | --- |

(23)

Az üzleti késedelmekhez és a hatékonyság csökkenéséhez vezető ismételt ügyfél-azonosítási eljárás elkerülése érdekében helyénvaló megfelelő biztosítékok mellett megengedni az olyan ügyfelek kötelezett jogalany általi befogadását, akiknek az azonosítását máshol már elvégezték. Azokban az esetekben, amikor valamely kötelezett jogalany harmadik személy által elvégzett ellenőrzésre hagyatkozik, az ügyfél-átvilágítási eljárás alkalmazása azon kötelezett jogalany végső felelőssége, amelynél az ügyfelet befogadják. A harmadik személy vagy az a személy, aki az ügyfelet bevezette, az ügyféllel való, ezen irányelv hatálya alá tartozó kapcsolata erejéig továbbra is felel az ezen irányelvben foglalt előírások betartásáért, beleértve a gyanús ügyletek bejelentésére és a nyilvántartások megőrzésére vonatkozó kötelezettségét is.

| (24) | A kötelezett jogalanyok és az irányelv hatálya alá nem tartozó, külső természetes vagy jogi személyek között fennálló, szerződésen alapuló meghatalmazotti vagy kiszervezési kapcsolat esetében a kötelezett jogalany részeként tevékenykedő meghatalmazottakra vagy a kiszervezett szolgáltatás nyújtójára vonatkozó bármely, pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggő kötelezettség csak a szerződésen alapulhat, és nem ezen az irányelven. Az ezen irányelvnek való megfelelés felelőssége továbbra is az irányelv hatálya alá tartozó

  elsősorban a
  kötelezett jogalanyt terheli.
  Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden ilyen harmadik fél felelősségre vonható legyen az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(24)

A kötelezett jogalanyok és az irányelv hatálya alá nem tartozó, külső természetes vagy jogi személyek között fennálló, szerződésen alapuló meghatalmazotti vagy kiszervezési kapcsolat esetében a kötelezett jogalany részeként tevékenykedő meghatalmazottakra vagy a kiszervezett szolgáltatás nyújtójára vonatkozó bármely, pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggő kötelezettség csak a szerződésen alapulhat, és nem ezen az irányelven. Az ezen irányelvnek való megfelelés felelőssége továbbra is az irányelv hatálya alá tartozó

  elsősorban a
  kötelezett jogalanyt terheli.
  Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden ilyen harmadik fél felelősségre vonható legyen az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért. [Mód. 29]

| (25) | Valamennyi tagállam létrehozott vagy létre kell hoznia
  függetlenül működő és önálló
  pénzügyi hírszerző egységeket (Financial Intelligence Unit, a továbbiakban: FIU) a kapott információk gyűjtésére és elemzésére azzal a céllal, hogy a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és leküzdése érdekében megállapítsa az összefüggést a gyanús műveletek és a mögöttes bűnözői cselekmény között. A gyanús ügyleteket a pénzügyi hírszerző egységnek kell jelenteni, amely országos központként működik a gyanús, lehetséges pénzmosásra vagy terrorizmusfinanszírozásra utaló ügyletekre vonatkozó bejelentések és egyéb információk fogadása, elemzése és az illetékes hatóságokhoz történő továbbítása tekintetében. Ez nem kényszerítheti a tagállamokat olyan meglévő bejelentési rendszereik megváltoztatására, amelyekben a bejelentés az ügyészségeken vagy egyéb bűnüldöző hatóságokon keresztül történik, amennyiben az információ azonnal és szűrés nélkül továbbításra kerül a pénzügyi hírszerző egységek felé, oly módon, hogy ez lehetővé tegye számukra feladatuk megfelelő elvégzését, ideértve az egyéb pénzügyi hírszerző egységekkel való nemzetközi együttműködést is.
  Fontos, hogy a tagállamok ellássák a FIU-kat a teljes működőképességük biztosításához szükséges erőforrásokkal, hogy kezelni tudják a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása jelentette jelenlegi kihívásokat, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva az alapvető jogokat, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogot. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(25)

Valamennyi tagállam létrehozott vagy létre kell hoznia
  függetlenül működő és önálló
  pénzügyi hírszerző egységeket (Financial Intelligence Unit, a továbbiakban: FIU) a kapott információk gyűjtésére és elemzésére azzal a céllal, hogy a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és leküzdése érdekében megállapítsa az összefüggést a gyanús műveletek és a mögöttes bűnözői cselekmény között. A gyanús ügyleteket a pénzügyi hírszerző egységnek kell jelenteni, amely országos központként működik a gyanús, lehetséges pénzmosásra vagy terrorizmusfinanszírozásra utaló ügyletekre vonatkozó bejelentések és egyéb információk fogadása, elemzése és az illetékes hatóságokhoz történő továbbítása tekintetében. Ez nem kényszerítheti a tagállamokat olyan meglévő bejelentési rendszereik megváltoztatására, amelyekben a bejelentés az ügyészségeken vagy egyéb bűnüldöző hatóságokon keresztül történik, amennyiben az információ azonnal és szűrés nélkül továbbításra kerül a pénzügyi hírszerző egységek felé, oly módon, hogy ez lehetővé tegye számukra feladatuk megfelelő elvégzését, ideértve az egyéb pénzügyi hírszerző egységekkel való nemzetközi együttműködést is.
  Fontos, hogy a tagállamok ellássák a FIU-kat a teljes működőképességük biztosításához szükséges erőforrásokkal, hogy kezelni tudják a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása jelentette jelenlegi kihívásokat, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva az alapvető jogokat, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogot. [Mód. 30]

| (26) | A gyanús ügyletek végrehajtásának általános tilalmától eltérően a kötelezett jogalanyok az illetékes hatóságok értesítését megelőzően végrehajthatják a gyanús ügyleteket, ha a végrehajtás elkerülése nem lehetséges, vagy ha a végrehajtás elmaradása egy feltételezett pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási művelet kedvezményezettjének felderítését valószínűleg akadályozná. Ez azonban nem érinti a tagállamok által vállalt azon nemzetközi kötelezettségeket, hogy a terroristák, terroristaszervezetek vagy a terrorizmust finanszírozó személyek pénzeszközeit és vagyonát az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően haladéktalanul befagyasszák. |
| --- | --- |

(26)

A gyanús ügyletek végrehajtásának általános tilalmától eltérően a kötelezett jogalanyok az illetékes hatóságok értesítését megelőzően végrehajthatják a gyanús ügyleteket, ha a végrehajtás elkerülése nem lehetséges, vagy ha a végrehajtás elmaradása egy feltételezett pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási művelet kedvezményezettjének felderítését valószínűleg akadályozná. Ez azonban nem érinti a tagállamok által vállalt azon nemzetközi kötelezettségeket, hogy a terroristák, terroristaszervezetek vagy a terrorizmust finanszírozó személyek pénzeszközeit és vagyonát az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően haladéktalanul befagyasszák.

| (26a) | Mivel az illegális pénzmozgás jelentős részének végállomása egy adóparadicsom, az Uniónak nagyobb nyomást kell gyakorolnia ezekre az országokra, hogy együttműködjenek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Mivel az illegális pénzmozgás jelentős részének végállomása egy adóparadicsom, az Uniónak nagyobb nyomást kell gyakorolnia ezekre az országokra, hogy együttműködjenek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben. [Mód. 31]

| (27) | A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b) és d) pontjában említett szakmák megfelelő önszabályozó testületét jelöljék ki, mint a FIU helyett első fokon tájékoztatandó hatóságot. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban egy, első fokon az önszabályozó testületnek jelentést tevő rendszer fontos biztosítékot jelent az alapvető jogok védelmének fenntartása szempontjából, mivel a jogászokra alkalmazandó bejelentési kötelezettségeket érinti. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b) és d) pontjában említett szakmák megfelelő önszabályozó testületét jelöljék ki, mint a FIU helyett első fokon tájékoztatandó hatóságot. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban egy, első fokon az önszabályozó testületnek jelentést tevő rendszer fontos biztosítékot jelent az alapvető jogok védelmének fenntartása szempontjából, mivel a jogászokra alkalmazandó bejelentési kötelezettségeket érinti.

| (28) | Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy élni kíván a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott mentességgel, engedélyezheti vagy előírhatja az ott említett személyeket képviselő önszabályozó testületnek, hogy az e személyektől az említett cikkben meghatározott körülmények között kapott információt ne továbbítsa a FIU felé. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy élni kíván a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott mentességgel, engedélyezheti vagy előírhatja az ott említett személyeket képviselő önszabályozó testületnek, hogy az e személyektől az említett cikkben meghatározott körülmények között kapott információt ne továbbítsa a FIU felé.

| (29) | Számos esetben érte fenyegetés vagy ellenséges fellépés azokat a
  magánszemélyeket – ideértve a
  munkavállalókat
  és képviselőket –
  , akik bejelentést tettek pénzmosásra utaló gyanújukról. Bár ez az irányelv nem avatkozhat be a tagállamok bírósági eljárásaiba, ez rendkívül jelentős kérdés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszer hatékonysága szempontjából. Indokolt, hogy a tagállamok tudatában legyenek a problémának, és minden tőlük telhetőt megtegyenek annak érdekében, hogy a
  magánszemélyeket – köztük a
  munkavállalókat
  és a képviselőket –
  megvédjék az ilyen fenyegetéstől vagy ellenséges fellépéstől
  , valamint más kedvezőtlen bánásmódtól és hátrányos következményektől, megkönnyítve számukra a gyanúk bejelentését, így erősítve a pénzmosás elleni küzdelmet
  . [Mód. 32] |
| --- | --- |

(29)

Számos esetben érte fenyegetés vagy ellenséges fellépés azokat a
  magánszemélyeket – ideértve a
  munkavállalókat
  és képviselőket –
  , akik bejelentést tettek pénzmosásra utaló gyanújukról. Bár ez az irányelv nem avatkozhat be a tagállamok bírósági eljárásaiba, ez rendkívül jelentős kérdés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszer hatékonysága szempontjából. Indokolt, hogy a tagállamok tudatában legyenek a problémának, és minden tőlük telhetőt megtegyenek annak érdekében, hogy a
  magánszemélyeket – köztük a
  munkavállalókat
  és a képviselőket –
  megvédjék az ilyen fenyegetéstől vagy ellenséges fellépéstől
  , valamint más kedvezőtlen bánásmódtól és hátrányos következményektől, megkönnyítve számukra a gyanúk bejelentését, így erősítve a pénzmosás elleni küzdelmet
  . [Mód. 32]

| (30) | A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) – a nemzeti jogba átültető jogszabályok szerint – alkalmazandó a személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(30)

A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) – a nemzeti jogba átültető jogszabályok szerint – alkalmazandó a személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történő feldolgozására.

| (30a) | A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  alkalmazandó a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, ezen irányelv céljaira történő feldolgozására. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(30a)

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  alkalmazandó a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, ezen irányelv céljaira történő feldolgozására. [Mód. 33]

| (31) | Az irányelv végrehajtásának egyes aspektusai adatok gyűjtését, elemzését, tárolását és megosztását foglalják magukban. Az ezen irányelvben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés érdekében engedélyezni kell a személyes adatok feldolgozását, beleértve az ügyfél-átvilágítás végrehajtását, a folyamatos ellenőrzést, a szokatlan és gyanús ügyletekkel kapcsolatos nyomozást és azok bejelentését, valamely jogi személy vagy társulás jellegű jogi megállapodás tényleges tulajdonosának azonosítását,
  a politikai közszereplők azonosítását,
  az információ illetékes hatóságok, illetve pénzügyi intézmények
  , illetve kötelezett jogalanyok
  általi megosztását. Az összegyűjtött személyes adatoknak szigorúan az irányelv előírásainak betartásához szükséges adatokra kell korlátozódniuk, és nem dolgozhatók fel tovább a 95/46/EK irányelvvel összeegyeztethetetlen módon. Szigorúan meg kell tiltani mindenekelőtt a személyes adatok kereskedelmi célból történő további feldolgozását. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(31)

Az irányelv végrehajtásának egyes aspektusai adatok gyűjtését, elemzését, tárolását és megosztását foglalják magukban. Az ezen irányelvben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés érdekében engedélyezni kell a személyes adatok feldolgozását, beleértve az ügyfél-átvilágítás végrehajtását, a folyamatos ellenőrzést, a szokatlan és gyanús ügyletekkel kapcsolatos nyomozást és azok bejelentését, valamely jogi személy vagy társulás jellegű jogi megállapodás tényleges tulajdonosának azonosítását,
  a politikai közszereplők azonosítását,
  az információ illetékes hatóságok, illetve pénzügyi intézmények
  , illetve kötelezett jogalanyok
  általi megosztását. Az összegyűjtött személyes adatoknak szigorúan az irányelv előírásainak betartásához szükséges adatokra kell korlátozódniuk, és nem dolgozhatók fel tovább a 95/46/EK irányelvvel összeegyeztethetetlen módon. Szigorúan meg kell tiltani mindenekelőtt a személyes adatok kereskedelmi célból történő további feldolgozását. [Mód. 34]

| (32) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet minden tagállam fontos közérdekként ismeri el.
  Az ilyen jelenségek leküzdéséhez minden szinten határozott politikai akaratra és együttműködésre van szükség. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(32)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet minden tagállam fontos közérdekként ismeri el.
  Az ilyen jelenségek leküzdéséhez minden szinten határozott politikai akaratra és együttműködésre van szükség. [Mód. 35]

| (32a) | A pénzügyi bűncselekmények, köztük a korrupció és az adócsalás megelőzése érdekében rendkívül fontos, hogy az uniós költségvetésből társfinanszírozott beruházások megfeleljenek a legmagasabb szintű szabványoknak. Az EBB ezért 2008-ban egy belső iránymutatást fogadott el „Az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól való visszatartásra irányuló politika” címmel, amelynek jogalapja az EUMSZ 325. cikke, az EBB alapokmányának 18. cikke és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet

   (15)

  volt. A politika elfogadását követően az EBB-nek jelentenie kell a luxemburgi pénzügyi hírszerző egység felé az EBB által támogatott projekteket, műveleteket és ügyleteket érintő pénzmosás gyanúját vagy állítólagos eseteit. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(32a)

A pénzügyi bűncselekmények, köztük a korrupció és az adócsalás megelőzése érdekében rendkívül fontos, hogy az uniós költségvetésből társfinanszírozott beruházások megfeleljenek a legmagasabb szintű szabványoknak. Az EBB ezért 2008-ban egy belső iránymutatást fogadott el „Az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól való visszatartásra irányuló politika” címmel, amelynek jogalapja az EUMSZ 325. cikke, az EBB alapokmányának 18. cikke és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet

   (15)

  volt. A politika elfogadását követően az EBB-nek jelentenie kell a luxemburgi pénzügyi hírszerző egység felé az EBB által támogatott projekteket, műveleteket és ügyleteket érintő pénzmosás gyanúját vagy állítólagos eseteit. [Mód. 36]

| (33) | Az irányelv nem érinti a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelmét, többek között a 2008/977/IB kerethatározat rendelkezéseit.
  [Mód. 37] |
| --- | --- |

(33)

Az irányelv nem érinti a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelmét, többek között a 2008/977/IB kerethatározat rendelkezéseit.
  [Mód. 37]

| (34) | Az irányelv alkalmazásában feldolgozott személyes adatokra alkalmazandó az adatalany hozzáférési joga. Azonban az adatalanynak a gyanús ügyletekről szóló bejelentésekben levő információkhoz való hozzáférése súlyosan aláásná a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem hatékonyságát. Ezért indokolt lehet e jognak a 95/46/EK irányelv 13. cikke szerinti korlátozása.
  Az ilyen korlátozásokat azonban az adatvédelmi hatóságoknak a 95/46/EK irányelvben megállapítottak szerint, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos problémákra vonatkozó igények hivatalból vagy az érintett panasza alapján történő kivizsgálására szóló, tényleges hatásköreivel kell ellensúlyozni, ideértve a közvetett hozzáférési hatásköröket. Ebbe bele kell tartoznia különösen a kötelezett jogalany adatállományához való hozzáférésnek is. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(34)

Az irányelv alkalmazásában feldolgozott személyes adatokra alkalmazandó az adatalany hozzáférési joga. Azonban az adatalanynak a gyanús ügyletekről szóló bejelentésekben levő információkhoz való hozzáférése súlyosan aláásná a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem hatékonyságát. Ezért indokolt lehet e jognak a 95/46/EK irányelv 13. cikke szerinti korlátozása.
  Az ilyen korlátozásokat azonban az adatvédelmi hatóságoknak a 95/46/EK irányelvben megállapítottak szerint, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos problémákra vonatkozó igények hivatalból vagy az érintett panasza alapján történő kivizsgálására szóló, tényleges hatásköreivel kell ellensúlyozni, ideértve a közvetett hozzáférési hatásköröket. Ebbe bele kell tartoznia különösen a kötelezett jogalany adatállományához való hozzáférésnek is. [Mód. 38]

| (35) | Azok a személyek, akik valamely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény számára szerződés alapján csupán papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ugyanígy azon természetes vagy jogi személyek sem, akik vagy amelyek a hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények számára a pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb támogató rendszert, illetve elszámolási vagy kiegyenlítési rendszert működtetnek. |
| --- | --- |

(35)

Azok a személyek, akik valamely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény számára szerződés alapján csupán papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ugyanígy azon természetes vagy jogi személyek sem, akik vagy amelyek a hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények számára a pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb támogató rendszert, illetve elszámolási vagy kiegyenlítési rendszert működtetnek.

| (36) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása nemzetközi problémák, és az ellenük folytatott küzdelemnek globálisnak kell lennie. Amennyiben az uniós hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények olyan harmadik országokban rendelkeznek fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal, amelyekben e területen elégtelen a jogi szabályozás, az egy intézményen vagy intézménycsoporton belül nagyon eltérő előírások alkalmazásának elkerülése érdekében ezeknek az uniós előírásokat kell alkalmazniuk, vagy ha ez lehetetlen, akkor értesíteniük kell a székhelyük szerinti tagállam illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

(36)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása nemzetközi problémák, és az ellenük folytatott küzdelemnek globálisnak kell lennie. Amennyiben az uniós hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények olyan harmadik országokban rendelkeznek fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal, amelyekben e területen elégtelen a jogi szabályozás, az egy intézményen vagy intézménycsoporton belül nagyon eltérő előírások alkalmazásának elkerülése érdekében ezeknek az uniós előírásokat kell alkalmazniuk, vagy ha ez lehetetlen, akkor értesíteniük kell a székhelyük szerinti tagállam illetékes hatóságait.

| (37) | A kötelezett jogalanyok számára – ahol ez alkalmazható

  lehetséges
   – visszajelzést kell adni a gyanús ügyletekkel összefüggésben általuk tett bejelentések hasznosságáról és nyomon követéséről. Ennek lehetővé tétele érdekében és azért, hogy ellenőrizhető legyen a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló rendszereik eredményessége, a tagállamoknak erre vonatkozó statisztikákkal kell rendelkezniük és ezeket folyamatosan tökéletesíteniük kell. Az uniós szinten gyűjtött statisztikai adatok minőségének és összhangjának további javítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem alakulását az Unióban, és rendszeresen áttekintést kell közzétennie, beleértve
  a nemzeti kockázatértékelések minősítését is. Az első bizottsági áttekintést az ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított egy éven belül kell elvégezni. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(37)

A kötelezett jogalanyok számára – ahol ez alkalmazható

  lehetséges
   – visszajelzést kell adni a gyanús ügyletekkel összefüggésben általuk tett bejelentések hasznosságáról és nyomon követéséről. Ennek lehetővé tétele érdekében és azért, hogy ellenőrizhető legyen a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló rendszereik eredményessége, a tagállamoknak erre vonatkozó statisztikákkal kell rendelkezniük és ezeket folyamatosan tökéletesíteniük kell. Az uniós szinten gyűjtött statisztikai adatok minőségének és összhangjának további javítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem alakulását az Unióban, és rendszeresen áttekintést kell közzétennie, beleértve
  a nemzeti kockázatértékelések minősítését is. Az első bizottsági áttekintést az ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított egy éven belül kell elvégezni. [Mód. 39]

| (37a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kötelezett jogalanyok ne egyszerűen csak megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak és útmutatásoknak, hanem olyan rendszerekkel is rendelkezzenek, amelyek ténylegesen csökkentik e jogalanyokon belüli pénzmosás kockázatát. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(37a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kötelezett jogalanyok ne egyszerűen csak megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak és útmutatásoknak, hanem olyan rendszerekkel is rendelkezzenek, amelyek ténylegesen csökkentik e jogalanyokon belüli pénzmosás kockázatát. [Mód. 40]

| (37b) | Annak érdekében, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának leküzdésére szolgáló rendszereik hatékonyságát felül lehessen vizsgálni, a tagállamoknak vezetniük és javítaniuk kell a megfelelő statisztikákat. Az uniós szinten gyűjtött statisztikai adatok minőségének és összhangjának további javítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem alakulását az Unióban, és rendszeresen áttekintést kell közzétennie. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(37b)

Annak érdekében, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának leküzdésére szolgáló rendszereik hatékonyságát felül lehessen vizsgálni, a tagállamoknak vezetniük és javítaniuk kell a megfelelő statisztikákat. Az uniós szinten gyűjtött statisztikai adatok minőségének és összhangjának további javítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem alakulását az Unióban, és rendszeresen áttekintést kell közzétennie. [Mód. 41]

| (38) | Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a pénzváltó iroda, vagyonkezelési vagy vállalati szolgáltatást nyújtó szervezet vagy szerencsejáték-szervező tekintetében azok a személyek, akik ténylegesen irányítják e jogalanyok üzleti tevékenységét, valamint a tényleges tulajdonosok megfeleljenek a szükséges alkalmassági feltételeknek. Az egyes személyek alkalmassági feltételeknek való megfelelése megállapítására szolgáló szempontoknak minimálisan annak szükségességét kell tükrözniük, hogy az ilyen jogalanyokat megóvják attól, hogy vezetőik vagy tényleges tulajdonosaik bűnözési célból velük visszaéljenek. |
| --- | --- |

(38)

Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a pénzváltó iroda, vagyonkezelési vagy vállalati szolgáltatást nyújtó szervezet vagy szerencsejáték-szervező tekintetében azok a személyek, akik ténylegesen irányítják e jogalanyok üzleti tevékenységét, valamint a tényleges tulajdonosok megfeleljenek a szükséges alkalmassági feltételeknek. Az egyes személyek alkalmassági feltételeknek való megfelelése megállapítására szolgáló szempontoknak minimálisan annak szükségességét kell tükrözniük, hogy az ilyen jogalanyokat megóvják attól, hogy vezetőik vagy tényleges tulajdonosaik bűnözési célból velük visszaéljenek.

| (39) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának transznacionális jellegére tekintettel az uniós FIU-k közötti koordináció és együttműködés rendkívül fontos. Ezt az együttműködést eddig csak a 2000/642/IB tanácsi határozat (16) szabályozta. A FIU-k közötti jobb koordináció és együttműködés, és különösen annak biztosítása érdekében, hogy a gyanús ügyletekről tett jelentések eljussanak azon tagállam pénzügyi hírszerző egységéhez, amely számára az a leghasznosabb, az irányelvbe részletesebb, mélyrehatóbb és naprakész szabályokat kell beépíteni. |
| --- | --- |

(39)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának transznacionális jellegére tekintettel az uniós FIU-k közötti koordináció és együttműködés rendkívül fontos. Ezt az együttműködést eddig csak a 2000/642/IB tanácsi határozat (16) szabályozta. A FIU-k közötti jobb koordináció és együttműködés, és különösen annak biztosítása érdekében, hogy a gyanús ügyletekről tett jelentések eljussanak azon tagállam pénzügyi hírszerző egységéhez, amely számára az a leghasznosabb, az irányelvbe részletesebb, mélyrehatóbb és naprakész szabályokat kell beépíteni.

| (40) | Az uniós FIU-k közötti információcsere javítása kiemelt jelentőségű a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás transznacionális jellegének kezelése szempontjából. A tagállamoknak ösztönözniük kell az információcserére szolgáló biztonságos berendezések – különösen a FIU.net decentralizált számítógépes hálózat, valamint a hálózat

  és az ilyen berendezések
  által kínált módszerek – használatát. [Mód. 42] |
| --- | --- |

(40)

Az uniós FIU-k közötti információcsere javítása kiemelt jelentőségű a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás transznacionális jellegének kezelése szempontjából. A tagállamoknak ösztönözniük kell az információcserére szolgáló biztonságos berendezések – különösen a FIU.net decentralizált számítógépes hálózat, valamint a hálózat

  és az ilyen berendezések
  által kínált módszerek – használatát. [Mód. 42]

| (41) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem jelentőségének arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítsanak meg a nemzeti jogban az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések betartásának elmulasztása esetére. A tagállamok jelenleg az alapvető megelőző intézkedések megszegése tekintetében közigazgatási intézkedések és szankciók széles skálájával rendelkeznek. Ez a sokféleség hátrányos lehet a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén tett erőfeszítések szempontjából és azzal a kockázattal jár, hogy az uniós fellépés elaprózottá válik. Indokolt ezért, hogy az irányelv egy sor közigazgatási intézkedést és szankciót tartalmazzon, amelyek a tagállamok rendelkezésére állnak az ügyfél-átvilágítási intézkedésekhez, a nyilvántartáshoz, a gyanús ügyletekre vonatkozó bejelentésekhez, valamint a kötelezett jogalanyok belső ellenőrzéséhez kapcsolódó előírások rendszeres megsértése esetére. Az intézkedések körének kellően szélesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a tagállamok és az illetékes hatóságok számára, hogy figyelembe vegyék a kötelezett jogalanyok közötti különbségeket, különösen a pénzügyi intézmények és egyéb kötelezett jogalanyok esetében, tekintettel méretükre, jellemzőikre
  , kockázati szintjükre
  és tevékenységi területeikre. Az irányelv alkalmazása során a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban kiszabott közigazgatási intézkedések és szankciók, valamint a nemzeti joggal összhangban kiszabott büntetőjogi szankciók ne sértsék a ne bis in idem elvet. [Mód. 43] |
| --- | --- |

(41)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem jelentőségének arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítsanak meg a nemzeti jogban az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések betartásának elmulasztása esetére. A tagállamok jelenleg az alapvető megelőző intézkedések megszegése tekintetében közigazgatási intézkedések és szankciók széles skálájával rendelkeznek. Ez a sokféleség hátrányos lehet a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén tett erőfeszítések szempontjából és azzal a kockázattal jár, hogy az uniós fellépés elaprózottá válik. Indokolt ezért, hogy az irányelv egy sor közigazgatási intézkedést és szankciót tartalmazzon, amelyek a tagállamok rendelkezésére állnak az ügyfél-átvilágítási intézkedésekhez, a nyilvántartáshoz, a gyanús ügyletekre vonatkozó bejelentésekhez, valamint a kötelezett jogalanyok belső ellenőrzéséhez kapcsolódó előírások rendszeres megsértése esetére. Az intézkedések körének kellően szélesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a tagállamok és az illetékes hatóságok számára, hogy figyelembe vegyék a kötelezett jogalanyok közötti különbségeket, különösen a pénzügyi intézmények és egyéb kötelezett jogalanyok esetében, tekintettel méretükre, jellemzőikre
  , kockázati szintjükre
  és tevékenységi területeikre. Az irányelv alkalmazása során a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban kiszabott közigazgatási intézkedések és szankciók, valamint a nemzeti joggal összhangban kiszabott büntetőjogi szankciók ne sértsék a ne bis in idem elvet. [Mód. 43]

| (42) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardoknak biztosítaniuk kell a következetes harmonizációt és a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban. Hatékony és helyénvaló megoldás lenne az európai felügyeleti hatóságokat, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szervet a Bizottsághoz benyújtandó olyan szabályozási technikaistandard-tervezetek kidolgozásával megbízni, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. |
| --- | --- |

(42)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardoknak biztosítaniuk kell a következetes harmonizációt és a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban. Hatékony és helyénvaló megoldás lenne az európai felügyeleti hatóságokat, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szervet a Bizottsághoz benyújtandó olyan szabályozási technikaistandard-tervezetek kidolgozásával megbízni, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket.

| (42a) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok jobban értékelhessék a bizonyos műveletekből eredő kockázatokat, a Bizottságnak egy listát kell készítenie azokról az Unión kívüli joghatóságokról, amelyek az ebben az irányelvben meghatározottakhoz hasonló szabályokat és szabályozásokat hajtottak végre. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(42a)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok jobban értékelhessék a bizonyos műveletekből eredő kockázatokat, a Bizottságnak egy listát kell készítenie azokról az Unión kívüli joghatóságokról, amelyek az ebben az irányelvben meghatározottakhoz hasonló szabályokat és szabályozásokat hajtottak végre. [Mód. 44]

| (43) | Az európai felügyeleti hatóságok által ezen irányelv 42. cikkének megfelelően kidolgozott szabályozási technikaistandard-tervezeteket a Bizottságnak az EUMSZ 290. cikke alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadnia, az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(43)

Az európai felügyeleti hatóságok által ezen irányelv 42. cikkének megfelelően kidolgozott szabályozási technikaistandard-tervezeteket a Bizottságnak az EUMSZ 290. cikke alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadnia, az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban.

| (44) | Figyelembe véve, hogy a 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelvet lényegesen és alapvetően kellene módosítani, az egyértelműség és a következetesség érdekében a két irányelvet össze kell vonni és új irányelvvel kell felváltani. |
| --- | --- |

(44)

Figyelembe véve, hogy a 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelvet lényegesen és alapvetően kellene módosítani, az egyértelműség és a következetesség érdekében a két irányelvet össze kell vonni és új irányelvvel kell felváltani.

| (45) | Mivel ezen irányelv célkitűzését, nevezetesen a pénzügyi rendszernek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése, vizsgálata és felderítése révén történő védelmét a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel a tagállamok által pénzügyi rendszereik védelme érdekében elfogadott egyedi intézkedések adott esetben nem lennének összhangban a belső piac működésével, valamint a jogállamiság és a közösségi közrend szabályaival, és ezért az a fellépés terjedelme és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel ezen irányelv célkitűzését, nevezetesen a pénzügyi rendszernek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése, vizsgálata és felderítése révén történő védelmét a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel a tagállamok által pénzügyi rendszereik védelme érdekében elfogadott egyedi intézkedések adott esetben nem lennének összhangban a belső piac működésével, valamint a jogállamiság és a közösségi közrend szabályaival, és ezért az a fellépés terjedelme és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | Az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen a Charta által elismert elveket, mindenekelőtt a magán- és családi élet tiszteletben tartását,
  az ártatlanság vélelmét,
  a személyes adatok védelméhez való jogot, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát és a hatékony jogorvoslathoz, valamint a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jogot. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(46)

Az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen a Charta által elismert elveket, mindenekelőtt a magán- és családi élet tiszteletben tartását,
  az ártatlanság vélelmét,
  a személyes adatok védelméhez való jogot, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát és a hatékony jogorvoslathoz, valamint a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jogot. [Mód. 45]

| (47) | A Charta a mindenfajta megkülönböztetést tiltó 21. cikkével összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ennek az irányelvnek a végrehajtása az ügyfél-átvilágítással összefüggésben végzett kockázatértékelések tekintetében megkülönböztetés nélkül történik. |
| --- | --- |

(47)

A Charta a mindenfajta megkülönböztetést tiltó 21. cikkével összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ennek az irányelvnek a végrehajtása az ügyfél-átvilágítással összefüggésben végzett kockázatértékelések tekintetében megkülönböztetés nélkül történik.

| (48) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(48)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (48a) | A tagállamokat és a kötelezett jogalanyokat ezen irányelv vagy az ezen irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazásakor köti a 2000/43/EK tanácsi irányelv

   (17)
  . [Mód. 46] |
| --- | --- |

(48a)

A tagállamokat és a kötelezett jogalanyokat ezen irányelv vagy az ezen irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazásakor köti a 2000/43/EK tanácsi irányelv

   (17)
  . [Mód. 46]

| (48b) | Az európai adatvédelmi biztos 2013. július 4-én véleményt nyilvánított (18), |
| --- | --- |

(48b)

Az európai adatvédelmi biztos 2013. július 4-én véleményt nyilvánított (18),

ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának tilalmát.

(2)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő szándékos elkövetői magatartás minősül pénzmosásnak:

| a) | vagyon átváltása vagy átruházása annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik, a vagyon jogellenes eredetének elrejtése vagy leplezése céljából,
  vagy a befagyasztási és elkobzási határozatok elkerülése céljából,
  vagy az ilyen cselekmény elkövetésében részt vevő személy tevékenysége jogi következményeinek elkerüléséhez nyújtott segítség céljából; [Mód. 47] |
| --- | --- |

a)

vagyon átváltása vagy átruházása annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik, a vagyon jogellenes eredetének elrejtése vagy leplezése céljából,
  vagy a befagyasztási és elkobzási határozatok elkerülése céljából,
  vagy az ilyen cselekmény elkövetésében részt vevő személy tevékenysége jogi következményeinek elkerüléséhez nyújtott segítség céljából; [Mód. 47]

| b) | a vagyon valódi természetének, forrásának, helyének, rendelkezésre állásának, mozgásának, a hozzá fűződő jogoknak vagy tulajdonjogának elrejtése vagy leplezése, annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik; |
| --- | --- |

b)

a vagyon valódi természetének, forrásának, helyének, rendelkezésre állásának, mozgásának, a hozzá fűződő jogoknak vagy tulajdonjogának elrejtése vagy leplezése, annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik;

| c) | vagyon megszerzése, birtoklása vagy használata a szerzés időpontjában annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik; |
| --- | --- |

c)

vagyon megszerzése, birtoklása vagy használata a szerzés időpontjában annak ismeretében, hogy az bűnözői cselekményből vagy ilyen cselekményben való közreműködésből származik;

| d) | az a), b) és c) pontokban említett bármely cselekmény elkövetésében való részvétel, elkövetésére való szövetkezés, elkövetésének megkísérlése, valamint elkövetésének támogatása, pártolása, elősegítése és ajánlása. |
| --- | --- |

d)

az a), b) és c) pontokban említett bármely cselekmény elkövetésében való részvétel, elkövetésére való szövetkezés, elkövetésének megkísérlése, valamint elkövetésének támogatása, pártolása, elősegítése és ajánlása.

(3)   A cselekmény akkor is pénzmosásnak minősül, ha a tisztára mosandó vagyont eredményező cselekményeket más tagállam vagy egy harmadik ország területén hajtották végre.

(4)   Ezen irányelv alkalmazásában „terrorizmus finanszírozása”: pénzeszközök bármely, közvetlen vagy közvetett módon történő rendelkezésre bocsátása vagy gyűjtése azzal a szándékkal vagy annak tudatában, hogy azt teljesen vagy részben a 2008/919/IB tanácsi kerethatározattal (19) módosított, 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (20) 1–4. cikkében meghatározott bűncselekmények elkövetésére fogják felhasználni.

(5)   A (2) és a (4) bekezdésben említett cselekmények tényállási elemeként megkívánt ismeretre, szándékra vagy célzatra az objektív ténybeli körülményekből lehet következtetni.

2. cikk

(1)   Ez az irányelv a következő kötelezett jogalanyokra alkalmazandó:

| 1. | hitelintézetek; |
| --- | --- |

1.

hitelintézetek;

| 2. | pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

2.

pénzügyi intézmények;

| 3. | a szakmai tevékenységük folytatása során eljáró alábbi természetes és jogi személyek:






  a) | könyvvizsgálók, külső könyvelők és adótanácsadók; |
| --- | --- | --- |

3.

a szakmai tevékenységük folytatása során eljáró alábbi természetes és jogi személyek:

a)

könyvvizsgálók, külső könyvelők és adótanácsadók;

| b) | közjegyzők és más független jogi hivatás képviselői, ha azok akár az ügyfelük nevében vagy javára bármilyen pénzügyi vagy ingatlanügyletben eljárnak, vagy ügyfelüknek az alábbiakra vonatkozó ügyletek tervezésében vagy végrehajtásában nyújtanak segítséget:






  i. | ingatlanvagyon vagy üzleti részesedés adásvétele; |
| --- | --- | --- |

b)

közjegyzők és más független jogi hivatás képviselői, ha azok akár az ügyfelük nevében vagy javára bármilyen pénzügyi vagy ingatlanügyletben eljárnak, vagy ügyfelüknek az alábbiakra vonatkozó ügyletek tervezésében vagy végrehajtásában nyújtanak segítséget:

i.

ingatlanvagyon vagy üzleti részesedés adásvétele;

| ii. | az ügyfél pénzének, értékpapírjainak vagy más vagyoni eszközeinek kezelése; |
| --- | --- |

ii.

az ügyfél pénzének, értékpapírjainak vagy más vagyoni eszközeinek kezelése;

| iii. | bank-, takarék- vagy értékpapírszámlák megnyitása vagy kezelése; |
| --- | --- |

iii.

bank-, takarék- vagy értékpapírszámlák megnyitása vagy kezelése;

| iv. | társaságok létesítéséhez, működtetéséhez vagy vezetéséhez szükséges vagyoni hozzájárulások megszervezése; |
| --- | --- |

iv.

társaságok létesítéséhez, működtetéséhez vagy vezetéséhez szükséges vagyoni hozzájárulások megszervezése;

| v. | vagyonkezelő társaságok,
  alapítványok, kölcsönös biztosítók,
  társaságok vagy hasonló struktúrák létesítése, működtetése vagy vezetése; [Mód. 48] |
| --- | --- |

v.

vagyonkezelő társaságok,
  alapítványok, kölcsönös biztosítók,
  társaságok vagy hasonló struktúrák létesítése, működtetése vagy vezetése; [Mód. 48]

| c) | az a) vagy b) pont hatálya alá nem tartozó vagyonkezelői vagy vállalati szolgáltatók; |
| --- | --- |

c)

az a) vagy b) pont hatálya alá nem tartozó vagyonkezelői vagy vállalati szolgáltatók;

| d) | ingatlanügynökök, beleértve a bérbeadással foglalkozó ügynököket
  , amennyiben pénzügyi műveletekben vesznek részt
  ; [Mód. 49] |
| --- | --- |

d)

ingatlanügynökök, beleértve a bérbeadással foglalkozó ügynököket
  , amennyiben pénzügyi műveletekben vesznek részt
  ; [Mód. 49]

| e) | árukkal
  vagy szolgáltatásokkal
  kereskedő más természetes vagy jogi személyek, amennyiben legalább 7 500 EUR összegű készpénzfizetést teljesítenek vagy kapnak, attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor; [Mód. 50] |
| --- | --- |

e)

árukkal
  vagy szolgáltatásokkal
  kereskedő más természetes vagy jogi személyek, amennyiben legalább 7 500 EUR összegű készpénzfizetést teljesítenek vagy kapnak, attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor; [Mód. 50]

| f) | szerencsejáték-szervezők. |
| --- | --- |

f)

szerencsejáték-szervezők.

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy is, hogy a pénzügyi tevékenységgel alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon foglalkozó természetes vagy jogi személyek, akik vagy amelyek esetében alacsony a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás előfordulásának kockázata, nem tartoznak az irányelv hatálya alá, feltéve, hogy a természetes vagy jogi személy teljesíti a következő kritériumok mindegyikét:

| a) | a pénzügyi tevékenység abszolút értékben korlátozott; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi tevékenység abszolút értékben korlátozott;

| b) | a pénzügyi tevékenység ügyletenkénti alapon korlátozott; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi tevékenység ügyletenkénti alapon korlátozott;

| c) | a pénzügyi tevékenység nem képez fő tevékenységet; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi tevékenység nem képez fő tevékenységet;

| d) | a pénzügyi tevékenység kiegészíti a fő tevékenységet és közvetlenül kapcsolódik hozzá; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi tevékenység kiegészíti a fő tevékenységet és közvetlenül kapcsolódik hozzá;

| e) | a fő tevékenység nem az (1) bekezdésben említett tevékenység, az (1) bekezdés 3.e) pontjában említett tevékenység kivételével; |
| --- | --- |

e)

a fő tevékenység nem az (1) bekezdésben említett tevékenység, az (1) bekezdés 3.e) pontjában említett tevékenység kivételével;

| f) | a pénzügyi szolgáltatást csak a főtevékenység ügyfeleinek nyújtják és nem a nyilvánosságnak. |
| --- | --- |

f)

a pénzügyi szolgáltatást csak a főtevékenység ügyfeleinek nyújtják és nem a nyilvánosságnak.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 4. cikke 13. pontja szerinti készpénzátutalási tevékenységgel foglalkozó természetes és jogi személyekre.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a tagállamok előírják, hogy a pénzügyi tevékenység teljes árbevétele nem haladhat meg egy megfelelően alacsony küszöbértéket. E küszöbértéket a pénzügyi tevékenység típusától függően nemzeti szinten határozzák meg.

(4)   A tagállamok a (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában ügyfelenként és egyedi ügyletenként maximális küszöbértéket alkalmaznak, függetlenül attól, hogy az ügyletet egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben hajtják végre. E küszöbértéket a pénzügyi tevékenység típusától függően nemzeti szinten kell meghatározni. A küszöbértéknek kellően alacsonynak kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy a kérdéses ügylettípusok gyakorlati szempontból megvalósíthatatlan és hatástalan módszert jelentsenek a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében, továbbá nem haladhatja meg az 1 000 EUR-t.

(5)   A tagállamok a (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában előírják, hogy a pénzügyi tevékenység árbevétele nem haladhatja meg az érintett természetes vagy jogi személy teljes árbevételének 5 %-át.

(6)   A pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása kockázatának e cikk alkalmazásában történő értékelése során a tagállamok különös figyelmet fordítanak valamennyi olyan pénzügyi tevékenységre, amely – jellegénél fogva – különösen alkalmas arra, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljából felhasználják vagy visszaéljenek vele.

(7)   Az e cikk alapján hozott bármely határozat tartalmazza az alapjául szolgáló indokokat. A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a körülmények megváltozása esetén a határozatot vissza lehessen vonni.

(8)   A tagállamok kockázatalapú ellenőrzési tevékenységeket alakítanak ki, vagy egyéb más megfelelő intézkedést tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az e cikk alapján hozott határozatok által nyújtott mentességekkel ne lehessen visszaélni.

3. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, ideértve az Unión belül vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézeteknek az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontja szerinti, az Unióban található fióktelepeit; |
| --- | --- |

1.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, ideértve az Unión belül vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézeteknek az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontja szerinti, az Unióban található fióktelepeit;

| 2. | „pénzügyi intézmény”:






  a) | a hitelintézettől eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenységi körébe a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) I. mellékletének 2–12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy vagy több tevékenyság folytatása tartozik; ez magában foglalja a pénzváltási tevékenységeket is („bureaux de change”); |
| --- | --- | --- |

2.

„pénzügyi intézmény”:

a)

a hitelintézettől eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenységi körébe a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) I. mellékletének 2–12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy vagy több tevékenyság folytatása tartozik; ez magában foglalja a pénzváltási tevékenységeket is („bureaux de change”);

| b) | a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerint engedélyezett biztosítótársaság, amennyiben az az említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat; |
| --- | --- |

b)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerint engedélyezett biztosítótársaság, amennyiben az az említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat;

| c) | a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

c)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

| d) | a részvényeit vagy befektetési jegyeit forgalmazó kollektív befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

d)

a részvényeit vagy befektetési jegyeit forgalmazó kollektív befektetési vállalkozás;

| e) | a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) 2. cikkének 5. pontjában meghatározott biztosításközvetítő, kivéve az említett irányelv 2. cikkének 7. pontjában említett biztosításközvetítőt életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások közvetítése esetén; |
| --- | --- |

e)

a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) 2. cikkének 5. pontjában meghatározott biztosításközvetítő, kivéve az említett irányelv 2. cikkének 7. pontjában említett biztosításközvetítőt életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások közvetítése esetén;

| f) | az a)–e) pontokban említett, az Európai Unión belül vagy harmadik országban központi irodával rendelkező pénzügyi intézményeknek az Unióban található fióktelepei; |
| --- | --- |

f)

az a)–e) pontokban említett, az Európai Unión belül vagy harmadik országban központi irodával rendelkező pénzügyi intézményeknek az Unióban található fióktelepei;

| 3. | „vagyon”: az a dolog, akár materiális, akár immateriális, ingó vagy ingatlan, fizikai vagy eszmei, valamint bármilyen formájú olyan jogi dokumentum vagy okirat, ideértve az elektronikust és digitálist is, amely bizonyítja az ilyen dolgokban megtestesült jogcímet vagy bennük lévő érdekeltséget; |
| --- | --- |

3.

„vagyon”: az a dolog, akár materiális, akár immateriális, ingó vagy ingatlan, fizikai vagy eszmei, valamint bármilyen formájú olyan jogi dokumentum vagy okirat, ideértve az elektronikust és digitálist is, amely bizonyítja az ilyen dolgokban megtestesült jogcímet vagy bennük lévő érdekeltséget;

| 4. | „bűnözői cselekmény”: a következő súlyos bűncselekmények elkövetésében való mindenfajta bűnözői részvétel;






  a) | a 2008/919/IB tanácsi kerethatározattal módosított 2002/475/IB kerethatározat 1–4. cikkében meghatározott cselekmények; |
| --- | --- | --- |

4.

„bűnözői cselekmény”: a következő súlyos bűncselekmények elkövetésében való mindenfajta bűnözői részvétel;

a)

a 2008/919/IB tanácsi kerethatározattal módosított 2002/475/IB kerethatározat 1–4. cikkében meghatározott cselekmények;

| b) | a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi ENSZ-egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett bármely bűncselekmény; |
| --- | --- |

b)

a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi ENSZ-egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett bármely bűncselekmény;

| c) | a 98/733/IB tanácsi együttes fellépés (27) 1. cikkében meghatározott bűnszervezetek tevékenységei; |
| --- | --- |

c)

a 98/733/IB tanácsi együttes fellépés (27) 1. cikkében meghatározott bűnszervezetek tevékenységei;

| d) | az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (28) 1. cikke (1) bekezdésében és 2. cikkében meghatározott, az Unió pénzügyi érdekeit sértő, legalább súlyosnak minősülő csalás; |
| --- | --- |

d)

az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (28) 1. cikke (1) bekezdésében és 2. cikkében meghatározott, az Unió pénzügyi érdekeit sértő, legalább súlyosnak minősülő csalás;

| e) | korrupció; |
| --- | --- |

e)

korrupció;

| f) | minden olyan bűncselekmény – többek között a közvetlen és közvetett adózáshoz kapcsolódó adóbűncselekmények –, amely maximálisan legalább egy év szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetendő, illetve azon államok esetében, amelyeknek a jogrendszere a bűncselekményekre legalacsonyabb büntetési tételt ír elő, minden olyan bűncselekmény, amely legalább hathónapos szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetendő; [Mód. 52; A módosítás nem érinti az összes nyelvi változatot] |
| --- | --- |

f)

minden olyan bűncselekmény – többek között a közvetlen és közvetett adózáshoz kapcsolódó adóbűncselekmények –, amely maximálisan legalább egy év szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetendő, illetve azon államok esetében, amelyeknek a jogrendszere a bűncselekményekre legalacsonyabb büntetési tételt ír elő, minden olyan bűncselekmény, amely legalább hathónapos szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetendő; [Mód. 52; A módosítás nem érinti az összes nyelvi változatot]

| 4a. | „önszabályozó szerv”: olyan szerv, amely – a nemzeti jog által elismerten – egy bizonyos szakma vagy egy gazdasági tevékenység bizonyos területe számára kötelezettségeket és szabályokat jogosult előírni, amelyeket az adott szakmában vagy területen dolgozó természetes vagy jogi személyek kötelesek betartani; [Mód. 53] |
| --- | --- |

4a.

„önszabályozó szerv”: olyan szerv, amely – a nemzeti jog által elismerten – egy bizonyos szakma vagy egy gazdasági tevékenység bizonyos területe számára kötelezettségeket és szabályokat jogosult előírni, amelyeket az adott szakmában vagy területen dolgozó természetes vagy jogi személyek kötelesek betartani; [Mód. 53]

| 5. | „tényleges tulajdonos”: azon természetes személy, amely az ügyfél végső tulajdonosa, vagy azt végső soron ellenőrzi, és/vagy az a természetes személy, amelynek megbízásából valamely ügyletet végrehajtanak, vagy valamely tevékenységet folytatnak, és amely magában foglalja legalább a következőket:






  a) | gazdasági társaságok esetében:






  i. | azon természetes személy, aki valamely jogalanyban szerzett közvetlen vagy közvetett tulajdon, illetve a jogalany részvényeinek vagy szavazati jogainak megfelelő százaléka fölötti ellenőrzés révén – beleértve a bemutatóra szóló részvények birtoklását is – végső soron a jogalany tulajdonosa, vagy azt ellenőrzi, amennyiben ez a jogalany nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós jogszabályokkal vagy azokkal egyenértékű nemzetközi standardokkal összhangban lévő közzétételi követelmények vonatkoznak;

  a 25 % plusz egy részvény

  a részvények 25 %-ának plusz egy részvénynek valamely természetes személy általi tulajdonlása minden esetben a közvetlen tulajdon bizonyítéka; az ügyfélben valamely, természetes személy(ek) ellenőrzése alatt álló gazdasági társaság, vagy több, ugyanazon természetes személy ellenőrzése alatt álló gazdasági társaság által szerzett 25 % plusz egy részvény részvénytulajdon a közvetett tulajdonlást jelzi; az ellenőrzés fogalmát többek között a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (29)

  22. cikkének (1)–(5) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban kell meghatározni; ez azonban
  a
  tagállamok azon jogának sérelme nélkül alkalmazandó, hogy valamilyen alacsonyabb százalékaránynak a
  tulajdonlás vagy a részvénytulajdon révén gyakorolt ellenőrzés bizonyítéka és a közvetlen vagy közvetett tulajdon valamennyi szintjére alkalmazandó

  bizonyítékaképpen való elfogadásáról is dönthetnek
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

„tényleges tulajdonos”: azon természetes személy, amely az ügyfél végső tulajdonosa, vagy azt végső soron ellenőrzi, és/vagy az a természetes személy, amelynek megbízásából valamely ügyletet végrehajtanak, vagy valamely tevékenységet folytatnak, és amely magában foglalja legalább a következőket:

a)

gazdasági társaságok esetében:

i.

azon természetes személy, aki valamely jogalanyban szerzett közvetlen vagy közvetett tulajdon, illetve a jogalany részvényeinek vagy szavazati jogainak megfelelő százaléka fölötti ellenőrzés révén – beleértve a bemutatóra szóló részvények birtoklását is – végső soron a jogalany tulajdonosa, vagy azt ellenőrzi, amennyiben ez a jogalany nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós jogszabályokkal vagy azokkal egyenértékű nemzetközi standardokkal összhangban lévő közzétételi követelmények vonatkoznak;

a 25 % plusz egy részvény

  a részvények 25 %-ának plusz egy részvénynek valamely természetes személy általi tulajdonlása minden esetben a közvetlen tulajdon bizonyítéka; az ügyfélben valamely, természetes személy(ek) ellenőrzése alatt álló gazdasági társaság, vagy több, ugyanazon természetes személy ellenőrzése alatt álló gazdasági társaság által szerzett 25 % plusz egy részvény részvénytulajdon a közvetett tulajdonlást jelzi; az ellenőrzés fogalmát többek között a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (29)

  22. cikkének (1)–(5) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban kell meghatározni; ez azonban
  a
  tagállamok azon jogának sérelme nélkül alkalmazandó, hogy valamilyen alacsonyabb százalékaránynak a
  tulajdonlás vagy a részvénytulajdon révén gyakorolt ellenőrzés bizonyítéka és a közvetlen vagy közvetett tulajdon valamennyi szintjére alkalmazandó

  bizonyítékaképpen való elfogadásáról is dönthetnek
  ;

| ii. | amennyiben bármilyen kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy az i. pontban meghatározott személy a tényleges tulajdonos,
  vagy ha
  az
  összes szükséges intézkedés megtétele után az i. pont szerint egy személy sem azonosítható, az
  a természetes személy
  – ideértve akár a felső vezetést is –
  , aki
  egyéb módon
  ellenőrzést gyakorol valamely jogalany vezetése felett; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben bármilyen kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy az i. pontban meghatározott személy a tényleges tulajdonos,
  vagy ha
  az
  összes szükséges intézkedés megtétele után az i. pont szerint egy személy sem azonosítható, az
  a természetes személy
  – ideértve akár a felső vezetést is –
  , aki
  egyéb módon
  ellenőrzést gyakorol valamely jogalany vezetése felett;

| iia. | amennyiben nem azonosítanak az i. és ii. pont szerinti természetes személyt, az a természetes személy, aki a vezető tisztségviselő pozícióját tölti be, amely esetben a kötelezett jogalanyoknak nyilvántartást kell vezetniük az i. és ii. pont szerinti tényleges tulajdonos azonosítása érdekében meghozott intézkedésekről annak bizonyítására, hogy e személyek nem azonosíthatók; |
| --- | --- |

iia.

amennyiben nem azonosítanak az i. és ii. pont szerinti természetes személyt, az a természetes személy, aki a vezető tisztségviselő pozícióját tölti be, amely esetben a kötelezett jogalanyoknak nyilvántartást kell vezetniük az i. és ii. pont szerinti tényleges tulajdonos azonosítása érdekében meghozott intézkedésekről annak bizonyítására, hogy e személyek nem azonosíthatók;

| b) | olyan jogalanyok, például alapítványok, valamint társulás jellegű jogi megállapodások, így vagyonkezelő társaságok
  vagy kölcsönös biztosítók
  esetében, amelyek pénzeszközöket kezelnek és osztanak el:






  i. | az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol egy társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany vagyonának legalább 25 %-a felett; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

olyan jogalanyok, például alapítványok, valamint társulás jellegű jogi megállapodások, így vagyonkezelő társaságok
  vagy kölcsönös biztosítók
  esetében, amelyek pénzeszközöket kezelnek és osztanak el:

i.

az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol egy társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany vagyonának legalább 25 %-a felett; valamint

| ii. | abban az esetben, ha a leendő kedvezményezetteket már meghatározták, az a természetes személy, aki egy társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany vagyona legalább 25 %-ának a kedvezményezettje; vagy |
| --- | --- |

ii.

abban az esetben, ha a leendő kedvezményezetteket már meghatározták, az a természetes személy, aki egy társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany vagyona legalább 25 %-ának a kedvezményezettje; vagy

| iii. | abban az esetben, ha a társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany hasznát élvező egyéneket még ezután kell meghatározni, azon személyek csoportja, akiknek legfőbb érdeke a társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany létrehozása, illetve működtetése. Vagyonkezelő társaság jellemzők vagy csoport alapján kijelölt kedvezményezettjei esetén a kötelezett jogalanyok elegendő információt szereznek a kedvezményezettről, hogy meggyőződjenek arról, hogy a kifizetés időpontjában, illetve akkor, amikor a kedvezményezett a szerzett jogait érvényesíteni szándékozik, meg tudják állapítani a kedvezményezett személyazonosságát; |
| --- | --- |

iii.

abban az esetben, ha a társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany hasznát élvező egyéneket még ezután kell meghatározni, azon személyek csoportja, akiknek legfőbb érdeke a társulás jellegű jogi megállapodás vagy jogalany létrehozása, illetve működtetése. Vagyonkezelő társaság jellemzők vagy csoport alapján kijelölt kedvezményezettjei esetén a kötelezett jogalanyok elegendő információt szereznek a kedvezményezettről, hogy meggyőződjenek arról, hogy a kifizetés időpontjában, illetve akkor, amikor a kedvezményezett a szerzett jogait érvényesíteni szándékozik, meg tudják állapítani a kedvezményezett személyazonosságát;

| iiia. | vagyonkezelő társaságok esetében a célvagyon alapítójának, kezelőjének, (adott esetben) az ellenőrnek, a kedvezményezetteknek vagy a kedvezményezettek csoportjának, valamint a vagyonkezelő társaság fölött tényleges végső ellenőrzést gyakorló más természetes személynek (ellenőrzési vagy tulajdonosi láncon keresztül is) a személyazonossága; [Mód. 54] |
| --- | --- |

iiia.

vagyonkezelő társaságok esetében a célvagyon alapítójának, kezelőjének, (adott esetben) az ellenőrnek, a kedvezményezetteknek vagy a kedvezményezettek csoportjának, valamint a vagyonkezelő társaság fölött tényleges végső ellenőrzést gyakorló más természetes személynek (ellenőrzési vagy tulajdonosi láncon keresztül is) a személyazonossága; [Mód. 54]

| 6. | „vagyonkezelői és vállalati szolgáltató”: bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki harmadik személyek részére a következő szolgáltatások bármelyikét üzletszerűen nyújtja:






  a) | társaságok vagy más jogi személyek alapítása; |
| --- | --- | --- |

6.

„vagyonkezelői és vállalati szolgáltató”: bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki harmadik személyek részére a következő szolgáltatások bármelyikét üzletszerűen nyújtja:

a)

társaságok vagy más jogi személyek alapítása;

| b) | társaság igazgatójaként vagy ügyvezetőjeként, személyegyesítő társaságban tagként vagy más jogi személyek esetén hasonló tisztségben folytatott tevékenység, vagy ilyen tevékenység végzésének megszervezése más személy részére; |
| --- | --- |

b)

társaság igazgatójaként vagy ügyvezetőjeként, személyegyesítő társaságban tagként vagy más jogi személyek esetén hasonló tisztségben folytatott tevékenység, vagy ilyen tevékenység végzésének megszervezése más személy részére;

| c) | székhely, üzleti cím, levelezési vagy igazgatási cím, továbbá bármely más kapcsolódó szolgáltatás nyújtása társaság, személyegyesítő társaság vagy más jogi személy, illetve társulás jellegű jogi megállapodás részére; |
| --- | --- |

c)

székhely, üzleti cím, levelezési vagy igazgatási cím, továbbá bármely más kapcsolódó szolgáltatás nyújtása társaság, személyegyesítő társaság vagy más jogi személy, illetve társulás jellegű jogi megállapodás részére;

| d) | kifejezett vagyonkezelő társaság vagy hasonló társulás jellegű jogi megállapodás vagyonkezelőjeként végzett tevékenység vagy ilyen tevékenység végzésének megszervezése más személy részére; |
| --- | --- |

d)

kifejezett vagyonkezelő társaság vagy hasonló társulás jellegű jogi megállapodás vagyonkezelőjeként végzett tevékenység vagy ilyen tevékenység végzésének megszervezése más személy részére;

| e) | eljárás részvényesi meghatalmazottként más személy javára vagy ilyen eljárásról való gondoskodás más személy számára, amely nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós jogszabályoknak vagy azokkal egyenértékű nemzetközi standardoknak megfelelő közzétételi követelmények vonatkoznak; |
| --- | --- |

e)

eljárás részvényesi meghatalmazottként más személy javára vagy ilyen eljárásról való gondoskodás más személy számára, amely nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós jogszabályoknak vagy azokkal egyenértékű nemzetközi standardoknak megfelelő közzétételi követelmények vonatkoznak;

| 7. | a) | „külföldi politikai közszereplők”: olyan természetes személyek, akik fontos közfeladatokat látnak vagy láttak el valamely harmadik ország megbízásából; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

„külföldi politikai közszereplők”: olyan természetes személyek, akik fontos közfeladatokat látnak vagy láttak el valamely harmadik ország megbízásából;

| b) | „belföldi politikai közszereplők”: olyan természetes személyek, akik valamely

  a
  tagállam megbízásából fontos közfeladatokat látnak vagy láttak el; [Mód. 55] |
| --- | --- |

b)

„belföldi politikai közszereplők”: olyan természetes személyek, akik valamely

  a
  tagállam megbízásából fontos közfeladatokat látnak vagy láttak el; [Mód. 55]

| c) | „valamely nemzetközi szervezet megbízásából fontos közfeladatot ellátó személy”: nemzetközi szervezet igazgatója, igazgatóhelyettese, vagy az igazgatótanács tagja, vagy egyenértékű feladatot ellátó személy; |
| --- | --- |

c)

„valamely nemzetközi szervezet megbízásából fontos közfeladatot ellátó személy”: nemzetközi szervezet igazgatója, igazgatóhelyettese, vagy az igazgatótanács tagja, vagy egyenértékű feladatot ellátó személy;

| d) | „fontos közfeladat ellátásával megbízott természetes személyek” a következők:






  i. | államfők, kormányfők, miniszterek és miniszterhelyettesek vagy államtitkárok; |
| --- | --- | --- |

d)

„fontos közfeladat ellátásával megbízott természetes személyek” a következők:

i.

államfők, kormányfők, miniszterek és miniszterhelyettesek vagy államtitkárok;

| ii. | országgyűlési képviselők
  vagy hasonló jogalkotó szervek tagjai
  ; [Mód. 56] |
| --- | --- |

ii.

országgyűlési képviselők
  vagy hasonló jogalkotó szervek tagjai
  ; [Mód. 56]

| iii. | a legfelsőbb bíróságok, alkotmánybíróságok és magas rangú bírói testületek tagjai, akik döntései ellen – kivételes körülményektől eltekintve – rendszerint nem lehet fellebbezni; |
| --- | --- |

iii.

a legfelsőbb bíróságok, alkotmánybíróságok és magas rangú bírói testületek tagjai, akik döntései ellen – kivételes körülményektől eltekintve – rendszerint nem lehet fellebbezni;

| iv. | a számvevőszékek és a központi bankok igazgatósági tagjai; |
| --- | --- |

iv.

a számvevőszékek és a központi bankok igazgatósági tagjai;

| v. | nagykövetek, ügyvivők és a fegyveres erők magas rangú tisztviselői; |
| --- | --- |

v.

nagykövetek, ügyvivők és a fegyveres erők magas rangú tisztviselői;

| vi. | állami tulajdonú vállalatok ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testületének
  vezető beosztású
  tagjai. [Mód. 57] |
| --- | --- |

vi.

állami tulajdonú vállalatok ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testületének
  vezető beosztású
  tagjai. [Mód. 57]

Az i.–vi. pontban meghatározott kategóriák egyikébe sem értendők bele a középvezetők vagy a beosztottak;

| e) | „közvetlen hozzátartozók” a következők:






  i. | a házastárs; |
| --- | --- | --- |

e)

„közvetlen hozzátartozók” a következők:

i.

a házastárs;

| ii. | a házastárssal egyenrangúnak tekintett élettárs; |
| --- | --- |

ii.

a házastárssal egyenrangúnak tekintett élettárs;

| iii. | a gyermekek és azok házastársai vagy élettársai;
  [Mód. 58] |
| --- | --- |

iii.

a gyermekek és azok házastársai vagy élettársai;
  [Mód. 58]

| iv. | a szülők;
  [Mód. 59] |
| --- | --- |

iv.

a szülők;
  [Mód. 59]

| f) | „közeli kapcsolatban álló személyek” a következők:






  i. | bármely természetes személy, aki a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett személlyel közösen jogalanyok és társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonosaként ismert vagy vele szoros üzleti kapcsolatban áll; |
| --- | --- | --- |

f)

„közeli kapcsolatban álló személyek” a következők:

i.

bármely természetes személy, aki a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett személlyel közösen jogalanyok és társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonosaként ismert vagy vele szoros üzleti kapcsolatban áll;

| ii. | bármely természetes személy, aki egyedüli tényleges tulajdonosa egy jogalanynak vagy társulás jellegű jogi megállapodásnak, amelyről tudott, hogy gyakorlatilag a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett személy javára hozták létre; [Mód. 60] |
| --- | --- |

ii.

bármely természetes személy, aki egyedüli tényleges tulajdonosa egy jogalanynak vagy társulás jellegű jogi megállapodásnak, amelyről tudott, hogy gyakorlatilag a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett személy javára hozták létre; [Mód. 60]

| 8. | „felső vezetés”: olyan tisztségviselő vagy alkalmazott, aki megfelelő ismeretekkel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az intézmény milyen mértékben kitett pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak és megfelelő vezetői hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kockázati kitettség tekintetében döntéseket hozzon. Nem szükséges, hogy minden esetben az igazgatótanács tagja legyen; |
| --- | --- |

8.

„felső vezetés”: olyan tisztségviselő vagy alkalmazott, aki megfelelő ismeretekkel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az intézmény milyen mértékben kitett pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak és megfelelő vezetői hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kockázati kitettség tekintetében döntéseket hozzon. Nem szükséges, hogy minden esetben az igazgatótanács tagja legyen;

| 9. | „üzleti kapcsolat”: olyan üzleti, szakmai vagy kereskedelmi kapcsolat, amely a kötelezett jogalanyok szakmai tevékenységéhez kapcsolódik, és amely a kapcsolat létesítésekor várhatóan tartós lesz; |
| --- | --- |

9.

„üzleti kapcsolat”: olyan üzleti, szakmai vagy kereskedelmi kapcsolat, amely a kötelezett jogalanyok szakmai tevékenységéhez kapcsolódik, és amely a kapcsolat létesítésekor várhatóan tartós lesz;

| 10. | „szerencsejáték-szolgáltatás”: bármely olyan szolgáltatás, amely pénzbeli tétre játszott szerencsejátékot foglal magában, többek között olyanokat is, amelyek esetében valamilyen készségre van szükség, beleértve a lottó- és kaszinójátékokat, a pókert és a fogadást, mely szolgáltatások nyújtása valamely fizikai létesítményben, vagy bármely, például elektronikus módon, vagy más, a kommunikációt lehetővé tevő módon távolból és a szolgáltatás igénybe vevőjének egyedi kérésére történik; |
| --- | --- |

10.

„szerencsejáték-szolgáltatás”: bármely olyan szolgáltatás, amely pénzbeli tétre játszott szerencsejátékot foglal magában, többek között olyanokat is, amelyek esetében valamilyen készségre van szükség, beleértve a lottó- és kaszinójátékokat, a pókert és a fogadást, mely szolgáltatások nyújtása valamely fizikai létesítményben, vagy bármely, például elektronikus módon, vagy más, a kommunikációt lehetővé tevő módon távolból és a szolgáltatás igénybe vevőjének egyedi kérésére történik;

| (10a) | „fogadási ügylet”: ügylet, amely alatt az egyrészről a szerencsejáték-szervező, másrészről az ügyfél és a fogadás és a tét regisztrálásának kedvezményezettje közötti üzleti kapcsolat valamennyi szakasza értendő az esetleges nyeremény kifizetéséig; [Mód. 61] |
| --- | --- |

(10a)

„fogadási ügylet”: ügylet, amely alatt az egyrészről a szerencsejáték-szervező, másrészről az ügyfél és a fogadás és a tét regisztrálásának kedvezményezettje közötti üzleti kapcsolat valamennyi szakasza értendő az esetleges nyeremény kifizetéséig; [Mód. 61]

| 11. | a „csoport”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) (2) cikkének 12. pontjában meghatározott csoport; |
| --- | --- |

11.

a „csoport”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) (2) cikkének 12. pontjában meghatározott csoport;

| 11a. | „nem személyes”: szerződés kötése vagy ügylet végrehajtása a szerződő fél vagy a közvetítő és az ügyfél egyidejű fizikai jelenléte nélkül, kizárólag az internet, a távértékesítés vagy más elektronikus kommunikációs módot használva a szerződés megkötéséig, a szerződéskötés időpontját is beleértve. [Mód. 62] |
| --- | --- |

11a.

„nem személyes”: szerződés kötése vagy ügylet végrehajtása a szerződő fél vagy a közvetítő és az ügyfél egyidejű fizikai jelenléte nélkül, kizárólag az internet, a távértékesítés vagy más elektronikus kommunikációs módot használva a szerződés megkötéséig, a szerződéskötés időpontját is beleértve. [Mód. 62]

4. cikk

(1)   A tagállamok
  a kockázatalapú megközelítéssel összhangban
  biztosítják, hogy ezen irányelv rendelkezéseit teljes mértékben vagy részben kiterjesztik a 2. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezett jogalanyoktól eltérő, olyan tevékenységeket folytató szakmákra és vállalkozáskategóriákra, amelyeknél különösen valószínű, hogy azokat pénzmosási célra vagy terrorizmus finanszírozására használják fel [Mód. 63].

(2)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy ezen irányelv rendelkezéseit a 2. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő szakmákra és vállalkozáskategóriákra is kiterjeszti, erről a döntéséről tájékoztatja a Bizottságot.

5. cikk

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében a tagállamok az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak vagy hatályban tarthatnak
  , feltéve hogy ezek a rendelkezések teljes mértékben összhangban állnak az uniós joggal, különösen az uniós adatvédelmi szabályok és a Chartában rögzített alapvető jogok védelme tekintetében
  .
  Ezek a rendelkezések nem akadályozhatják indokolatlanul az ügyfeleket a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben, és nem akadályozhatják a belső piac működését. [Mód. 64]

2. SZAKASZ

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

6. cikk

(1)   Az

  A Bizottság értékelést készít a belső piacra hatást gyakorló pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokról, különös tekintettel a határokon átnyúló tevékenységekre. E célból a Bizottság konzultál a tagállamokkal, az európai felügyeleti hatóságokkal,

  együttes véleményt ad a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok által a belső piacra gyakorolt hatásról

  az európai adatvédelmi biztossal, a 29
  .
  cikk szerinti munkacsoporttal, az Europollal és más érintett hatóságokkal.

Az első albekezdésben említett kockázatértékelésnek legalább a következőkre kell kiterjednie:

| a) | általában a pénzmosás mértéke és a belső piac nagyobb kockázatnak kitett területei; |
| --- | --- |

a)

általában a pénzmosás mértéke és a belső piac nagyobb kockázatnak kitett területei;

| b) | az egyes vonatkozó ágazatokkal kapcsolatos kockázatok, különös tekintettel a nem pénzügyi ágazatokra és a szerencsejáték-iparra; |
| --- | --- |

b)

az egyes vonatkozó ágazatokkal kapcsolatos kockázatok, különös tekintettel a nem pénzügyi ágazatokra és a szerencsejáték-iparra;

| c) | az illegális bevételek tisztára mosására használt legelterjedtebb bűnözői eszközök; |
| --- | --- |

c)

az illegális bevételek tisztára mosására használt legelterjedtebb bűnözői eszközök;

| d) | az illetékes hatóságoknak címzett, a források hatékony rendelkezésre bocsátásáról szóló ajánlások; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságoknak címzett, a források hatékony rendelkezésre bocsátásáról szóló ajánlások;

| e) | az euróbankjegyek szerepe a bűnözői tevékenységekben és a pénzmosásban. |
| --- | --- |

e)

az euróbankjegyek szerepe a bűnözői tevékenységekben és a pénzmosásban.

A kockázatértékelés az illetékes nemzeti hatóságok által lefolytatandó kockázatértékelésekre vonatkozó minimumszabályokra irányuló javaslatokat is tartalmaz. Ezeket a minimumszabályokat a tagállamokkal együttműködve dolgozzák ki, és adott esetben nyilvános konzultációkon és az érdekelt felekkel tartott magánjellegű megbeszéléseken keresztül bevonják az ágazatot és az egyéb érdekelt feleket.

A véleményt

  A kockázatértékelést
  a Bizottságnak ... (*1) -ig kell előterjesztenie
  , és félévente vagy – szükség esetén – gyakrabban kell frissíteni
  .

(2)   A Bizottság rendelkezésre bocsátja a véleményt

  kockázatértékelést
  , hogy támogassa a tagállamokat és a kötelezett jogalanyokat a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok azonosítása, kezelése és enyhítése során
  , valamint hogy lehetővé tegye a többi érdekelt fél, köztük a nemzeti jogalkotók, az Európai Parlament, az Europol, a Pénzügyi Hírszerző Egységek Európai Tanácsa, az európai felügyeleti hatóságok számára, hogy jobban megértsék a kockázatokat
  .
  Az értékelés összefoglalását nyilvánosságra kell hozni. Az összefoglaló nem tartalmazhat bizalmas információkat.

(2a)
     
  A Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendszeres kockázatértékelések megállapításairól és az e megállapítások alapján tett intézkedésekről. [Mód. 65]

6a. cikk

(1)
     
  Az EUMSZ-ben meghatározott jogsértési eljárások sérelme nélkül a Bizottság biztosítja, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatban a tagállamok által ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályokat ténylegesen átültessék, és hogy azok megfeleljenek az európai keretnek.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottságot munkájában adott esetben az Europol, a Pénzügyi Hírszerző Egységek Európai Tanácsa, az európai felügyeleti hatóságok és más illetékes európai hatóságok segítik.

(3)
     
  A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatban elfogadott nemzeti jogszabályoknak az (1) bekezdésben meghatározott értékeléseit a Pénzügyi Akció Munkacsoport vagy a Moneyval által készített értékelések sérelme nélkül készítik el. [Mód. 66]

7. cikk

(1)   Valamennyi tagállam megfelelő lépéseket tesz azon pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok azonosítása, értékelése, értelmezése és enyhítése
  , valamint ezek kapcsán azon adatvédelmi aggályok
  tekintetében, amelyekkel szembekerül, és az értékelést naprakészen tartja.

(2)   Valamennyi tagállam kijelöli azt a hatóságot, amely koordinálja az (1) bekezdésben említett kockázatokra adott nemzeti válaszokat. A hatóság kilétéről értesíteni kell a Bizottságot, az európai felügyeleti hatóságokat,
  az Europolt,
  valamint a többi tagállamot.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti értékelések végrehajtásakor a tagállamok felhasználhatják

  felhasználják
  a 6. cikk (1) bekezdésében említett véleményt

  kockázatértékelést
  .

(4)   Valamennyi tagállam elvégzi az (1) bekezdésben említett értékelést, és:

| a) | felhasználja az értékelés(eke)t a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó szabályainak javítására, különösen azon területek meghatározása révén, ahol a kötelezett jogalanyoknak megerősített intézkedéseket kell alkalmazniuk, és adott esetben megállapítja, hogy milyen intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

a)

felhasználja az értékelés(eke)t a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó szabályainak javítására, különösen azon területek meghatározása révén, ahol a kötelezett jogalanyoknak megerősített intézkedéseket kell alkalmazniuk, és adott esetben megállapítja, hogy milyen intézkedésekre van szükség;

| aa) | adott esetben azonosítja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása szempontjából elhanyagolható, csekély és nagyobb kockázatot hordozó ágazatokat vagy területeket; |
| --- | --- |

aa)

adott esetben azonosítja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása szempontjából elhanyagolható, csekély és nagyobb kockázatot hordozó ágazatokat vagy területeket;

| b) | az értékelés(eke)t felhasználja arra, hogy hozzájáruljon a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló erőforrások elosztásához és rangsorolásához; |
| --- | --- |

b)

az értékelés(eke)t felhasználja arra, hogy hozzájáruljon a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló erőforrások elosztásához és rangsorolásához;

| ba) | az értékelés(eke)t felhasználja annak biztosítására, hogy minden egyes ágazatban vagy területen a pénzmosási kockázatnak megfelelő szabályozás jöjjön létre; |
| --- | --- |

ba)

az értékelés(eke)t felhasználja annak biztosítására, hogy minden egyes ágazatban vagy területen a pénzmosási kockázatnak megfelelő szabályozás jöjjön létre;

| c) | a megfelelő információkat
  kellő időben
  a kötelezett jogalanyok rendelkezésére bocsátja
  , hogy lehetővé tegye
  a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra vonatkozó saját értékeléseik végrehajtásához

  végrehajtását
  . |
| --- | --- |

c)

a megfelelő információkat
  kellő időben
  a kötelezett jogalanyok rendelkezésére bocsátja
  , hogy lehetővé tegye
  a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra vonatkozó saját értékeléseik végrehajtásához

  végrehajtását
  .

(5)   A tagállamok kockázatértékeléseik eredményeit a többi tagállam és a Bizottság, valamint – kérésre – az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják.
  Az értékelés összefoglalását nyilvánosságra kell hozni. Az összefoglaló nem tartalmazhat bizalmas információkat. [Mód. 67]

8. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok megtegyék a megfelelő lépéseket pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázataik megállapításához és értékeléséhez, figyelembe véve többek között olyan kockázati tényezőket, mint az ügyfelek, országok vagy földrajzi területek, termékek, szolgáltatások, ügyletek és teljesítési csatornák. Ezeknek a lépéseknek arányosaknak kell lenniük a kötelezett jogalany jellegével és méretével.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékeléseket dokumentálni kell, naprakészen kell tartani és
  kérésre
  az illetékes hatóságok, valamint az önszabályozó testületek rendelkezésére kell bocsátani. [Mód. 68]

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok rendelkezzenek az uniós és tagállami szinten, valamint a kötelezett jogalanyok szintjén azonosított pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok enyhítésére és hatékony kezelésére irányuló politikákkal, ellenőrzésekkel és eljárásokkal. A politikáknak, ellenőrzéseknek és eljárásoknak arányosaknak kell lenniük a szóban forgó kötelezett jogalanyok jellegével és méretével
  és a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázattal, illetve tiszteletben kell tartaniuk az adatvédelmi szabályokat
  . [Mód. 69]

(4)   A (3) bekezdésben említett politikák és eljárások közé tartoznak legalább a következők:

| a) | belső politikák, eljárások és ellenőrzések kialakítása, ideértve
  a kockázatkezelési gyakorlatok mintáját,
  az ügyfél-átvilágítást, bejelentést, nyilvántartást, belső ellenőrzést, megfeleléskezelést (többek között, amennyiben a vállalkozás mérete és jellege indokolja, a megfelelési tisztségviselő kinevezését vezetői szinten) és a munkavállalók átvilágítását
  . Ezek az intézkedések nem teszik lehetővé a kötelezett jogalanyok számára, hogy a szükségesnél több személyes adat megadását kérjék az ügyfelektől
  ; [Mód. 70] |
| --- | --- |

a)

belső politikák, eljárások és ellenőrzések kialakítása, ideértve
  a kockázatkezelési gyakorlatok mintáját,
  az ügyfél-átvilágítást, bejelentést, nyilvántartást, belső ellenőrzést, megfeleléskezelést (többek között, amennyiben a vállalkozás mérete és jellege indokolja, a megfelelési tisztségviselő kinevezését vezetői szinten) és a munkavállalók átvilágítását
  . Ezek az intézkedések nem teszik lehetővé a kötelezett jogalanyok számára, hogy a szükségesnél több személyes adat megadását kérjék az ügyfelektől
  ; [Mód. 70]

| b) | adott esetben – tekintettel a vállalkozás méretére és jellegére – független ellenőrzési funkció, amelynek célja az a) pontban említett belső intézkedések, eljárások és ellenőrzések tesztelése. |
| --- | --- |

b)

adott esetben – tekintettel a vállalkozás méretére és jellegére – független ellenőrzési funkció, amelynek célja az a) pontban említett belső intézkedések, eljárások és ellenőrzések tesztelése.

(5)   A tagállamok előírják, hogy a kötelezett jogalanyok kérjenek jóváhagyást a felső vezetéstől a bevezetett politikákra és eljárásokra vonatkozóan, és adott esetben nyomon követik és megerősítik a hozott intézkedéseket.

8a. cikk

(1)
     
  Annak érdekében, hogy közös megközelítést és közös politikákat dolgozzanak ki az olyan nem együttműködő joghatóságokkal szemben, amelyeknek hiányosságai vannak a pénzmosás elleni küzdelem terén, a tagállamok rendszeresen jóváhagyják és elfogadják a FATF által közzétett országlistát.

(2)
     
  A Bizottság uniós szinten koordinálja az olyan harmadik országok azonosítására irányuló előkészítő munkát, amelyeknek a pénzmosás elleni rendszereiben fennálló súlyos stratégiai hiányosságok jelentős kockázatoknak teszik ki az Unió pénzügyi rendszerét, figyelembe véve a III. melléklet 3. pontjában meghatározott kritériumokat.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben meghatározott országok listájának létrehozása céljából.

(4)
     
  A Bizottság a III. melléklet 3. pontjában meghatározott kritériumok alapján rendszeresen nyomon követi az e cikk (2) bekezdésében meghatározott országok helyzetének alakulását, és adott esetben felülvizsgálja az e cikk (3) bekezdésében említett listát. [Mód. 71]

II. FEJEZET

ÜGYFÉL-ÁTVILÁGÍTÁS

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

9. cikk

A tagállamok megtiltják a hitelintézeteik és pénzügyi intézményeik számára, hogy
  olyan
  nem névre szóló számlákat vezessenek vagy nem névre szóló takarékbetétkönyveket nyissanak
  , illetve olyan nem névre szóló fizetési kártyákat bocsássanak ki, amelyek nem felelnek meg a 10a
  .
  cikkben meghatározott követelményeknek
  . A tagállamok minden esetben előírják, hogy a meglévő, nem névre szóló számlák
  , nem névre szóló takarékbetétkönyvek
  vagy takarékbetétkönyvek

  nem névre szóló fizetési kártyák
  tulajdonosait és kedvezményezettjeit – a lehető leghamarabb, és minden esetben még a számlák vagy takarékbetétkönyvek bármilyen módon történő felhasználását megelőzően – ügyfél-átvilágításnak vessék alá. [Mód. 72]

10. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok a következő esetekben ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak:

| a) | üzleti kapcsolat létesítésekor; |
| --- | --- |

a)

üzleti kapcsolat létesítésekor;

| b) | legalább 15 000 euró összegű alkalmi ügylet teljesítésekor attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor; |
| --- | --- |

b)

legalább 15 000 euró összegű alkalmi ügylet teljesítésekor attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor;

| c) | árukkal kereskedő természetes vagy jogi személyek esetében legalább 7 500 euró összegű alkalmi ügylet készpénzben történő teljesítésekor attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor; |
| --- | --- |

c)

árukkal kereskedő természetes vagy jogi személyek esetében legalább 7 500 euró összegű alkalmi ügylet készpénzben történő teljesítésekor attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor;

| d) | szerencsejáték-szolgáltatások nyújtói

  kaszinók
  esetében, amennyiben legalább 2 000 EUR összegű alkalmi ügyletet hajtanak végre, attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor; |
| --- | --- |

d)

szerencsejáték-szolgáltatások nyújtói

  kaszinók
  esetében, amennyiben legalább 2 000 EUR összegű alkalmi ügyletet hajtanak végre, attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor;

| da) | online szerencsejáték esetében, az üzleti kapcsolat létesítésekor; |
| --- | --- |

da)

online szerencsejáték esetében, az üzleti kapcsolat létesítésekor;

| db) | egyéb szerencsejáték-szervezők esetében, amennyiben legalább 2 000 EUR összegű nyereményt fizetnek ki; [Mód. 73] |
| --- | --- |

db)

egyéb szerencsejáték-szervezők esetében, amennyiben legalább 2 000 EUR összegű nyereményt fizetnek ki; [Mód. 73]

| e) | pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása gyanújának esetében, tekintet nélkül bármilyen eltérésre, kivételre vagy küszöbértékre; |
| --- | --- |

e)

pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása gyanújának esetében, tekintet nélkül bármilyen eltérésre, kivételre vagy küszöbértékre;

| f) | ha kétség merül fel a korábban szerzett ügyfél-azonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

f)

ha kétség merül fel a korábban szerzett ügyfél-azonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével kapcsolatban;

| fa) | amikor társaságot alapítanak. [Mód. 74] |
| --- | --- |

fa)

amikor társaságot alapítanak. [Mód. 74]

10a. cikk

(1)
     
  A tagállamok – amennyiben bizonyítottan alacsony a kockázat – mentesíthetik a kötelezett jogalanyokat az ügyfél-átvilágítás alól a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (31)

  2. cikkének 2. pontjában meghatározott elektronikus pénz tekintetében, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a fizetési eszköz nem tölthető fel újra; |
| --- | --- |

a)

a fizetési eszköz nem tölthető fel újra;

| b) | az elektronikusan tárolt maximális összeg nem haladja meg a 250 EUR-t; a tagállamok a kizárólag abban az egy adott tagállamban használható fizetési eszközök esetében 500 EUR-ra emelhetik ezt a limitet; |
| --- | --- |

b)

az elektronikusan tárolt maximális összeg nem haladja meg a 250 EUR-t; a tagállamok a kizárólag abban az egy adott tagállamban használható fizetési eszközök esetében 500 EUR-ra emelhetik ezt a limitet;

| c) | a fizetési eszközt kizárólag áruk vagy szolgáltatások vásárlására használják; |
| --- | --- |

c)

a fizetési eszközt kizárólag áruk vagy szolgáltatások vásárlására használják;

| d) | a fizetési eszköz nem finanszírozható elektronikus pénzzel; |
| --- | --- |

d)

a fizetési eszköz nem finanszírozható elektronikus pénzzel;

| e) | a készpénzvisszaváltás és készpénzfelvétel tilos, kivéve, ha a birtokos személyazonosságát megállapítják és ellenőrzik, valamint helyénvaló és megfelelő készpénz-visszaváltási és készpénzfelvételi politikákat és eljárásokat és nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket érvényesítenek. |
| --- | --- |

e)

a készpénzvisszaváltás és készpénzfelvétel tilos, kivéve, ha a birtokos személyazonosságát megállapítják és ellenőrzik, valamint helyénvaló és megfelelő készpénz-visszaváltási és készpénzfelvételi politikákat és eljárásokat és nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket érvényesítenek.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a 250 EUR feletti elektronikus pénz pénzbeli értékének visszaváltása előtt mindig alkalmazzák az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket.

(3)
     
  Ez a cikk nem akadályozza meg, hogy amennyiben az e cikkben meghatározott feltételek nem teljesülnek, a tagállamok lehetővé tegyék a kötelezett jogalanyok számára, hogy az irányelv 13. cikkének megfelelően egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak az elektronikus pénz tekintetében. [Mód. 75]

11. cikk

(1)   Az ügyfél-átvilágítási intézkedések a következőket foglalják magukban:

| a) | az ügyfél azonosítása és személyazonosságának ellenőrzése, megbízható és független forrásból származó dokumentumok, adatok vagy információk alapján; |
| --- | --- |

a)

az ügyfél azonosítása és személyazonosságának ellenőrzése, megbízható és független forrásból származó dokumentumok, adatok vagy információk alapján;

| b) | a 
  29. cikk szerinti nyilvántartásban felsorolt
  tényleges tulajdonos azonosítása, és

  azonosításán kívül
  ésszerű intézkedések meghozatala személyazonosságának

  személyazonosságuk
  olyan ellenőrzése céljából, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmény vagy személy biztos legyen abban, hogy ki a tényleges tulajdonos, ideértve a jogi személyek, vagyonkezelő társaságok
  , alapítványok, kölcsönös biztosítók, holdingtársaságok
  és
  minden egyéb
  hasonló,
  meglévő vagy jövőbeni
  társulás jellegű jogi megállapodások vonatkozásában ésszerű intézkedések

  az összes szükséges intézkedés
  meghozatalát az ügyfél tulajdonosi és irányítási rendszerének megértése céljából; |
| --- | --- |

b)

a 
  29. cikk szerinti nyilvántartásban felsorolt
  tényleges tulajdonos azonosítása, és

  azonosításán kívül
  ésszerű intézkedések meghozatala személyazonosságának

  személyazonosságuk
  olyan ellenőrzése céljából, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmény vagy személy biztos legyen abban, hogy ki a tényleges tulajdonos, ideértve a jogi személyek, vagyonkezelő társaságok
  , alapítványok, kölcsönös biztosítók, holdingtársaságok
  és
  minden egyéb
  hasonló,
  meglévő vagy jövőbeni
  társulás jellegű jogi megállapodások vonatkozásában ésszerű intézkedések

  az összes szükséges intézkedés
  meghozatalát az ügyfél tulajdonosi és irányítási rendszerének megértése céljából;

| c) | értékelés és – adott esetben – információszerzés az üzleti kapcsolat céljáról és tervezett jellegéről; |
| --- | --- |

c)

értékelés és – adott esetben – információszerzés az üzleti kapcsolat céljáról és tervezett jellegéről;

| d) | az üzleti kapcsolat folyamatos nyomon követése, ideértve a kapcsolat fennállása folyamán teljesített

  vállalt
  ügyletek elemzését annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtott ügyletek összhangban legyenek az intézménynek vagy a személynek az ügyfélről, az üzleti és kockázati profilról szerzett ismereteivel, ideértve, ahol szükséges, a pénzeszközök forrását is, valamint annak biztosítása, hogy a dokumentumok, adatok és információk naprakészek legyenek. [Mód. 76] |
| --- | --- |

d)

az üzleti kapcsolat folyamatos nyomon követése, ideértve a kapcsolat fennállása folyamán teljesített

  vállalt
  ügyletek elemzését annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtott ügyletek összhangban legyenek az intézménynek vagy a személynek az ügyfélről, az üzleti és kockázati profilról szerzett ismereteivel, ideértve, ahol szükséges, a pénzeszközök forrását is, valamint annak biztosítása, hogy a dokumentumok, adatok és információk naprakészek legyenek. [Mód. 76]

(1a)
     
  Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett intézkedések végrehajtásakor a kötelezett jogalanyoktól megkövetelik annak ellenőrzését is, hogy az ügyfél nevében eljárni szándékozó személy ilyen meghatalmazással rendelkezzen, és előírják számukra e személy személyazonosságának megállapítását és ellenőrzését. [Mód. 77]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok az (1) bekezdésben megállapított ügyfél-átvilágítási követelmények mindegyikét alkalmazzák, de ezeknek az intézkedéseknek a mértékét meghatározhatják kockázatérzékenység alapján.

(3)   A tagállamok előírják, hogy a kötelezett jogalanyok a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésekor vegyék figyelembe legalább az I. mellékletben meghatározott változókat.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok bizonyítani tudják az illetékes hatóságok vagy az önszabályozó testületek felé, hogy az intézkedések az általuk azonosított pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra tekintettel megfelelők.

(5)   Életbiztosítási vagy egyéb, befektetésekhez kapcsolódó biztosítási vállalkozások esetében a tagállamok biztosítják, hogy a pénzügyi intézmények az ügyfélre és a tényleges tulajdonosra vonatkozóan előírt ügyfél-átvilágítási intézkedések mellett hajtsák végre a következő ügyfél-átvilágítási intézkedéseket az életbiztosítási és egyéb, befektetésekhez kapcsolódó biztosítási kötvények kedvezményezettjei tekintetében, amint a kedvezményezettet azonosítják vagy kijelölik:

| a) | olyan kedvezményezettek esetében, amelyek konkrétan megnevezett természetes vagy jogi személyek, illetve társulás jellegű jogi megállapodások, a személy neve; |
| --- | --- |

a)

olyan kedvezményezettek esetében, amelyek konkrétan megnevezett természetes vagy jogi személyek, illetve társulás jellegű jogi megállapodások, a személy neve;

| b) | jellemzők vagy csoport alapján, illetve egyéb módon kijelölt kedvezményezettek esetén elegendő információ megszerzése a szóban forgó kedvezményezettekről annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény meggyőződjön arról, hogy a kifizetés időpontjában meg tudja állapítani a kedvezményezett személyazonosságát. |
| --- | --- |

b)

jellemzők vagy csoport alapján, illetve egyéb módon kijelölt kedvezményezettek esetén elegendő információ megszerzése a szóban forgó kedvezményezettekről annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény meggyőződjön arról, hogy a kifizetés időpontjában meg tudja állapítani a kedvezményezett személyazonosságát.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett mindkét esetben a kedvezményezettek személyazonosságára vonatkozó adatellenőrzésnek a kifizetéssel egyidejűleg kell megtörténnie. Amennyiben az életbiztosítást vagy az egyéb, befektetésekhez kapcsolódó biztosítást részben vagy egészben harmadik félre ruházzák át, az a pénzügyi intézmény, amelynek tudomása van az átruházásról, a természetes vagy jogi személyre, illetve jogi megállapodásra történő átruházás időpontjában azonosítja a tényleges tulajdonost, aki saját hasznára megkapja az átruházott kötvény értékét.

12. cikk

(1)   A tagállamok előírják, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adatellenőrzésnek az üzleti kapcsolat létesítése vagy az ügylet végrehajtása előtt kell megtörténnie.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően, a tagállamok engedélyezhetik, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságának adatellenőrzése az üzleti kapcsolat létrehozása során
  vagy a 2. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségek hatálya alá tartozó jogalanyok esetében az ügylet végrehajtása során, de az esetleges nyeremény kifizetésekor mindenképpen
  történjen meg, amennyiben ez a szokásos üzletmenet megszakításának elkerülése érdekében szükséges, és ha a pénzmosásnak vagy a terrorizmus finanszírozásának csekély kockázata áll fenn. Ebben az esetben ezen eljárásokat az első kapcsolatfelvételt követően a lehető leghamarabb végre kell hajtani. [Mód. 78]

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően, a tagállamok lehetővé tehetik a bankszámlanyitást, feltéve, hogy megfelelő biztonsági előírások biztosítják, hogy sem az ügyfél, sem a nevében eljáró személy nem végezhet műveleteket az (1) és (2) bekezdések rendelkezéseinek maradéktalan teljesítéséig.

(4)   A tagállamok előírják, hogy olyan esetekben, amikor az érintett intézmény vagy személy nem tud megfelelni valamely ügyfél esetében a 11. cikk (1) bekezdése a)–c) pontjának, akkor az érintett ügyfélre vonatkozóan nem hajthat végre az ügyfél megbízása alapján bankszámlán keresztül műveleteket, nem létesíthet vele üzleti kapcsolatot, nem hajthat végre számára tranzakciókat, és mérlegeli az üzleti kapcsolat megszüntetését, és az ügyféllel kapcsolatban a 32. cikknek megfelelően gyanús ügyletről szóló bejelentést készít a FIU részére.

A tagállamok nem alkalmazzák az előző albekezdést közjegyzőkre, egyéb független jogi hivatás képviselőire, könyvvizsgálókra, külső könyvelőkre és adótanácsadókra, azonban a mentesség szigorúan csak akkor alkalmazható, ha ügyfeleik jogi helyzetének megállapítását végzik, illetve amikor bírósági eljárásokban, illetve azokkal kapcsolatosan ügyfeleik védelmét vagy képviseletét látják el, beleértve az eljárás kezdeményezésére vagy annak elkerülésére vonatkozó tanácsadást is.

(5)   A tagállamok előírják, hogy a kötelezett jogalanyok ne csak valamennyi új ügyfél esetében alkalmazzanak ügyfél-átvilágítási eljárást, hanem kockázatérzékenységi alapon megfelelő időszakokban a meglévő ügyfelek esetében is, többek között akkor is, ha az ügyfél releváns körülményei változnak.

2. SZAKASZ

EGYSZERŰSÍTETT ÜGYFÉL-ÁTVILÁGÍTÁS

13. cikk

(1)   Amennyiben valamely tagállam vagy kötelezett jogalany alacsony kockázatú területeket azonosít, a tagállam lehetővé teheti a kötelezett jogalanyok számára, hogy egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak.

(2)   Az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedések alkalmazását megelőzően a kötelezett jogalanyok meggyőződnek arról, hogy az ügyfélkapcsolat vagy az ügylet kockázatának szintje alacsony.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok végrehajtsák az ügylet

  ügyletek
  vagy az üzleti kapcsolat

  kapcsolatok
  kellő ellenőrzését, hogy fel tudják tárni a szokatlan vagy gyanús ügyleteket. [Mód. 79]

14. cikk

A tagállamok és a kötelezett jogalanyok az ügyféltípushoz, országhoz vagy földrajzi területhez, valamint meghatározott termékekhez, szolgáltatásokhoz, ügyletekhez vagy teljesítési csatornákhoz kapcsolódó pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésekor figyelembe veszik legalább a potenciálisan alacsony kockázattal járó
  , ügyfelekhez és termékekhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó
  helyzetekre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott tényezőket. [Mód. 80]

15. cikk

Az európai felügyeleti hatóságok ...-ig (*2) az illetékes hatóságoknak és a 2. cikk (1) bekezdésének 1. és 2. pontjában említett kötelezett jogalanyoknak címzett iránymutatást bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően a figyelembe veendő kockázati tényezőkről és/vagy az azokban a helyzetekben meghozandó intézkedésekről, amikor egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedések indokoltak. Külön figyelmet kell fordítani a vállalkozás jellegére és méretére, és amennyiben megfelelő és arányos, különös intézkedéseket kell meghatározni. [Mód. 81]

3. SZAKASZ

FOKOZOTT ÜGYFÉL-ÁTVILÁGÍTÁS

16. cikk

(1)   Az irányelv 17–23. cikkében meghatározott esetekben és egyéb, a tagállamok vagy a kötelezett jogalanyok által magasabb kockázatot jelentőnek tekintett esetekben a tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak a szóban forgó kockázatok megfelelő kezelése és enyhítése céljából.

(2)   A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy – a lehetőségekhez mérten – vizsgálják meg valamennyi olyan bonyolult vagy szokatlanul nagy ügylet és szokatlan ügylettípus hátterét és célját, amelynek nincs látható gazdasági vagy nyilvánvalóan jogszerű célja
  , illetve amelyik a 3
  .
  cikk (4) bekezdésének f) pontja értelmében vett adóbűncselekménynek minősül.
  Mindenekelőtt meg kell erősíteniük az üzleti kapcsolat nyomon követésének mértékét és jellegét annak meghatározásához, hogy a szóban forgó ügyletek vagy tevékenységek szokatlannak vagy gyanúsnak tűnnek-e.
  Amennyiben valamely kötelezett jogalany ilyen szokatlan vagy gyanús ügyletet vagy tevékenységet azonosít, késedelem nélkül tájékoztatja valamennyi olyan tagállam pénzügyi hírszerző egységét, amely érintett lehet. [Mód. 82]

(3)   A tagállamok és a kötelezett jogalanyok a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésekor figyelembe veszik legalább a potenciálisan nagy

  nagyobb
  kockázattal járó
  , ügyfelekhez és termékekhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó
  helyzetekre vonatkozóan a III. mellékletben meghatározott tényezőket. [Mód. 83]

(4)   Az európai felügyeleti hatóságok ...-ig (*3) az illetékes hatóságoknak és a 2. cikk (1) bekezdésének 1. és 2. pontjában említett kötelezett jogalanyoknak címzett iránymutatást bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően a figyelembe veendő kockázati tényezőkről és/vagy az azokban a helyzetekben meghozandó intézkedésekről, amikor fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedések indokoltak. [Mód. 84]

17. cikk

Harmadik országokbeli intézményekkel folytatott, határon átnyúló levelező banki kapcsolatok esetében a tagállamok a 11. cikkben meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések mellett a hitelintézeteik számára előírják, hogy:

| a) | gyűjtsenek elegendő információt a levelezett intézménytől ahhoz, hogy teljes mértékben megértsék a levelezett üzleti tevékenységének jellegét, és nyilvánosan rendelkezésre álló információkból megállapítsák az intézmény hírnevét és a felügyelet minőségét; |
| --- | --- |

a)

gyűjtsenek elegendő információt a levelezett intézménytől ahhoz, hogy teljes mértékben megértsék a levelezett üzleti tevékenységének jellegét, és nyilvánosan rendelkezésre álló információkból megállapítsák az intézmény hírnevét és a felügyelet minőségét;

| b) | mérjék fel a levelezett intézménynek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni ellenőrző eszközeit; |
| --- | --- |

b)

mérjék fel a levelezett intézménynek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni ellenőrző eszközeit;

| c) | szerezzék meg a felső vezetés jóváhagyását az új levelezőbanki kapcsolat létesítése előtt; |
| --- | --- |

c)

szerezzék meg a felső vezetés jóváhagyását az új levelezőbanki kapcsolat létesítése előtt;

| d) | dokumentálják minden egyes intézmény felelősségi körét; |
| --- | --- |

d)

dokumentálják minden egyes intézmény felelősségi körét;

| e) | a továbbításos számlák tekintetében győződjenek meg arról, hogy a levelezett hitelintézet igazolta a levelező számláihoz közvetlen hozzáféréssel rendelkező ügyfelek személyazonosságát, és végrehajtotta folyamatos átvilágításukat, valamint győződjenek meg arról is, hogy a levelezett intézmény kérésre közölni tudja a vonatkozó ügyfél-átvilágítási adatokat. |
| --- | --- |

e)

a továbbításos számlák tekintetében győződjenek meg arról, hogy a levelezett hitelintézet igazolta a levelező számláihoz közvetlen hozzáféréssel rendelkező ügyfelek személyazonosságát, és végrehajtotta folyamatos átvilágításukat, valamint győződjenek meg arról is, hogy a levelezett intézmény kérésre közölni tudja a vonatkozó ügyfél-átvilágítási adatokat.

18. cikk

A külföldi politikai közszereplőkkel folytatott ügyletek vagy üzleti kapcsolatok tekintetében a tagállamok a 11. cikkben meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések mellett a kötelezett jogalanyok számára előírják, hogy:

| a) | rendelkezzenek megfelelő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politikai közszereplő-e; |
| --- | --- |

a)

rendelkezzenek megfelelő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politikai közszereplő-e;

| b) | szerezzék meg a felső vezetés jóváhagyását az ilyen ügyfelekkel való üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy folytatásához; |
| --- | --- |

b)

szerezzék meg a felső vezetés jóváhagyását az ilyen ügyfelekkel való üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy folytatásához;

| c) | tegyenek megfelelő intézkedéseket az üzleti kapcsolat vagy az ügylet tárgyát képező vagyon és pénzeszközök forrásának megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

tegyenek megfelelő intézkedéseket az üzleti kapcsolat vagy az ügylet tárgyát képező vagyon és pénzeszközök forrásának megállapítása érdekében;

| d) | kísérjék folyamatosan fokozott figyelemmel az üzleti kapcsolatot. |
| --- | --- |

d)

kísérjék folyamatosan fokozott figyelemmel az üzleti kapcsolatot.

19. cikk

A belföldi politikai közszereplőkkel vagy valamely nemzetközi szervezet megbízásából fontos közfeladatot ellátó személlyel folytatott ügyletek vagy üzleti kapcsolatok tekintetében a tagállamok a 11. cikkben meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések mellett a kötelezett jogalanyok számára előírják, hogy:

| a) | rendelkezzenek megfelelő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politikai közszereplő-e; |
| --- | --- |

a)

rendelkezzenek megfelelő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politikai közszereplő-e;

| b) | amennyiben a szóban forgó személlyel folytatott üzleti kapcsolat nagy kockázatot jelent, alkalmazzák a 18. cikk b), c) és d) pontjában említett intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a szóban forgó személlyel folytatott üzleti kapcsolat nagy kockázatot jelent, alkalmazzák a 18. cikk b), c) és d) pontjában említett intézkedéseket.

19a. cikk

A Bizottság a tagállamokkal és a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben elkészíti a belföldi politikai közszereplők és azon tagállami lakosok listáját, akik valamely nemzetközi szervezet megbízásából fontos közfeladatot látnak vagy láttak el. A listát hozzáférhetővé kell tenni az illetékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok számára.

A Bizottság értesíti az érintettet a listára való felvételről és az onnan való törlésről.

Az e cikkben előírt követelmények nem mentesítik a kötelezett jogalanyokat ügyfél-átvilágítási kötelezettségeik alól, és a kötelezett jogalanyok e kötelezettségek teljesítésének elégséges módjaként nem hagyatkozhatnak kizárólag ezekre az információkra.

A tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak megakadályozása érdekében, hogy a nemzetközi és belföldi politikai közszereplőkre és a nemzetközi szervezetekben vezető tisztséget betöltő vagy betöltött személyekre vonatkozó információkkal üzleti célból kereskedjenek. [Mód. 85]

20. cikk

A kötelezett jogalanyok
  a kockázatokon alapuló megközelítéssel összhangban
  ésszerű intézkedéseket tesznek annak megállapítására, hogy az életbiztosítási kötvény vagy más, befektetéshez kapcsolódó biztosítási kötvény kedvezményezettje és/vagy – amennyiben szükséges – a kedvezményezett tényleges tulajdonosa politikai közszereplő-e. Az említett intézkedéseket legkésőbb a kifizetéssel egyidejűleg vagy a kötvény egészben vagy részben történő átruházásakor kell megtenni. Nagyobb kockázat megállapítása esetén a tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy a szokásos ügyfél-átvilágítási intézkedések végrehajtása mellett: [Mód. 86]

| a) | a kötvény hozamának kifizetése előtt tájékoztassák a felső vezetést; |
| --- | --- |

a)

a kötvény hozamának kifizetése előtt tájékoztassák a felső vezetést;

| b) | végezzenek megerősített vizsgálatot a kötvénytulajdonossal folytatott teljes üzleti kapcsolatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

végezzenek megerősített vizsgálatot a kötvénytulajdonossal folytatott teljes üzleti kapcsolatra vonatkozóan.

21. cikk

A 18., 19. és 20. cikkben említett intézkedéseket
  – a 19a. cikk kivételével –
  a politikai közszereplők közvetlen hozzátartozóira és a politikai közszereplőkkel közeli kapcsolatban álló

  azokra
  a személyekre is alkalmazni kell
  , akik a nemzetközi vagy belföldi politikai közszereplőkkel bizonyíthatóan közeli kapcsolatban állnak
  . [Mód. 87]

22. cikk

Amennyiben a 18., 19. és 20. cikkben említett személy
  nemzetközi és belföldi politikai közszereplői megbízása vagy nemzetközi szervezetekben vezető tisztségre vonatkozó
  megbízása megszűnik, a kötelezett jogalanyok számára elő kell írni, hogy vegyék figyelembe az említett személlyel összefüggésben továbbra is felmerülő kockázatokat, és alkalmazzanak megfelelő, valamint kockázatérzékeny intézkedéseket mindaddig, amíg a személy már nem minősül kockázatot jelentőnek. Ennek az időszaknak legalább 18

  12
  hónapnak kell lennie. [Mód. 88]

23. cikk

(1)   A tagállamok megtiltják a hitelintézeteknek, hogy fiktív bankkal létesítsenek vagy tartsanak fenn levelezőbanki kapcsolatot, és előírják, hogy a hitelintézetek hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy nem kezdeményeznek vagy folytatnak levelező banki kapcsolatot olyan bankkal, amelyről tudják, hogy megengedi számláinak valamely fiktív bank általi használatát.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában „fiktív bank”: hitelintézet vagy azzal megegyező tevékenységeket folytató intézmény, amelyet olyan joghatóság alatt jegyeztek be, amelyben nem rendelkezik érdemi ügyvitelt és vezetést magában foglaló fizikai jelenléttel, továbbá az intézmény nincs kapcsolatban egy szabályozott pénzügyi csoporttal sem.

4. SZAKASZ

HARMADIK FELEK ÁLTALI TELJESÍTÉS

24. cikk

A tagállamok engedélyezhetik az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmények és személyek számára, hogy harmadik félre hagyatkozzanak a 11. cikk (1) bekezdésének a)–c) pontjában megállapított követelmények teljesítése tekintetében. Az e követelmények teljesítésére vonatkozó végső felelősséget azonban továbbra is a harmadik félre hagyatkozó kötelezett jogalany viseli.
  Emellett a tagállamok biztosítják, hogy az ilyen harmadik felek az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért felelősségre vonhatóak legyenek. [Mód. 89]

25. cikk

(1)   E szakasz alkalmazásában „harmadik fél”minden,

| a) | a 2. cikkben felsorolt kötelezett jogalany; vagy |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben felsorolt kötelezett jogalany; vagy

| b) | valamely tagállamban vagy harmadik országban található egyéb intézmény vagy személy, aki az ezen irányelvben megállapítottakkal egyenértékű ügyfél-átvilágítási és nyilvántartási követelményeket alkalmaz, és az ezen irányelv előírásainak betartásával összefüggő felügyeletére a VI. fejezet 2. szakaszával összhangban kerül so. |
| --- | --- |

b)

valamely tagállamban vagy harmadik országban található egyéb intézmény vagy személy, aki az ezen irányelvben megállapítottakkal egyenértékű ügyfél-átvilágítási és nyilvántartási követelményeket alkalmaz, és az ezen irányelv előírásainak betartásával összefüggő felügyeletére a VI. fejezet 2. szakaszával összhangban kerül so.

(2)   A tagállamok

  Bizottság
  figyelembe veszik

  veszi
  a földrajzi kockázatok tekintetében rendelkezésre álló információt annak megállapításakor, hogy valamely harmadik ország teljesíti-e az (1) bekezdésben előírt feltételeket, és tájékoztatják egymást, a Bizottságot

  tájékoztatja a tagállamokat
  , a
  kötelezett jogalanyokat
  , valamint az európai felügyeleti hatóságokat az ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban azokról az esetekről, amikor úgy ítélik

  ítéli
  meg, hogy a harmadik ország teljesíti ezeket a feltételeket.

(2a)
     
  A Bizottság elkészíti azoknak a joghatóságoknak a listáját, amelyek az ezen irányelv rendelkezéseivel és más kapcsolódó uniós szabályokkal és rendeletekkel egyenértékű pénzmosás elleni intézkedésekkel rendelkeznek.

(2b)
     
  A tagállamoktól a (2) bekezdésben említettek szerint kapott információknak megfelelően rendszeren felülvizsgálják és frissítik a (2a) bekezdésben említett listát. [Mód. 90]

26. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok a 11. cikk (1) bekezdésének a)–c) pontjában megállapított követelményekre vonatkozó, szükséges információkat megszerezzék attól a harmadik féltől, amelyre hagyatkoznak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azok a kötelezett jogalanyok, amelyekhez az ügyfél tartozik, megtegyék a szükséges lépéseket ahhoz, hogy az ügyfél vagy a tényleges tulajdonos azonosítási és ellenőrzési adatainak, valamint a személyazonosságára vonatkozó egyéb releváns dokumentációnak a vonatkozó másolatait a harmadik fél – kérésre – haladéktalanul továbbítja.

27. cikk

(1)
     A tagállamok biztosítják, hogy a következő feltételek teljesülése esetén a székhely szerinti illetékes hatóság (csoportra vonatkozó politikák és ellenőrzések esetén) és a fogadó állam szerinti illetékes hatóság (fióktelepek és leányvállalatok esetén) úgy tekintheti, hogy valamely kötelezett jogalany a csoportra vonatkozó programja révén alkalmazza a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikkben előírt intézkedéseket:

| a) | a kötelezett jogalany olyan harmadik fél által biztosított információra támaszkodik, amely ugyanannak a csoportnak a tagja; |
| --- | --- |

a)

a kötelezett jogalany olyan harmadik fél által biztosított információra támaszkodik, amely ugyanannak a csoportnak a tagja;

| b) | az említett csoport ezen irányelvnek vagy egyenértékű szabályoknak megfelelő ügyfél-átvilágítási intézkedéseket, nyilvántartásra vonatkozó szabályokat és pénzmosás, valamint terrorizmusfinanszírozás elleni programot alkalmaz; |
| --- | --- |

b)

az említett csoport ezen irányelvnek vagy egyenértékű szabályoknak megfelelő ügyfél-átvilágítási intézkedéseket, nyilvántartásra vonatkozó szabályokat és pénzmosás, valamint terrorizmusfinanszírozás elleni programot alkalmaz;

| c) | a b) pontban felsorolt követelmények hatékony

  tényleges
  végrehajtását valamely
  székhely szerinti
  illetékes hatóság
  a fogadó állam illetékes hatóságaival együttműködve
  csoportszinten felügyeli. [Mód. 91] |
| --- | --- |

c)

a b) pontban felsorolt követelmények hatékony

  tényleges
  végrehajtását valamely
  székhely szerinti
  illetékes hatóság
  a fogadó állam illetékes hatóságaival együttműködve
  csoportszinten felügyeli. [Mód. 91]

(1a)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok ...



   (*4)



  -ig a koherens és hatékony csoportszintű felügyelet biztosítása érdekében iránymutatásokat bocsát a valamely csoporthoz tartozó jogalanyok részére a felügyeleti rendszernek az illetékes hatóság általi, az érintett tagállamokban történő végrehajtásáról. [Mód. 92]

28. cikk

Ez a szakasz nem vonatkozik a kiszervezéses vagy meghatalmazotti jogviszonyokra, amelyek esetében szerződéses megállapodás alapján a kiszervezett szolgáltatás nyújtóját vagy a meghatalmazottat a kötelezett jogalany részének kell tekinteni.

III. FEJEZET

A TÉNYLEGES TULAJDONLÁSRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

29. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a területükön létrehozott
  vagy bejegyzett vagy a törvényeik hatálya alá tartozó vállalatok vagy egyéb, jogi személyiséggel rendelkező jogalanyok, köztük vagyonkezelő
  társaságok vagy
  az azokhoz hasonló felépítéssel vagy funkcióval rendelkező
  jogalanyok
  , alapítványok, holdingtársaságok és minden egyéb, a felépítésük vagy funkciójuk szempontjából hasonló, meglévő vagy jövőbeni, társulás jellegű jogi megállapodások a létrehozás vagy bármilyen változás pillanatában magukról és tényleges tulajdonosaikról
  megfelelő, pontos
  , időszerű
  és időszerű

  frissített
  információkat szerezzenek
  , tartsanak
  és tartsanak fenn tényleges tulajdonosaikról

  továbbítsanak valamely központi nyilvános nyilvántartás, kereskedelmi nyilvántartás vagy cégjegyzék részére
  .

(1a)
     
  A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a vállalat és a tényleges tulajdonos egyértelmű azonosításához szükséges minimumadatokat, nevezetesen a jogalany nevét, számát, jogi formáját és státuszát, az alapítást bizonyító okiratot, a bejegyzett székhely (valamint ha különbözik a bejegyzett székhelytől, az üzleti tevékenység fő helye) címét, az alapvető szabályozási hatásköröket (például azokat, amelyek szerepelnek az alapító okiratban és az alapszabályban), az igazgatók jegyzékét (állampolgársággal és születési dátummal), valamint a részvényesekre/tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat, többek között a nevüket, születési dátumukat, nemzetiségüket vagy a bejegyzésük szerinti joghatóságot, kapcsolattartási adataikat, a birtokolt részvények számát és a részvények kategóriáit (beleértve a kapcsolódó szavazati jogok jellegét), valamint adott esetben tulajdoni részesedésük vagy ellenőrzésük arányát.

Az e cikkben előírt követelmények nem mentesítik a kötelezett jogalanyokat ügyfél-átvilágítási kötelezettségeik alól, és a kötelezett jogalanyok e kötelezettségek teljesítésének elégséges módjaként nem hagyatkozhatnak kizárólag ezekre az információkra.

(1b)
     
  A vagyonkezelő társaságok és a hasonló struktúrával vagy funkcióval rendelkező, egyéb típusú, meglévő vagy jövőbeni jogalanyok és társulás jellegű jogi megállapodások tekintetében ezek az információk tartalmazzák többek között a célvagyon alapítójának, kezelő(i)nek, (adott esetben) az ellenőrnek, a kedvezményezetteknek vagy a kedvezményezettek csoportjának, valamint a vagyonkezelő társaság fölött tényleges ellenőrzést gyakorló más természetes személynek a személyazonosságát. A tagállamok biztosítják, hogy a vagyonkezelők közöljék a kötelezett jogalanyokkal státuszukat, amennyiben vagyonkezelőként üzleti kapcsolatot létesítenek vagy a 10. cikk b)–d) pontjában megállapított küszöbértéket meghaladó alkalmi ügyletet hajtanak végre. A vezetett információknak magukban kell foglalniuk az összes magánszemély születési dátumát és állampolgárságát. Az alapító okirat és a szándéklevél közzététele során a tagállamok a kockázatalapú megközelítést alkalmazzák, és a személyes adatok védelmét tiszteletben tartva adott esetben gondoskodnak arról, hogy az információt az illetékes hatóságok, különösen a pénzügyi hírszerző egységek, valamint a kötelezett jogalanyok rendelkezésére bocsássák.

(2)   
  Az (1), (1a) és (1b) bekezdésben említett információkat kellő időben hozzáférhetővé kell tenni az illetékes hatóságok, különösen a pénzügyi hírszerző egységek, illetve az összes tagállam kötelezett jogalanyai számára.
   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett információhoz az illetékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok megfelelő időben hozzáférjenek

  nyilvántartásokhoz az információhoz hozzáférni kívánó személy előzetes, egyszerű online regisztráció révén történő azonosítását követően hozzáférést biztosítanak
  .
  Az információkat nyílt és biztonságos adatformátumban az interneten keresztül mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, betartva az adatvédelmi szabályokat, különösen az adatalanyoknak a személyes adatokhoz való hozzáférésére, illetve a helytelen adatok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogának hatékony védelme tekintetében. Az információk megszerzéséért felszámított díj nem haladhatja meg annak adminisztrációs költségeit. A közzétett információkban bekövetkező bármilyen változást késedelem nélkül, de legkésőbb 30 napon belül egyértelműen fel kell tüntetni a nyilvántartásban.

Az e cikk (1) bekezdésben említett cégjegyzékeket az európai platformon, a portálon, valamint a tagállamok által a 2012/17/EU irányelvvel összhangban létrehozott opcionális hozzáférési pontokon keresztül össze kell kapcsolni. A tagállamok a Bizottság támogatásával az európai platformon keresztül biztosítják nyilvántartásaiknak a nyilvántartások hálózati rendszerén belüli átjárhatóságát.

(
  2a)
     
  A Bizottság a tagállamokkal együttműködve gyorsan, konstruktívan és eredményesen együttműködést igyekszik kialakítani a harmadik országokkal annak ösztönzése érdekében, hogy azok a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó, egyenértékű központi nyilvántartásokat hozzanak létre, illetve hogy az országukra vonatkozó, e cikk (1) és (1a) bekezdésében említett információkat nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.

Kiemelten kell foglalkozni azokkal a harmadik országokkal, amelyek területén jelentős számú társaság vagy jogalany – köztük vagyonkezelő társaságok, alapítványok, holdingtársaságok és minden egyéb, a felépítése vagy funkciója szempontjából hasonló szervezet – van bejegyezve, illetve amelyek az Unióban székhellyel rendelkező társaságok vagy jogalanyok a 3. cikk (5) bekezdése szerinti tényleges tulajdonlását jelző részvények birtokában vannak.

(2b)
     
  A tagállamok meghatározzák az e cikk szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó, a természetes és jogi személyekre kiszabható hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy e szankciókat alkalmazzák. E cikk alkalmazásában a tagállamok a bemutatóra szóló részvényeken és bemutatóra szóló részvényutalványokon alapuló visszaélés megelőzése céljából hatékony visszaélés elleni intézkedéseket állapítanak meg.

(2c)
     
  A Bizottság ...-ig



   (*5)



  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e cikk szerinti követelmények alkalmazásáról és működési módjáról, adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében. [Mód. 93]

30. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a törvényeik hatálya alá tartozó kifejezett vagyonkezelő társaság vagyonkezelői megfelelő, pontos és időszerű információt szerezzenek és tartsanak fenn a tényleges tulajdonlásra vonatkozóan a vagyonkezelő társaság tekintetében. Ezek az információk tartalmazzák többek között a célvagyon alapítójának, a vagyonkezelő(k)nek, (adott esetben) az ellenőrnek, a kedvezményezetteknek vagy a kedvezményezettek csoportjának, valamint a vagyonkezelő társaság fölött tényleges ellenőrzést gyakorló más természetes személynek a személyazonosságát.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vagyonkezelők közöljék a kötelezett jogalanyokkal státuszukat, amennyiben vagyonkezelőként üzleti kapcsolatot létesítenek vagy a 10. cikk b)–d) pontjában megállapított küszöbértéket meghaladó alkalmi ügyletet hajtanak végre.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett információkhoz az illetékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok megfelelő időben hozzáférhessenek.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a vagyonkezelőéhez hasonló struktúrával és funkcióval rendelkező, egyéb típusú jogalanyokra és jogi megállapodásokra az (1)–(3) bekezdésben megállapítottaknak megfelelő intézkedések legyenek alkalmazandók.
  [Mód. 94]

IV. FEJEZET

BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

31. cikk

(1)   A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás érdekében minden tagállam pénzügyi hírszerző egységet (FIU) hoz létre.

(1a)
     
  A 2. cikk (1) bekezdése 3. pontjának a), b) és d) alpontjában említett személyek tájékoztatják a FIU-t és/vagy az érintett szakma megfelelő, a 33. cikk (1) bekezdésében említett önszabályozó testületét, ha azt feltételezik, illetve alapos gyanúval rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy szolgáltatásaikkal bűnözői tevékenység és agresszív adókijátszás céljából visszaélnek. [Mód. 95]

(2)   A tagállamok írásban közlik a Bizottsággal a FIU-k elnevezését és címét.

(3)   A FIU
  függetlenül működő és önálló
  központi országos egységként jön létre.
  A FIU feladata a gyanús ügyletekre vonatkozó bejelentések, valamint az esetleges pénzmosással, a kapcsolódó alapbűncselekményekkel vagy a terrorizmus esetleges finanszírozásával kapcsolatos más információk átvétele és elemzése.
   A FIU feladata az olyan információk átvétele (és a megengedett mértékben az információkérés), elemzése, és az

  elemzései eredményeinek a valamennyi
  illetékes hatóságokkal

  hatósággal
  való közlése, valamint az olyan információk felfedése, amelyek pénzmosással

  amikor megalapozott a pénzmosás, a kapcsolódó alapbűncselekmények
  vagy kapcsolódó alapbűncselekményekkel, illetve terrorizmus finanszírozásával állhatnak kapcsolatban, vagy amelyeket nemzeti jogszabály, illetve rendelet ír elő.
  a terrorizmus finanszírozásának gyanúja
  .
  A FIU-nak képesnek kell lennie a további szükséges információknak a kötelezett jogalanyoktól való, a fenti célok érdekében történő megszerzésére.
  Feladatainak ellátása érdekében a FIU-t megfelelő
  pénzügyi, technikai és emberi
  forrásokkal kell ellátni.
  A tagállamok biztosítják, hogy a FIU-t ne érjék indokolatlan beavatkozások. [Mód. 96]

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a FIU megfelelő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzáférhessen azokhoz a pénzügyi, igazgatási és bűnüldöző hatósági információkhoz, amelyekre feladatainak megfelelő ellátásához szüksége van. Emellett a FIU-knak reagálniuk kell tagállamuk bűnüldöző hatóságainak információkéréseire, kivéve, ha ténybeli okok alapján feltételezhető, hogy a szóban forgó információ átadása hátrányos hatással járna folyamatban levő nyomozás vagy elemzések szempontjából, vagy – kivételes körülmények esetén – ha az információk felfedése aránytalanul hátrányosan érintené valamely természetes vagy jogi személy jogos érdekeit, illetve az információkérés célja szempontjából lényegtelen.
  Ha a FIU-hoz ilyen kérés érkezik, a FIU-nak kell döntenie arról, hogy elemzést végez vagy megküldi az információkat a kérést benyújtó bűnüldözési hatóságnak. A tagállamok előírják a bűnüldöző hatóságok számára, hogy adjanak visszajelzést a FIU-nak az általa közölt információk felhasználására vonatkozóan. [Mód. 97]

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a FIU felhatalmazást kapjon sürgős intézkedések közvetlen vagy közvetett végrehajtására, ha fennáll a gyanú, hogy valamely ügylet pénzmosáshoz vagy terrorizmusfinanszírozáshoz kapcsolódik, és felfüggessze az ügyletet, illetve megtagadja a tervezett ügylet jóváhagyását annak érdekében, hogy a gyanú megerősítéséhez elemezni lehessen az ügyletet.

(6)   A FIU elemző funkciója egyrészt operatív elemzésből áll, amely egyedi esetekre és konkrét célokra összpontosít, másrészt stratégiai elemzésből, amely a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási trendekkel és módszerekkel foglalkozik.

32. cikk

(1)   A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok, és amennyiben alkalmazható, igazgatóik és munkavállalóik számára, hogy teljes mértékben működjenek együtt a következők révén:

| a) | saját kezdeményezésükre a FIU haladéktalan tájékoztatása, ha az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmény vagy személy tudomására jut, vagy feltételezi, illetve alapos gyanúval rendelkezik arra vonatkozóan, hogy pénzeszközök bűnözői cselekmény jövedelméből származnak vagy terrorizmus finanszírozásához kapcsolódnak, és ilyen esetben azonnali válaszadás a FIU további információt igénylő kérésére; |
| --- | --- |

a)

saját kezdeményezésükre a FIU haladéktalan tájékoztatása, ha az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmény vagy személy tudomására jut, vagy feltételezi, illetve alapos gyanúval rendelkezik arra vonatkozóan, hogy pénzeszközök bűnözői cselekmény jövedelméből származnak vagy terrorizmus finanszírozásához kapcsolódnak, és ilyen esetben azonnali válaszadás a FIU további információt igénylő kérésére;

| b) | kérésére a FIU haladéktalan ellátása minden szükséges információval a vonatkozó jogszabályok által megállapított eljárásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

kérésére a FIU haladéktalan ellátása minden szükséges információval a vonatkozó jogszabályok által megállapított eljárásoknak megfelelően.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információt annak a tagállamnak a pénzügyi hírszerző egységéhez kell továbbítani, amelynek a területén az információt továbbító intézmény vagy személy található
  , illetve annak a tagállamnak a pénzügyi hírszerző egységéhez, amelyben a kötelezett jogalany székhelye található
  . Az információt a 8. cikk (4) bekezdésével összhangban kijelölt személy(ek) továbbítja (továbbítják). [Mód. 98]

33. cikk

(1)   A 32. cikk (1) bekezdésétől eltérően, a 2. cikk (1) bekezdésének 3.a), b), d)
  és e
  ) pontjában említett személyek
  , továbbá a 4. cikkben említett szakmák és vállalkozáskategóriák
  esetében a tagállamok kijelölhetik az érintett szakmának egy megfelelő önszabályozó testületét, mint a 32. cikk (1) bekezdésében említett információkról tájékoztatandó hatóságot.

A tagállamok minden körülmények között biztosítják a szakmai titoktartás, a titkosság és a magánélet védelméhez szükséges eszközöket és lehetőségeket. [Mód. 99]

A (2) bekezdés sérelme nélkül, a kijelölt önszabályozó testület az első albekezdésben említett esetekben haladéktalanul és szűrés nélkül továbbítja az információkat a FIU-nak.

(2)   A tagállamok nem alkalmazzák a 32. cikk (1) bekezdésében megállapított kötelezettségeket a közjegyzőkre, független jogi hivatások képviselőire, könyvvizsgálókra, külső könyvelőkre és adótanácsadókra, a mentesség azonban szigorúan csak azokra az információkra vonatkozik, amelyeket azok valamely ügyfelüktől kapnak, vagy valamely ügyfelükről szereznek be az ügyfelük jogi helyzetének megállapításakor vagy az ügyfélnek a bírósági eljárásban vagy azzal kapcsolatban történő védelme vagy képviseletének ellátása során, ideértve az eljárások indítására vagy azok elkerülésére vonatkozó tanácsadást, attól függetlenül, hogy az ilyen információ kézhezvételére vagy megszerzésére ezen eljárások előtt, alatt vagy után kerül sor.

34. cikk

(1)   A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy mindaddig ne hajtsák végre az olyan ügyleteket, amelyekkel összefüggésben tudják vagy feltételezik, hogy pénzmosással vagy a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatosak, amíg végre nem hajtják a 32. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti intézkedések elvégzését.

A nemzeti joggal összhangban utasítás adható arra, hogy ne hajtsák végre az ügyletet.

(2)   Arra utaló gyanú esetén, hogy az ilyen ügylet tárgya pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása, és ha az ügylet ilyen módon való megakadályozása lehetetlen, vagy az akadályozhatná a feltételezett pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása kedvezményezettjeinek felderítését, akkor a kötelezett jogalanyok azt követően haladéktalanul értesítik a FIU-t.

35. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy ha a kötelezett jogalanyoknál a 45. cikkben említett illetékes hatóságok által végzett ellenőrzések során vagy bármilyen más módon az említett hatóságok olyan tényeket tárnak fel, amelyek pénzmosással vagy terrorizmus finanszírozásával állhatnak kapcsolatban, akkor azonnal tájékoztatják a FIU-t.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a törvény vagy rendelet által a részvény- és devizapiacok, valamint a származtatott pénzügyi eszközök piacának ellenőrzésére felhatalmazott felügyeletek tájékoztassák a FIU-t, ha olyan tényeket tárnak fel, amelyek pénzmosással vagy terrorizmus finanszírozásával állhatnak kapcsolatban.

36. cikk

Ha a kötelezett jogalany, illetve annak alkalmazottja vagy igazgatója jóhiszeműen a 32. és a 33. cikkel összhangban információkat fed fel, az nem eredményezi egy szerződés vagy bármilyen törvényi, jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezés által az adatközlés vonatkozásában előírt korlátozás megszegését, és nem vonja maga után a kötelezett jogalanynak, illetve az igazgatójának vagy alkalmazottainak semmilyen felelősségét.

37. cikk

A tagállamok meghoznak minden megfelelő intézkedést

  biztosítják, hogy azon magánszemélyek – ideértve
  a kötelezett jogalany azon alkalmazottainak fenyegetés vagy ellenséges fellépés veszélyétől való védelme érdekében

  alkalmazottait és képviselőit –
  , akik akár belső eljárásokban, akár a FIU-nak pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúját jelentik be
  , megfelelő védelemben részesüljenek a fenyegetés vagy az ellenséges fellépés, a kedvezőtlen elbánás vagy hátrányos következmények, és különösen a munkáltató kedvezőtlen vagy megkülönböztető jellegű intézkedései ellen
  .
  A tagállamok az ilyen személyeknek ingyenes jogi segítségnyújtást garantálnak, és biztonságos kommunikációs csatornát biztosítnak számukra a pénzmosással vagy a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatban felmerült gyanúik jelentéséhez. E csatornák biztosítják, hogy az információt bejelentő személy kiléte csak az európai felügyeleti hatóság és a FIU számára legyen ismert. A tagállamok gondoskodnak megfelelő tanúvédelmi programok kialakításáról. [Mód. 100]

2. SZAKASZ

INFORMÁCIÓ FELFEDÉSÉNEK TILALMA

38. cikk

(1)   A kötelezett jogalanyok, valamint igazgatóik és alkalmazottaik nem tájékoztathatják sem az érintett ügyfelet, sem egyéb harmadik felet arról, hogy a 32. és a 33. cikkel összhangban adatokat továbbítottak, illetve arról, hogy pénzmosással vagy terrorizmus finanszírozásával kapcsolatos nyomozás folyik, vagy arra kerülhet sor.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az információknak a tagállamok illetékes hatóságai – ideértve az önszabályozó testületeket
  és az adatvédelmi hatóságokat
  is – részére, vagy bűnüldözés céljából történő felfedésére. [Mód. 101]

(3)   Az (1) bekezdésben előírt tilalom nem akadályozza az információk felfedését a tagállamok vagy olyan harmadik országok intézményei között, ahol ezen irányelvvel egyenértékű követelmények alkalmazandók, feltéve, hogy ugyanahhoz a csoporthoz tartoznak.

(4)   Az (1) bekezdésben említett tilalom nem akadályozza az információk felfedését a 2. cikk (1) bekezdése 3.a) és b) pontjában említett tagállambeli vagy olyan harmadik országbeli személyek között, ahol ezen irányelvvel egyenértékű követelmények alkalmazandók, ha az érintett személyek szakmai tevékenységüket, akár alkalmazottként, akár más módon, ugyanazon jogi személyen vagy egy hálózaton belül folytatják.

Az első albekezdés alkalmazásában hálózatnak kell tekinteni azt az átfogóbb szervezetet, amelyhez a személy tartozik, és amelynek közös tulajdonosai és közös vezetése van,
  illetve egységes előírásai és módszerei vannak,
  valamint közös megfelelés-ellenőrzéssel rendelkezik. [Mód. 102]

(5)   A 2. cikk (1) bekezdésének 1. és 2. pontjában, valamint 3. a) és b) pontjában említett jogalanyok vagy személyek esetében az e cikk (1) bekezdése szerinti tilalom nem akadályozza az információk felfedését az érintett intézmények vagy személyek között azokban az esetekben, amelyek ugyanazon ügyfélre és ugyanazon ügyletre vonatkoznak, amelyben két vagy több intézmény vagy személy vesz részt, amennyiben azok valamely tagállamban vagy olyan harmadik országban találhatók, ahol ezen irányelvvel egyenértékű követelmények alkalmazandók, és ha azok ugyanazon szakmához tartoznak, valamint ha a szakmai titoktartásra és a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások hatálya alá tartoznak.

(5a)
     
  E cikk alkalmazásában a harmadik országok ezen irányelvben meghatározottakkal egyenértékű követelményeinek tartalmazniuk kell adatvédelemre vonatkozó szabályokat is. [Mód. 103]

(6)   Ha valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 3. a) és b) pontjában említett személy megkísérli meggyőzni az ügyfelet arról, hogy hagyjon fel valamely jogellenes tevékenységgel, ez nem eredményezi az információ (1) bekezdés szerinti felfedését.

V. FEJEZET

ADATVÉDELEM,
  NYILVÁNTARTÁS ÉS STATISZTIKAI ADATOK [Mód. 104]

39. cikk

(1)
     A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy a nemzeti jognak megfelelően őrizzék meg az alábbi dokumentumokat és információkat bármilyen esetleges pénzmosásnak vagy terrorizmusfinanszírozásnak a FIU vagy más illetékes hatóság általi megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás során történő felhasználás céljából:

| a) | ügyfél-átvilágítás esetében az előírt bizonyítékok másolata vagy kivonatai az ügyfelükkel való üzleti kapcsolat lezárását
  vagy az alkalmi ügylet dátumát
  követő öt évig. Az említett megőrzési időszak leteltét követően a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik, amelynek előírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak mely körülmények között lehet vagy kell tovább megőrizniük az adatokat. A tagállamok csak akkor tehetik lehetővé vagy írhatják elő az adatok további megőrzését, ha arra a pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából szükség van
  , és ha az adatmegőrzési időszak hosszabbítása eseti alapon indokolt
  . A maximális megőrzési időszak az üzleti kapcsolat lezárását követően nem haladhatja meg a tíz évet

  legfeljebb további öt évvel hosszabbítható meg
  ; |
| --- | --- |

a)

ügyfél-átvilágítás esetében az előírt bizonyítékok másolata vagy kivonatai az ügyfelükkel való üzleti kapcsolat lezárását
  vagy az alkalmi ügylet dátumát
  követő öt évig. Az említett megőrzési időszak leteltét követően a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik, amelynek előírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak mely körülmények között lehet vagy kell tovább megőrizniük az adatokat. A tagállamok csak akkor tehetik lehetővé vagy írhatják elő az adatok további megőrzését, ha arra a pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából szükség van
  , és ha az adatmegőrzési időszak hosszabbítása eseti alapon indokolt
  . A maximális megőrzési időszak az üzleti kapcsolat lezárását követően nem haladhatja meg a tíz évet

  legfeljebb további öt évvel hosszabbítható meg
  ;

| b) | üzleti kapcsolatok és ügyletek esetében az alátámasztásul szolgáló, eredeti iratokból vagy az alkalmazandó vonatkozó nemzeti jog értelmében a bírósági eljárásokban elfogadható másolatokból álló bizonyíték és adatok az ügyletek végrehajtását vagy az üzleti kapcsolat megszűnését követő ötéves időszakon át, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb. Az említett megőrzési időszak leteltét követően a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik, amelynek előírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak mely körülmények között lehet vagy kell tovább megőrizniük az adatokat. A tagállamok csak akkor tehetik lehetővé vagy írhatják elő az adatok további megőrzését, ha arra a pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából szükség van
  , és ha az adatmegőrzési időszak hosszabbítása eseti alapon indokolt
  . A maximális megőrzési időszak az ügylet végrehajtását vagy az üzleti kapcsolat lezárását követően – attól függően, melyikre kerül sor hamarabb – nem haladhatja meg a tíz évet

  legfeljebb további öt évvel hosszabbítható meg
  . |
| --- | --- |

b)

üzleti kapcsolatok és ügyletek esetében az alátámasztásul szolgáló, eredeti iratokból vagy az alkalmazandó vonatkozó nemzeti jog értelmében a bírósági eljárásokban elfogadható másolatokból álló bizonyíték és adatok az ügyletek végrehajtását vagy az üzleti kapcsolat megszűnését követő ötéves időszakon át, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb. Az említett megőrzési időszak leteltét követően a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik, amelynek előírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak mely körülmények között lehet vagy kell tovább megőrizniük az adatokat. A tagállamok csak akkor tehetik lehetővé vagy írhatják elő az adatok további megőrzését, ha arra a pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából szükség van
  , és ha az adatmegőrzési időszak hosszabbítása eseti alapon indokolt
  . A maximális megőrzési időszak az ügylet végrehajtását vagy az üzleti kapcsolat lezárását követően – attól függően, melyikre kerül sor hamarabb – nem haladhatja meg a tíz évet

  legfeljebb további öt évvel hosszabbítható meg
  .

(2)
     
  A megőrzött személyes adatok nem használhatók fel a megőrzés céljától eltérő célra, és semmilyen esetben nem használhatók fel kereskedelmi célokra [Mód. 105]

39a. cikk

(1)
     
  A személyes adatoknak a tagállamok által az ezen irányelv keretében való feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. A személyes adatoknak az európai felügyeleti hatóságok által történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók. Az információknak a pénzmosás elleni küzdelem érdekében történő gyűjtése, feldolgozása és továbbítása e jogi aktusok alapján közérdeknek minősül.

(2)
     
  A személyes adatok ezen irányelv alapján kizárólag a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése céljából dolgozhatók fel. A kötelezett jogalanyok az üzleti kapcsolat létrehozását megelőzően tájékoztatják az új ügyfeleket a személyes adatok pénzmosás megelőzése céljára történő lehetséges felhasználásáról. Az érzékeny adatok kategóriáinak feldolgozását a 95/46/EK irányelvvel összhangban kell végezni.

(3)
     
  Az ezen irányelv alapján összegyűjtött adatok kereskedelmi célból történő feldolgozása tilos.

(4)
     
  Az érintett személynek, akinek egy kötelezett jogalany vagy illetékes hatóság megtagadta az adatai feldolgozásával kapcsolatos információk közlését, jogában áll, hogy saját adatvédelmi hatóságán keresztül kérje a személyes adataiba való betekintést, azok ellenőrzését, kijavítását vagy törlését, továbbá jogában áll bírósági eljárást kezdeményezni.

(5)
     
  Az érintett személynek a gyanús ügyletekről szóló bejelentésekben szereplő információkhoz való hozzáférését meg kell tiltani. Az e bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az adatvédelmi hatóságok részére történő felfedésre.

(6)
     
  A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok és az illetékes hatóságok számára, hogy a 95/46/EK irányelvvel összhangban hivatalból vagy az érintett személy panasza alapján ismerjék el és tartsák tiszteletben az adatvédelmi hatóságok tényleges hatásköreit a személyes adatok feldolgozásának biztonságossága és az adatok pontossága vonatkozásában. [Mód. 106]

40. cikk

(-1)
     
  A tagállamoknak rendelkezniük kell olyan nemzeti és központosított mechanizmusokkal, amelyek segítségével képesek megfelelő időben meghatározni, hogy léteznek-e olyan természetes vagy jogi személyek, akik a területükön található pénzügyi intézmények bankszámlái felett rendelkeznek vagy ellenőrzési jogot gyakorolnak.

(-1a)
     
  A tagállamoknak rendelkeznek olyan mechanizmusokkal is, amelyek lehetővé teszik, hogy az illetékes hatóságok rendelkezésére álljon olyan mechanizmus, amely révén a tulajdonos előzetes értesítése nélkül is azonosítani tudják az árukat.

(1)
     A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy rendelkezzenek olyan rendszerekkel, amelyek segítségével képesek teljes mértékben és gyorsan
  – biztonságos csatornákon keresztül, a megkeresések teljes titkosságát biztosító módon –
  reagálni a FIU-tól vagy a nemzeti jogukkal összhangban más hatóságoktól érkező megkeresésekre arra vonatkozóan, hogy tartanak-e, vagy az előző öt év során tartottak-e fenn üzleti kapcsolatot meghatározott természetes vagy jogi személyekkel, valamint e kapcsolat jellegére vonatkozóan. [Mód. 107]

40a. cikk

Az információknak a pénzmosás elleni küzdelem érdekében történő gyűjtése, feldolgozása és továbbítása a 95/46/EK irányelv értelmében közérdeknek minősül. [Mód. 108]

41. cikk

(1)   A tagállamok – a 7. cikk szerinti nemzeti kockázatértékelés elkészítése céljából – biztosítják, hogy a rendszerek hatékonyságával összefüggő kérdésekre vonatkozó átfogó statisztika révén ellenőrizni tudják a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló rendszereik hatékonyságát.

(2)   Az (1) bekezdésben említett statisztikák közé tartoznak a következők:

| a) | az irányelv hatálya alá tartozó ágazatok méretére és jelentőségére vonatkozó adatok, többek között a jogalanyok és személyek száma és az egyes ágazatok gazdasági jelentősége; |
| --- | --- |

a)

az irányelv hatálya alá tartozó ágazatok méretére és jelentőségére vonatkozó adatok, többek között a jogalanyok és személyek száma és az egyes ágazatok gazdasági jelentősége;

| b) | a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni tagállami rendszer bejelentési, nyomozati és igazságügyi szakaszaira vonatkozó adatok, többek között a FIU-nak bejelentett gyanús ügyletek száma, az ilyen bejelentésekre adott visszajelzések, és éves szinten a vizsgált esetek száma, a vádemeléssel érintett személyek száma, a pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos bűncselekmények miatt elítélt személyek száma és a befagyasztott, lefoglalt vagy elkobzott vagyon euróban kifejezett értéke. |
| --- | --- |

b)

a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni tagállami rendszer bejelentési, nyomozati és igazságügyi szakaszaira vonatkozó adatok, többek között a FIU-nak bejelentett gyanús ügyletek száma, az ilyen bejelentésekre adott visszajelzések, és éves szinten a vizsgált esetek száma, a vádemeléssel érintett személyek száma, a pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos bűncselekmények miatt elítélt személyek száma és a befagyasztott, lefoglalt vagy elkobzott vagyon euróban kifejezett értéke.

| ba) | a további vizsgálatokat eredményező bejelentések számának és százalékos arányának meghatározására szolgáló adatok, amelyekről a kötelezett intézmények részére éves jelentés készül, részletezve az általuk benyújtott bejelentések hasznosságát és nyomon követését; [Mód. 109] |
| --- | --- |

ba)

a további vizsgálatokat eredményező bejelentések számának és százalékos arányának meghatározására szolgáló adatok, amelyekről a kötelezett intézmények részére éves jelentés készül, részletezve az általuk benyújtott bejelentések hasznosságát és nyomon követését; [Mód. 109]

| bb) | a FIU által benyújtott, a FIU-hoz beérkezett, a FIU által elutasított és a FIU által egészben vagy részben megválaszolt határokon átnyúló információkérések számára vonatkozó adatok. [Mód. 110] |
| --- | --- |

bb)

a FIU által benyújtott, a FIU-hoz beérkezett, a FIU által elutasított és a FIU által egészben vagy részben megválaszolt határokon átnyúló információkérések számára vonatkozó adatok. [Mód. 110]

(3)   A tagállamok biztosítják statisztikai jelentéseik összevont áttekintésének közzétételét és a (2) bekezdésben említett statisztikákat eljuttatják a Bizottságnak.

VI. FEJEZET

POLITIKÁK, ELJÁRÁSOK ÉS FELÜGYELET

1. SZAKASZ

BELSŐ ELJÁRÁSOK, KÉPZÉS ÉS VISSZAJELZÉS

42. cikk

(1)   A tagállamok a valamely csoporthoz tartozó kötelezett jogalanyok számára előírják, hogy csoportszintű politikákat és eljárásokat hajtsanak végre, többek között adatvédelmipolitikát, valamint az információk csoporton belüli – a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem célját szolgáló – megosztására vonatkozó politikát és eljárásokat. Az említett politikákat és eljárásokat hatékonyan kell végrehajtani a tagállamokban és harmadik országokban található fióktelepek és többségi tulajdonú leányvállalatok szintjén.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a kötelezett jogalanyoknak olyan harmadik országban van fióktelepük vagy többségi tulajdonú leányvállalatuk, amelyekben a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó minimumkövetelmények a tagállam által előírtakhoz képest kevésbé szigorúak, a harmadik országban található fióktelep vagy többségi tulajdonú leányvállalat a tagállami előírásokat hajtja végre, többek között az adatvédelemre vonatkozóan, amennyiben a harmadik ország törvényei és rendeletei azt lehetővé teszik.

(3)   A tagállamok, valamint az európai felügyeleti hatóságok tájékoztatják egymást azokról az esetekről, ahol egy harmadik ország joga nem teszi lehetővé az (1) bekezdésben előírt intézkedések alkalmazását és a megoldáshoz összehangolt intézkedésre van szükség.

(4)   A tagállamok előírják, hogy azokban az esetekben, amikor az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott intézkedések alkalmazását egy harmadik ország joga nem teszi lehetővé, a kötelezett jogalanyok kiegészítő intézkedéseket tegyenek, hogy hatékonyan kezeljék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának kockázatát, és tájékoztassák a székhelyük szerinti felügyeleteket. Amennyiben a kiegészítő intézkedések nem elegendőek, a székhely szerinti ország illetékes hatóságai mérlegelik további felügyeleti intézkedések végrehajtását, többek között adott esetben felszólítják a pénzügyi csoportot, hogy a fogadó országban fejezze be működését.

(5)   Az európai felügyeleti hatóságok szabályozási technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki, amelyekben pontosan meghatározza az e cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő intézkedések típusait és a 2. cikk (1) bekezdése 1. és 2. pontja szerinti kötelezett jogalanyok által végrehajtandó minimális intézkedéseket, amennyiben a harmadik ország joga nem teszi lehetővé az e cikk (1) és a (2) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazását.

Az európai felügyeleti hatóságok az említett szabályozási technikaistandard-tervezeteket ... (*6) -ig benyújtja a Bizottsághoz. [Mód. 111]

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap az (5) bekezdésben említett szabályozási technikaistandard-tervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy legyen lehetőség az információ csoporton belüli megosztására, feltéve, hogy az nem érinti a FIU vagy más illetékes hatóság által a nemzeti jognak megfelelően bármilyen lehetséges pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási ügyben folytatott nyomozást vagy azzal kapcsolatos elemzést.

(8)   A tagállamok előírhatják a területükön letelepedett, a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdése szerinti olyan elektronikuspénz-kibocsátók és a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdése szerinti olyan pénzforgalmi szolgáltatók számára, amelyeknek a központi irodája másik tagállamban vagy az Unión kívül van, hogy jelöljenek ki központi kapcsolattartó pontot a területükön a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére.

(9)   Az európai felügyeleti hatóságok szabályozási technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki azokra a kritériumokra vonatkozóan, amelyek alapján meghatározható, hogy mely helyzetben indokolt a (8) bekezdés szerinti központi kapcsolattartó pont kijelölése és annak milyen feladatokat kell ellátnia.

Az európai felügyeleti hatóságok e szabályozási technikaistandard-tervezeteket ... (*7) -ig benyújtja a Bizottsághoz.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap a (9) bekezdésben említett szabályozási technikaistandard-tervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

43. cikk

(1)   A tagállamok előírják, hogy a kötelezett jogalanyok kockázataikkal, jellegükkel és méretükkel arányos intézkedéseket tegyenek annak érdekében, hogy érintett alkalmazottaik ismerjék az irányelvnek megfelelően elfogadott előírásokat, többek között a vonatkozó adatvédelmi követelményeket.

Ezek az intézkedések magukban foglalják az érintett alkalmazottaik részvételét a folyamatos speciális képzési programokban, amelyek segítséget jelentenek számukra az olyan műveletek felismerésében, amelyek pénzmosással vagy a terrorizmus finanszírozásával lehetnek kapcsolatban, és útmutatást nyújtanak az ilyen esetekben követendő eljárásra.

Ha a 2. cikk (1) bekezdésének 3. pontjában felsorolt bármelyik kategóriába tartozó természetes személy szakmai tevékenységét egy jogi személy alkalmazottjaként végzi, akkor az ebben a szakaszban foglalt kötelezettségek inkább arra a jogi személyre, mint a természetes személyre vonatkoznak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok hozzáféréssel rendelkezzenek a a pénzmosás, valamint a terrorizmusfinanszírozás elkövetőinek módszereire és a gyanús ügyletek felismerését lehetővé tevő jelzésekre vonatkozó naprakész információkhoz.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy – ha megvalósítható – időben visszajelzést adjanak
  a kötelezett jogalanyoknak
  a feltételezett pénzmosásra vagy terrorizmusfinanszírozásra vonatkozó bejelentések hatékonyságáról és nyomon követéséről. [Mód. 112]

(3a)
     
  A tagállamok előírják, hogy a kötelezett jogalanyok kijelöljék az irányító testület azon tagját (tagjait), aki(k) felelős(ek) az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések végrehajtásáért. [Mód. 113]

2. SZAKASZ

FELÜGYELET

44. cikk

(1)   A tagállamok előírják, hogy a pénzváltást végző irodákat, a vagyonkezelői és vállalati szolgáltatást nyújtókat nyilvántartásba kell venni, vagy működésüket engedélyhez kell kötni, illetve a szerencsejáték-szervezőknek engedéllyel kell rendelkezniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jogalanyok esetében a tagállamok előírják az illetékes hatóságok számára annak biztosítását, hogy azok a személyek, akik az ilyen jogalanyok vállalkozását ténylegesen irányítják, vagy irányítani fogják, vagy az ilyen jogalanyok tényleges tulajdonosai alkalmas és megfelelő személyek legyenek.

(3)   A 2. cikk (1) bekezdése 3. pontjának a), b), d) és
  e)
  alpontjában említett kötelezett jogalanyok tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok
  és önszabályozó szervek
  megtegyék a szükséges intézkedéseket annak megakadályozására, hogy
  az említett területekkel kapcsolatban elítélt
  bűnözők vagy társaik az érintett kötelezett jogalanyokban jelentős vagy ellenőrző részesedéssel rendelkezzenek, illetve jelentős vagy ellenőrző részesedés tényleges tulajdonosai legyenek, vagy azokban vezetői feladatokat lássanak el. [Mód. 114]

45. cikk

(1)   A tagállamok előírják az illetékes hatóságoknak, hogy kísérjék hatékonyan figyelemmel az irányelv követelményeinek való megfelelést és tegyék meg a szükséges intézkedéseket a megfelelés biztosítására.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek többek között a megfelelés nyomon követése és az ellenőrzések végrehajtása szempontjából fontos adatszolgáltatásra vonatkozó hatáskörrel, valamint azt, hogy feladataik ellátásához megfelelő pénzügyi, humán és műszaki erőforrás álljon rendelkezésükre. A tagállamok biztosítják, hogy a hatóságok személyzete megfeleljen a magas szakmai színvonal fenntartására vonatkozó előírásoknak, többek között a titoktartásra és az adatvédelemre vonatkozó szabályoknak, és megfelelően pártatlanok, valamint képzettek legyenek.

(3)   A hitelintézetek és pénzügyi intézmények, valamint a szerencsejáték-szervezők esetében az illetékes hatóságok megerősített felügyeleti jogkörrel rendelkeznek, nevezetesen a helyszíni vizsgálatok végzésének lehetőségével.
  A hitelintézetek és pénzügyi intézmények felügyeletéért felelős illetékes hatóságok nyomon követik az ezeknek nyújtott jogi tanácsadás megfelelőségét, hogy csökkenték a jogi és szabályozási arbitrázst az agresszív adótervezés és adóelkerülés esetében. [Mód. 115]

(4)   A tagállamok biztosítják

  előírják
  , hogy azok a kötelezett jogalanyok, amelyek más tagállamokban fióktelepeket vagy leányvállalatokat működtetnek, tiszteletben tartsák e tagállamok irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseit. [Mód. 116]

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelyben a fióktelep vagy leányvállalat található, együttműködjenek azon tagállam illetékes hatóságaival, amelyben a kötelezett jogalany központi irodája található, biztosítandó ezen irányelv előírásainak hatékony felügyeletét.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy azok

  a kockázatérzékeny felügyeleti megközelítés alkalmazásakor
  az illetékes hatóságok, amelyek kockázatérzékeny felügyeleti megközelítést alkalmaznak: [Mód. 117]

| a) | egyértelműen tudatában legyenek az országukban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak; |
| --- | --- |

a)

egyértelműen tudatában legyenek az országukban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak;

| b) | a helyszínen és azon kívül hozzáférjenek valamennyi, a kötelezett jogalanyok ügyfeleivel, termékeivel és szolgáltatásaival összefüggő konkrét belföldi és nemzetközi kockázatokra vonatkozó információhoz; valamint |
| --- | --- |

b)

a helyszínen és azon kívül hozzáférjenek valamennyi, a kötelezett jogalanyok ügyfeleivel, termékeivel és szolgáltatásaival összefüggő konkrét belföldi és nemzetközi kockázatokra vonatkozó információhoz; valamint

| c) | a helyszíni és külső felügyelet gyakoriságát és intenzitását a kötelezett jogalanyok kockázati profiljához és az országban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokhoz igazítsák. |
| --- | --- |

c)

a helyszíni és külső felügyelet gyakoriságát és intenzitását a kötelezett jogalanyok kockázati profiljához és az országban felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokhoz igazítsák.

(7)   A kötelezett jogalanyok pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázati profiljának, többek között a meg nem felelés kockázatának értékelését időszakosan és akkor is felül kell vizsgálni, ha a kötelezett jogalany vezetésében és működésében jelentős esemény vagy változás következik be.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok figyelembe vegyék a kötelezett jogalanyok rendelkezésére álló mérlegelési jogkört és megfelelően ellenőrizzék az ebbe a mérlegelési jogkörbe tartozó kockázatértékeléseket, valamint politikáik, belső ellenőrzéseik és eljárásaik megfelelőségét és végrehajtását.

(9)   A 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b) és d) pontjában felsorolt kötelezett jogalanyok esetében a tagállamok lehetővé tehetik, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat önszabályozó testületek végezzék, feltéve, hogy azok eleget tesznek e cikk (2) bekezdésének.

(10)   Az európai felügyeleti hatóságok ... (*8) -ig az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatást bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően azon tényezőkre vonatkozóan, amelyeket a kockázatérzékenységi alapon végzett felügyelet esetén kell alkalmazni Külön figyelmet kell fordítani a vállalkozás méretére és jellegére, és ha szükséges és arányos, különös intézkedéseket kell meghatározni.

3. SZAKASZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS

I. ALSZAKASZ

NEMZETI EGYÜTTMŰKÖDÉS

46. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő döntéshozók, FIU-k, bűnüldöző hatóságok, felügyeletek
  , adatvédelmi hatóságok
  és egyéb illetékes hatóságok hatékony mechanizmussal rendelkezzenek, amely lehetővé teszi számukra, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló politikáik és tevékenységük kidolgozása és végrehajtása terén együttműködjenek, és azt összehangolják. [Mód. 118]

II. ALSZAKASZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ EURÓPAI FELÜGYELETI HATÓSÁGOKKAL

47. cikk

Az illetékes hatóságok
  az adtavédelmi szabályok sérelme nélkül
  ellátják az európai felügyeleti hatóságokat az ezen irányelv szerinti feladataik végrehajtásához szükséges
  releváns
  információkkal. [Mód. 119]

III. ALSZAKASZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁG ÉS A FIU-K KÖZÖTT

48. cikk

A Bizottság támogatást ad a koordináció megkönnyítéséhez, beleértve a tagállami FIU-k közötti információcserét az Unión belül. Rendszeresen találkozókat szervez a tagállami FIU-k képviselőiből álló uniós FIU-k platformja számára, és – adott esetben – az uniós FIU-k platformja és az EBH, az EBFH vagy az EÉPH között.
  Az uniós FIU-k platformja létrehozásának célja a FIU-k és a jelentéstevő szervezetek számára releváns végrehajtási kérdésekkel kapcsolatos iránymutatás kialakítása, a FIU-k – különösen a nemzetközi együttműködéssel és a közös elemzéssel kapcsolatos – tevékenységének megkönnyítése, a belső piacon megmutatkozó tendenciákra és kockázattényezőkre vonatkozó információk megosztása, továbbá annak biztosítása, hogy a FIU-k részt vegyenek a FIU.net rendszer irányításában. [Mód. 120]

49. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy pénzügyi hírszerző egységeik
  egymással és a harmadik országok pénzügyi hírszerző egységeivel az uniós adatvédelmi szabályok sérelme nélkül
  a lehető legnagyobb mértékben együttműködjenek, függetlenül attól, hogy közigazgatási, bűnüldöző, igazságügyi vagy többféle feladatot ellátó hatóságok. [Mód. 121]

50. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a FIU-k
  a többi tagállam és a harmadik országok pénzügyi hírszerző egységeivel
   – saját kezdeményezésre

  automatikusan
  vagy kérésre – kicserélik az olyan információkat, amelyek az információk feldolgozása vagy elemzése, illetve a FIU-nak a pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi műveletekre, valamint a részt vevő természetes vagy jogi személyekre vonatkozó vizsgálata során fontosak lehetnek. Az erre vonatkozó kérés tartalmazza a releváns tényeket, háttér-infomációt, a kérés indokát és azt, hogy a kért információt milyen módon használják fel. [Mód. 122]

(2)   A tagállamok biztosítják, annak előírását, hogy a kérést átvevő FIU a számára belföldön rendelkezésre álló hatáskörét teljes mértékben felhasználja az információ megszerzésére és elemzésére, amikor választ ad egy másik uniós FIU (1) bekezdés szerinti információkérésére. A kérést átvevő FIU megfelelő időben választ ad, és mind az információt kérő FIU, mind az információt biztosító FIU lehetőség szerint biztonságos digitális módszert használ az információcseréhez. [Mód. 123]

Különösen ha tagállami FIU kíván további információkat szerezni az ő területén működő másik tagállambeli kötelezett jogalanytól, akkor a kérést azon tagállam FIU-jához kell intézni, amelynek területén a kötelezett jogalany található. E FIU a kéréseket és válaszokat haladéktalanul és szűrés nélkül továbbítja. [Mód. 124]

(3)   A FIU megtagadhatja az olyan információk felfedését, amelyek a megkeresett tagállamban folyó nyomozást akadályozhatják, vagy kivételes körülmények esetén, ha az információk felfedése aránytalanul hátrányosan érintené valamely természetes vagy jogi személy, vagy az érintett tagállam jogos érdekeit, illetve a cél szempontjából lényegtelen. Az elutasítást megfelelően indokolni kell az információt kérő FIU számára.

51. cikk

A 49. és az 50. cikknek megfelelően kapott információt és dokumentumokat a FIU feladatainak az irányelv szerinti végrehajtására kell felhasználni. A 49. és az 50. cikk szerinti információk és dokumentumok továbbítása során a továbbító FIU korlátozhatja vagy feltételekhez kötheti a szóban forgó információ felhasználását. Az információt fogadó FIU minden ilyen korlátozásnak és feltételnek eleget tesz. Ez nem befolyásolja a FIU által a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás terén végzendő feladatokhoz kapcsolódó nyomozás vagy büntetőeljárás során történő felhasználást.

52. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a FIU-k minden szükséges intézkedést megtegyenek, beleértve a biztonsági intézkedéseket is, annak biztosítására, hogy a 49. és az 50. cikknek megfelelően továbbított információkhoz más hatóságok, szervezetek vagy hivatalok ne férhessenek hozzá, kivéve, ha az információt nyújtó FIU ahhoz előzetesen hozzájárul.

53. cikk

(1)   A tagállamok ösztönzik

  előírják
  , hogy pénzügyi hírszerző egységeik
  egymás között
  a FIU-k közötti kommunikáció védett csatornáit vegyék igénybe, és használják a FIU.net decentralizált számítógépes hálózatot. [Mód. 125]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy pénzügyi hírszerző egységeik – az ebben az irányelvben meghatározott feladataik teljesítése érdekében – működjenek együtt
  egymás között, és mandátumukon belül az Europollal
  kifinomult technológiák alkalmazása érdekében. Ezek a technológiák lehetővé teszik, hogy a FIU-k a személyes adatok teljes védelmének biztosítása mellett anonim módon összevessék adataikat más FIU-kal annak érdekében, hogy felkutassák a FIU-k vizsgálatainak más tagállamokban található alanyait és azonosítsák jövedelmüket és pénzeszközeiket. [Mód. 126]

54. cikk

A tagállamok biztosítják

  arra ösztönzik pénzügyi hírszerző egységeiket
  , hogy pénzügyi hírszerző egységeik együttműködnek

  működjenek együtt
  az Europollal az olyan elvégzett elemzések

  folyamatban lévő ügyek elemzései
  tekintetében, amelyeknek legalább két tagállamot érintő, határon átnyúló dimenziójuk van. [Mód. 127]

54a. cikk

A Bizottságnak fokoznia kell az adóparadicsomokra gyakorolt nyomást, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem érdekében javítsák együttműködésüket és az információcserét [Mód. 128]

4. SZAKASZ

SZANKCIÓK

55. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért felelősségre vonhatóak legyenek.
  E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. [Mód. 129]

(2)   A tagállamok büntető szankciók kiszabásához való jogának sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő közigazgatási intézkedéseket tehessenek és közigazgatási szankciókat vethessenek ki, amennyiben a kötelezett jogalanyok megsértik az ezen irányelv végrehajtása során elfogadott nemzeti rendelkezéseket, és biztosítsák azok alkalmazását. Az intézkedéseknek és szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a kötelezettségek jogi személyre vonatkoznak, szankciók legyenek alkalmazhatók a vezető testület tagjaira vagy bármely más egyénre, aki a nemzeti előírások szerint felelős a kötelezettség megszegéséért.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörük gyakorlása során szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a közigazgatási intézkedések vagy szankciók elérjék a kívánt hatást, és több országra kiterjedő esetek kezelése során koordinálják intézkedéseiket.

56. cikk

(1)   Ez a cikk alkalmazandó legalább azokban a helyzetekben, amikor a kötelezett jogalanyok rendszeresen megsértik a következő cikkekben meghatározott követelményeket:

| a) | 9–23. cikk (ügyfél-átvilágítás) |
| --- | --- |

a)

9–23. cikk (ügyfél-átvilágítás)

| b) | 32., 33. és 34. cikk (gyanús ügyletek bejelentése); |
| --- | --- |

b)

32., 33. és 34. cikk (gyanús ügyletek bejelentése);

| c) | 39. cikk (nyilvántartás); valamint |
| --- | --- |

c)

39. cikk (nyilvántartás); valamint

| d) | 42. és 43. cikk (belső ellenőrzések). |
| --- | --- |

d)

42. és 43. cikk (belső ellenőrzések).

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben az alkalmazható közigazgatási intézkedések és szankciók magukban foglalják legalább a következőket:

| a) | nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét
  , és ha eseti értékelés alapján az szükséges és arányos
  ; [Mód. 130] |
| --- | --- |

a)

nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét
  , és ha eseti értékelés alapján az szükséges és arányos
  ; [Mód. 130]

| b) | végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől;

| c) | olyan kötelezett jogalany esetén, amely engedélyezés hatálya alá tartozik, az engedély visszavonása; |
| --- | --- |

c)

olyan kötelezett jogalany esetén, amely engedélyezés hatálya alá tartozik, az engedély visszavonása;

| d) | a kötelezett jogalany vezető testülete valamely – felelősnek tartott – tagjának átmeneti eltiltása funkciójának az intézményekben történő gyakorlásától; |
| --- | --- |

d)

a kötelezett jogalany vezető testülete valamely – felelősnek tartott – tagjának átmeneti eltiltása funkciójának az intézményekben történő gyakorlásától;

| e) | jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig; |
| --- | --- |

e)

jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig;

| f) | természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb 5 000 000 EUR összegben, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ... (*9) -án/én; |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb 5 000 000 EUR összegben, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ... (*9) -án/én;

| g) | közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az azáltal elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig, amennyiben a veszteség, illetve a nyereség meghatározható. |
| --- | --- |

g)

közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az azáltal elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig, amennyiben a veszteség, illetve a nyereség meghatározható.

Az első albekezdés e) pontja alkalmazásában, ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált

  leányvállalat
  beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel. [Mód. 131]

57. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén kiszabott szankciókat vagy intézkedéseket haladéktalanul közzétegyék,
  ha eseti értékelés alapján az szükséges és arányos,
  beleértve a jogsértés típusára és jellegére, valamint a felelős személyek személyazonosságára vonatkozó információkat, kivéve, ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását. Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, az illetékes hatóságok anonim módon teszik

  tehetik
  közzé a szankciókat. [Mód. 132]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az illetékes hatóságok minden lényeges körülményt figyelembe vegyenek, többek között:

| a) | a jogsértés súlyossága és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyossága és időtartama;

| b) | a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértéke; |
| --- | --- |

b)

a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértéke;

| c) | a felelős természetes vagy jogi személynek a szóban forgó személy teljes árbevételében vagy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi ereje; |
| --- | --- |

c)

a felelős természetes vagy jogi személynek a szóban forgó személy teljes árbevételében vagy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi ereje;

| d) | a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentősége, amennyiben ezek meghatározhatók; |
| --- | --- |

d)

a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentősége, amennyiben ezek meghatározhatók;

| e) | harmadik feleknek a jogsértés által okozott vesztesége, amennyiben meghatározható; |
| --- | --- |

e)

harmadik feleknek a jogsértés által okozott vesztesége, amennyiben meghatározható;

| f) | a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje; |
| --- | --- |

f)

a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje;

| g) | a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértések. |
| --- | --- |

g)

a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértések.

(3)   Az európai felügyeleti hatóságok ...

   (*10)

  -ig az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatást bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően a 2. cikk (1) bekezdése 1. és 2. pontjában felsorolt kötelezett jogalanyokra alkalmazandó közigazgatási intézkedések és szankciók típusáról és a közigazgatási pénzbírságok mértékéről
  annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítsák ezek következetes alkalmazását és visszatartó hatását
  . [Mód. 133]

(4)   Jogi személyek esetén a tagállamok biztosítják, hogy ezek legalább az 56. cikk (1) bekezdésében foglalt azon szabálysértésekért felelősségre vonhatók legyenek, amelyeket az ő javukra egy olyan személy követett el, aki vagy maga, vagy a jogi személy egy szervének részeként járt el, és a jogi személyben vezető tisztséget tölt be a következők szerint:

| a) | a jogi személy képviseletének joga; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy képviseletének joga;

| b) | a jogi személy nevében történő döntéshozatal jogköre; vagy |
| --- | --- |

b)

a jogi személy nevében történő döntéshozatal jogköre; vagy

| c) | a jogi személyen belüli ellenőrzés gyakorlásának jogköre. |
| --- | --- |

c)

a jogi személyen belüli ellenőrzés gyakorlásának jogköre.

(5)   Az e cikk (4) bekezdésében említett esetek mellett a tagállamok biztosítják, hogy a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek, ha a (4) bekezdésben foglalt személyek egyike általi felügyelet vagy ellenőrzés hiánya az 56. cikk (1) bekezdésében említett jogsértéseknek egy neki alárendelt személy általi, a jogi személy javára történő elkövetését tette lehetővé.

58. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatékony mechanizmusokat hozzanak létre annak ösztönzése érdekében, hogy az illetékes hatóságok értesüljenek az ezt az irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértéséről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:

| a) | a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások; |
| --- | --- |

a)

a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;

| b) | az intézményen belüli jogsértést bejelentő intézményi alkalmazottak megfelelő védelme; |
| --- | --- |

b)

az intézményen belüli jogsértést bejelentő intézményi alkalmazottak megfelelő védelme;

| ba) | megfelelő védelem a bejelentett személy számára; [Mód. 134] |
| --- | --- |

ba)

megfelelő védelem a bejelentett személy számára; [Mód. 134]

| c) | a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően.

(3)   A tagállamok előírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy legyenek megfelelő eljárásaik, amelyekkel az alkalmazottaik egy meghatározott független és anonim csatornán keresztül belsőleg jelenthetik a jogsértéseket.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

59. cikk

... (*11) -ig a Bizottság jelentést készít ezen irányelv végrehajtásáról, és azt benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

A Bizottság ...



   (*12)



  -ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a súlyos adóbűncselekményekre és szankciókra vonatkozó tagállami rendelkezésekről, az adóbűncselekmények határokon átnyúló jelentőségéről és az összehangolt uniós megközelítés lehetséges szükségességéről, adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében. [Mód. 135]

60. cikk

A 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelv ... (*13) -án/én kezdődő hatállyal hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

61. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (*13) -ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

62. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

63. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 166., 2013.6.12., 2. o.

1

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. március 11-i álláspontja.

3

(4)  A Tanács 1991. június 10-i 91/308/EGK irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 166., 1991.6.28., 77. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. december 4-i 2001/97/EK irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 91/308/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 344., 2001.12.28., 76. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

6

(7)  A Bizottság 2006. augusztus 1-jei 2006/70/EK irányelve a politikai közszereplők fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról (HL L 214., 2006.8.4., 29. o.).

7

(8)  
  Források: „Az adóparadicsomok és a fejlesztés. Állapot, elemzések és intézkedések.”, NOU (hivatalos norvég jelentések), 2009.

8

Források: „Az adóparadicsomok és a fejlesztés. Állapot, elemzések és intézkedések.”, NOU (hivatalos norvég jelentések), 2009.

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/17/EU irányelve (2012. június 13.) a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról (HL L 156., 2012.6.16., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 2012/17/EU irányelve (2012. június 13.) a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról (HL L 156., 2012.6.16., 1. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

13

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás, 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.).

14

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás, 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.).

(15)  
  A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

15

A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

(16)  A Tanács 2000. október 17-i 2000/642/IB határozata a tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezésekről (HL L 271., 2000.10.24., 4. o.).

16

(17)  
  A Tanács 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22.o.).

17

A Tanács 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22.o.).

(18)  

  HL C 32., 2014.2.4., 9. o.

18

HL C 32., 2014.2.4., 9. o.

(19)  A Tanács 2008. november 28-i 2008/919/IB kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításáról (HL L 330., 2008.12.9., 21. o.).

19

(20)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről (HL L 164., 2002.6.22., 3. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/138/EK irányelve a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelve a pénzügyi eszközök piacáról, valamint a2002/92/EK és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 9-i 2002/92/EK irányelve a biztosítási közvetítésről (HL L 9., 2003.1.15., 3. o.).

26

(27)  A Tanács 1998. december 21-i 98/733/IB együttes fellépése az Európai Unió tagállamaiban a bűnszervezetben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánításáról (HL L 351., 1998.12.29., 1. o.).

27

(28)  HL C 316., 1995.11.27., 49. o.

28

(29)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU rendelete a meghatározott társasági formájú vállalkozások éves beszámolóiról, összevont éves beszámolóiról és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

29

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU rendelete a meghatározott társasági formájú vállalkozások éves beszámolóiról, összevont éves beszámolóiról és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről és a 73/239/EGK, a 79/267/EGKC, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelv, valamint a Directives 98/78/EK és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

30

(*1)  Ezen irányelv hatálybalépését követően
  12 hónappal
  .

*1

12 hónappal

(31)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

31

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

(*2)  Ezen irányelv hatálybalépését követően
  12 hónappal
  .

*2

12 hónappal

(*3)  Ezen irányelv hatálybalépését követően
  12 hónappal
  .

*3

12 hónappal

(*4)  
  Ezen irányelv hatálybalépését követően 12 hónappal.

*4

Ezen irányelv hatálybalépését követően 12 hónappal.

(*5)  
  Ezen irányelv hatálybalépését követően 3 évvel.

*5

Ezen irányelv hatálybalépését követően 3 évvel.

(*6)  Ezen irányelv hatálybalépését követően két évvel

  18 hónappal
  .

*6

két évvel

18 hónappal

(*7)  Ezen irányelv hatálybalépését követően két évvel.

*7

(*8)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 2 évvel.

*8

(*9)  Ezen irányelv hatálybalépésének napja.

*9

(*10)  Ezen irányelv hatálybalépését követően
  12 hónappal
  .

*10

12 hónappal

(*11)  Ezen irányelv hatálybalépését követően négy évvel.

*11

(*12)  
  Ezen irányelv hatálybalépését követően egy évvel.

*12

Ezen irányelv hatálybalépését követően egy évvel.

(*13)  Ezen irányelv hatálybalépését követően két évvel.

*13

I. MELLÉKLET

A kockázati változók következő, nem teljes listáját a kötelezett jogalanyok figyelembe veszik annak meghatározásakor, hogy a 11. cikk (3) bekezdésének megfelelően milyen mértékű ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak:

| i. | valamely számla vagy kapcsolat célja; |
| --- | --- |

i.

valamely számla vagy kapcsolat célja;

| ii. | az ügyfél által elhelyezendő eszközök szintje vagy a végrehajtott ügyletek mérete; |
| --- | --- |

ii.

az ügyfél által elhelyezendő eszközök szintje vagy a végrehajtott ügyletek mérete;

| iii. | az üzleti kapcsolat rendszeressége vagy időtartama. |
| --- | --- |

iii.

az üzleti kapcsolat rendszeressége vagy időtartama.

II. MELLÉKLET

A 14. cikkben említett potenciálisan alacsony kockázatra vonatkozó tényezők és bizonyítéktípusok nem teljes listája:

| 1. | Ügyfélkockázati tényezők:






  a) | tőzsdén jegyzett állami társaságok, amelyekre közzétételi követelmények vonatkoznak (tőzsdei szabályok vagy jogi előírások, illetve más érvényesíthető eszköz révén), amelyek a tényleges tulajdonlás megfelelő átláthatóságának biztosítására vonatkozó követelményeket keletkeztetnek; |
| --- | --- | --- |

1.

Ügyfélkockázati tényezők:

a)

tőzsdén jegyzett állami társaságok, amelyekre közzétételi követelmények vonatkoznak (tőzsdei szabályok vagy jogi előírások, illetve más érvényesíthető eszköz révén), amelyek a tényleges tulajdonlás megfelelő átláthatóságának biztosítására vonatkozó követelményeket keletkeztetnek;

| b) | közigazgatási hatóságok vagy állami vállalatok; |
| --- | --- |

b)

közigazgatási hatóságok vagy állami vállalatok;

| c) | olyan ügyfelek, amelyek a 3. pontban meghatározott alacsony kockázatot jelentő földrajzi területen rendelkeznek lakóhellyel. |
| --- | --- |

c)

olyan ügyfelek, amelyek a 3. pontban meghatározott alacsony kockázatot jelentő földrajzi területen rendelkeznek lakóhellyel.

| ca) | a tagállamokból vagy harmadik országokból származó jegyzők vagy más független jogi szakemberek által fenntartott közös számlák tényleges tulajdonosai, azzal a feltétellel, hogy vonatkoznak rájuk a pénzmosás és a terroristák finanszírozása elleni küzdelemnek a nemzetközi normákkal összhangban lévő követelményei, és e követelmények betartása tekintetében felügyelik őket, valamint hogy a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adatok a közös számlák őrzési helyeként működő intézmények számára kérésre hozzáférhetőek; [Mód. 136] |
| --- | --- |

ca)

a tagállamokból vagy harmadik országokból származó jegyzők vagy más független jogi szakemberek által fenntartott közös számlák tényleges tulajdonosai, azzal a feltétellel, hogy vonatkoznak rájuk a pénzmosás és a terroristák finanszírozása elleni küzdelemnek a nemzetközi normákkal összhangban lévő követelményei, és e követelmények betartása tekintetében felügyelik őket, valamint hogy a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adatok a közös számlák őrzési helyeként működő intézmények számára kérésre hozzáférhetőek; [Mód. 136]

| cb) | kötelezett jogalanyok, amennyiben vonatkoznak rájuk a pénzmosás és a terroristák finanszírozása elleni küzdelemnek az ezen irányelv szerinti előírásai, és hatékonyan végrehajtották ezeket az előírásokat. [Mód. 137] |
| --- | --- |

cb)

kötelezett jogalanyok, amennyiben vonatkoznak rájuk a pénzmosás és a terroristák finanszírozása elleni küzdelemnek az ezen irányelv szerinti előírásai, és hatékonyan végrehajtották ezeket az előírásokat. [Mód. 137]

| 2. | Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó kockázati tényezők:






  a) | olyan életbiztosítási kötvények, amelyek díja alacsony; |
| --- | --- | --- |

2.

Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó kockázati tényezők:

a)

olyan életbiztosítási kötvények, amelyek díja alacsony;

| b) | nyugdíjrendszerekhez kapcsolódó biztosítási kötvények, ha nem tartalmaznak visszaváltási záradékot, és a kötvényt nem lehet biztosítékként felhasználni; |
| --- | --- |

b)

nyugdíjrendszerekhez kapcsolódó biztosítási kötvények, ha nem tartalmaznak visszaváltási záradékot, és a kötvényt nem lehet biztosítékként felhasználni;

| c) | alkalmazottaknak nyugellátást nyújtó nyugdíj-, járadék- és hasonló rendszer, amelyben a hozzájárulás a bérekből való levonással történik, és a rendszer szabályai nem engedik meg a rendszerben lévő tagi részesedés engedményezését; |
| --- | --- |

c)

alkalmazottaknak nyugellátást nyújtó nyugdíj-, járadék- és hasonló rendszer, amelyben a hozzájárulás a bérekből való levonással történik, és a rendszer szabályai nem engedik meg a rendszerben lévő tagi részesedés engedményezését;

| d) | pénzügyi termékek vagy szolgáltatások, amelyek egyes ügyféltípusok számára megfelelően meghatározott és korlátozott szolgáltatásokat nyújtanak, hogy pénzügyi integrációs célból javuljon a hozzáférés; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi termékek vagy szolgáltatások, amelyek egyes ügyféltípusok számára megfelelően meghatározott és korlátozott szolgáltatásokat nyújtanak, hogy pénzügyi integrációs célból javuljon a hozzáférés;

| e) | olyan termékek, amelyek esetében a pénzmosási/terrorizmusfinanszírozási kockázatot más tényezők, például az elektronikus pénzeszközök korlátozása vagy a tulajdonlás átláthatósága (például a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyes elektronikuspénz-típusok) révén kezelik. |
| --- | --- |

e)

olyan termékek, amelyek esetében a pénzmosási/terrorizmusfinanszírozási kockázatot más tényezők, például az elektronikus pénzeszközök korlátozása vagy a tulajdonlás átláthatósága (például a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyes elektronikuspénz-típusok) révén kezelik.

| ea) | a hosszú távú célorientált megtakarításokról szóló megállapodások, amelyek például a nyugellátás vagy a saját felhasználású ingatlan vásárlásának biztosítékául szolgálnak, és ha a beérkező befizetések ezen irányelv 11. és 12. cikkével összhangban azonosított fizetési számláról származnak; [Mód. 138] |
| --- | --- |

ea)

a hosszú távú célorientált megtakarításokról szóló megállapodások, amelyek például a nyugellátás vagy a saját felhasználású ingatlan vásárlásának biztosítékául szolgálnak, és ha a beérkező befizetések ezen irányelv 11. és 12. cikkével összhangban azonosított fizetési számláról származnak; [Mód. 138]

| eb) | kis értékű pénzügyi termékek, amelyek esetében a visszafizetés bankszámlán keresztül, az ügyfél nevében történik; [Mód. 139] |
| --- | --- |

eb)

kis értékű pénzügyi termékek, amelyek esetében a visszafizetés bankszámlán keresztül, az ügyfél nevében történik; [Mód. 139]

| ec) | pénzügyi termékek, amelyek pénzügyi tárgyi eszközökkel kapcsolatosak lízingmegállapodás vagy kisösszegű fogyasztói hitel formájában, feltéve, hogy az ügyleteket bankszámlákon bonyolítják; [Mód. 140] |
| --- | --- |

ec)

pénzügyi termékek, amelyek pénzügyi tárgyi eszközökkel kapcsolatosak lízingmegállapodás vagy kisösszegű fogyasztói hitel formájában, feltéve, hogy az ügyleteket bankszámlákon bonyolítják; [Mód. 140]

| ed) | nem személyes üzleti kapcsolatok vagy ügyletek, amelyek esetében a személyazonosság elektronikus úton igazolható; [Mód. 141] |
| --- | --- |

ed)

nem személyes üzleti kapcsolatok vagy ügyletek, amelyek esetében a személyazonosság elektronikus úton igazolható; [Mód. 141]

| ee) | a kötelezett jogalany székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által alacsony kockázatúnak azonosított termékek, szolgáltatások és ügyletek. [Mód. 142] |
| --- | --- |

ee)

a kötelezett jogalany székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által alacsony kockázatúnak azonosított termékek, szolgáltatások és ügyletek. [Mód. 142]

| 3. | Földrajzi kockázati tényezők:






  a) | más tagállamok, [Mód. 143] |
| --- | --- | --- |

3.

Földrajzi kockázati tényezők:

a)

más tagállamok, [Mód. 143]

| b) | hiteles források – például nyilvános FATF-nyilatkozatok, kölcsönös értékelés vagy részletes értékelési jelentések, illetve közzétett nyomonkövetési jelentések – szerint
  a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben hatékony rendszerekkel rendelkező harmadik országok; [Mód. 144] |
| --- | --- |

b)

hiteles források – például nyilvános FATF-nyilatkozatok, kölcsönös értékelés vagy részletes értékelési jelentések, illetve közzétett nyomonkövetési jelentések – szerint
  a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben hatékony rendszerekkel rendelkező harmadik országok; [Mód. 144]

| c) | olyan harmadik országok, amelyekben hiteles források szerint alacsony szintű a korrupció vagy más bűnözői tevékenység |
| --- | --- |

c)

olyan harmadik országok, amelyekben hiteles források szerint alacsony szintű a korrupció vagy más bűnözői tevékenység

| d) | olyan harmadik országok, amelyek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben a FATF-ajánlásokkal összhangban levő előírások hatálya alá tartoznak, hatékonyan végrehajtották ezeket az előírásokat, és az említett előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében az ajánlásokkal összhangban levő felügyeletük vagy ellenőrzésük hatékony; |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országok, amelyek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben a FATF-ajánlásokkal összhangban levő előírások hatálya alá tartoznak, hatékonyan végrehajtották ezeket az előírásokat, és az említett előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében az ajánlásokkal összhangban levő felügyeletük vagy ellenőrzésük hatékony;

| da) | a Bizottság által az irányelvben és a kapcsolódó más uniós előírásokban és rendelkezésekben megállapított pénzmosás-ellenes intézkedésekkel egyenértékű intézkedésekkel rendelkezőkként azonosított joghatóságok; [Mód. 145] |
| --- | --- |

da)

a Bizottság által az irányelvben és a kapcsolódó más uniós előírásokban és rendelkezésekben megállapított pénzmosás-ellenes intézkedésekkel egyenértékű intézkedésekkel rendelkezőkként azonosított joghatóságok; [Mód. 145]

III. MELLÉKLET

A 16. cikk (3) bekezdésében említett potenciálisan magasabb kockázatra vonatkozó tényezők és bizonyítéktípusok nem teljes listája:

| 1. | Ügyfélkockázati tényezők:






  a) | az üzleti kapcsolat szokatlan körülmények között zajlik; |
| --- | --- | --- |

1.

Ügyfélkockázati tényezők:

a)

az üzleti kapcsolat szokatlan körülmények között zajlik;

| b) | az ügyfelek a 3. pontban meghatározott országokban rendelkeznek lakóhellyel; |
| --- | --- |

b)

az ügyfelek a 3. pontban meghatározott országokban rendelkeznek lakóhellyel;

| c) | olyan jogi személyek vagy megállapodások, amelyek magánvagyon-kezelő gazdasági egységek; |
| --- | --- |

c)

olyan jogi személyek vagy megállapodások, amelyek magánvagyon-kezelő gazdasági egységek;

| d) | olyan társaságok, amelyeknek névleges részvénytulajdonosaik vagy bemutatóra szóló részvényeik vannak; |
| --- | --- |

d)

olyan társaságok, amelyeknek névleges részvénytulajdonosaik vagy bemutatóra szóló részvényeik vannak;

| e) | nagy készpénzforgalmat lebonyolító vállalkozások; |
| --- | --- |

e)

nagy készpénzforgalmat lebonyolító vállalkozások;

| f) | a társaság tulajdonosi szerkezete szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik, tekintettel a társaság üzleti tevékenységének jellegére. |
| --- | --- |

f)

a társaság tulajdonosi szerkezete szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik, tekintettel a társaság üzleti tevékenységének jellegére.

| 2. | Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó kockázati tényezők:






  a) | magánbanki szolgáltatások; |
| --- | --- | --- |

2.

Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy teljesítési csatornához kapcsolódó kockázati tényezők:

a)

magánbanki szolgáltatások;

| b) | olyan termékek vagy ügyletek, amelyeknél az anonimitás
  megengedett vagy
  előnyben részesített; [Mód. 146] |
| --- | --- |

b)

olyan termékek vagy ügyletek, amelyeknél az anonimitás
  megengedett vagy
  előnyben részesített; [Mód. 146]

| c) | nem személyes üzleti kapcsolatok vagy ügyletek
  , bizonyos biztonsági óvintézkedések – pl. elektronikus aláírás – bevezetése nélkül
  ; [Mód. 147] |
| --- | --- |

c)

nem személyes üzleti kapcsolatok vagy ügyletek
  , bizonyos biztonsági óvintézkedések – pl. elektronikus aláírás – bevezetése nélkül
  ; [Mód. 147]

| d) | ismeretlen vagy nem kapcsolt harmadik felek. |
| --- | --- |

d)

ismeretlen vagy nem kapcsolt harmadik felek.

| e) | új termékek vagy új üzleti gyakorlatok, többek között új teljesítési mechanizmus, valamint új vagy fejlődő technológiák alkalmazása mind új, mind korábban meglévő termékek esetében. [Mód. 148] |
| --- | --- |

e)

új termékek vagy új üzleti gyakorlatok, többek között új teljesítési mechanizmus, valamint új vagy fejlődő technológiák alkalmazása mind új, mind korábban meglévő termékek esetében. [Mód. 148]

| 3. | Földrajzi kockázati tényezők:






  a) | olyan országok, amelyek hiteles források – például nyilvános FATF-nyilatkozatok, kölcsönös értékelés vagy részletes értékelési jelentések, illetve közzétett nyomonkövetési jelentések – szerint nem rendelkeznek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben hatékony rendszerekkel; |
| --- | --- | --- |

3.

Földrajzi kockázati tényezők:

a)

olyan országok, amelyek hiteles források – például nyilvános FATF-nyilatkozatok, kölcsönös értékelés vagy részletes értékelési jelentések, illetve közzétett nyomonkövetési jelentések – szerint nem rendelkeznek a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben hatékony rendszerekkel;

| b) | olyan országok, amelyekben hiteles források szerint jelentős a korrupció vagy más bűnözői tevékenység; |
| --- | --- |

b)

olyan országok, amelyekben hiteles források szerint jelentős a korrupció vagy más bűnözői tevékenység;

| c) | olyan országok, amelyek például
  az Unió vagy
  az ENSZ által megállapított szankciók, embargó vagy hasonló intézkedés hatálya alá tartoznak; [Mód. 149] |
| --- | --- |

c)

olyan országok, amelyek például
  az Unió vagy
  az ENSZ által megállapított szankciók, embargó vagy hasonló intézkedés hatálya alá tartoznak; [Mód. 149]

| d) | olyan országok, amelyek terroristák tevékenységét finanszírozzák vagy támogatják, vagy területükön ismert terrorista szervezetek működnek. |
| --- | --- |

d)

olyan országok, amelyek terroristák tevékenységét finanszírozzák vagy támogatják, vagy területükön ismert terrorista szervezetek működnek.

IIIa. MELLÉKLET

A következők a fokozott átvilágítási intézkedéseknek azok a típusai, amelyeket a tagállamoknak a 16. cikk alkalmazásában legalább teljesíteniük kell:

| — | további információk szerzése az ügyfélről (pl. foglalkozás, vagyon mértéke, nyilvános adatbázisokon, interneten keresztül elérhető információk stb.), valamint az ügyfél és a tényleges tulajdonos azonosító adatainak rendszeresebb frissítése. |
| --- | --- |

—

további információk szerzése az ügyfélről (pl. foglalkozás, vagyon mértéke, nyilvános adatbázisokon, interneten keresztül elérhető információk stb.), valamint az ügyfél és a tényleges tulajdonos azonosító adatainak rendszeresebb frissítése.

| — | további információk szerzése az üzleti kapcsolat kívánt jellegéről; |
| --- | --- |

—

további információk szerzése az üzleti kapcsolat kívánt jellegéről;

| — | információk szerzése az ügyfél pénzeszközeinek vagy vagyonának forrásáról; |
| --- | --- |

—

információk szerzése az ügyfél pénzeszközeinek vagy vagyonának forrásáról;

| — | információk szerzése a tervezett vagy lebonyolított ügyletek indokairól; |
| --- | --- |

—

információk szerzése a tervezett vagy lebonyolított ügyletek indokairól;

| — | a felső vezetés jóváhagyásának megszerzése az üzleti kapcsolat megkezdéséhez vagy folytatásához; |
| --- | --- |

—

a felső vezetés jóváhagyásának megszerzése az üzleti kapcsolat megkezdéséhez vagy folytatásához;

| — | az üzleti kapcsolat fokozott nyomon követése az ellenőrzések számának és ütemezésének növelése, valamint a további vizsgálatot igénylő ügyletek típusainak kiválasztása révén; |
| --- | --- |

—

az üzleti kapcsolat fokozott nyomon követése az ellenőrzések számának és ütemezésének növelése, valamint a további vizsgálatot igénylő ügyletek típusainak kiválasztása révén;

| — | annak előírása, hogy az első fizetésre valamely hasonló ügyfél-átvilágítási szabványok hatálya alá tartozó banknál az ügyfél nevében nyitott számlán keresztül kerüljön sor. [Mód. 150] |
| --- | --- |

—

annak előírása, hogy az első fizetésre valamely hasonló ügyfél-átvilágítási szabványok hatálya alá tartozó banknál az ügyfél nevében nyitott számlán keresztül kerüljön sor. [Mód. 150]

IV. MELLÉKLET

A 60. cikkben említett megfelelési táblázat.

| A 2005/60/EK irányelv. | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| | 6–8. cikk |
| 6. cikk | 9. cikk |
| 7. cikk | 10. cikk |
| 8. cikk | 11. cikk |
| 9. cikk | 12. cikk |
| 10. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, d) pont |
| 10. cikk, (2) bekezdés | — |
| 11. cikk | 13., 14. és 15. cikk |
| 12. cikk | — |
| 13. cikk | 16–23. cikk |
| 14. cikk | 24. cikk |
| 15. cikk | — |
| 16. cikk | 25. cikk |
| 17. cikk | — |
| 18. cikk | 26. cikk |
| | 27. cikk |
| 19. cikk | 28. cikk |
| | 29. cikk |
| | 30. cikk |
| 20. cikk | — |
| 21. cikk | 31. cikk |
| 22. cikk | 32. cikk |
| 23. cikk | 33. cikk |
| 24. cikk | 34. cikk |
| 25. cikk | 35. cikk |
| 26. cikk | 36. cikk |
| 27. cikk | 37. cikk |
| 28. cikk | 38. cikk |
| 29. cikk | — |
| 30. cikk | 39. cikk |
| 31. cikk | 42. cikk |
| 32. cikk | 40. cikk |
| 33. cikk | 41. cikk |
| 34. cikk | 42. cikk |
| 35. cikk | 43. cikk |
| 36. cikk | 44. cikk |
| 37. cikk | 45. cikk |
| | 46. cikk |
| 37a. cikk | 47. cikk |
| 38. cikk | 48. cikk |
| | 49–54. cikk |
| 39. cikk | 55–58. cikk |
| 40. cikk | — |
| 41. cikk | — |
| 41a. cikk | — |
| 41b. cikk | — |
| 42. cikk | 59. cikk |
| 43. cikk | — |
| 44. cikk | 60. cikk |
| 45. cikk | 61. cikk |
| 46. cikk | 62. cikk |
| 47. cikk | 63. cikk |

A 2005/60/EK irányelv.

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6–8. cikk

6. cikk

9. cikk

7. cikk

10. cikk

8. cikk

11. cikk

9. cikk

12. cikk

10. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, d) pont

10. cikk, (2) bekezdés

—

11. cikk

13., 14. és 15. cikk

12. cikk

—

13. cikk

16–23. cikk

14. cikk

24. cikk

15. cikk

—

16. cikk

25. cikk

17. cikk

—

18. cikk

26. cikk

27. cikk

19. cikk

28. cikk

29. cikk

30. cikk

20. cikk

—

21. cikk

31. cikk

22. cikk

32. cikk

23. cikk

33. cikk

24. cikk

34. cikk

25. cikk

35. cikk

26. cikk

36. cikk

27. cikk

37. cikk

28. cikk

38. cikk

29. cikk

—

30. cikk

39. cikk

31. cikk

42. cikk

32. cikk

40. cikk

33. cikk

41. cikk

34. cikk

42. cikk

35. cikk

43. cikk

36. cikk

44. cikk

37. cikk

45. cikk

46. cikk

37a. cikk

47. cikk

38. cikk

48. cikk

49–54. cikk

39. cikk

55–58. cikk

40. cikk

—

41. cikk

—

41a. cikk

—

41b. cikk

—

42. cikk

59. cikk

43. cikk

—

44. cikk

60. cikk

45. cikk

61. cikk

46. cikk

62. cikk

47. cikk

63. cikk

| A 2006/70/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| 2. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 3. cikk, (7) bekezdés, d), e) és f) pont |
| 2. cikk, (4) bekezdés | — |
| 3. cikk | — |
| 4. cikk | 2. cikk, (2)–(8) bekezdés |
| 5. cikk | — |
| 6. cikk | — |
| 7. cikk | — |

A 2006/70/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

—

2. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

3. cikk, (7) bekezdés, d), e) és f) pont

2. cikk, (4) bekezdés

—

3. cikk

—

4. cikk

2. cikk, (2)–(8) bekezdés

5. cikk

—

6. cikk

—

7. cikk

—

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/380 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/380

---

P7_TA(2014)0192

Az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garancia ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0293), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0293),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 209. és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 209. és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0145/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban és tekintettel a Coreper jegyzőkönyvhöz csatolt vonatkozó nyilatkozatra, amelyet az ugyanazon a napon kelt levélben juttattak el a Parlamenthez, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban és tekintettel a Coreper jegyzőkönyvhöz csatolt vonatkozó nyilatkozatra, amelyet az ugyanazon a napon kelt levélben juttattak el a Parlamenthez,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7–0392/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7–0392/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0152

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 466/2014/EU határozat.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/381 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/381

---

P7_TA(2014)0193

Genetikai erőforrások ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0576), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0576),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0322/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a francia szenátus, az olasz szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus, az olasz szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére valamint a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0263/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére valamint a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0263/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 161., 2013.6.6., 73. o.

(2)  Ez az az álláspont helyettesíti a 2013. szeptember 12-én elfogadott módosításokat (Elfogadott szövegek P7_TA(2013)0373).

---

P7_TC1-COD(2012)0278

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásával kapcsolatban a felhasználókra vonatkozó, a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti, az Unióban alkalmazandó megfelelési szabályokról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 511/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/382 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/382

---

P7_TA(2014)0194

A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálata ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0380), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0380),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0186/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a francia szenátus, a ciprusi képviselőház, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus, a ciprusi képviselőház, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0210/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 128. o.

(2)  Jelen álláspont a 2013. július 2-án elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek P7_TA(2013)0297).

---

P7_TC1-COD(2012)0184

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/45/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/383 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/383

---

P7_TA(2014)0195

A járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányok ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0381),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0187/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a ciprusi parlament, a holland alsóház és a holland felsőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a ciprusi parlament, a holland alsóház és a holland felsőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0199/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 128. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2013. július 2-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0295).

---

P7_TC1-COD(2012)0185

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/46/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/384 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/384

---

P7_TA(2014)0196

Az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzés ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0382), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0382),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0188/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a ciprusi parlament, a holland alsóház és a holland felsőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a ciprusi parlament, a holland alsóház és a holland felsőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0207/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0207/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2012.2.15., 128. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2013. július 2-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0296).

---

P7_TC1-COD(2012)0186

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/47/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/385 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/385

---

P7_TA(2014)0197

A vasúti közlekedés statisztikája ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0611),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0249/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0249/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0002/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0297

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) közös uniós keretet hoz létre az összehasonlítható vasúti közlekedési statisztikák előállítására, továbbítására, értékelésére és terjesztésére. |
| --- | --- |

(1)

A 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) közös uniós keretet hoz létre az összehasonlítható vasúti közlekedési statisztikák előállítására, továbbítására, értékelésére és terjesztésére.

| (2) | A Bizottságnak statisztikai adatokra van szüksége az áruk és utasok vasúti szállításáról annak érdekében, hogy figyelemmel kísérje és kialakítsa a közös közlekedéspolitikát, valamint a regionális politika és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó politika szállítási elemeit. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak statisztikai adatokra van szüksége az áruk és utasok vasúti szállításáról annak érdekében, hogy figyelemmel kísérje és kialakítsa a közös közlekedéspolitikát, valamint a regionális politika és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó politika szállítási elemeit.

| (3) | A vasútbiztonságra vonatkozó statisztikai adatok egyben lehetővé teszik, hogy a Bizottság előkészítse és figyelemmel kísérje a közlekedésbiztonság terén megvalósuló uniós fellépéseket. A vasúti balesetekkel kapcsolatos adatokat a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) statisztikai mellékletének megfelelően gyűjti. |
| --- | --- |

(3)

A vasútbiztonságra vonatkozó statisztikai adatok egyben lehetővé teszik, hogy a Bizottság előkészítse és figyelemmel kísérje a közlekedésbiztonság terén megvalósuló uniós fellépéseket. A vasúti balesetekkel kapcsolatos adatokat a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) statisztikai mellékletének megfelelően gyűjti.

| (3a) | Az Eurostatnak szorosan együtt kell működnie az Európai Vasúti Ügynökséggel a vasúti balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében, hogy biztosítsa a beszerzett adatok következetességét és teljes mértékű összehasonlíthatóságát. Az Európai Vasúti Ügynökség vasútbiztonság terén betöltött szerepét folyamatosan erősíteni kell. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Az Eurostatnak szorosan együtt kell működnie az Európai Vasúti Ügynökséggel a vasúti balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében, hogy biztosítsa a beszerzett adatok következetességét és teljes mértékű összehasonlíthatóságát. Az Európai Vasúti Ügynökség vasútbiztonság terén betöltött szerepét folyamatosan erősíteni kell. [Mód. 1]

| (4) | A Bizottságnak (Eurostat) a 91/2003/EK rendelet értelmében személyszállításra vonatkozó adatokat továbbító legtöbb tagállam rendszerint megegyező adatokat szolgáltat az ideiglenes és a végleges adatállományok tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak (Eurostat) a 91/2003/EK rendelet értelmében személyszállításra vonatkozó adatokat továbbító legtöbb tagállam rendszerint megegyező adatokat szolgáltat az ideiglenes és a végleges adatállományok tekintetében.

| (5) | Az európai statisztikák előállításakor egyensúlyra kell törekedni a felhasználók igényei és a válaszadókra nehezedő terhek között. |
| --- | --- |

(5)

Az európai statisztikák előállításakor egyensúlyra kell törekedni a felhasználók igényei és a válaszadókra nehezedő terhek között.

| (6) | Az uniós jogszabályok értelmében gyűjtött vasúti közlekedési statisztikákkal kapcsolatos meglévő adatokat és a terjesztési politikát az Eurostat – vasúti közlekedési statisztikával foglalkozó munkacsoportján belül – szakmai elemzésnek vetette alá annak érdekében, hogy amennyire csak lehetséges leegyszerűsítsék a statisztikák előállításához szükséges különböző tevékenységeket, amellett, hogy a végső eredmény továbbra is megfeleljen a jelen és az előrelátható felhasználói igényeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós jogszabályok értelmében gyűjtött vasúti közlekedési statisztikákkal kapcsolatos meglévő adatokat és a terjesztési politikát az Eurostat – vasúti közlekedési statisztikával foglalkozó munkacsoportján belül – szakmai elemzésnek vetette alá annak érdekében, hogy amennyire csak lehetséges leegyszerűsítsék a statisztikák előállításához szükséges különböző tevékenységeket, amellett, hogy a végső eredmény továbbra is megfeleljen a jelen és az előrelátható felhasználói igényeknek.

| (7) | A 91/2003/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében a Bizottság megemlíti, hogy a hosszú távú fejlesztések vélhetően a rendelet alkalmazásában már összegyűjtött adatok figyelmen kívül hagyását vagy egyszerűsítését vonják maguk után, továbbá jelzi, hogy szándékában áll rövidíteni a vasúti személyszállításra vonatkozó éves adatok továbbítási időszakát.
  A Bizottságnak továbbra is rendszeres időközönként jelentést kell tennie arról, hogy milyen módon hajtják végre ezt a rendeletet. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(7)

A 91/2003/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében a Bizottság megemlíti, hogy a hosszú távú fejlesztések vélhetően a rendelet alkalmazásában már összegyűjtött adatok figyelmen kívül hagyását vagy egyszerűsítését vonják maguk után, továbbá jelzi, hogy szándékában áll rövidíteni a vasúti személyszállításra vonatkozó éves adatok továbbítási időszakát.
  A Bizottságnak továbbra is rendszeres időközönként jelentést kell tennie arról, hogy milyen módon hajtják végre ezt a rendeletet. [Mód. 2]

| (8) | A 91/2003/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) hatálybalépésének következtében a szóban forgó rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni a Szerződés 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(8)

A 91/2003/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) hatálybalépésének következtében a szóban forgó rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni a Szerződés 290. és 291. cikkével.

| (9) | Annak érdekében, hogy az Unióra kiterjedő vasúti adatok harmonizált gyűjtésének megtartása mellett a tagállami fejlemények is kifejezésre jussanak, továbbá törekedve arra, hogy a tagállamok által továbbított adatok megőrizzék kitűnő minőségüket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyrészt a jelentéstétel során alkalmazott fogalommeghatározások és küszöbértékek, másrészt a mellékletek tartalmának kiigazítása, valamint a továbbítandó információk pontosítása céljából. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az Unióra kiterjedő vasúti adatok harmonizált gyűjtésének megtartása mellett a tagállami fejlemények is kifejezésre jussanak, továbbá törekedve arra, hogy a tagállamok által továbbított adatok megőrizzék kitűnő minőségüket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyrészt a jelentéstétel során alkalmazott fogalommeghatározások és küszöbértékek, másrészt a mellékletek tartalmának kiigazítása, valamint a továbbítandó információk pontosítása céljából.

| (10) | Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság – többek között szakértői szinten – mindvégig megfelelő konzultációkat folytasson
  és vegye figyelembe a vasúti ágazat álláspontját
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő benyújtását. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(10)

Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság – többek között szakértői szinten – mindvégig megfelelő konzultációkat folytasson
  és vegye figyelembe a vasúti ágazat álláspontját
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő benyújtását. [Mód. 3]

| (11) | A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és a válaszadókra. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és a válaszadókra.

| (12) | A 91/2003/EK rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az eredmények minőségére és összehasonlíthatóságára
  , valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokra
  vonatkozó jelentésekhez biztosítandó információk részletes meghatározása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
  Általános hatáskörükre tekintettel e jogi aktusok elfogadására vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(12)

A 91/2003/EK rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az eredmények minőségére és összehasonlíthatóságára
  , valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokra
  vonatkozó jelentésekhez biztosítandó információk részletes meghatározása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
  Általános hatáskörükre tekintettel e jogi aktusok elfogadására vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. [Mód. 4]

| (13) | Konzultációra került sor az európai statisztikai rendszerrel foglalkozó bizottsággal. |
| --- | --- |

(13)

Konzultációra került sor az európai statisztikai rendszerrel foglalkozó bizottsággal.

| (14) | A 91/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

A 91/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 91/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:







  a) | Az (1) bekezdésben a 24–30. pontot el kell hagyni.
  [Mód. 5] |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a 24–30. pontot el kell hagyni.
  [Mód. 5]

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett technikai fogalommeghatározások kiigazítása, valamint az új fejlemények figyelembe vételéhez szükséges, a harmonizált statisztikák biztosítása végett bizonyos szintű technikai részletezettség meghatározását igénylő kiegészítő fogalommeghatározások megállapítása céljából.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett technikai fogalommeghatározások kiigazítása, valamint az új fejlemények figyelembe vételéhez szükséges, a harmonizált statisztikák biztosítása végett bizonyos szintű technikai részletezettség meghatározását igénylő kiegészítő fogalommeghatározások megállapítása céljából.”

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdésben a b)
  és
  a d) és a h) pontot el kell hagyni. [Mód. 6] |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a b)
  és
  a d) és a h) pontot el kell hagyni. [Mód. 6]

| aa) | Az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:










  „ga) | a vasúti infrastruktúrára vonatkozó statisztikák (Ga. melléklet);” [Mód. 7] |
| --- | --- | --- |

aa)

Az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ga)

a vasúti infrastruktúrára vonatkozó statisztikák (Ga. melléklet);” [Mód. 7]

| ab) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     


  Az Eurostat szorosan együttműködik az Európai Vasúti Ügynökséggel (ERA) a balesetekre vonatkozó adatgyűjtés – többek között az adatok hitelesítése – tekintetében, hogy biztosítsa az ERA által a 2009/149/EK bizottsági irányelv

   (*1)

  vasúti biztonságról szóló mellékletének megfelelően gyűjtött, a vasúti balesetekkel kapcsolatos adatok teljes mértékű összehasonlíthatóságát az Eurostat által a többi közlekedési módra vonatkozóan gyűjtött baleseti adattal.





  (*1)  
  A Bizottság 2009. november 27-i 2009/149/EK irányelve a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról (HL L 313., 2009.11.28., 65. o.).” [Mód. 8]" |
| --- | --- |

ab)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     


  Az Eurostat szorosan együttműködik az Európai Vasúti Ügynökséggel (ERA) a balesetekre vonatkozó adatgyűjtés – többek között az adatok hitelesítése – tekintetében, hogy biztosítsa az ERA által a 2009/149/EK bizottsági irányelv

   (*1)

  vasúti biztonságról szóló mellékletének megfelelően gyűjtött, a vasúti balesetekkel kapcsolatos adatok teljes mértékű összehasonlíthatóságát az Eurostat által a többi közlekedési módra vonatkozóan gyűjtött baleseti adattal.

(*1)  
  A Bizottság 2009. november 27-i 2009/149/EK irányelve a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról (HL L 313., 2009.11.28., 65. o.).” [Mód. 8]"

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az A. és a C. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat:






  a) | amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 millió tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az A. és a C. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat:

a)

amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 millió tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna;

| b) | amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 millió utaskilométer; |
| --- | --- |

b)

amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 millió utaskilométer;

| c) | e küszöbértékek alatt az A. és a C. melléklet alapján történő jelentéstétel opcionális.” |
| --- | --- |

c)

e küszöbértékek alatt az A. és a C. melléklet alapján történő jelentéstétel opcionális.”

| c) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok az L. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezeket az adatokat nem jelentik az A. és a C. melléklet alapján.” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok az L. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezeket az adatokat nem jelentik az A. és a C. melléklet alapján.”

| d) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A gazdasági és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek tartalmának, valamint a jelentéstétel során az (1) és (3) bekezdés szerint alkalmazott küszöbértékeknek a kiigazítása tekintetében.”[Mód. 9] |
| --- | --- |

d)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A gazdasági és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  szükség esetén
  a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek tartalmának, valamint a jelentéstétel során az (1) és (3) bekezdés szerint alkalmazott küszöbértékeknek a kiigazítása tekintetében.”[Mód. 9]

| e) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   Az e bekezdés szerinti hatáskörének gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az általa elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak további jelentős adminisztratív terhet a tagállamokra és a válaszadókra.” |
| --- | --- |

e)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   Az e bekezdés szerinti hatáskörének gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az általa elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak további jelentős adminisztratív terhet a tagállamokra és a válaszadókra.”

| 3. | Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | közigazgatási adatok, beleértve a szabályozó hatóságok által összegyűjtött adatokat, és amennyiben rendelkezésre áll, elsősorban a vasúti fuvarlevelet.” |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

közigazgatási adatok, beleértve a szabályozó hatóságok által összegyűjtött adatokat, és amennyiben rendelkezésre áll, elsősorban a vasúti fuvarlevelet.”

| 4. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  Terjesztés
  Az A., C., E., F., G.
  , Ga., H.
  és L. mellékletben meghatározott adatokon alapuló statisztikai adatokat a Bizottság (Eurostat) terjeszti
  azon időszak végét követő 12 hónapon belül, amelyre az eredmények vonatkoznak.




  A Bizottság az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogad el a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  .”[Mód. 10] |
| --- | --- |

4.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Terjesztés

Az A., C., E., F., G.
  , Ga., H.
  és L. mellékletben meghatározott adatokon alapuló statisztikai adatokat a Bizottság (Eurostat) terjeszti
  azon időszak végét követő 12 hónapon belül, amelyre az eredmények vonatkoznak.

A Bizottság az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat fogad el a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  .”[Mód. 10]

| 4a. | A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a továbbított adatok minőségének biztosításáért.” [Mód. 11] |
| --- | --- |

4a.

A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a továbbított adatok minőségének biztosításáért.” [Mód. 11]

| 5. | A 8. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.
  (4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozza meg a standard minőségjelentések módját, szerkezetét, ütemezését és összehasonlíthatósági elemeit. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).”" |
| --- | --- |

5.

A 8. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozza meg a standard minőségjelentések módját, szerkezetét, ütemezését és összehasonlíthatósági elemeit. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).”"

| 6. | A 9. cikket el kell hagyni

  cikk helyébe a következő szöveg lép
  .


  „9. cikk




  Jelentés




  ..

   (*3)

  -ig és azután háromévenként a Bizottság a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen:










  a) | értékeli az Unió, a tagállamok, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinál és felhasználóinál jelentkező, költségeikhez viszonyított hasznot; |
| --- | --- | --- |

6.

A 9. cikket el kell hagyni

  cikk helyébe a következő szöveg lép
  .

„9. cikk

Jelentés

..

   (*3)

  -ig és azután háromévenként a Bizottság a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen:

a)

értékeli az Unió, a tagállamok, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinál és felhasználóinál jelentkező, költségeikhez viszonyított hasznot;

| b) | értékeli az előállított statisztikák minőségét, különös tekintettel az egyszerűsített jelentéstétel eltörléséből következő adatveszteségekre; |
| --- | --- |

b)

értékeli az előállított statisztikák minőségét, különös tekintettel az egyszerűsített jelentéstétel eltörléséből következő adatveszteségekre;

| c) | azonosítja a kapott eredmények fényében szükségesnek minősülő lehetséges fejlesztések és módosítások körét.” [Mód. 12] |
| --- | --- |

c)

azonosítja a kapott eredmények fényében szükségesnek minősülő lehetséges fejlesztések és módosítások körét.” [Mód. 12]

(*3)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.
  "

| 7. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  (2)   A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre szól, ... (*4) -tól/-től kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 13]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság köteles egyidejűleg értesíteni az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 3. cikk (2) bekezdése és a 4. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az aktusról szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogással élni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

  (*4)  A módosító rendelet hatálybalépésének pontos időpontja." |
| --- | --- |

7.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre szól, ... (*4) -tól/-től kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 13]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság köteles egyidejűleg értesíteni az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (2) bekezdése és a 4. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az aktusról szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogással élni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

(*4)  A módosító rendelet hatálybalépésének pontos időpontja."

| 8. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  A bizottság
  (1)   A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottság (*5).
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”" |
| --- | --- |

8.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottság (*5).

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

| 9. | A 12. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A 12. cikket el kell hagyni.

| 10. | A B., a D., a H. és az I. mellékleteket el kell hagyni. [Mód. 15] |
| --- | --- |

10.

A B., a D., a H. és az I. mellékleteket el kell hagyni. [Mód. 15]

| 11. | A C. melléklet helyébe az e rendelet mellékletének „C. melléklet” című része lép. |
| --- | --- |

11.

A C. melléklet helyébe az e rendelet mellékletének „C. melléklet” című része lép.

| 11a. | Az F. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | A 2. oszlop 1. sorának (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „— | tonna-kilométerben”. |
| --- | --- | --- | --- |

11a.

Az F. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. oszlop 1. sorának (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„—

tonna-kilométerben”.

| b) | A 2. oszlop 1. sorának (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „— | utaskilométerben”. [Mód. 16] |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. oszlop 1. sorának (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„—

utaskilométerben”. [Mód. 16]

| c) | A 2. oszlop 1. sora a következő bekezdéssel egészül ki:










  „— | távolságalapú vasúti áruszállítás modális részesedése tonnakilométerben, az alábbi távolságok szerinti bontásban: |
| --- | --- | --- |

c)

A 2. oszlop 1. sora a következő bekezdéssel egészül ki:

„—

távolságalapú vasúti áruszállítás modális részesedése tonnakilométerben, az alábbi távolságok szerinti bontásban:

| — | d ≤ 50 km |
| --- | --- |

—

d ≤ 50 km

| — | 50 km < d ≤ 150 km |
| --- | --- |

—

50 km < d ≤ 150 km

| — | 150 km < d ≤ 300 km |
| --- | --- |

—

150 km < d ≤ 300 km

| — | 300 km < d ≤ 500 km |
| --- | --- |

—

300 km < d ≤ 500 km

| — | 500 km < d ≤ 750 km |
| --- | --- |

—

500 km < d ≤ 750 km

| — | 750 km < d ≤ 1 000 km |
| --- | --- |

—

750 km < d ≤ 1 000 km

| — | d > 1 000 km.” [Mód. 17] |
| --- | --- |

—

d > 1 000 km.” [Mód. 17]

| d) | A 2. oszlop 3. sora helyébe következő szöveg lép:










  „— | A »tonna« és a »tonnakilométer« esetében: évente; |
| --- | --- | --- |

d)

A 2. oszlop 3. sora helyébe következő szöveg lép:

„—

A »tonna« és a »tonnakilométer« esetében: évente;

| — | Az »utasok száma« és az »utaskilométer« esetében: ötévente”. [Mód. 18] |
| --- | --- |

—

Az »utasok száma« és az »utaskilométer« esetében: ötévente”. [Mód. 18]

| 11b. | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:




  „Ga. MELLÉKLET




  A vasúti infrastruktúra adatai










  1. | Az ERTMS-sel felszerelt vasúti infrastruktúra kilométereinek száma; |
| --- | --- | --- |

11b.

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„Ga. MELLÉKLET

A vasúti infrastruktúra adatai

1.

Az ERTMS-sel felszerelt vasúti infrastruktúra kilométereinek száma;

| 2. | A vasúti hálózat ERTMS-sel folyamatosan felszerelt hossza (a tagállamban) kilométerben; |
| --- | --- |

2.

A vasúti hálózat ERTMS-sel folyamatosan felszerelt hossza (a tagállamban) kilométerben;

| 3. | A személyszállítás céljából egy órás, illetve két órás időköznél gyakrabban, valamint két órás időköznél ritkábban igénybe vett vasúti infrastruktúra határokon átnyúló pontjainak száma; |
| --- | --- |

3.

A személyszállítás céljából egy órás, illetve két órás időköznél gyakrabban, valamint két órás időköznél ritkábban igénybe vett vasúti infrastruktúra határokon átnyúló pontjainak száma;

| 4. | A személyszállítás vagy teherszállítás szempontjából elhagyott vagy leszerelt vasúti infrastruktúra határokon átnyúló pontjainak száma; |
| --- | --- |

4.

A személyszállítás vagy teherszállítás szempontjából elhagyott vagy leszerelt vasúti infrastruktúra határokon átnyúló pontjainak száma;

| 5. | Az akadálymentes, mozgáskorlátozott személyek és fogyatékossággal élők által hozzáférhető állomások száma.” [Mód. 23] |
| --- | --- |

5.

Az akadálymentes, mozgáskorlátozott személyek és fogyatékossággal élők által hozzáférhető állomások száma.” [Mód. 23]

| 11c. | A H. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | A 2. oszlop 1. sora a következő ponttal egészül ki:










  „— | A balesetek száma (H2. táblázat)”; |
| --- | --- | --- | --- |

11c.

A H. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. oszlop 1. sora a következő ponttal egészül ki:

„—

A balesetek száma (H2. táblázat)”;

| b) | A 2. oszlop 4. sorának (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „H2 táblázat: a veszélyes anyagok szállításával kapcsolatos balesetek és események száma”; |
| --- | --- |

b)

A 2. oszlop 4. sorának (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| c) | A 2. oszlop 7. sora (1) bekezdésének harmadik pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „— | szintbeli kereszteződésekben történt és nem vonatok által okozott balesetek”; |
| --- | --- | --- |

c)

A 2. oszlop 7. sora (1) bekezdésének harmadik pontja helyébe a következő szöveg lép:

„—

szintbeli kereszteződésekben történt és nem vonatok által okozott balesetek”;

| d) | A 2. oszlop 7. sora (2) bekezdésének első pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „— | azon balesetek és események összes száma, amelyben legalább egy olyan vasúti kocsi vesz részt, amely a K. melléklet árulistájában meghatározott veszélyes árut szállít”; |
| --- | --- | --- |

d)

A 2. oszlop 7. sora (2) bekezdésének első pontja helyébe a következő szöveg lép:

„—

azon balesetek és események összes száma, amelyben legalább egy olyan vasúti kocsi vesz részt, amely a K. melléklet árulistájában meghatározott veszélyes árut szállít”;

| e) | A 2. oszlop 7. sora (2) bekezdésének második pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „— | az olyan balesetek és események száma, amelyben veszélyesáru-kibocsátás történik.” [Mód. 19] |
| --- | --- | --- |

e)

A 2. oszlop 7. sora (2) bekezdésének második pontja helyébe a következő szöveg lép:

„—

az olyan balesetek és események száma, amelyben veszélyesáru-kibocsátás történik.” [Mód. 19]

| 12. | A rendelet e rendelet mellékletének „L. melléklet” című részével egészül ki. |
| --- | --- |

12.

A rendelet e rendelet mellékletének „L. melléklet” című részével egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  A kihirdetésétől számított három hónapon belül össze kell vonni a 91/2003/EK rendelettel. [Mód. 21]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. március 11-i álláspontja.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 91/2003/EK rendelete a vasúti közlekedés statisztikájáról (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/49/EK irányelve a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (Vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

MELLÉKLET

„C. MELLÉKLET”

| A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított utasok:






  — | az utasok száma szerint |

A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS

A változók listája és mértékegységek

A szállított utasok:

—

az utasok száma szerint

| — | utaskilométerben |
| --- | --- |

—

utaskilométerben

Személyvonatok mozgása:

| — | vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

vonatkilométerben

ERMTS-sel felszerelt mozdonyok:

| — | száma [Mód. 22] |
| --- | --- |

—

száma [Mód. 22]

Referencia-időszak

Év

Gyakoriság

Évente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

C3. táblázat: szállított utasok, a szállítás típusa szerint

C4. táblázat: szállított nemzetközi utasok, az indulási ország és az érkezési ország szerint

C5. táblázat: személyvonatok mozgása

Az adatok beküldésének határideje

A referencia-időszak végét követő nyolc hónap

Első referencia-időszak

2012

Megjegyzések

| 1. | A szállítás típusának bontása a következő:






  — | belföldi |
| --- | --- | --- |

1.

A szállítás típusának bontása a következő:

—

belföldi

| — | nemzetközi |
| --- | --- |

—

nemzetközi

| 2. | A C3. és a C4. táblázatra vonatkozóan a tagállamoknak az adatszolgáltató országon kívüli jegyeladásról szóló információkat tartalmazó adatokat kell benyújtaniuk. Ezt az információt vagy közvetlenül a többi ország nemzeti hatóságaitól, vagy a jegyeladás nemzetközi elszámolási megállapodásai révén lehet megszerezni” |
| --- | --- |

2.

A C3. és a C4. táblázatra vonatkozóan a tagállamoknak az adatszolgáltató országon kívüli jegyeladásról szóló információkat tartalmazó adatokat kell benyújtaniuk. Ezt az információt vagy közvetlenül a többi ország nemzeti hatóságaitól, vagy a jegyeladás nemzetközi elszámolási megállapodásai révén lehet megszerezni”

„L. MELLÉKLET”

L1. táblázat

| ÁRUSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított áru:






  — | összsúlya tonnában |

ÁRUSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

A változók listája és mértékegységek

A szállított áru:

—

összsúlya tonnában

| — | összesen tonna-kilométerben
  Áruszállító vonatok mozgása: |
| --- | --- |

—

összesen tonna-kilométerben

Áruszállító vonatok mozgása:

| — | összesen vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

összesen vonatkilométerben

Referencia-időszak

Év

Gyakoriság

Évente

Az adatok beküldésének határideje

A referencia-időszak végét követő öt hónap

Első referencia-időszak

201X

Megjegyzések

Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes áruszállításának volumene kevesebb, mint 200 millió tonna-kilométer és kevesebb, mint 500 000 tonna, és amelyek adatait nem jelentik az A. melléklet alapján (részletes jelentés).

L2. táblázat

| SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított utasok:






  — | az összes utas száma szerint |

SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

A változók listája és mértékegységek

A szállított utasok:

—

az összes utas száma szerint

| — | összesen utaskilométerben
  Személyvonatok mozgása: |
| --- | --- |

—

összesen utaskilométerben

Személyvonatok mozgása:

| — | összesen vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

összesen vonatkilométerben

Referencia-időszak

Év

Gyakoriság

Évente

Az adatok beküldésének határideje

A referencia-időszak végét követő nyolc hónap

Első referencia-időszak

201X

Megjegyzések

Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes személyszállításának volumene kevesebb, mint 100 millió utaskilométer, és amelyek adatait nem jelentik a C. melléklet alapján (részletes jelentés).”

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/395

---

P7_TA(2014)0198

Az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazása ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0449), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0449),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0208/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0208/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0004/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0004/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 79., 2014.3.6., 67. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0213

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/55/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/396 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/396

---

P7_TA(2014)0199

Gazdaságszerkezeti felmérések és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérés ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0757), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0757),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0390/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0111/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0111/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0367

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra az 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 378/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/397 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/397

---

P7_TA(2014)0200

A mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek ***I

Az Európai Parlament 2014. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0106), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0106),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0048/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 10-i véleményére, (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 10-i véleményére, (1)

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0260/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 90. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0063

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 11-én került elfogadásra a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 510/2014/EU rendelet.)

---

Melléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról

E rendelettel összefüggésben a Bizottság emlékeztet az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 15. pontjában tett kötelezettségvállalására, miszerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és biztosítja a dokumentációhoz való teljes körű hozzáférést.

---

2014. március 12., szerda

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/399 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/399

---

P7_TA(2014)0212

Az egyén védelme a személyes adatok feldolgozása során ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló javaslatról (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 16. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0025/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 16. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0025/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a belga képviselőház, a német Bundesrat, a francia szenátus, az olasz képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga képviselőház, a német Bundesrat, a francia szenátus, az olasz képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-I véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-I véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. október 1-jei véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. október 1-jei véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0402/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0402/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 90. o.

(2)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0011

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (általános adatvédelmi rendelet) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére, valamint 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban nyújtott védelem alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez. |
| --- | --- |

(1)

A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban nyújtott védelem alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez.

| (2) | A személyes adatok feldolgozásának célja az emberek szolgálata; a személyes adataik feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméhez kapcsolódó elveknek és szabályoknak a természetes személyek nemzetiségétől és lakóhelyétől függetlenül tiszteletben kell tartaniuk e személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen személyes adataik védelméhez való jogukat. Ennek hozzá kell járulnia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, valamint a gazdasági unió megteremtéséhez, a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, a belső piacon belüli gazdaságok erősödéséhez és konvergenciájához, valamint az egyének jólétéhez. |
| --- | --- |

(2)

A személyes adatok feldolgozásának célja az emberek szolgálata; a személyes adataik feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméhez kapcsolódó elveknek és szabályoknak a természetes személyek nemzetiségétől és lakóhelyétől függetlenül tiszteletben kell tartaniuk e személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen személyes adataik védelméhez való jogukat. Ennek hozzá kell járulnia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, valamint a gazdasági unió megteremtéséhez, a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, a belső piacon belüli gazdaságok erősödéséhez és konvergenciájához, valamint az egyének jólétéhez.

| (3) | A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja a feldolgozási tevékenységek tekintetében a természetes személyek alapvető jogai és szabadságai védelmének harmonizálása, valamint a személyes adatok tagállamok közötti szabad áramlásának biztosítása. |
| --- | --- |

(3)

A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja a feldolgozási tevékenységek tekintetében a természetes személyek alapvető jogai és szabadságai védelmének harmonizálása, valamint a személyes adatok tagállamok közötti szabad áramlásának biztosítása.

| (4) | A belső piac működéséből eredő gazdasági és társadalmi integráció lényegesen megnövelte a határokon keresztüli áramlást. Az Unión belül megnövekedett a gazdasági és a társadalmi, az állami és a piaci szereplők közötti adatcsere. A tagállamok nemzeti hatóságai az uniós jog értelmében kötelesek olyan mértékben együttműködni és személyes adatokat cserélni, ami lehetővé teszi számukra feladataik ellátását, vagy a fellépést egy másik tagállam hatósága nevében. |
| --- | --- |

(4)

A belső piac működéséből eredő gazdasági és társadalmi integráció lényegesen megnövelte a határokon keresztüli áramlást. Az Unión belül megnövekedett a gazdasági és a társadalmi, az állami és a piaci szereplők közötti adatcsere. A tagállamok nemzeti hatóságai az uniós jog értelmében kötelesek olyan mértékben együttműködni és személyes adatokat cserélni, ami lehetővé teszi számukra feladataik ellátását, vagy a fellépést egy másik tagállam hatósága nevében.

| (5) | A gyors technológiai fejlődés és a globalizáció új kihívások elé állította a személyes adatok védelmét. Az adatmegosztás és -gyűjtés mértéke ugrásszerűen megnőtt. A technológia a magánvállalatok és a hatóságok számára minden eddiginél nagyobb mértékben teszi lehetővé, hogy tevékenységük ellátása érdekében személyes adatokat használjanak fel. Az egyének egyre nagyobb mértékben hoznak nyilvánosságra és tesznek globális szinten elérhetővé személyes információkat. A technológia egyaránt megváltoztatta a gazdaságot és a társadalmi életet, szükségessé téve az Unión belüli szabad adatáramlás és a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás egyszerűbbé tételét, biztosítva egyúttal a személyes adatok magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

(5)

A gyors technológiai fejlődés és a globalizáció új kihívások elé állította a személyes adatok védelmét. Az adatmegosztás és -gyűjtés mértéke ugrásszerűen megnőtt. A technológia a magánvállalatok és a hatóságok számára minden eddiginél nagyobb mértékben teszi lehetővé, hogy tevékenységük ellátása érdekében személyes adatokat használjanak fel. Az egyének egyre nagyobb mértékben hoznak nyilvánosságra és tesznek globális szinten elérhetővé személyes információkat. A technológia egyaránt megváltoztatta a gazdaságot és a társadalmi életet, szükségessé téve az Unión belüli szabad adatáramlás és a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás egyszerűbbé tételét, biztosítva egyúttal a személyes adatok magas szintű védelmét.

| (6) | E fejlemények szükségessé teszik egy olyan szilárd és következetesebb uniós adatvédelmi keret kialakítását, amely mögött erős kikényszeríthetőség áll, hiszen fontos megteremteni azt a bizalmat, amely lehetővé teszi a digitális gazdaság belső piaci fejlődését. Az egyéneknek ellenőrzést kell gyakorolniuk saját személyes adataik felett, és erősíteni kell a jogbiztonságot és a gyakorlat biztonságát az egyének, gazdasági szereplők és hatóságok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

E fejlemények szükségessé teszik egy olyan szilárd és következetesebb uniós adatvédelmi keret kialakítását, amely mögött erős kikényszeríthetőség áll, hiszen fontos megteremteni azt a bizalmat, amely lehetővé teszi a digitális gazdaság belső piaci fejlődését. Az egyéneknek ellenőrzést kell gyakorolniuk saját személyes adataik felett, és erősíteni kell a jogbiztonságot és a gyakorlat biztonságát az egyének, gazdasági szereplők és hatóságok tekintetében.

| (7) | A 95/46/EK irányelv célkitűzései és elvei továbbra is fontosak, de nem akadályozták meg az adatvédelem uniós végrehajtásának széttagoltságát, a jogbiztonság hiányát és azt a széles körben elterjedt közfelfogást, hogy különösen az online tevékenységgel összefüggésben lényeges kockázatok jelentkeznek az egyének védelme tekintetében. Az egyes tagállamokban végzett személyesadat-feldolgozás terén az egyének jogai és szabadságai, különösen a személyes adatok védelméhez való jog védelmének szintjei közötti eltérések akadályozhatják a személyes adatok Unióban történő továbbítását. Ebből eredően ezek az eltérések akadályt jelentenek számos uniós szintű gazdasági tevékenység elvégzésében, torzítják a versenyt, és hátráltatják a hatóságokat az uniós jog szerinti feladataik teljesítésében. A védelmi szintek közötti ezen eltérés a 95/46/EK irányelv végrehajtásában és alkalmazásában fennálló eltéréseknek tulajdonítható. |
| --- | --- |

(7)

A 95/46/EK irányelv célkitűzései és elvei továbbra is fontosak, de nem akadályozták meg az adatvédelem uniós végrehajtásának széttagoltságát, a jogbiztonság hiányát és azt a széles körben elterjedt közfelfogást, hogy különösen az online tevékenységgel összefüggésben lényeges kockázatok jelentkeznek az egyének védelme tekintetében. Az egyes tagállamokban végzett személyesadat-feldolgozás terén az egyének jogai és szabadságai, különösen a személyes adatok védelméhez való jog védelmének szintjei közötti eltérések akadályozhatják a személyes adatok Unióban történő továbbítását. Ebből eredően ezek az eltérések akadályt jelentenek számos uniós szintű gazdasági tevékenység elvégzésében, torzítják a versenyt, és hátráltatják a hatóságokat az uniós jog szerinti feladataik teljesítésében. A védelmi szintek közötti ezen eltérés a 95/46/EK irányelv végrehajtásában és alkalmazásában fennálló eltéréseknek tulajdonítható.

| (8) | Az egyének következetes és magas szintű védelmének biztosítása és a személyes adatok áramlása előtti akadályok elhárítása érdekében az egyének jogai és szabadságai védelmi szintjének az ilyen adatok feldolgozása vonatkozásában azonosnak kell lennie minden tagállamban. A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásához kapcsolódó alapvető jogai és szabadságai védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazását az Unió egész területén biztosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az egyének következetes és magas szintű védelmének biztosítása és a személyes adatok áramlása előtti akadályok elhárítása érdekében az egyének jogai és szabadságai védelmi szintjének az ilyen adatok feldolgozása vonatkozásában azonosnak kell lennie minden tagállamban. A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásához kapcsolódó alapvető jogai és szabadságai védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazását az Unió egész területén biztosítani kell.

| (9) | A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érdekeltek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző és a feldolgozást meghatározó személyek kötelezettségeinek megszilárdítását és részletes meghatározását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását azonos hatáskörben és a jogsértőkre azonos szankciót kiszabva lássák el a tagállamokban. |
| --- | --- |

(9)

A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érdekeltek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző és a feldolgozást meghatározó személyek kötelezettségeinek megszilárdítását és részletes meghatározását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását azonos hatáskörben és a jogsértőkre azonos szankciót kiszabva lássák el a tagállamokban.

| (10) | A Szerződés 16. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és a személyes adatok szabad áramlásáról szóló szabályok megállapítására. |
| --- | --- |

(10)

A Szerződés 16. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és a személyes adatok szabad áramlásáról szóló szabályok megállapítására.

| (11) | Az egyének egységes szintű védelmének az Unió egész területén való biztosítása, valamint az adatok belső piacon való szabad áramlását akadályozó eltérések megelőzése érdekében rendelettel kell biztosítani a jogbiztonságot és az áttekinthetőséget valamennyi tagállam gazdasági szereplői részére, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat, valamint az egyének részére a jogi úton érvényesíthető jogoknak és az adatkezelők és -feldolgozók kötelezettségeinek és felelősségének valamennyi tagállamban azonos szintjét, a személyes adatok feldolgozásának következetes nyomon követését és azt, hogy minden tagállamban rendelkezésre álljanak a megfelelő szankciók és a különböző tagállamok felügyelő hatóságai hatékonyan együttműködjenek. A rendelet számos eltérést tartalmaz annak érdekében, hogy figyelembe vegye a mikro-, kis- és középvállalkozások sajátos helyzetét. Emellett az uniós intézményeket és szervezeteket, a tagállamokat és felügyelő hatóságaikat arra ösztönzik, hogy e rendelet alkalmazása során vegyék figyelembe a mikro-, kis- és középvállalkozások sajátos szükségleteit. A mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(11)

Az egyének egységes szintű védelmének az Unió egész területén való biztosítása, valamint az adatok belső piacon való szabad áramlását akadályozó eltérések megelőzése érdekében rendelettel kell biztosítani a jogbiztonságot és az áttekinthetőséget valamennyi tagállam gazdasági szereplői részére, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat, valamint az egyének részére a jogi úton érvényesíthető jogoknak és az adatkezelők és -feldolgozók kötelezettségeinek és felelősségének valamennyi tagállamban azonos szintjét, a személyes adatok feldolgozásának következetes nyomon követését és azt, hogy minden tagállamban rendelkezésre álljanak a megfelelő szankciók és a különböző tagállamok felügyelő hatóságai hatékonyan együttműködjenek. A rendelet számos eltérést tartalmaz annak érdekében, hogy figyelembe vegye a mikro-, kis- és középvállalkozások sajátos helyzetét. Emellett az uniós intézményeket és szervezeteket, a tagállamokat és felügyelő hatóságaikat arra ösztönzik, hogy e rendelet alkalmazása során vegyék figyelembe a mikro-, kis- és középvállalkozások sajátos szükségleteit. A mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) alapján kell meghatározni.

| (12) | Az e rendelet által nyújtott védelem a természetes személyeket a személyes adatok feldolgozása tekintetében nemzetiségtől és lakóhelytől függetlenül illeti meg. Olyan adatfeldolgozás tekintetében, amely jogi személyeket érint, és különösen olyan vállalkozásokat, amelyeket jogi személyként hoztak létre, beleértve a jogi személy nevét és formáját, valamint a jogi személy elérhetőségére vonatkozó adatokat, senki nem igényelheti a jelen rendelet szerinti védelmet. Ez vonatkozik arra az esetre is, ha a jogi személy egy vagy több természetes személy nevét tartalmazza. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet által nyújtott védelem a természetes személyeket a személyes adatok feldolgozása tekintetében nemzetiségtől és lakóhelytől függetlenül illeti meg. Olyan adatfeldolgozás tekintetében, amely jogi személyeket érint, és különösen olyan vállalkozásokat, amelyeket jogi személyként hoztak létre, beleértve a jogi személy nevét és formáját, valamint a jogi személy elérhetőségére vonatkozó adatokat, senki nem igényelheti a jelen rendelet szerinti védelmet. Ez vonatkozik arra az esetre is, ha a jogi személy egy vagy több természetes személy nevét tartalmazza.

| (13) | Az egyének védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet a felhasznált technológiáktól; különben komoly megkerülési kockázatot teremtene. Az egyének védelme az automatizált eszközök útján végzett személyesadat-feldolgozás mellett a kézi feldolgozásra is vonatkozik, amennyiben az adatokat egy nyilvántartási rendszerben tárolják, vagy kívánják tárolni. A meghatározott szempontok szerint nem rendszerezett iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai nem tartoznak e rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(13)

Az egyének védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet a felhasznált technológiáktól; különben komoly megkerülési kockázatot teremtene. Az egyének védelme az automatizált eszközök útján végzett személyesadat-feldolgozás mellett a kézi feldolgozásra is vonatkozik, amennyiben az adatokat egy nyilvántartási rendszerben tárolják, vagy kívánják tárolni. A meghatározott szempontok szerint nem rendszerezett iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai nem tartoznak e rendelet hatálya alá.

| (14) | E rendeletnek nem tárgya az olyan tevékenységekkel kapcsolatos alapvető jogok és szabadságok védelme vagy adatok szabad áramlása, amelyek az uniós jog hatályán kívül esnek. és nem tartozik a rendelet hatálya alá az uniós intézmények, szervek, hatóságok és ügynökségek

  A
  45/2001/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendeletet



   (6)


  rendelet alkalmazási körébe tartozó személyesadat-feldolgozása, vagy a tagállamok által végzett személyesadat-feldolgozás, ha a tevékenységeket az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával összefüggésben végzik.

  összhangba kell hozni ezzel a rendelettel, és ennek a rendeletnek megfelelően kell alkalmazni. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(14)

E rendeletnek nem tárgya az olyan tevékenységekkel kapcsolatos alapvető jogok és szabadságok védelme vagy adatok szabad áramlása, amelyek az uniós jog hatályán kívül esnek. és nem tartozik a rendelet hatálya alá az uniós intézmények, szervek, hatóságok és ügynökségek

  A
  45/2001/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendeletet



   (6)


  rendelet alkalmazási körébe tartozó személyesadat-feldolgozása, vagy a tagállamok által végzett személyesadat-feldolgozás, ha a tevékenységeket az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával összefüggésben végzik.

  összhangba kell hozni ezzel a rendelettel, és ennek a rendeletnek megfelelően kell alkalmazni. [Mód. 1]

| (15) | A rendelet nem alkalmazandó továbbá a természetes személyek által végzett adatfeldolgozásra, amennyiben azt kizárólag személyes,
  családi
  vagy
  otthoni

  házi használatra, például levelezés vagy címjegyzékek vezetése során,
  illetve zártkörű értékesítés céljából
  végzik, és amely nélkülöz minden haszonszerzési célt, és nem kapcsolódik kereskedelmi vagy szakmai tevékenységhez. A kivétel nem

  A rendelet
  alkalmazandó továbbá

  azonban
  azokra az adatkezelőkre vagy

  és
  -feldolgozókra, akik ilyen személyes vagy házi használatra szolgáló személyesadat-feldolgozáshoz biztosítanak eszközöket. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(15)

A rendelet nem alkalmazandó továbbá a természetes személyek által végzett adatfeldolgozásra, amennyiben azt kizárólag személyes,
  családi
  vagy
  otthoni

  házi használatra, például levelezés vagy címjegyzékek vezetése során,
  illetve zártkörű értékesítés céljából
  végzik, és amely nélkülöz minden haszonszerzési célt, és nem kapcsolódik kereskedelmi vagy szakmai tevékenységhez. A kivétel nem

  A rendelet
  alkalmazandó továbbá

  azonban
  azokra az adatkezelőkre vagy

  és
  -feldolgozókra, akik ilyen személyes vagy házi használatra szolgáló személyesadat-feldolgozáshoz biztosítanak eszközöket. [Mód. 2]

| (16) | A személyes adatok felelős hatóságok általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő feldolgozása vonatkozásában az egyének védelme és az ilyen adatok szabad áramlása uniós szintű különös jogi eszköz tárgya. A rendelet ennek értelmében nem alkalmazandó az e célok érdekében végzett feldolgozási tevékenységekre. Ugyanakkor a hatóságok által a jelen rendelet alapján végzett adatfeldolgozást, amennyiben azokat bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljára használják fel, uniós szinten külön jogi aktus (2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról) szabályozza. |
| --- | --- |

(16)

A személyes adatok felelős hatóságok általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő feldolgozása vonatkozásában az egyének védelme és az ilyen adatok szabad áramlása uniós szintű különös jogi eszköz tárgya. A rendelet ennek értelmében nem alkalmazandó az e célok érdekében végzett feldolgozási tevékenységekre. Ugyanakkor a hatóságok által a jelen rendelet alapján végzett adatfeldolgozást, amennyiben azokat bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljára használják fel, uniós szinten külön jogi aktus (2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról) szabályozza.

| (17) | E rendeletet a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), különösen az említett irányelv 12–15. cikke szerinti, a közvetítő szolgáltatók felelősségére vonatkozó szabályok alkalmazásának a sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

E rendeletet a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), különösen az említett irányelv 12–15. cikke szerinti, a közvetítő szolgáltatók felelősségére vonatkozó szabályok alkalmazásának a sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (18) | E rendelet lehetővé teszi a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés elvének figyelembevételét a rendelettel megállapított rendelkezések alkalmazása során.
  A valamely hatóság vagy állami szerv birtokában lévő személyes adatokat az említett hatóság vagy állami szerv a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós vagy tagállami joggal összhangban közölheti, amely összeegyezteti az adatvédelemhez való jogot a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés jogával, és helyes egyensúlyt képez a különféle felmerülő érdekek között. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(18)

E rendelet lehetővé teszi a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés elvének figyelembevételét a rendelettel megállapított rendelkezések alkalmazása során.
  A valamely hatóság vagy állami szerv birtokában lévő személyes adatokat az említett hatóság vagy állami szerv a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós vagy tagállami joggal összhangban közölheti, amely összeegyezteti az adatvédelemhez való jogot a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés jogával, és helyes egyensúlyt képez a különféle felmerülő érdekek között. [Mód. 3]

| (19) | A tagállam területén az adatkezelő vagy -feldolgozó valamely szervezete tevékenységének keretében végzett bármely személyesadat-feldolgozást e rendelettel összhangban kell végezni tekintet nélkül arra, hogy maga az adatfeldolgozás az Unió területén történik-e vagy sem. A letelepedés magában foglalja a tevékenység tényleges gyakorlását tartós jelleggel. E letelepedések – legyen akár fióktelep, akár jogi személyiséggel rendelkező leányvállalat – jogi formája e tekintetben nem meghatározó tényező. |
| --- | --- |

(19)

A tagállam területén az adatkezelő vagy -feldolgozó valamely szervezete tevékenységének keretében végzett bármely személyesadat-feldolgozást e rendelettel összhangban kell végezni tekintet nélkül arra, hogy maga az adatfeldolgozás az Unió területén történik-e vagy sem. A letelepedés magában foglalja a tevékenység tényleges gyakorlását tartós jelleggel. E letelepedések – legyen akár fióktelep, akár jogi személyiséggel rendelkező leányvállalat – jogi formája e tekintetben nem meghatározó tényező.

| (20) | Annak biztosítása érdekében, hogy az egyéneket ne lehessen megfosztani attól a védelemtől, amelyre e rendelet értelmében jogosultak, a nem az Unióban letelepedett adatkezelő által az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek személyes adatainak feldolgozását
  az Unióban
  akkor kell a rendelet betartásával végezni, ha a feldolgozási tevékenység termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára
  – akár fizetés ellenében, akár anélkül –
  történő nyújtására, vagy az ilyen érintettek viselkedésének nyomon követésére szolgál.
  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen adatkezelő termékeket és szolgáltatásokat kínál-e unióbeli érintetteknek, meg kell bizonyosodni arról, hogy nyilvánvaló-e, hogy az adatkezelő szolgáltatásokat tervez nyújtani az Unió egy vagy több tagállamában az érintettek számára. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(20)

Annak biztosítása érdekében, hogy az egyéneket ne lehessen megfosztani attól a védelemtől, amelyre e rendelet értelmében jogosultak, a nem az Unióban letelepedett adatkezelő által az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek személyes adatainak feldolgozását
  az Unióban
  akkor kell a rendelet betartásával végezni, ha a feldolgozási tevékenység termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára
  – akár fizetés ellenében, akár anélkül –
  történő nyújtására, vagy az ilyen érintettek viselkedésének nyomon követésére szolgál.
  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen adatkezelő termékeket és szolgáltatásokat kínál-e unióbeli érintetteknek, meg kell bizonyosodni arról, hogy nyilvánvaló-e, hogy az adatkezelő szolgáltatásokat tervez nyújtani az Unió egy vagy több tagállamában az érintettek számára. [Mód. 4]

| (21) | Annak meghatározása érdekében, hogy a feldolgozás az érintett „viselkedésének nyomon követésére” szolgál-e, azt kell
  az adatok eredetétől függetlenül
  megvizsgálni, hogy az egyéneket nyomon követik-e az interneten, vagy az egyén profiljának megalkotását is magában

  illetve hogy rájuk vonatkozó egyéb adatokat gyűjtenek-e, többek között az Unión kívülről hozzáférhető uniós nyilvántartásokból vagy közleményekből, és többek között azzal a szándékkal, hogy a profilalkotást is magukban
  foglaló adatfeldolgozási technikákat alkalmaznak-e, különösen az egyénre vonatkozó döntések meghozatala vagy személyes igényeinek, viselkedésének vagy beállítottságának elemzése vagy előrejelzése érdekében
  alkalmazzák, vagy később esetlegesen alkalmazzák
  . [Mód. 5] |
| --- | --- |

(21)

Annak meghatározása érdekében, hogy a feldolgozás az érintett „viselkedésének nyomon követésére” szolgál-e, azt kell
  az adatok eredetétől függetlenül
  megvizsgálni, hogy az egyéneket nyomon követik-e az interneten, vagy az egyén profiljának megalkotását is magában

  illetve hogy rájuk vonatkozó egyéb adatokat gyűjtenek-e, többek között az Unión kívülről hozzáférhető uniós nyilvántartásokból vagy közleményekből, és többek között azzal a szándékkal, hogy a profilalkotást is magukban
  foglaló adatfeldolgozási technikákat alkalmaznak-e, különösen az egyénre vonatkozó döntések meghozatala vagy személyes igényeinek, viselkedésének vagy beállítottságának elemzése vagy előrejelzése érdekében
  alkalmazzák, vagy később esetlegesen alkalmazzák
  . [Mód. 5]

| (22) | Amennyiben a nemzetközi közjog értelmében valamely tagállam nemzeti jogát kell alkalmazni, e rendelet alkalmazandó a nem az Unióban letelepedett adatkezelőre is, például a tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseleteire. |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben a nemzetközi közjog értelmében valamely tagállam nemzeti jogát kell alkalmazni, e rendelet alkalmazandó a nem az Unióban letelepedett adatkezelőre is, például a tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseleteire.

| (23) | A védelem

  Az adatvédelem
  elveit minden azonosított
  természetes
  vagy azonosítható személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Annak meghatározására, hogy valamely személy azonosítható-e, minden olyan módszert figyelembe kell venni, amelyet az adatkezelő vagy más személy ésszerű

  ésszerűen valószínűsíthető
  módon felhasználhat az egyén
  közvetlen vagy közvetett
  azonosítására
  vagy kiválasztására
  .
  Annak megállapítására, hogy egy módszer ésszerűen valószínűsíthetően felhasználható-e az egyén azonosítására, milyen objektív tényezőt tekintetbe kell venni, például az azonosítás költségeit és az azonosításhoz szükséges időt, figyelembe véve egyrészt a feldolgozás idején rendelkezésre technológiát, másrészt a technológiai fejlődést. Az adatvédelem

  . A védelem elvei
  ezért
  nem alkalmazhatók az olyan módon anonimmá tett

  anonim
  adatokra, hogy az érintett a továbbiakban nem azonosítható

  vagyis az olyan információkra, amelyek nem kapcsolhatók egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  .
  A rendelet ezért nem érinti az ilyen anonim adatok többek között statisztikai vagy kutatási célú feldolgozását. [Mód. 6]. |
| --- | --- |

(23)

A védelem

  Az adatvédelem
  elveit minden azonosított
  természetes
  vagy azonosítható személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Annak meghatározására, hogy valamely személy azonosítható-e, minden olyan módszert figyelembe kell venni, amelyet az adatkezelő vagy más személy ésszerű

  ésszerűen valószínűsíthető
  módon felhasználhat az egyén
  közvetlen vagy közvetett
  azonosítására
  vagy kiválasztására
  .
  Annak megállapítására, hogy egy módszer ésszerűen valószínűsíthetően felhasználható-e az egyén azonosítására, milyen objektív tényezőt tekintetbe kell venni, például az azonosítás költségeit és az azonosításhoz szükséges időt, figyelembe véve egyrészt a feldolgozás idején rendelkezésre technológiát, másrészt a technológiai fejlődést. Az adatvédelem

  . A védelem elvei
  ezért
  nem alkalmazhatók az olyan módon anonimmá tett

  anonim
  adatokra, hogy az érintett a továbbiakban nem azonosítható

  vagyis az olyan információkra, amelyek nem kapcsolhatók egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  .
  A rendelet ezért nem érinti az ilyen anonim adatok többek között statisztikai vagy kutatási célú feldolgozását. [Mód. 6].

| (24) | Az online szolgáltatások igénybe vétele során az egyének a berendezéseik, alkalmazásaik, eszközeik

  A rendeletet alkalmazni kell az olyan adatfeldolgozásra, amely berendezések, alkalmazások, eszközök
  és szabványos protokolljaik

  protokollok
  által rendelkezésre bocsátott online azonosítókhoz kapcsolódnak,
  azonosítókat
  mint például az IP-cím vagy a cookie-azonosítók. Mivel ez olyan nyomokat hagy maga után, amely az egyedi azonosítókkal és a szerverek által fogadott egyéb információkkal együtt felhasználható az egyének profiljának létrehozásához és az azonosításukhoz. Ebből következik, hogy az azonosítószámokat, tartózkodási helyre utaló adatokat, online azonosítókat vagy egyéb sajátos tényezőket nem szükségképpen kell minden körülmények között személyes adatnak tekinteni.
  IP-címeket, cookie-azonosítókat és rádiófrekvenciás azonosító címkéket használ fel, kivéve, ha ezek az azonosítók nem köthetők egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  . [Mód. 7] |
| --- | --- |

(24)

Az online szolgáltatások igénybe vétele során az egyének a berendezéseik, alkalmazásaik, eszközeik

  A rendeletet alkalmazni kell az olyan adatfeldolgozásra, amely berendezések, alkalmazások, eszközök
  és szabványos protokolljaik

  protokollok
  által rendelkezésre bocsátott online azonosítókhoz kapcsolódnak,
  azonosítókat
  mint például az IP-cím vagy a cookie-azonosítók. Mivel ez olyan nyomokat hagy maga után, amely az egyedi azonosítókkal és a szerverek által fogadott egyéb információkkal együtt felhasználható az egyének profiljának létrehozásához és az azonosításukhoz. Ebből következik, hogy az azonosítószámokat, tartózkodási helyre utaló adatokat, online azonosítókat vagy egyéb sajátos tényezőket nem szükségképpen kell minden körülmények között személyes adatnak tekinteni.
  IP-címeket, cookie-azonosítókat és rádiófrekvenciás azonosító címkéket használ fel, kivéve, ha ezek az azonosítók nem köthetők egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  . [Mód. 7]

| (25) | A hozzájárulást kifejezetten kell megadni bármely olyan megfelelő eljárással – nyilatkozattal vagy egyértelmű megerősítő cselekedettel –, amely lehetővé teszi az érintett nyilatkozatára vagy egyértelmű beleegyező aktusára alapozva az érintett kívánságának önkéntes, kifejezett és tájékozott kinyilvánítását,
  IP-címeket, cookie-azonosítókat és rádiófrekvenciás azonosító címkéket használ fel, kivéve, ha ezek az azonosítók nem köthetők egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  . biztosítva azt, hogy az egyének tudatában legyenek annak, hogy személyesadat-feldolgozáshoz adják beleegyezésüknek ,
  beleegyezésüket. Ilyen egyértelmű megerősítő cselekedet lehet például

  beleértve az internetes honlap látogatása során egy négyzet megjelölését

  megjelölése
  és bármely egyéb nyilatkozatot

  nyilatkozat
  vagy beleegyezést,
  magatartás
  amely egyértelműen jelzi ezzel összefüggésben az érintett hozzájárulását személyes adatainak tervezett feldolgozásához. A hallgatás
  , a szolgáltatás puszta használata
  vagy a nem cselekvés ezért nem minősül hozzájárulásnak. A hozzájárulás lehetővé tesz minden olyan feldolgozási tevékenységet, amelyet ugyanazon cél vagy célok érdekében végeznek. Amennyiben az érintett hozzájárulását elektronikus igénylés alapján adja meg, az igénylésnek egyértelműnek és tömörnek kell lennie, és az nem gátolhatja szükségtelenül azon szolgáltatás igénybevételét, amely vonatkozásában kérik. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(25)

A hozzájárulást kifejezetten kell megadni bármely olyan megfelelő eljárással – nyilatkozattal vagy egyértelmű megerősítő cselekedettel –, amely lehetővé teszi az érintett nyilatkozatára vagy egyértelmű beleegyező aktusára alapozva az érintett kívánságának önkéntes, kifejezett és tájékozott kinyilvánítását,
  IP-címeket, cookie-azonosítókat és rádiófrekvenciás azonosító címkéket használ fel, kivéve, ha ezek az azonosítók nem köthetők egy azonosított vagy azonosítható személyhez
  . biztosítva azt, hogy az egyének tudatában legyenek annak, hogy személyesadat-feldolgozáshoz adják beleegyezésüknek ,
  beleegyezésüket. Ilyen egyértelmű megerősítő cselekedet lehet például

  beleértve az internetes honlap látogatása során egy négyzet megjelölését

  megjelölése
  és bármely egyéb nyilatkozatot

  nyilatkozat
  vagy beleegyezést,
  magatartás
  amely egyértelműen jelzi ezzel összefüggésben az érintett hozzájárulását személyes adatainak tervezett feldolgozásához. A hallgatás
  , a szolgáltatás puszta használata
  vagy a nem cselekvés ezért nem minősül hozzájárulásnak. A hozzájárulás lehetővé tesz minden olyan feldolgozási tevékenységet, amelyet ugyanazon cél vagy célok érdekében végeznek. Amennyiben az érintett hozzájárulását elektronikus igénylés alapján adja meg, az igénylésnek egyértelműnek és tömörnek kell lennie, és az nem gátolhatja szükségtelenül azon szolgáltatás igénybevételét, amely vonatkozásában kérik. [Mód. 8]

| (26) | Az egészségre vonatkozó személyes adatok közé tartozik különösen minden olyan adat, amely az érintett egészségi állapotára vonatkozik; az egyén egészségügyi szolgáltatásnyújtás érdekében történő nyilvántartása; az egészségügyi ellátásért teljesített fizetések és az arra való jogosultság az egyén vonatkozásában; olyan adott egyénhez rendelt szám, szimbólum vagy adat, amelynek célja, hogy egészségügyi szempontból kizárólagosan azonosítsa a személyt; az egyénnel kapcsolatban a neki nyújtott egészségügyi szolgáltatás során gyűjtött bármilyen információ; testrész vagy testet alkotó anyag – beleértve a biológiai mintákat is – teszteléséből vagy vizsgálatából származó információk; egy személy azonosítása, aki egészségügyi szolgáltatást nyújt az egyénnek; bármilyen többek között az érintett betegséggel, fogyatékossággal, betegségkockázattal, kórtörténettel, klinikai kezeléssel vagy az érintett aktuális fiziológiai vagy orvosbiológiai állapotával kapcsolatos információ, függetlenül annak forrásától, mint például orvos vagy egyéb egészségügyi dolgozó, kórház, orvosi berendezés vagy in vitro diagnosztikai teszt. |
| --- | --- |

(26)

Az egészségre vonatkozó személyes adatok közé tartozik különösen minden olyan adat, amely az érintett egészségi állapotára vonatkozik; az egyén egészségügyi szolgáltatásnyújtás érdekében történő nyilvántartása; az egészségügyi ellátásért teljesített fizetések és az arra való jogosultság az egyén vonatkozásában; olyan adott egyénhez rendelt szám, szimbólum vagy adat, amelynek célja, hogy egészségügyi szempontból kizárólagosan azonosítsa a személyt; az egyénnel kapcsolatban a neki nyújtott egészségügyi szolgáltatás során gyűjtött bármilyen információ; testrész vagy testet alkotó anyag – beleértve a biológiai mintákat is – teszteléséből vagy vizsgálatából származó információk; egy személy azonosítása, aki egészségügyi szolgáltatást nyújt az egyénnek; bármilyen többek között az érintett betegséggel, fogyatékossággal, betegségkockázattal, kórtörténettel, klinikai kezeléssel vagy az érintett aktuális fiziológiai vagy orvosbiológiai állapotával kapcsolatos információ, függetlenül annak forrásától, mint például orvos vagy egyéb egészségügyi dolgozó, kórház, orvosi berendezés vagy in vitro diagnosztikai teszt.

| (27) | Az adatkezelő Unión belüli fő szervezet helyét objektív feltételek alapján kell meghatározni, és annak magában kell foglalnia a feldolgozás céljára, feltételeire és módjára vonatkozó fő döntéseket meghatározó igazgatási tevékenység tényleges, tartós jellegű gyakorlását. E feltétel azonban független attól, hogy a személyesadat-feldolgozásra ténylegesen ezen a helyen kerül-e sor; a személyes adatok feldolgozásához vagy a feldolgozási tevékenységekhez kapcsolódó technikai eszközök és technológiák jelenléte és használata önmagában nem hoz létre ilyen fő szervezetet, ezért nem meghatározó feltétel a fő szervezet helye szempontjából. Az adatfeldolgozó fő szervezete az Unión belüli központi igazgatásának helye. |
| --- | --- |

(27)

Az adatkezelő Unión belüli fő szervezet helyét objektív feltételek alapján kell meghatározni, és annak magában kell foglalnia a feldolgozás céljára, feltételeire és módjára vonatkozó fő döntéseket meghatározó igazgatási tevékenység tényleges, tartós jellegű gyakorlását. E feltétel azonban független attól, hogy a személyesadat-feldolgozásra ténylegesen ezen a helyen kerül-e sor; a személyes adatok feldolgozásához vagy a feldolgozási tevékenységekhez kapcsolódó technikai eszközök és technológiák jelenléte és használata önmagában nem hoz létre ilyen fő szervezetet, ezért nem meghatározó feltétel a fő szervezet helye szempontjából. Az adatfeldolgozó fő szervezete az Unión belüli központi igazgatásának helye.

| (28) | Az ellenőrző vállalkozás és az ellenőrzése alatt álló vállalkozások vállalkozáscsoportot alkotnak, minek körében az ellenőrző vállalkozás az a vállalkozás, amely például tulajdonosi jogok, pénzügyi részesedés vagy az arra vonatkozó szabályok, vagy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok végrehajtására való jogosultság révén meghatározó befolyást gyakorol a többi vállalkozás felett. |
| --- | --- |

(28)

Az ellenőrző vállalkozás és az ellenőrzése alatt álló vállalkozások vállalkozáscsoportot alkotnak, minek körében az ellenőrző vállalkozás az a vállalkozás, amely például tulajdonosi jogok, pénzügyi részesedés vagy az arra vonatkozó szabályok, vagy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok végrehajtására való jogosultság révén meghatározó befolyást gyakorol a többi vállalkozás felett.

| (29) | A gyermekeknek személyes adataik tekintetében különös védelmet kell biztosítani, mivel ők kevésbé lehetnek tisztában a személyes adatok feldolgozásának kockázataival, következményeivel és az ahhoz kapcsolódó biztosítékokkal és jogosultságokkal. Az egyén gyermekként történő meghatározásához e rendelet átveszi a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény fogalommeghatározását.
  Amennyiben az adatfeldolgozás az érintettnek a közvetlenül gyermekeknek nyújtott termékekkel vagy szolgáltatásokkal összefüggésben megadott hozzájárulásán alapul, ezt a hozzájárulást 13 év alatti gyermekek esetében a gyermek szülőjének vagy jogi képviselőjének kell megadni vagy engedélyezni. Gyermek célközönség esetén az életkornak megfelelő nyelvezetet kell használni. A jogszerű adatfeldolgozás egyéb indokait, például a közérdeket továbbra is alkalmazni kell, például a közvetlenül gyermekeknek nyújtott megelőző vagy tanácsadási szolgáltatások tekintetében. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(29)

A gyermekeknek személyes adataik tekintetében különös védelmet kell biztosítani, mivel ők kevésbé lehetnek tisztában a személyes adatok feldolgozásának kockázataival, következményeivel és az ahhoz kapcsolódó biztosítékokkal és jogosultságokkal. Az egyén gyermekként történő meghatározásához e rendelet átveszi a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény fogalommeghatározását.
  Amennyiben az adatfeldolgozás az érintettnek a közvetlenül gyermekeknek nyújtott termékekkel vagy szolgáltatásokkal összefüggésben megadott hozzájárulásán alapul, ezt a hozzájárulást 13 év alatti gyermekek esetében a gyermek szülőjének vagy jogi képviselőjének kell megadni vagy engedélyezni. Gyermek célközönség esetén az életkornak megfelelő nyelvezetet kell használni. A jogszerű adatfeldolgozás egyéb indokait, például a közérdeket továbbra is alkalmazni kell, például a közvetlenül gyermekeknek nyújtott megelőző vagy tanácsadási szolgáltatások tekintetében. [Mód. 9]

| (30) | A személyes adatok feldolgozásának törvényesnek, tisztességesnek és átláthatónak kell lennie az érintett egyének vonatkozásában. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen kifejezetten megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, valamint az adatgyűjtés időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. Az adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint az adatok feldolgozásának céljához szükséges legkisebb mértékre kell korlátozódniuk; ez elsősorban annak biztosítását igényli, hogy az összegyűjtött adatok ne legyenek túlzott mértékűek, az adattárolás időtartama pedig a lehető legkisebb mértékűre korlátozódjon. A személyes adatokat csak abban az esetben lehet feldolgozni, ha a feldolgozás célját egyéb eszközzel nem lehetséges elérni. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat csak a szükséges ideig tárolják, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg. |
| --- | --- |

(30)

A személyes adatok feldolgozásának törvényesnek, tisztességesnek és átláthatónak kell lennie az érintett egyének vonatkozásában. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen kifejezetten megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, valamint az adatgyűjtés időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. Az adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint az adatok feldolgozásának céljához szükséges legkisebb mértékre kell korlátozódniuk; ez elsősorban annak biztosítását igényli, hogy az összegyűjtött adatok ne legyenek túlzott mértékűek, az adattárolás időtartama pedig a lehető legkisebb mértékűre korlátozódjon. A személyes adatokat csak abban az esetben lehet feldolgozni, ha a feldolgozás célját egyéb eszközzel nem lehetséges elérni. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat csak a szükséges ideig tárolják, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg.

| (31) | A feldolgozás jogszerűsége érdekében a személyes adatok az érintett személy hozzájárulása vagy akár az e rendeletben, akár az e rendelet által hivatkozott egyéb uniós vagy tagállami jogszabályban meghatározott más jogalap alapján dolgozhatók fel.
  Gyermekek vagy jogképességgel nem rendelkező személyek esetében a vonatkozó uniós vagy tagállami jognak kell meghatároznia azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó személy a hozzájárulást megadja vagy engedélyezi. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(31)

A feldolgozás jogszerűsége érdekében a személyes adatok az érintett személy hozzájárulása vagy akár az e rendeletben, akár az e rendelet által hivatkozott egyéb uniós vagy tagállami jogszabályban meghatározott más jogalap alapján dolgozhatók fel.
  Gyermekek vagy jogképességgel nem rendelkező személyek esetében a vonatkozó uniós vagy tagállami jognak kell meghatároznia azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó személy a hozzájárulást megadja vagy engedélyezi. [Mód. 10]

| (32) | Amennyiben a feldolgozás az érintett hozzájárulásán alapul, az adatkezelőnek kell bizonyítania, hogy az érintett hozzájárult a feldolgozási művelethez. Különösen a más ügyben tett írásos nyilatkozattal összefüggésben biztosítékokkal kell biztosítani azt, hogy az érintett tisztában legyen azzal, hogy hozzájárulását adta, valamint azzal, hogy milyen mértékben tette ezt.
  Az adatminimalizálás elvének való megfelelés érdekében a bizonyítási terhet nem szabad akként értelmezni, hogy az az érintettek pozitív azonosítását teszi szükségessé, kivéve, ha ez szükséges. A polgári jog feltételeihez hasonlóan (lásd például a 93/13/EGK irányelvet



   (8)



  ) az adatvédelmi politikáknak a lehető legérthetőbbeknek és -átláthatóbbaknak kell lenniük. Nem tartalmazhatnak rejtett vagy hátrányos záradékokat. Harmadik személyek személyes adatainak feldolgozásához hozzájárulás nem adható. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(32)

Amennyiben a feldolgozás az érintett hozzájárulásán alapul, az adatkezelőnek kell bizonyítania, hogy az érintett hozzájárult a feldolgozási művelethez. Különösen a más ügyben tett írásos nyilatkozattal összefüggésben biztosítékokkal kell biztosítani azt, hogy az érintett tisztában legyen azzal, hogy hozzájárulását adta, valamint azzal, hogy milyen mértékben tette ezt.
  Az adatminimalizálás elvének való megfelelés érdekében a bizonyítási terhet nem szabad akként értelmezni, hogy az az érintettek pozitív azonosítását teszi szükségessé, kivéve, ha ez szükséges. A polgári jog feltételeihez hasonlóan (lásd például a 93/13/EGK irányelvet



   (8)



  ) az adatvédelmi politikáknak a lehető legérthetőbbeknek és -átláthatóbbaknak kell lenniük. Nem tartalmazhatnak rejtett vagy hátrányos záradékokat. Harmadik személyek személyes adatainak feldolgozásához hozzájárulás nem adható. [Mód. 11]

| (33) | A szabad akaratból tett hozzájárulás biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a hozzájárulás jelent érvényes jogalapot, amennyiben az egyén nem rendelkezik egyéni és szabad választással, és később nem tagadhatja meg vagy vonhatja vissza hátrányok nélkül a hozzájárulását.
  Különösen érvényes ez akkor, ha az adatkezelő olyan hatóság, amely a vonatkozó közhatalmi jogosítványai alapján kötelezettséget írhat elő, és a hozzájárulás nem tekinthető szabadon megadottnak. Nem képez szabad hozzájárulást azon alapértelmezett lehetőségek – például az előre kipipált négyzetek – alkalmazása, amelyeket az érintettnek módosítania kell ahhoz, hogy tiltakozzon az adatfeldolgozás ellen. A szolgáltatás használatához nem kérhető a szolgáltatás nyújtásához nem szükséges kiegészítő személyes adatok feldolgozásához való hozzájárulás. Hozzájárulás visszavonása esetén ez lehetővé teheti az adatokhoz kötött szolgáltatás megszűnését vagy végre nem hajtását. Amennyiben a tervezett cél végeredménye nem világos, az adatkezelő rendszeres időközönként tájékoztatja az érintettet a feldolgozásról, és hozzájárulása megerősítését kéri. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(33)

A szabad akaratból tett hozzájárulás biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a hozzájárulás jelent érvényes jogalapot, amennyiben az egyén nem rendelkezik egyéni és szabad választással, és később nem tagadhatja meg vagy vonhatja vissza hátrányok nélkül a hozzájárulását.
  Különösen érvényes ez akkor, ha az adatkezelő olyan hatóság, amely a vonatkozó közhatalmi jogosítványai alapján kötelezettséget írhat elő, és a hozzájárulás nem tekinthető szabadon megadottnak. Nem képez szabad hozzájárulást azon alapértelmezett lehetőségek – például az előre kipipált négyzetek – alkalmazása, amelyeket az érintettnek módosítania kell ahhoz, hogy tiltakozzon az adatfeldolgozás ellen. A szolgáltatás használatához nem kérhető a szolgáltatás nyújtásához nem szükséges kiegészítő személyes adatok feldolgozásához való hozzájárulás. Hozzájárulás visszavonása esetén ez lehetővé teheti az adatokhoz kötött szolgáltatás megszűnését vagy végre nem hajtását. Amennyiben a tervezett cél végeredménye nem világos, az adatkezelő rendszeres időközönként tájékoztatja az érintettet a feldolgozásról, és hozzájárulása megerősítését kéri. [Mód. 12]

| (34) | A hozzájárulás nem hoz létre érvényes jogalapot a személyes adatok feldolgozására, amennyiben egyértelmű kiegyensúlyozatlanság áll fenn az érintett és az adatkezelő között. Ez különösen fennáll, ha az érintett függő viszonyban van az adatkezelőtől, többek között, amikor a munkavállaló személyes adatait a munkáltató a munkaviszonnyal összefüggésben dolgozza fel. Amennyiben az adatfeldolgozó hatóság, csak akkor áll fenn kiegyensúlyozatlanság a konkrét adatfeldolgozási műveletek tekintetében, ha a hatóság a vonatkozó közhatalmi jogosítványai alapján kötelezettséget írhat elő, és a hozzájárulás nem tekinthető szabadon, az érintett érdekére figyelemmel megadottnak.
  [Mód. 13] |
| --- | --- |

(34)

A hozzájárulás nem hoz létre érvényes jogalapot a személyes adatok feldolgozására, amennyiben egyértelmű kiegyensúlyozatlanság áll fenn az érintett és az adatkezelő között. Ez különösen fennáll, ha az érintett függő viszonyban van az adatkezelőtől, többek között, amikor a munkavállaló személyes adatait a munkáltató a munkaviszonnyal összefüggésben dolgozza fel. Amennyiben az adatfeldolgozó hatóság, csak akkor áll fenn kiegyensúlyozatlanság a konkrét adatfeldolgozási műveletek tekintetében, ha a hatóság a vonatkozó közhatalmi jogosítványai alapján kötelezettséget írhat elő, és a hozzájárulás nem tekinthető szabadon, az érintett érdekére figyelemmel megadottnak.
  [Mód. 13]

| (35) | A feldolgozás jogszerű akkor is, ha arra valamely szerződés vagy valamely megkötendő szerződés keretében van szükség. |
| --- | --- |

(35)

A feldolgozás jogszerű akkor is, ha arra valamely szerződés vagy valamely megkötendő szerződés keretében van szükség.

| (36) | Ha a feldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy közérdekű feladat végrehajtásához, illetve hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges, a feldolgozásnak olyan uniós vagy nemzeti jogi jogalappal kell rendelkeznie, amely megfelel a Chartában foglalt, a jogok és szabadságok korlátozására vonatkozó követelménynek.
  Ide kell tartozniuk az olyan kollektív megállapodásoknak is, amelyeket a nemzeti jog általános érvényűnek ismerhet el.
  Az uniós vagy a nemzeti jog feladata annak meghatározása is, hogy a közérdekű vagy hatósági feladatot teljesítő adatkezelő közigazgatási szerv vagy a közjog, illetve a magánjog hatálya alá tartozó egyéb természetes vagy jogi személy, például szakmai szövetség legyen-e. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(36)

Ha a feldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy közérdekű feladat végrehajtásához, illetve hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges, a feldolgozásnak olyan uniós vagy nemzeti jogi jogalappal kell rendelkeznie, amely megfelel a Chartában foglalt, a jogok és szabadságok korlátozására vonatkozó követelménynek.
  Ide kell tartozniuk az olyan kollektív megállapodásoknak is, amelyeket a nemzeti jog általános érvényűnek ismerhet el.
  Az uniós vagy a nemzeti jog feladata annak meghatározása is, hogy a közérdekű vagy hatósági feladatot teljesítő adatkezelő közigazgatási szerv vagy a közjog, illetve a magánjog hatálya alá tartozó egyéb természetes vagy jogi személy, például szakmai szövetség legyen-e. [Mód. 14]

| (37) | A feldolgozást hasonlóan jogszerűnek kell tekinteni akkor, ha azt az érintett élete szempontjából alapvető fontosságú érdek védelme céljából végzik. |
| --- | --- |

(37)

A feldolgozást hasonlóan jogszerűnek kell tekinteni akkor, ha azt az érintett élete szempontjából alapvető fontosságú érdek védelme céljából végzik.

| (38) | Az adatkezelő
  , vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél
  jogos érdeke jogalapot teremthet a feldolgozáshoz, feltéve hogy az
  megfelelnek az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak, és hogy az
  érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget. Ezt különösen akkor kell vizsgálni, ha az érintett gyermek, mivel a gyermekeknek különös védelmet kell biztosítani.
  Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, feltételezhető, hogy az álnevesített adatokra korlátozódó feldolgozás megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak.
  Az érintettnek joga van tiltakozni a feldolgozás ellen egyedi helyzetével kapcsolatos indokok alapján, és térítésmentesen. Az átláthatóság biztosítása érdekében az adatkezelőt kötelezni kell arra, hogy kifejezetten tájékoztassa az érintettet az alapul szolgáló jogos érdekről és a tiltakozáshoz való jogról, és igazolnia kell e jogos érdekeket.
  Az érintett érdekei és alapvető jogai megelőzik az adatkezelő érdekét, amennyiben a személyes adatokat olyan körülmények között dolgozzák fel, amelyekben az érintettek nem számítanak további adatfeldolgozásra.
  Mivel a jogalkotó feladata jogszabályokban meghatározni a hatóságok adatfeldolgozásának jogalapját, e jogi indokolás nem alkalmazható a hatóságok által feladataik ellátása során végzett feldolgozásra. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(38)

Az adatkezelő
  , vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél
  jogos érdeke jogalapot teremthet a feldolgozáshoz, feltéve hogy az
  megfelelnek az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak, és hogy az
  érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget. Ezt különösen akkor kell vizsgálni, ha az érintett gyermek, mivel a gyermekeknek különös védelmet kell biztosítani.
  Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, feltételezhető, hogy az álnevesített adatokra korlátozódó feldolgozás megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak.
  Az érintettnek joga van tiltakozni a feldolgozás ellen egyedi helyzetével kapcsolatos indokok alapján, és térítésmentesen. Az átláthatóság biztosítása érdekében az adatkezelőt kötelezni kell arra, hogy kifejezetten tájékoztassa az érintettet az alapul szolgáló jogos érdekről és a tiltakozáshoz való jogról, és igazolnia kell e jogos érdekeket.
  Az érintett érdekei és alapvető jogai megelőzik az adatkezelő érdekét, amennyiben a személyes adatokat olyan körülmények között dolgozzák fel, amelyekben az érintettek nem számítanak további adatfeldolgozásra.
  Mivel a jogalkotó feladata jogszabályokban meghatározni a hatóságok adatfeldolgozásának jogalapját, e jogi indokolás nem alkalmazható a hatóságok által feladataik ellátása során végzett feldolgozásra. [Mód. 15]

| (39) | Az érintett adatfeldolgozó jogos érdekét jelenti a hálózati és informatikai biztonság biztosításához szigorúan szükséges
  és ezzel arányos
  mértékű adatfeldolgozás, vagyis az érintett hálózat vagy információs rendszer adott megbízhatósági szintű ellenállási képessége a szóban forgó hálózatokon és rendszereken tárolt vagy továbbított adatok és az általuk

  e hálózatok és rendszerek által
  nyújtott vagy rajtuk keresztül – a hatóságok, hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportok (CERT), hálózatbiztonsági incidenskezelő csoportok (CSIRT), elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások szolgáltatói, valamint biztonságtechnológiai szolgáltatók számára – elérhető kapcsolódó szolgáltatások hozzáférhetőségét, hitelességét, sértetlenségét és titkosságát veszélyeztető véletlen eseményekkel, illetve jogellenes vagy rosszindulatú tevékenységgel szemben. Ez magában foglalhatja például az elektronikus hírközlési hálózatokhoz való engedély nélküli hozzáférés és a rosszindulatú kódkiosztás megakadályozását, a hozzáférés megtagadásával (denial of service) járó támadások, valamint a számítógépes és elektronikus hírközlési rendszerekben való károkozás megakadályozását.
  Ezt az elvet kell alkalmazni a személyes adatoknak a nyilvánosan rendelkezésre álló hálózatokhoz vagy információs rendszerekhez való visszaélésszerű hozzáférés, és ezek használatának korlátozása céljából történő feldolgozása, például az elektronikus azonosítók feketelistázása esetén. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(39)

Az érintett adatfeldolgozó jogos érdekét jelenti a hálózati és informatikai biztonság biztosításához szigorúan szükséges
  és ezzel arányos
  mértékű adatfeldolgozás, vagyis az érintett hálózat vagy információs rendszer adott megbízhatósági szintű ellenállási képessége a szóban forgó hálózatokon és rendszereken tárolt vagy továbbított adatok és az általuk

  e hálózatok és rendszerek által
  nyújtott vagy rajtuk keresztül – a hatóságok, hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportok (CERT), hálózatbiztonsági incidenskezelő csoportok (CSIRT), elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások szolgáltatói, valamint biztonságtechnológiai szolgáltatók számára – elérhető kapcsolódó szolgáltatások hozzáférhetőségét, hitelességét, sértetlenségét és titkosságát veszélyeztető véletlen eseményekkel, illetve jogellenes vagy rosszindulatú tevékenységgel szemben. Ez magában foglalhatja például az elektronikus hírközlési hálózatokhoz való engedély nélküli hozzáférés és a rosszindulatú kódkiosztás megakadályozását, a hozzáférés megtagadásával (denial of service) járó támadások, valamint a számítógépes és elektronikus hírközlési rendszerekben való károkozás megakadályozását.
  Ezt az elvet kell alkalmazni a személyes adatoknak a nyilvánosan rendelkezésre álló hálózatokhoz vagy információs rendszerekhez való visszaélésszerű hozzáférés, és ezek használatának korlátozása céljából történő feldolgozása, például az elektronikus azonosítók feketelistázása esetén. [Mód. 16]

| (39a) | Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, az adatkezelő által elszenvedett károk megelőzése vagy mérséklése az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak. Ugyanezt az elvet kell alkalmazni az érintettel szembeni jogi követelések – például adósságbehajtás vagy polgári jogi kártérítés és jogorvoslat – érvényesítésére is. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(39a)

Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, az adatkezelő által elszenvedett károk megelőzése vagy mérséklése az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak. Ugyanezt az elvet kell alkalmazni az érintettel szembeni jogi követelések – például adósságbehajtás vagy polgári jogi kártérítés és jogorvoslat – érvényesítésére is. [Mód. 17]

| (39b) | Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, a személyes adatok saját és hasonló termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos közvetlen üzletszerzés vagy postai úton történő közvetlen üzletszerzés érdekében való feldolgozása az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak, amennyiben jól látható tájékoztatást nyújtanak a kifogásoláshoz való jogról és a személyes adatok forrásáról. Az üzleti kapcsolatokra vonatkozó adatok feldolgozása általánosságban az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak. Ugyanez vonatkozik az olyan személyes adatok feldolgozására is, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(39b)

Amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai és szabadságai nem élveznek elsőbbséget, a személyes adatok saját és hasonló termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos közvetlen üzletszerzés vagy postai úton történő közvetlen üzletszerzés érdekében való feldolgozása az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak, amennyiben jól látható tájékoztatást nyújtanak a kifogásoláshoz való jogról és a személyes adatok forrásáról. Az üzleti kapcsolatokra vonatkozó adatok feldolgozása általánosságban az adatkezelő vagy adatközlés esetén az adatokat fogadó harmadik fél jogos érdekének minősül, és úgy tekinthető, hogy az megfelel az érintettnek az adatkezelővel fenntartott viszonyon alapuló jogos elvárásainak. Ugyanez vonatkozik az olyan személyes adatok feldolgozására is, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott. [Mód. 18]

| (40) | A személyes adatok egyéb célú feldolgozása csak akkor megengedett, ha a feldolgozás az adatgyűjtés eredeti céljaival is összeegyeztethető, különösen, ha a feldolgozásra történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatás céljából van szükség. Az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlen egyéb cél esetén az adatkezelőnek a jogszerű adatfeldolgozás érdekében be kell szereznie az érintett ezen egyéb célhoz való hozzájárulását, vagy más jogszerű indokra kell alapítania a feldolgozást, különösen ha az uniós jog vagy azon tagállam joga, amelynek hatálya alá az adatkezelő tartozik, így rendelkezik. Minden esetben biztosítani kell az e rendeletben rögzített elvek alkalmazását, valamint különösen az érintett ezen egyéb célokról történő tájékoztatását.
  [Mód. 19] |
| --- | --- |

(40)

A személyes adatok egyéb célú feldolgozása csak akkor megengedett, ha a feldolgozás az adatgyűjtés eredeti céljaival is összeegyeztethető, különösen, ha a feldolgozásra történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatás céljából van szükség. Az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlen egyéb cél esetén az adatkezelőnek a jogszerű adatfeldolgozás érdekében be kell szereznie az érintett ezen egyéb célhoz való hozzájárulását, vagy más jogszerű indokra kell alapítania a feldolgozást, különösen ha az uniós jog vagy azon tagállam joga, amelynek hatálya alá az adatkezelő tartozik, így rendelkezik. Minden esetben biztosítani kell az e rendeletben rögzített elvek alkalmazását, valamint különösen az érintett ezen egyéb célokról történő tájékoztatását.
  [Mód. 19]

| (41) | Az alapvető jogokkal és a magánélettel kapcsolatos, jellegüknél fogva különösen érzékeny és visszaélésre alkalmas személyes adatok különleges védelmet érdemelnek. Az ilyen adatok feldolgozása csak az érintett kifejezett hozzájárulásával végezhető. Az ilyen tilalomtól való eltérésről azonban különleges esetekre tekintettel kifejezetten rendelkezni kell, különösen amennyiben az adatfeldolgozást olyan egyesületek, illetve alapítványok végzik, amelyek célja – jogszerű tevékenységük keretében – az alapvető szabadságok gyakorlásának lehetővé tétele.
  [Mód. 20] |
| --- | --- |

(41)

Az alapvető jogokkal és a magánélettel kapcsolatos, jellegüknél fogva különösen érzékeny és visszaélésre alkalmas személyes adatok különleges védelmet érdemelnek. Az ilyen adatok feldolgozása csak az érintett kifejezett hozzájárulásával végezhető. Az ilyen tilalomtól való eltérésről azonban különleges esetekre tekintettel kifejezetten rendelkezni kell, különösen amennyiben az adatfeldolgozást olyan egyesületek, illetve alapítványok végzik, amelyek célja – jogszerű tevékenységük keretében – az alapvető szabadságok gyakorlásának lehetővé tétele.
  [Mód. 20]

| (42) | Megfelelő biztosítékok és a személyes adatok és más alapvető jogok védelme mellett jogszabály útján is el lehet térni az adatok érzékeny kategóriái feldolgozásának tilalmától, amennyiben ezt közérdekű okok indokolják különösen egészségügyi célból, beleértve a közegészségügyet és a szociális védelmet, valamint az egészségügyi szolgáltatások igazgatását, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy az egészségbiztosítási rendszer szolgáltatásaival és juttatásaival kapcsolatos követelések rendezésére alkalmazott eljárások magas szintűek és költséghatékonyak legyenek, vagy történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célból
  illetve az archiválási szolgálatok számára
  . [Mód. 21] |
| --- | --- |

(42)

Megfelelő biztosítékok és a személyes adatok és más alapvető jogok védelme mellett jogszabály útján is el lehet térni az adatok érzékeny kategóriái feldolgozásának tilalmától, amennyiben ezt közérdekű okok indokolják különösen egészségügyi célból, beleértve a közegészségügyet és a szociális védelmet, valamint az egészségügyi szolgáltatások igazgatását, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy az egészségbiztosítási rendszer szolgáltatásaival és juttatásaival kapcsolatos követelések rendezésére alkalmazott eljárások magas szintűek és költséghatékonyak legyenek, vagy történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célból
  illetve az archiválási szolgálatok számára
  . [Mód. 21]

| (43) | Ezenfelül csak közérdekből lehetséges a személyes adatok hatóságok általi feldolgozása a hivatalosan elismert vallási szervezetek alkotmányjogban vagy nemzetközi közjogban megállapított céljainak elérése érdekében. |
| --- | --- |

(43)

Ezenfelül csak közérdekből lehetséges a személyes adatok hatóságok általi feldolgozása a hivatalosan elismert vallási szervezetek alkotmányjogban vagy nemzetközi közjogban megállapított céljainak elérése érdekében.

| (44) | A választással kapcsolatos tevékenységek során egyes tagállamokban a demokratikus rendszer működése megkívánja, hogy a politikai pártok adatokat gyűjtsenek az emberek politikai véleményéről; az ilyen adatok feldolgozása csak közérdekből lehetséges, feltéve hogy megfelelő biztosítékokat hoznak létre. |
| --- | --- |

(44)

A választással kapcsolatos tevékenységek során egyes tagállamokban a demokratikus rendszer működése megkívánja, hogy a politikai pártok adatokat gyűjtsenek az emberek politikai véleményéről; az ilyen adatok feldolgozása csak közérdekből lehetséges, feltéve hogy megfelelő biztosítékokat hoznak létre.

| (45) | Amennyiben az adatkezelő által feldolgozott adatok nem teszik lehetővé az adatkezelő számára, hogy azonosítson egy természetes személyt, akkor az adatkezelő nem köteles további információkat szerezni az érintett azonosítása érdekében, kizárólag abból a célból, hogy megfeleljen e rendelet bármely rendelkezésének. Hozzáférés iránti kérelem esetén az adatkezelő jogosult az érintettől további adatokat kérni annak érdekében, hogy az adatkezelő azonosíthassa azokat a személyes adatokat, amelyeket az érintett igényel.
  Amennyiben az érintett tud ilyen adatokkal szolgálni, az adatkezelő nem tagadhatja meg a hozzáférést információhiányra hivatkozva. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben az adatkezelő által feldolgozott adatok nem teszik lehetővé az adatkezelő számára, hogy azonosítson egy természetes személyt, akkor az adatkezelő nem köteles további információkat szerezni az érintett azonosítása érdekében, kizárólag abból a célból, hogy megfeleljen e rendelet bármely rendelkezésének. Hozzáférés iránti kérelem esetén az adatkezelő jogosult az érintettől további adatokat kérni annak érdekében, hogy az adatkezelő azonosíthassa azokat a személyes adatokat, amelyeket az érintett igényel.
  Amennyiben az érintett tud ilyen adatokkal szolgálni, az adatkezelő nem tagadhatja meg a hozzáférést információhiányra hivatkozva. [Mód. 22]

| (46) | Az átláthatóság elve megköveteli, hogy a nyilvánosság vagy az érintett tájékoztatása könnyen hozzáférhető és érthető legyen, valamint hogy azt világos és közérthető nyelven fogalmazzák meg. Ez különösen akkor fontos, amikor az online reklámozáshoz hasonló helyzetek során a szereplők nagy száma és a gyakorlatok technológiai összetettsége megnehezíti az érintett számára annak felismerését és megértését, hogy személyes adatai feldolgozásra kerülnek-e, valamint hogy ki által és milyen célra. Mivel a gyermekeket különös védelemben kell részesíteni, ezért a kifejezetten gyermekekre vonatkozó feldolgozás során minden információt és közleményt olyan világos és közérthető nyelven kell megfogalmazni, hogy a gyermek könnyen megértse. |
| --- | --- |

(46)

Az átláthatóság elve megköveteli, hogy a nyilvánosság vagy az érintett tájékoztatása könnyen hozzáférhető és érthető legyen, valamint hogy azt világos és közérthető nyelven fogalmazzák meg. Ez különösen akkor fontos, amikor az online reklámozáshoz hasonló helyzetek során a szereplők nagy száma és a gyakorlatok technológiai összetettsége megnehezíti az érintett számára annak felismerését és megértését, hogy személyes adatai feldolgozásra kerülnek-e, valamint hogy ki által és milyen célra. Mivel a gyermekeket különös védelemben kell részesíteni, ezért a kifejezetten gyermekekre vonatkozó feldolgozás során minden információt és közleményt olyan világos és közérthető nyelven kell megfogalmazni, hogy a gyermek könnyen megértse.

| (47) | Az érintettek e rendeletben biztosított jogainak gyakorlását egyszerűbbé tevő eljárásokat
  kell létrehozni,
   – ideértve az adatok vonatkozásában kérelemre és térítésmentesen biztosított hozzáférés, helyesbítés és törlés,

  adatokhoz való hozzáférésre
  ,
  azok helyesbítésére és törlésére,
  valamint a tiltakozáshoz való jog gyakorlásának mechanizmusait – kell létrehozni.
  gyakorlására vonatkozó mechanizmusokat
  . Az adatkezelőnek kötelesnek kell lennie arra, hogy az érintett kérelmére meghatározott

  ésszerű
  határidőn belül válaszoljon, valamint hogy megindokolja, ha nem ad helyt az érintett kérelmének. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(47)

Az érintettek e rendeletben biztosított jogainak gyakorlását egyszerűbbé tevő eljárásokat
  kell létrehozni,
   – ideértve az adatok vonatkozásában kérelemre és térítésmentesen biztosított hozzáférés, helyesbítés és törlés,

  adatokhoz való hozzáférésre
  ,
  azok helyesbítésére és törlésére,
  valamint a tiltakozáshoz való jog gyakorlásának mechanizmusait – kell létrehozni.
  gyakorlására vonatkozó mechanizmusokat
  . Az adatkezelőnek kötelesnek kell lennie arra, hogy az érintett kérelmére meghatározott

  ésszerű
  határidőn belül válaszoljon, valamint hogy megindokolja, ha nem ad helyt az érintett kérelmének. [Mód. 23]

| (48) | A tisztességes és átlátható adatfeldolgozás elve megköveteli az érintett tájékoztatását az adatfeldolgozási művelet megtörténtéről és céljáról, az adatok
  egyes célok tekintetében történő
  tárolásának
  valószínű
  időtartamáról
  arról, hogy az adatokat harmadik feleknek vagy harmadik országoknak továbbítják-e vagy sem,
  a
  kifogásolási intézkedések, illetve a
  hozzáférési, helyesbítési és törlési jog fennállásáról, valamint a panaszemelési jogról. Amennyiben az adatokat az érintett személytől gyűjtik be, az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy köteles-e az adatszolgáltatásra, valamint hogy ezen adatszolgáltatás megtagadása milyen következményekkel jár.
  Ezt a tájékoztatást a szabványosított ikonok formájában nyújtott egyszerűsített tájékoztatást követően kell az érintetteknek megadni, ami azt is jelentheti, hogy hozzáférhetővé kell tenni. Ez azt is jelenti, hogy a személyes adatok feldolgozása oly módon történik, hogy ténylegesen lehetővé válik az érintett számára jogainak gyakorlása. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(48)

A tisztességes és átlátható adatfeldolgozás elve megköveteli az érintett tájékoztatását az adatfeldolgozási művelet megtörténtéről és céljáról, az adatok
  egyes célok tekintetében történő
  tárolásának
  valószínű
  időtartamáról
  arról, hogy az adatokat harmadik feleknek vagy harmadik országoknak továbbítják-e vagy sem,
  a
  kifogásolási intézkedések, illetve a
  hozzáférési, helyesbítési és törlési jog fennállásáról, valamint a panaszemelési jogról. Amennyiben az adatokat az érintett személytől gyűjtik be, az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy köteles-e az adatszolgáltatásra, valamint hogy ezen adatszolgáltatás megtagadása milyen következményekkel jár.
  Ezt a tájékoztatást a szabványosított ikonok formájában nyújtott egyszerűsített tájékoztatást követően kell az érintetteknek megadni, ami azt is jelentheti, hogy hozzáférhetővé kell tenni. Ez azt is jelenti, hogy a személyes adatok feldolgozása oly módon történik, hogy ténylegesen lehetővé válik az érintett számára jogainak gyakorlása. [Mód. 24]

| (49) | Az érintettre vonatkozó személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában kell rendelkezésére bocsátani, illetve, abban az esetben, ha az adatokat nem az érintettől gyűjtötték be, ésszerű határidőn belül, az ügy körülményeire tekintettel. Ha az adatok jogszerűen közölhetőek más címzettel, a címzettel történő első közléskor tájékoztatni kell az érintettet. |
| --- | --- |

(49)

Az érintettre vonatkozó személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában kell rendelkezésére bocsátani, illetve, abban az esetben, ha az adatokat nem az érintettől gyűjtötték be, ésszerű határidőn belül, az ügy körülményeire tekintettel. Ha az adatok jogszerűen közölhetőek más címzettel, a címzettel történő első közléskor tájékoztatni kell az érintettet.

| (50) | Mindazonáltal nem szükséges e kötelezettség előírása, ha az érintett már rendelkezik

  ismeri
  az említett tájékoztatással

  tájékoztatást,
  vagy ha az adat rögzítését, illetve közlését jogszabály kifejezetten előírja, vagy ha az érintett tájékoztatása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényelne. Utóbbi helyzet állhat fenn különösen történelmi, statisztikai, vagy tudományos célból történő feldolgozás esetén; e tekintetben figyelembe vehető az érintettek száma, az adatok kora és az elfogadott kárpótló intézkedések.
  Utóbbi helyzet állhat fenn különösen történelmi, statisztikai, vagy tudományos célból történő feldolgozás esetén; e tekintetben figyelembe vehető az érintettek száma, az adatok kora és az elfogadott kárpótló intézkedések. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(50)

Mindazonáltal nem szükséges e kötelezettség előírása, ha az érintett már rendelkezik

  ismeri
  az említett tájékoztatással

  tájékoztatást,
  vagy ha az adat rögzítését, illetve közlését jogszabály kifejezetten előírja, vagy ha az érintett tájékoztatása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényelne. Utóbbi helyzet állhat fenn különösen történelmi, statisztikai, vagy tudományos célból történő feldolgozás esetén; e tekintetben figyelembe vehető az érintettek száma, az adatok kora és az elfogadott kárpótló intézkedések.
  Utóbbi helyzet állhat fenn különösen történelmi, statisztikai, vagy tudományos célból történő feldolgozás esetén; e tekintetben figyelembe vehető az érintettek száma, az adatok kora és az elfogadott kárpótló intézkedések. [Mód. 25]

| (51) | Minden személyt megillet a vonatkozásában gyűjtött adatokhoz való hozzáférés joga, valamint e jog egyszerű gyakorlása az adatfeldolgozás jogszerűségének megállapíthatósága és ellenőrzése érdekében. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot ahhoz, hogy megismerje elsősorban az adatfeldolgozás céljait,
  becsült
  időtartamát, az adatok címzettjeit, az adatok feldolgozásának
  általános
  logikáját, valamint azt, hogy az ilyen adatfeldolgozás, legalábbis amennyiben az profilalkotásra épül, milyen következményekkel jár, és hogy tájékoztatást kapjon minderről. Ez a jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait, beleértve az üzleti titkokat vagy szellemi tulajdont és különösen

  például
  a szoftvert védelemben részesítő szerzői jogot

  joggal összefüggésben
  . E megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettől minden információt megtagadnak. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(51)

Minden személyt megillet a vonatkozásában gyűjtött adatokhoz való hozzáférés joga, valamint e jog egyszerű gyakorlása az adatfeldolgozás jogszerűségének megállapíthatósága és ellenőrzése érdekében. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot ahhoz, hogy megismerje elsősorban az adatfeldolgozás céljait,
  becsült
  időtartamát, az adatok címzettjeit, az adatok feldolgozásának
  általános
  logikáját, valamint azt, hogy az ilyen adatfeldolgozás, legalábbis amennyiben az profilalkotásra épül, milyen következményekkel jár, és hogy tájékoztatást kapjon minderről. Ez a jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait, beleértve az üzleti titkokat vagy szellemi tulajdont és különösen

  például
  a szoftvert védelemben részesítő szerzői jogot

  joggal összefüggésben
  . E megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettől minden információt megtagadnak. [Mód. 26]

| (52) | Az adatkezelőnek minden ésszerű intézkedést meg kell tennie a hozzáférést kérő érintett személyazonosságának megállapítására, különösen az online szolgáltatásokkal és online azonosítókkal összefüggésben. Az adatkezelő nem őrizheti meg a személyes adatokat kizárólag azért, hogy megválaszolhassa az esetleges kérelmeket. |
| --- | --- |

(52)

Az adatkezelőnek minden ésszerű intézkedést meg kell tennie a hozzáférést kérő érintett személyazonosságának megállapítására, különösen az online szolgáltatásokkal és online azonosítókkal összefüggésben. Az adatkezelő nem őrizheti meg a személyes adatokat kizárólag azért, hogy megválaszolhassa az esetleges kérelmeket.

| (53) | Minden személynek joga van a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítéséhez és „a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez”,
  törléséhez
  amennyiben az ilyen adatok megőrzése nem felel meg e rendeletnek. Az érintetteknek különösen ahhoz van joga, hogy személyes adataikat töröljék, és ne dolgozzák fel akkor, ha az adatokra azok gyűjtése vagy más módon való feldolgozása céljának tekintetében már nincs szükség, ha az érintettek visszavonták a feldolgozáshoz adott hozzájárulásukat, vagy ha megtiltják a rájuk vonatkozó személyes adatok feldolgozását, vagy ha személyes adataik feldolgozása egyébként nem áll összhangban e rendelettel. Ez a jog különösen akkor lényeges, ha az érintett gyermekként adta hozzájárulását, amikor nem volt teljes mértékben tisztában a feldolgozás kockázataival, később pedig el akarja távolítani az ilyen személyes adatokat, különösen az internetről. Mindazonáltal az adatok továbbra is visszatarthatóak, ha ez történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célokból, a közegészségügy területén közérdekből vagy a véleménynyilvánítás jogának gyakorlásához szükséges, ha jogszabály előírja, vagy ha az adat feldolgozásának korlátozása indokoltabb a törlésénél.
  Ezenfelül a törléshez való jog nem alkalmazható, ha a személyes adatok megőrzése az érintettel aláírt szerződés teljesítéséhez szükséges, vagy ha a szóban forgó adatok megőrzését jogszabály írja elő. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(53)

Minden személynek joga van a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítéséhez és „a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez”,
  törléséhez
  amennyiben az ilyen adatok megőrzése nem felel meg e rendeletnek. Az érintetteknek különösen ahhoz van joga, hogy személyes adataikat töröljék, és ne dolgozzák fel akkor, ha az adatokra azok gyűjtése vagy más módon való feldolgozása céljának tekintetében már nincs szükség, ha az érintettek visszavonták a feldolgozáshoz adott hozzájárulásukat, vagy ha megtiltják a rájuk vonatkozó személyes adatok feldolgozását, vagy ha személyes adataik feldolgozása egyébként nem áll összhangban e rendelettel. Ez a jog különösen akkor lényeges, ha az érintett gyermekként adta hozzájárulását, amikor nem volt teljes mértékben tisztában a feldolgozás kockázataival, később pedig el akarja távolítani az ilyen személyes adatokat, különösen az internetről. Mindazonáltal az adatok továbbra is visszatarthatóak, ha ez történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célokból, a közegészségügy területén közérdekből vagy a véleménynyilvánítás jogának gyakorlásához szükséges, ha jogszabály előírja, vagy ha az adat feldolgozásának korlátozása indokoltabb a törlésénél.
  Ezenfelül a törléshez való jog nem alkalmazható, ha a személyes adatok megőrzése az érintettel aláírt szerződés teljesítéséhez szükséges, vagy ha a szóban forgó adatok megőrzését jogszabály írja elő. [Mód. 27]

| (54) | A személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez

  törléséhez
  való jog online környezetben való erősítése érdekében a törléshez való jogot is ki kell terjeszteni oly módon, hogy a személyes adatokat
  jogi indokolás nélkül
  nyilvánosságra hozó
  adatkezelőt kötelezni

  adatkezelőnek tájékoztatnia kell
  arra

  az ilyen adatokat feldolgozó harmadik feleket arról, hogy
  valamennyi szükséges lépést tegye meg
  az érintett kérte e személyes adatokra mutató linkek, vagy e személyes adatok -
  többek között harmadik felek általi – törlése

  másolatának, illetve másodpéldányának törlését. E tájékoztatás biztosítása érdekében az adatkezelőnek minden ésszerű lépést meg kell tennie – beleértve a műszaki intézkedéseket is – az adatkezelő felelősségi körébe tartozó közléssel érintett adatok tekintetében. A személyes adatok harmadik fél általi közlése tekintetében az adatkezelő felel a nyilvánosságra hozatalért, amennyiben a harmadik fél általi közlést az adatkezelő engedélyezte

  kártérítési jogának sérelme nélkül
  . [Mód. 28] |
| --- | --- |

(54)

A személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez

  törléséhez
  való jog online környezetben való erősítése érdekében a törléshez való jogot is ki kell terjeszteni oly módon, hogy a személyes adatokat
  jogi indokolás nélkül
  nyilvánosságra hozó
  adatkezelőt kötelezni

  adatkezelőnek tájékoztatnia kell
  arra

  az ilyen adatokat feldolgozó harmadik feleket arról, hogy
  valamennyi szükséges lépést tegye meg
  az érintett kérte e személyes adatokra mutató linkek, vagy e személyes adatok -
  többek között harmadik felek általi – törlése

  másolatának, illetve másodpéldányának törlését. E tájékoztatás biztosítása érdekében az adatkezelőnek minden ésszerű lépést meg kell tennie – beleértve a műszaki intézkedéseket is – az adatkezelő felelősségi körébe tartozó közléssel érintett adatok tekintetében. A személyes adatok harmadik fél általi közlése tekintetében az adatkezelő felel a nyilvánosságra hozatalért, amennyiben a harmadik fél általi közlést az adatkezelő engedélyezte

  kártérítési jogának sérelme nélkül
  . [Mód. 28]

| (54a) | Azokat az érintett által vitatott adatokat, amelyek helyessége vagy helytelensége nem állapítható meg, zárolni kell addig, amíg a kérdést nem tisztázzák. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(54a)

Azokat az érintett által vitatott adatokat, amelyek helyessége vagy helytelensége nem állapítható meg, zárolni kell addig, amíg a kérdést nem tisztázzák. [Mód. 29]

| (55) | A saját adataik feletti ellenőrzés és a hozzáférési jog gyakorlásának további erősítése érdekében az érintetteknek joga van a személyes adatok elektronikus úton történő feldolgozása során az őket érintő adatokról strukturált és széles körben elterjedt elektronikus formátumban másolatot kérni. Az érintettnek lehetősége van a rendelkezésre bocsátott adatok továbbítására is, az egyik automatizált alkalmazástól – például a közösségi hálózatról – a másikhoz.
  Az adatkezelőket ösztönözni kell az adathordozhatóságot lehetővé tevő interoperábilis formátumok kifejlesztésére.
  Ez alkalmazandó akkor is, ha az érintett az adatot a hozzájárulása alapján vagy szerződés teljesítése keretében bocsátotta az automatizált feldolgozó rendszer rendelkezésére. .
  Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtók nem tehetik kötelezővé az említett adatok továbbítását szolgáltatásaik igénybevételéhez. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(55)

A saját adataik feletti ellenőrzés és a hozzáférési jog gyakorlásának további erősítése érdekében az érintetteknek joga van a személyes adatok elektronikus úton történő feldolgozása során az őket érintő adatokról strukturált és széles körben elterjedt elektronikus formátumban másolatot kérni. Az érintettnek lehetősége van a rendelkezésre bocsátott adatok továbbítására is, az egyik automatizált alkalmazástól – például a közösségi hálózatról – a másikhoz.
  Az adatkezelőket ösztönözni kell az adathordozhatóságot lehetővé tevő interoperábilis formátumok kifejlesztésére.
  Ez alkalmazandó akkor is, ha az érintett az adatot a hozzájárulása alapján vagy szerződés teljesítése keretében bocsátotta az automatizált feldolgozó rendszer rendelkezésére. .
  Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtók nem tehetik kötelezővé az említett adatok továbbítását szolgáltatásaik igénybevételéhez. [Mód. 30]

| (56) | Amennyiben

  Még akkor is, ha a
  személyes adatokat jogszerűen dolgozhatják fel az érintett alapvető érdekeinek védelme érdekében vagy közérdekű, illetve hatósági indokok vagy az adatkezelő jogos érdekei alapján, ugyanakkor minden érintettnek jogot kell biztosítani a rá vonatkozó adatok feldolgozásának
  térítésmentes, könnyen és hatékonyan megvalósítható
  kifogásolására. Az adatkezelőre hárul annak bizonyítása, hogy az ő jogos érdeke elsőbbséget élvez az érintett alapvető jogaival és szabadságaival szemben. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(56)

Amennyiben

  Még akkor is, ha a
  személyes adatokat jogszerűen dolgozhatják fel az érintett alapvető érdekeinek védelme érdekében vagy közérdekű, illetve hatósági indokok vagy az adatkezelő jogos érdekei alapján, ugyanakkor minden érintettnek jogot kell biztosítani a rá vonatkozó adatok feldolgozásának
  térítésmentes, könnyen és hatékonyan megvalósítható
  kifogásolására. Az adatkezelőre hárul annak bizonyítása, hogy az ő jogos érdeke elsőbbséget élvez az érintett alapvető jogaival és szabadságaival szemben. [Mód. 31]

| (57) | Ha az adatokat közvetlen üzletszerzés érdekében dolgozzák fel,

  Amennyiben
  az érintett jogosult térítésmentesen, valamint könnyen és hatékonyan kifogásolni az ilyen feldolgozást.
  a feldolgozás kifogásolására
  , az
  adatkezelőnek érthető módon és formában, világos és közérthető nyelven kifejezetten fel kell hívnia erre az érintett figyelmét, és ezt a felhívást egyértelműen meg kell különböztetnie minden más információtól
  . [Mód. 32] |
| --- | --- |

(57)

Ha az adatokat közvetlen üzletszerzés érdekében dolgozzák fel,

  Amennyiben
  az érintett jogosult térítésmentesen, valamint könnyen és hatékonyan kifogásolni az ilyen feldolgozást.
  a feldolgozás kifogásolására
  , az
  adatkezelőnek érthető módon és formában, világos és közérthető nyelven kifejezetten fel kell hívnia erre az érintett figyelmét, és ezt a felhívást egyértelműen meg kell különböztetnie minden más információtól
  . [Mód. 32]

| (58) | Minden

  Az adatfeldolgozás jogszerűségének sérelme nélkül minden
  természetes személyt
  jogosult a profilalkotás kifogásolására. Az olyan profilalkotás, amely az érintettel kapcsolatban joghatáshoz vezet vagy hasonlóan jelentős hatással van az érintett érdekeire, jogaira vagy szabadságaira, kizárólag

  megillet a jog, hogy ne legyen automatizált adatfeldolgozási eszközökkel végzett profilalkotáson alapuló intézkedés alanya Az ilyen intézkedések mindazonáltal megengedhetőek akkor
  engedélyezhető
  , ha azt jogszabály kifejezetten előírja

  engedélyezi
  , ha valamely szerződés megkötése vagy telesítése során végzik, vagy ha az érintett hozzájárult. Az ilyen feldolgozásra minden esetben megfelelő biztosítékok mellett kerülhet sor, beleértve az érintett külön tájékoztatását és az emberi beavatkozás kérésének

  értékeléshez való hozzáférés
  jogát,
  valamint azt, hogy
  és az ilyen intézkedés nem vonatkozhat gyermekekre.
  Az ilyen intézkedések nem vezethetnek faji vagy etnikai hovatartozás, politikai vélemény, vallási vagy világnézeti meggyőződés, szakszervezeti tagság, szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján történő megkülönböztetéshez. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(58)

Minden

  Az adatfeldolgozás jogszerűségének sérelme nélkül minden
  természetes személyt
  jogosult a profilalkotás kifogásolására. Az olyan profilalkotás, amely az érintettel kapcsolatban joghatáshoz vezet vagy hasonlóan jelentős hatással van az érintett érdekeire, jogaira vagy szabadságaira, kizárólag

  megillet a jog, hogy ne legyen automatizált adatfeldolgozási eszközökkel végzett profilalkotáson alapuló intézkedés alanya Az ilyen intézkedések mindazonáltal megengedhetőek akkor
  engedélyezhető
  , ha azt jogszabály kifejezetten előírja

  engedélyezi
  , ha valamely szerződés megkötése vagy telesítése során végzik, vagy ha az érintett hozzájárult. Az ilyen feldolgozásra minden esetben megfelelő biztosítékok mellett kerülhet sor, beleértve az érintett külön tájékoztatását és az emberi beavatkozás kérésének

  értékeléshez való hozzáférés
  jogát,
  valamint azt, hogy
  és az ilyen intézkedés nem vonatkozhat gyermekekre.
  Az ilyen intézkedések nem vezethetnek faji vagy etnikai hovatartozás, politikai vélemény, vallási vagy világnézeti meggyőződés, szakszervezeti tagság, szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján történő megkülönböztetéshez. [Mód. 33]

| (58a) | A kizárólag álnevesített adatok feldolgozásán alapuló profilalkotásról azt kell feltételezni, hogy nincs jelentős hatással az érintett érdekeire, jogaira és szabadságaira. Amennyiben a profilalkotás – akár egyetlen forrásból, akár több különböző forrásból származó álnevesített adatokon alapul – lehetővé teszi az adatkezelő számára, hogy az álnevesített adatokat egy konkrét érintetthez kösse, a feldolgozott adat nem tekinthető többé álnevesített adatnak. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(58a)

A kizárólag álnevesített adatok feldolgozásán alapuló profilalkotásról azt kell feltételezni, hogy nincs jelentős hatással az érintett érdekeire, jogaira és szabadságaira. Amennyiben a profilalkotás – akár egyetlen forrásból, akár több különböző forrásból származó álnevesített adatokon alapul – lehetővé teszi az adatkezelő számára, hogy az álnevesített adatokat egy konkrét érintetthez kösse, a feldolgozott adat nem tekinthető többé álnevesített adatnak. [Mód. 34]

| (59) | Az uniós és a tagállami jog korlátozhatja az egyes alapelveket, az információhoz való jogot, a betekintési, módosítási és törlési jogot, az adathordozhatósághoz

  a hozzáféréshez és az adatszerzéshez
  fűződő jogot, a kifogásolási jogot, valamint a
  profilalkotást

  profilalkotáson alapuló intézkedések és a személyes adatokkal való jogsértés érintettel történő közlését, amennyiben ez egy demokratikus társadalomban a közbiztonság védelméhez szükséges és arányos, beleértve az emberi élet védelmét különösen a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, bűncselekmények vagy a szabályozott szakmák etikai szabályainak megsértései megelőzését, nyomozását és üldözését, az egyéb uniós vagy tagállami közérdeket, különösen az Unió vagy egy tagállam
  konkrét és jól meghatározott
  fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekét, vagy az érintett, illetve mások jogainak és szabadságainak védelmét. E korlátozásoknak összhangban kell állniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(59)

Az uniós és a tagállami jog korlátozhatja az egyes alapelveket, az információhoz való jogot, a betekintési, módosítási és törlési jogot, az adathordozhatósághoz

  a hozzáféréshez és az adatszerzéshez
  fűződő jogot, a kifogásolási jogot, valamint a
  profilalkotást

  profilalkotáson alapuló intézkedések és a személyes adatokkal való jogsértés érintettel történő közlését, amennyiben ez egy demokratikus társadalomban a közbiztonság védelméhez szükséges és arányos, beleértve az emberi élet védelmét különösen a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, bűncselekmények vagy a szabályozott szakmák etikai szabályainak megsértései megelőzését, nyomozását és üldözését, az egyéb uniós vagy tagállami közérdeket, különösen az Unió vagy egy tagállam
  konkrét és jól meghatározott
  fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekét, vagy az érintett, illetve mások jogainak és szabadságainak védelmét. E korlátozásoknak összhangban kell állniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel. [Mód. 35]

| (60) | A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bárminemű feldolgozása tekintetében rögzíteni kell az adatkezelő átfogó feladatát és felelősségét
  különös tekintettel a dokumentálásra, az adatbiztonságra, a hatásvizsgálatokra, az adatvédelmi tisztviselőre és az adatvédelmi hatóságok által végzett felügyeletre
  . Az adatkezelőnek biztosítania és kötelezettségének megfelelően bizonyítania kell,
  és képesnek kell lennie bizonyítani
  , hogy valamennyi adatfeldolgozási művelet összhangban áll e rendelettel. .
  Ezt független belső vagy külső ellenőröknek kell felülvizsgálniuk. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(60)

A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bárminemű feldolgozása tekintetében rögzíteni kell az adatkezelő átfogó feladatát és felelősségét
  különös tekintettel a dokumentálásra, az adatbiztonságra, a hatásvizsgálatokra, az adatvédelmi tisztviselőre és az adatvédelmi hatóságok által végzett felügyeletre
  . Az adatkezelőnek biztosítania és kötelezettségének megfelelően bizonyítania kell,
  és képesnek kell lennie bizonyítani
  , hogy valamennyi adatfeldolgozási művelet összhangban áll e rendelettel. .
  Ezt független belső vagy külső ellenőröknek kell felülvizsgálniuk. [Mód. 36]

| (61) | A rendelet követelményeinek kielégítése érdekében az érintetteket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket követel meg mind az adatfeldolgozás megtervezésének mind magának az adatfeldolgozásnak az időpontjában. Az adatkezelő az e rendelettel való összhang biztosítása és bizonyítása érdekében belső szakpolitikákat fogad el, valamint különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit kielégítő megfelelő intézkedéseket alkalmaz.
  A beépített adatvédelem elve megköveteli, hogy az adatvédelem a technológia teljes életciklusába beágyazódjon, az igen korai tervezési szakasztól egészen a végső telepítésig, alkalmazásig és leszerelésig. Ebbe bele kell tartoznia az adatkezelő vagy -feldolgozó által használt termékekért és szolgáltatásokért vállalt felelősségnek is. Az alapértelmezett adatvédelem a szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatban olyan adatvédelmi beállításokat követel meg, amelyeknek alapértelmezett módon kell megfelelniük az általános adatvédelmi elveknek, mint például az adatminimalizálásnak és a célhoz kötöttségnek. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(61)

A rendelet követelményeinek kielégítése érdekében az érintetteket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket követel meg mind az adatfeldolgozás megtervezésének mind magának az adatfeldolgozásnak az időpontjában. Az adatkezelő az e rendelettel való összhang biztosítása és bizonyítása érdekében belső szakpolitikákat fogad el, valamint különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit kielégítő megfelelő intézkedéseket alkalmaz.
  A beépített adatvédelem elve megköveteli, hogy az adatvédelem a technológia teljes életciklusába beágyazódjon, az igen korai tervezési szakasztól egészen a végső telepítésig, alkalmazásig és leszerelésig. Ebbe bele kell tartoznia az adatkezelő vagy -feldolgozó által használt termékekért és szolgáltatásokért vállalt felelősségnek is. Az alapértelmezett adatvédelem a szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatban olyan adatvédelmi beállításokat követel meg, amelyeknek alapértelmezett módon kell megfelelniük az általános adatvédelmi elveknek, mint például az adatminimalizálásnak és a célhoz kötöttségnek. [Mód. 37]

| (62) | Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme mellett az adatkezelők és -feldolgozók feladata és felelőssége a felügyelő hatóságok ellenőrzése és intézkedései tekintetében is megköveteli az e rendelet szerinti feladatok egyértelmű hozzárendelhetőségét, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatfeldolgozás céljait, feltételeit és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatfeldolgozási műveletet.
  A közös adatkezelők közötti megállapodásoknak tükrözniük kell a közös adatkezelők tényleges szerepét és a köztük fennálló kapcsolatokat. Az e rendelet értelmében történő adatfeldolgozáshoz hozzá kell, hogy tartozzon annak engedélyezése, hogy az adatkezelő az adatokat egy közös adatkezelőnek vagy a nevében történő adatfeldolgozás céljából egy adatfeldolgozóhoz továbbítsa. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(62)

Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme mellett az adatkezelők és -feldolgozók feladata és felelőssége a felügyelő hatóságok ellenőrzése és intézkedései tekintetében is megköveteli az e rendelet szerinti feladatok egyértelmű hozzárendelhetőségét, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatfeldolgozás céljait, feltételeit és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatfeldolgozási műveletet.
  A közös adatkezelők közötti megállapodásoknak tükrözniük kell a közös adatkezelők tényleges szerepét és a köztük fennálló kapcsolatokat. Az e rendelet értelmében történő adatfeldolgozáshoz hozzá kell, hogy tartozzon annak engedélyezése, hogy az adatkezelő az adatokat egy közös adatkezelőnek vagy a nevében történő adatfeldolgozás céljából egy adatfeldolgozóhoz továbbítsa. [Mód. 38]

| (63) | Amennyiben az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek személyes adatait az Unióban nem letelepedett olyan adatkezelő dolgozza fel az
  Unióban
  , akinek adatfeldolgozási tevékenysége termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtásához vagy az ilyen érintettek viselkedésének nyomon követéséhez kapcsolódik, az adatkezelőnek képviselőt kell kijelölnie, kivéve ha az adatkezelő egy megfelelő szintű védelmet biztosító harmadik országban telepedett le, vagy az adatkezelő kis- vagy középvállalkozás,
  adatfeldolgozás bármely összefüggő 12 hónap során kevesebb mint 5 000 érintettre és nem a személyes adatok különleges kategóriáira vonatkozik,
  vagy
  az adatkezelő egy
  hatóság vagy állami szerv, vagy ha az adatkezelő csak alkalmi jelleggel kínál termékeket és szolgáltatásokat ezen érintetteknek. A képviselő az adatkezelő nevében jár el, és bármelyik felügyelő hatóság megkeresheti. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(63)

Amennyiben az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek személyes adatait az Unióban nem letelepedett olyan adatkezelő dolgozza fel az
  Unióban
  , akinek adatfeldolgozási tevékenysége termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtásához vagy az ilyen érintettek viselkedésének nyomon követéséhez kapcsolódik, az adatkezelőnek képviselőt kell kijelölnie, kivéve ha az adatkezelő egy megfelelő szintű védelmet biztosító harmadik országban telepedett le, vagy az adatkezelő kis- vagy középvállalkozás,
  adatfeldolgozás bármely összefüggő 12 hónap során kevesebb mint 5 000 érintettre és nem a személyes adatok különleges kategóriáira vonatkozik,
  vagy
  az adatkezelő egy
  hatóság vagy állami szerv, vagy ha az adatkezelő csak alkalmi jelleggel kínál termékeket és szolgáltatásokat ezen érintetteknek. A képviselő az adatkezelő nevében jár el, és bármelyik felügyelő hatóság megkeresheti. [Mód. 39]

| (64) | Annak megállapítása érdekében, hogy az adatkezelő csupán alkalmi jelleggel kínál-e termékeket és szolgáltatásokat az Unióban lakóhellyel rendelkező érintetteknek
  az Unióban
  , azt kell megvizsgálni, hogy az adatkezelő tevékenységeinek összességéből kitűnik-e az, hogy a termékek és szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtása kiegészítő jelleggel bír-e a fő tevékenységekhez képest. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(64)

Annak megállapítása érdekében, hogy az adatkezelő csupán alkalmi jelleggel kínál-e termékeket és szolgáltatásokat az Unióban lakóhellyel rendelkező érintetteknek
  az Unióban
  , azt kell megvizsgálni, hogy az adatkezelő tevékenységeinek összességéből kitűnik-e az, hogy a termékek és szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtása kiegészítő jelleggel bír-e a fő tevékenységekhez képest. [Mód. 40]

| (65) | Az adatkezelőnek

  Ahhoz, hogy az adatkezelő
  vagy -feldolgozónak

  feldolgozó igazolni tudja
  az e rendelettel való összhang igazolása érdekében dokumentálnia

  összhangot, vezetnie
  kell minden adatfeldolgozási tevékenységet

  az e rendeletben előírt követelményeknek való megfeleléshez szükséges dokumentációt
  . Minden adatkezelő vagy -feldolgozó köteles a felügyelő hatósággal együttműködni és az említett dokumentációt – kérésre – hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek esetleges ellenőrzése

  a rendeletnek való megfelelés értékelése
  céljából.
  Azonban egyaránt hangsúlyt kell fektetni a helyes gyakorlatra és a szabályok betartására, nem csupán a dokumentáció elkészítésére. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(65)

Az adatkezelőnek

  Ahhoz, hogy az adatkezelő
  vagy -feldolgozónak

  feldolgozó igazolni tudja
  az e rendelettel való összhang igazolása érdekében dokumentálnia

  összhangot, vezetnie
  kell minden adatfeldolgozási tevékenységet

  az e rendeletben előírt követelményeknek való megfeleléshez szükséges dokumentációt
  . Minden adatkezelő vagy -feldolgozó köteles a felügyelő hatósággal együttműködni és az említett dokumentációt – kérésre – hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek esetleges ellenőrzése

  a rendeletnek való megfelelés értékelése
  céljából.
  Azonban egyaránt hangsúlyt kell fektetni a helyes gyakorlatra és a szabályok betartására, nem csupán a dokumentáció elkészítésére. [Mód. 41]

| (66) | A biztonság fenntartása és a jelen rendelettel ellentétes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak értékelnie kell az adatfeldolgozás természetéből fakadó kockázatokat, és meg kell tennie az e kockázatok csökkentésére alkalmas intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell a megfelelő szintű biztonságot, a védendő személyes adatok jellegével és a belőlük fakadó kockázatokkal kapcsolatban figyelembe véve a technika állását és alkalmazásuk költségeit. Az adatfeldolgozás biztonságát biztosító technikai szabványok és szervezeti intézkedések kialakítása során a Bizottságnak elő kell mozdítania

  mozdítani
  a technológiai semlegességet, az átjárhatóságot és az innovációt, valamint adott esetben együtt

  ösztönözni
  kell
  működnie


  a
  harmadik országokkal
  folytatott együttműködést
  . [Mód. 42] |
| --- | --- |

(66)

A biztonság fenntartása és a jelen rendelettel ellentétes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak értékelnie kell az adatfeldolgozás természetéből fakadó kockázatokat, és meg kell tennie az e kockázatok csökkentésére alkalmas intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell a megfelelő szintű biztonságot, a védendő személyes adatok jellegével és a belőlük fakadó kockázatokkal kapcsolatban figyelembe véve a technika állását és alkalmazásuk költségeit. Az adatfeldolgozás biztonságát biztosító technikai szabványok és szervezeti intézkedések kialakítása során a Bizottságnak elő kell mozdítania

  mozdítani
  a technológiai semlegességet, az átjárhatóságot és az innovációt, valamint adott esetben együtt

  ösztönözni
  kell
  működnie


  a
  harmadik országokkal
  folytatott együttműködést
  . [Mód. 42]

| (67) | A személyes adatok megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben – jelentős gazdasági veszteséget és társadalmi kárt okozhat – a személyazonossággal való visszaélést is beleértve – az érintett egyén számára. Az adatkezelőnek ezért haladéktalanul, amennyiben lehetséges, az ilyen adatsértésről való tudomásszerzést követő 24 ,
  vagyis feltehetőleg legfeljebb 72
  órán belül értesítenie kell a felügyelő hatóságot. Ha ez 24 órán belül nem tehető meg,
  Adott esetben
  az értesítéshez csatolni kell a késedelem indokainak ismertetését. A szükséges óvintézkedések lehetővé tétele érdekében haladéktalanul értesíteni kell azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja. Az érintett személyes adatait vagy magánéletét hátrányosan befolyásolónak tekintendő a jogsértés, ha például személyazonosság-lopáshoz, személyazonossággal való visszaéléshez, fizikai károkozáshoz, súlyos sértéshez vagy hírnévrontáshoz vezet. Az értesítésnek tartalmaznia kell a személyes adatokat érintő jogsértés jellegének leírását, valamint az érintett egyénnek szóló, a lehetséges hátrányos hatások enyhítését célzó ajánlásokat. Az érintetteknek szóló tájékoztatást az ésszerűség keretei között a lehető leghamarabb meg kell tenni, szorosan együttműködve a felügyelő hatósággal, és az az által vagy más releváns hatóságok (például bűnüldöző hatóságok) által nyújtott iránymutatást betartva. Például ha annak a lehetősége, hogy az érintettek enyhíthetik a kár közvetlen veszélyét, az érintettek sürgős értesítését igényelné, míg az adatsértés folytatásával vagy hasonló adatsértés elkövetésével szemben alkalmazott megfelelő intézkedések hosszabb időtartamot indokolhatnak. [Mód. 43] |
| --- | --- |

(67)

A személyes adatok megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben – jelentős gazdasági veszteséget és társadalmi kárt okozhat – a személyazonossággal való visszaélést is beleértve – az érintett egyén számára. Az adatkezelőnek ezért haladéktalanul, amennyiben lehetséges, az ilyen adatsértésről való tudomásszerzést követő 24 ,
  vagyis feltehetőleg legfeljebb 72
  órán belül értesítenie kell a felügyelő hatóságot. Ha ez 24 órán belül nem tehető meg,
  Adott esetben
  az értesítéshez csatolni kell a késedelem indokainak ismertetését. A szükséges óvintézkedések lehetővé tétele érdekében haladéktalanul értesíteni kell azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja. Az érintett személyes adatait vagy magánéletét hátrányosan befolyásolónak tekintendő a jogsértés, ha például személyazonosság-lopáshoz, személyazonossággal való visszaéléshez, fizikai károkozáshoz, súlyos sértéshez vagy hírnévrontáshoz vezet. Az értesítésnek tartalmaznia kell a személyes adatokat érintő jogsértés jellegének leírását, valamint az érintett egyénnek szóló, a lehetséges hátrányos hatások enyhítését célzó ajánlásokat. Az érintetteknek szóló tájékoztatást az ésszerűség keretei között a lehető leghamarabb meg kell tenni, szorosan együttműködve a felügyelő hatósággal, és az az által vagy más releváns hatóságok (például bűnüldöző hatóságok) által nyújtott iránymutatást betartva. Például ha annak a lehetősége, hogy az érintettek enyhíthetik a kár közvetlen veszélyét, az érintettek sürgős értesítését igényelné, míg az adatsértés folytatásával vagy hasonló adatsértés elkövetésével szemben alkalmazott megfelelő intézkedések hosszabb időtartamot indokolhatnak. [Mód. 43]

| (68) | Annak meghatározása érdekében, hogy a személyes adatok megsértéséről haladéktalanul értesítették-e a felügyelő hatóságot, valamint az érintettet, meg kell vizsgálni, hogy az adatkezelő megfelelő technológiai védelmet, illetve szervezeti intézkedéseket vezetett-e be és alkalmazott-e annak haladéktalan megállapítása érdekében, hogy sor került-e a személyes adatok megsértésére, valamint annak érdekében, hogy haladéktalanul tájékoztassa a felügyelőt hatóságot és az érintettet a személyes és gazdasági érdekek sérelmének bekövetkezését megelőzően, figyelemmel különösen a személyes adatok megsértésének jellegére és súlyosságára, valamint annak következményeire, illetve az adatsértésnek az érintettre gyakorolt hátrányos hatásaira. |
| --- | --- |

(68)

Annak meghatározása érdekében, hogy a személyes adatok megsértéséről haladéktalanul értesítették-e a felügyelő hatóságot, valamint az érintettet, meg kell vizsgálni, hogy az adatkezelő megfelelő technológiai védelmet, illetve szervezeti intézkedéseket vezetett-e be és alkalmazott-e annak haladéktalan megállapítása érdekében, hogy sor került-e a személyes adatok megsértésére, valamint annak érdekében, hogy haladéktalanul tájékoztassa a felügyelőt hatóságot és az érintettet a személyes és gazdasági érdekek sérelmének bekövetkezését megelőzően, figyelemmel különösen a személyes adatok megsértésének jellegére és súlyosságára, valamint annak következményeire, illetve az adatsértésnek az érintettre gyakorolt hátrányos hatásaira.

| (69) | A személyes adatok megsértéséről szóló értesítés formájára és az arra alkalmazandó eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításakor megfelelő figyelmet kell fordítani az adatsértés körülményeire, beleértve azt is, hogy a személyes adatokat védték-e olyan megfelelő műszaki védelmi intézkedésekkel, amelyek hatékonyan korlátozzák a személyazonossággal való visszaélés vagy a visszaélés más formái előfordulásának valószínűségét. E szabályoknak és eljárásoknak figyelembe kell venniük továbbá a bűnüldöző hatóságok jogos érdekeit olyan esetekben, amikor az idő előtti feltárás szükségtelenül veszélyeztethetné az adatsértés körülményeinek kivizsgálását. |
| --- | --- |

(69)

A személyes adatok megsértéséről szóló értesítés formájára és az arra alkalmazandó eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításakor megfelelő figyelmet kell fordítani az adatsértés körülményeire, beleértve azt is, hogy a személyes adatokat védték-e olyan megfelelő műszaki védelmi intézkedésekkel, amelyek hatékonyan korlátozzák a személyazonossággal való visszaélés vagy a visszaélés más formái előfordulásának valószínűségét. E szabályoknak és eljárásoknak figyelembe kell venniük továbbá a bűnüldöző hatóságok jogos érdekeit olyan esetekben, amikor az idő előtti feltárás szükségtelenül veszélyeztethetné az adatsértés körülményeinek kivizsgálását.

| (70) | A 95/46/EK irányelv általános jelleggel előírta, hogy értesíteni kell a felügyelő hatóságot a személyes adatok feldolgozásáról. Ez a kötelezettség igazgatási és költségvetési terhekkel jár, azonban nem minden esetben járul hozzá a személyes adatok védelmének javításához. Ezért az ilyen megkülönböztetés nélküli általános értesítési kötelezettséget meg kell szüntetni, és olyan hatékony eljárásokkal és mechanizmusokkal kell felváltani, amelyek inkább az érintettek alapvető jogait és szabadságait jellegüknél, alkalmazási területüknél és céljuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztető feldolgozási műveletekre összpontosítanak. Ilyen esetekben az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak adatvédelmi hatásvizsgálatot kell végeznie az adatfeldolgozás előtt, amelynek kifejezetten tartalmaznia kell a személyes adatok védelmét biztosító tervezett intézkedéseket, biztosítékokat és mechanizmusokat, valamint az e rendelettel való összhang bizonyítását. |
| --- | --- |

(70)

A 95/46/EK irányelv általános jelleggel előírta, hogy értesíteni kell a felügyelő hatóságot a személyes adatok feldolgozásáról. Ez a kötelezettség igazgatási és költségvetési terhekkel jár, azonban nem minden esetben járul hozzá a személyes adatok védelmének javításához. Ezért az ilyen megkülönböztetés nélküli általános értesítési kötelezettséget meg kell szüntetni, és olyan hatékony eljárásokkal és mechanizmusokkal kell felváltani, amelyek inkább az érintettek alapvető jogait és szabadságait jellegüknél, alkalmazási területüknél és céljuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztető feldolgozási műveletekre összpontosítanak. Ilyen esetekben az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak adatvédelmi hatásvizsgálatot kell végeznie az adatfeldolgozás előtt, amelynek kifejezetten tartalmaznia kell a személyes adatok védelmét biztosító tervezett intézkedéseket, biztosítékokat és mechanizmusokat, valamint az e rendelettel való összhang bizonyítását.

| (71) | Ez különösen vonatkozik azokra az újonnan létrehozott nagyméretű személyesadat-nyilvántartó rendszerekre, amelyek jelentős mennyiségű személyes adat regionális, nemzeti vagy szupranacionális szintű feldolgozását hivatottak biztosítani, és amelyek jelentős számú érintettre gyakorolhatnak hatást. |
| --- | --- |

(71)

Ez különösen vonatkozik azokra az újonnan létrehozott nagyméretű személyesadat-nyilvántartó rendszerekre, amelyek jelentős mennyiségű személyes adat regionális, nemzeti vagy szupranacionális szintű feldolgozását hivatottak biztosítani, és amelyek jelentős számú érintettre gyakorolhatnak hatást.

| (71a) | A hatásvizsgálat bármely fenntartható adatvédelmi rendszer legfontosabb alapja, amely biztosítja, hogy a vállalatok a kezdetektől fogva ismerik adatfeldolgozási műveleteik összes lehetséges következményeit. Alapos hatásvizsgálatok esetében lényegesen korlátozottabb az adatokat vagy a magánéletet sértő műveletek valószínűsége. Az adatvédelmi hatásvizsgálatoknak ezért a személyes adatok kezelésének teljes időtartamára ki kell terjedniük, az adatgyűjtéstől kezdve az adatfeldolgozáson át az adatok törléséig, részletesen leírva a tervezett adatfeldolgozási műveleteket, az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatokat, a kockázatok kezelésére tervezett intézkedéseket, a rendelettel való összhang igazolását szolgáló biztosítékokat, biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(71a)

A hatásvizsgálat bármely fenntartható adatvédelmi rendszer legfontosabb alapja, amely biztosítja, hogy a vállalatok a kezdetektől fogva ismerik adatfeldolgozási műveleteik összes lehetséges következményeit. Alapos hatásvizsgálatok esetében lényegesen korlátozottabb az adatokat vagy a magánéletet sértő műveletek valószínűsége. Az adatvédelmi hatásvizsgálatoknak ezért a személyes adatok kezelésének teljes időtartamára ki kell terjedniük, az adatgyűjtéstől kezdve az adatfeldolgozáson át az adatok törléséig, részletesen leírva a tervezett adatfeldolgozási műveleteket, az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatokat, a kockázatok kezelésére tervezett intézkedéseket, a rendelettel való összhang igazolását szolgáló biztosítékokat, biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat. [Mód. 44]

| (71b) | Az adatkezelőknek az adatkezelés teljes időtartama alatt a személyes adatok védelmére kell koncentrálniuk, az adatgyűjtéstől kezdve az adatfeldolgozáson át az adatok törléséig, már a kezdeteknél beruházva egy egységességi mechanizmussal felügyelt fenntartható adatgazdálkodási rendszerbe. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(71b)

Az adatkezelőknek az adatkezelés teljes időtartama alatt a személyes adatok védelmére kell koncentrálniuk, az adatgyűjtéstől kezdve az adatfeldolgozáson át az adatok törléséig, már a kezdeteknél beruházva egy egységességi mechanizmussal felügyelt fenntartható adatgazdálkodási rendszerbe. [Mód. 45]

| (72) | Bizonyos körülmények között ésszerűnek és gazdaságosnak bizonyulhat az adatvédelmi hatásvizsgálat nem egyetlen projekt tekintetében történő lefolytatása, például amennyiben a hatóságok vagy állami szervek közös alkalmazást vagy adatfeldolgozási felületet kívánnak létrehozni, vagy ha több adatkezelő közös alkalmazást vagy feldolgozási környezetet kíván bevezetni valamely ipari ágazat vagy terület, illetve egy széles körben használt horizontális tevékenység tekintetében. |
| --- | --- |

(72)

Bizonyos körülmények között ésszerűnek és gazdaságosnak bizonyulhat az adatvédelmi hatásvizsgálat nem egyetlen projekt tekintetében történő lefolytatása, például amennyiben a hatóságok vagy állami szervek közös alkalmazást vagy adatfeldolgozási felületet kívánnak létrehozni, vagy ha több adatkezelő közös alkalmazást vagy feldolgozási környezetet kíván bevezetni valamely ipari ágazat vagy terület, illetve egy széles körben használt horizontális tevékenység tekintetében.

| (73) | Az adatvédelmi hatásvizsgálatot hatóságnak vagy állami szervnek kell elvégeznie, amennyiben ilyen hatásvizsgálatra még nem került sor azon nemzeti jogszabály elfogadásával összefüggésben, amelyen a hatóság vagy állami szerv feladatainak elvégzése alapul, és amely szabályozza a szóban forgó sajátos feldolgozási műveletet vagy műveleteket. [Mód. 46] |
| --- | --- |

(73)

Az adatvédelmi hatásvizsgálatot hatóságnak vagy állami szervnek kell elvégeznie, amennyiben ilyen hatásvizsgálatra még nem került sor azon nemzeti jogszabály elfogadásával összefüggésben, amelyen a hatóság vagy állami szerv feladatainak elvégzése alapul, és amely szabályozza a szóban forgó sajátos feldolgozási műveletet vagy műveleteket. [Mód. 46]

| (74) | Amennyiben egy adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatfeldolgozó műveletek valószínűleg magas szintű, különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, mint például kizárhatják az egyéneket a jogaik gyakorlásából vagy különleges új technológiákat alkalmaznak, a műveletek megkezdése előtt konzultálni kell
  az adatvédelmi tisztviselővel vagy
  a felügyelő hatósággal arról a kockázatos feldolgozásról, amely esetlegesen nem áll összhangban e rendelettel, és javaslatokat készíteni e helyzet orvoslására. Ezt a konzultációt egyaránt el kell végezni a

  A
  nemzeti parlament intézkedésének előkészítése, vagy valamely, az adatfeldolgozás jellegét meghatározó és a megfelelő biztosítékokat megállapító jogalkotási rendelkezésen alapuló intézkedés előkészítése során
  a felügyeleti hatósággal is konzultálni kell
  . [Mód. 47] |
| --- | --- |

(74)

Amennyiben egy adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatfeldolgozó műveletek valószínűleg magas szintű, különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, mint például kizárhatják az egyéneket a jogaik gyakorlásából vagy különleges új technológiákat alkalmaznak, a műveletek megkezdése előtt konzultálni kell
  az adatvédelmi tisztviselővel vagy
  a felügyelő hatósággal arról a kockázatos feldolgozásról, amely esetlegesen nem áll összhangban e rendelettel, és javaslatokat készíteni e helyzet orvoslására. Ezt a konzultációt egyaránt el kell végezni a

  A
  nemzeti parlament intézkedésének előkészítése, vagy valamely, az adatfeldolgozás jellegét meghatározó és a megfelelő biztosítékokat megállapító jogalkotási rendelkezésen alapuló intézkedés előkészítése során
  a felügyeleti hatósággal is konzultálni kell
  . [Mód. 47]

| (74a) | A hatásvizsgálatok csak akkor lesznek eredményesek, ha az adatkezelők gondoskodnak arról, hogy teljesítsék az eredetileg azokban lefektetett ígéreteket. Az adatkezelőknek ezért időszakos adatvédelmi megfelelőségvizsgálatokat kell lefolytatniuk, amelyek igazolják, hogy az érvényes adatfeldolgozási mechanizmusok összhangban vannak az adatvédelmi hatásvizsgálatban lefektetett biztosítékokkal. Emellett azt is demonstrálniuk kell, hogy az adatkezelő képes megfelelni az érintettek önálló választásainak. Továbbá amennyiben a vizsgálat megfelelőségi ellentmondásokat talál, fel kell azokra hívnia a figyelmet, és ajánlásokat kell megfogalmaznia a teljes mértékű megfelelés elérésének módjára. [Mód. 48] |
| --- | --- |

(74a)

A hatásvizsgálatok csak akkor lesznek eredményesek, ha az adatkezelők gondoskodnak arról, hogy teljesítsék az eredetileg azokban lefektetett ígéreteket. Az adatkezelőknek ezért időszakos adatvédelmi megfelelőségvizsgálatokat kell lefolytatniuk, amelyek igazolják, hogy az érvényes adatfeldolgozási mechanizmusok összhangban vannak az adatvédelmi hatásvizsgálatban lefektetett biztosítékokkal. Emellett azt is demonstrálniuk kell, hogy az adatkezelő képes megfelelni az érintettek önálló választásainak. Továbbá amennyiben a vizsgálat megfelelőségi ellentmondásokat talál, fel kell azokra hívnia a figyelmet, és ajánlásokat kell megfogalmaznia a teljes mértékű megfelelés elérésének módjára. [Mód. 48]

| (75) | Amennyiben a feldolgozásra a közszférában kerül sor, vagy amennyiben a magánszférában a feldolgozást nagyvállalkozás végzi

  feldolgozás 12 hónapon belül 5000-nél több érintettre vonatkozik
  , vagy amennyiben fő tevékenységei között a vállalkozás méretétől függetlenül szerepel
  érzékeny adatokra vonatkozó feldolgozási művelet vagy
  olyan feldolgozási művelet, amely rendszeres és rendszerszerű nyomon követést igényel, az adatkezelőt vagy -feldolgozót az e rendelettel való belső összhang nyomon követése során egy személynek kell segítenie.
  Annak megállapítása során, hogy jelentős számú érintettre vonatkozóan dolgoznak-e fel adatokat, nem kell figyelembe venni azokat az archivált adatokat, amelyeket oly módon korlátoznak, hogy azokra nem vonatkozik az adatokhoz való rendes hozzáférés, amelyek nem képezik az adatkezelő által végzett adatfeldolgozási műveletek tárgyát, és amelyeket már nem lehet módosítani.
  Az ilyen adatvédelmi tisztviselők függetlenül látják el kötelezettségeiket és feladataikat
  és különleges védelemben részesülnek az elbocsátás ellen,
  akár az adatkezelő alkalmazásában állnak, akár nem
  , és függetlenül attól, hogy ezt a feladatot teljes munkaidőben végzik-e
  .
  A végső felelősség továbbra is a szervezet vezetéséé. Az adatvédelmi tisztviselővel különösen a személyes adatok automatizált feldolgozására szolgáló rendszerek megtervezését, beszerzését, fejlesztését és telepítését megelőzően kell konzultálni a beépített és az alapértelmezett adatvédelmi elvek biztosítása érdekében. [Mód. 49] |
| --- | --- |

(75)

Amennyiben a feldolgozásra a közszférában kerül sor, vagy amennyiben a magánszférában a feldolgozást nagyvállalkozás végzi

  feldolgozás 12 hónapon belül 5000-nél több érintettre vonatkozik
  , vagy amennyiben fő tevékenységei között a vállalkozás méretétől függetlenül szerepel
  érzékeny adatokra vonatkozó feldolgozási művelet vagy
  olyan feldolgozási művelet, amely rendszeres és rendszerszerű nyomon követést igényel, az adatkezelőt vagy -feldolgozót az e rendelettel való belső összhang nyomon követése során egy személynek kell segítenie.
  Annak megállapítása során, hogy jelentős számú érintettre vonatkozóan dolgoznak-e fel adatokat, nem kell figyelembe venni azokat az archivált adatokat, amelyeket oly módon korlátoznak, hogy azokra nem vonatkozik az adatokhoz való rendes hozzáférés, amelyek nem képezik az adatkezelő által végzett adatfeldolgozási műveletek tárgyát, és amelyeket már nem lehet módosítani.
  Az ilyen adatvédelmi tisztviselők függetlenül látják el kötelezettségeiket és feladataikat
  és különleges védelemben részesülnek az elbocsátás ellen,
  akár az adatkezelő alkalmazásában állnak, akár nem
  , és függetlenül attól, hogy ezt a feladatot teljes munkaidőben végzik-e
  .
  A végső felelősség továbbra is a szervezet vezetéséé. Az adatvédelmi tisztviselővel különösen a személyes adatok automatizált feldolgozására szolgáló rendszerek megtervezését, beszerzését, fejlesztését és telepítését megelőzően kell konzultálni a beépített és az alapértelmezett adatvédelmi elvek biztosítása érdekében. [Mód. 49]

| (75a) | Az adatvédelmi tisztviselőnek legalább a következő képesítésekkel kell rendelkeznie: az adatvédelmi jog lényegének és alkalmazásának – többek között a technikai és szervezeti intézkedéseknek és eljárásoknak – a mélyreható ismerete; a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre és az adatbiztonságra vonatkozó technikai követelményekben való jártasság; ágazatspecifikus ismeretek az adatkezelő vagy -feldolgozó méretének és a feldolgozandó adatok érzékenységének megfelelően; ellenőrzések, konzultációk, dokumentálás és naplófájl-elemzés elvégzésére irányuló képesség; valamint a munkavállalói képviselettel való együttműködési képesség. Az adatkezelőnek lehetővé kell tennie az adatvédelmi tisztviselő számára, hogy továbbképzési programokban vegyen részt a feladatainak ellátásához szükséges különleges ismeretek fenntartása céljából. Az adatvédelmi tisztviselőnek történő kijelölés nem szükségszerűen követeli meg az adott alkalmazott teljes időben történő foglalkoztatását. [Mód. 50] |
| --- | --- |

(75a)

Az adatvédelmi tisztviselőnek legalább a következő képesítésekkel kell rendelkeznie: az adatvédelmi jog lényegének és alkalmazásának – többek között a technikai és szervezeti intézkedéseknek és eljárásoknak – a mélyreható ismerete; a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre és az adatbiztonságra vonatkozó technikai követelményekben való jártasság; ágazatspecifikus ismeretek az adatkezelő vagy -feldolgozó méretének és a feldolgozandó adatok érzékenységének megfelelően; ellenőrzések, konzultációk, dokumentálás és naplófájl-elemzés elvégzésére irányuló képesség; valamint a munkavállalói képviselettel való együttműködési képesség. Az adatkezelőnek lehetővé kell tennie az adatvédelmi tisztviselő számára, hogy továbbképzési programokban vegyen részt a feladatainak ellátásához szükséges különleges ismeretek fenntartása céljából. Az adatvédelmi tisztviselőnek történő kijelölés nem szükségszerűen követeli meg az adott alkalmazott teljes időben történő foglalkoztatását. [Mód. 50]

| (76) | A szövetségeket vagy az adatkezelők kategóriáit képviselő más szerveket
  a munkavállaló képviselőivel folytatott konzultációt követően
  ösztönözni kell eljárási szabályzat létrehozására e rendelet keretein belül annak érdekében, hogy megkönnyítsék e rendelet hatékony alkalmazását, figyelembe véve a meghatározott ágazatokban végzett feldolgozás sajátos jellegzetességeit.
  E szabályzatok megkönnyítenék az e rendeletnek való megfelelést az ágazat számára. [Mód. 51] |
| --- | --- |

(76)

A szövetségeket vagy az adatkezelők kategóriáit képviselő más szerveket
  a munkavállaló képviselőivel folytatott konzultációt követően
  ösztönözni kell eljárási szabályzat létrehozására e rendelet keretein belül annak érdekében, hogy megkönnyítsék e rendelet hatékony alkalmazását, figyelembe véve a meghatározott ágazatokban végzett feldolgozás sajátos jellegzetességeit.
  E szabályzatok megkönnyítenék az e rendeletnek való megfelelést az ágazat számára. [Mód. 51]

| (77) | Az átláthatóság és az e rendelettel való összhang elősegítése érdekében ösztönözni kell olyan tanúsítási mechanizmusok, adatvédelmi címkék és
  egységesített
  jelzők létrehozását, amelyek lehetővé teszik az érintetteknek az adott termékek és szolgáltatások adatvédelmi szintjének gyors
  megbízható és ellenőrizhető
  felmérését.
  Európai szinten létre kell hozni egy európai adatvédelmi címkét, melynek célja, hogy bizalmat ébresszen az érintettek körében, az adatkezelők számára jogbiztonságot teremtsen, ugyanakkor „exportálja” az európai adatvédelmi normákat azáltal, hogy lehetővé teszi a nem európai vállalkozások számára, hogy ha tanúsítással rendelkeznek, könnyebben belépjenek az európai piacokra. [Mód. 52] |
| --- | --- |

(77)

Az átláthatóság és az e rendelettel való összhang elősegítése érdekében ösztönözni kell olyan tanúsítási mechanizmusok, adatvédelmi címkék és
  egységesített
  jelzők létrehozását, amelyek lehetővé teszik az érintetteknek az adott termékek és szolgáltatások adatvédelmi szintjének gyors
  megbízható és ellenőrizhető
  felmérését.
  Európai szinten létre kell hozni egy európai adatvédelmi címkét, melynek célja, hogy bizalmat ébresszen az érintettek körében, az adatkezelők számára jogbiztonságot teremtsen, ugyanakkor „exportálja” az európai adatvédelmi normákat azáltal, hogy lehetővé teszi a nem európai vállalkozások számára, hogy ha tanúsítással rendelkeznek, könnyebben belépjenek az európai piacokra. [Mód. 52]

| (78) | A személyes adatok határokon átnyúló áramlására szükség van a nemzetközi kereskedelem és együttműködés bővüléséhez. Ezen áramlások növekedése új kihívásokat és aggodalmakat támasztott a személyes adatok védelme tekintetében. Mindazonáltal a személyes adatok Unióból valamely harmadik államba vagy nemzetközi szervezetek részére történő továbbítása esetén nem sérülhet az egyéneknek az Unióban e rendelettel biztosított védelem szintje. A harmadik országokba irányuló továbbítás csak e rendelet tagállamok általi teljes betartásával lehetséges. |
| --- | --- |

(78)

A személyes adatok határokon átnyúló áramlására szükség van a nemzetközi kereskedelem és együttműködés bővüléséhez. Ezen áramlások növekedése új kihívásokat és aggodalmakat támasztott a személyes adatok védelme tekintetében. Mindazonáltal a személyes adatok Unióból valamely harmadik államba vagy nemzetközi szervezetek részére történő továbbítása esetén nem sérülhet az egyéneknek az Unióban e rendelettel biztosított védelem szintje. A harmadik országokba irányuló továbbítás csak e rendelet tagállamok általi teljes betartásával lehetséges.

| (79) | E rendelet nem sérti az Unió és harmadik országok között kötött, a személyes adatok továbbításáról
  szóló nemzetközi megállapodásokat,
   – beleértve az érintetteknek szolgáltatott megfelelő
  a polgárok alapvető jogainak kellő szintű védelmét szavatoló
  biztosítékokat is – szóló nemzetközi megállapodásokat. [Mód. 53] |
| --- | --- |

(79)

E rendelet nem sérti az Unió és harmadik országok között kötött, a személyes adatok továbbításáról
  szóló nemzetközi megállapodásokat,
   – beleértve az érintetteknek szolgáltatott megfelelő
  a polgárok alapvető jogainak kellő szintű védelmét szavatoló
  biztosítékokat is – szóló nemzetközi megállapodásokat. [Mód. 53]

| (80) | A Bizottság az Unió egészére kiterjedő hatállyal úgy határozhat, hogy adott harmadik országok vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet megfelelő adatvédelmi szintet nyújtanak, biztosítva ezáltal az Unió egész területén a jogbiztonságot és az egységességet az ilyen védelmi szintet biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek tekintetében. Ezekben az esetekben a személyes adatok az említett országokba további engedély beszerzése nélkül is továbbíthatók.
  A Bizottság a harmadik országnak küldött, teljes körű indokolással ellátott értesítést követően dönthet úgy is, hogy visszavonja ezt a határozatot. [Mód. 54] |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság az Unió egészére kiterjedő hatállyal úgy határozhat, hogy adott harmadik országok vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet megfelelő adatvédelmi szintet nyújtanak, biztosítva ezáltal az Unió egész területén a jogbiztonságot és az egységességet az ilyen védelmi szintet biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek tekintetében. Ezekben az esetekben a személyes adatok az említett országokba további engedély beszerzése nélkül is továbbíthatók.
  A Bizottság a harmadik országnak küldött, teljes körű indokolással ellátott értesítést követően dönthet úgy is, hogy visszavonja ezt a határozatot. [Mód. 54]

| (81) | A Bizottságnak – az Uniót megalapozó alapvető értékekkel, így különösen az emberi jogok védelmével összhangban – a harmadik ország vizsgálata során figyelembe kell vennie, hogy az adott harmadik országban mennyire tisztelik a jogállamiságot, a bírói igazságszolgáltatáshoz való jogot valamint a nemzetközi emberi jogi normákat és előírásokat. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottságnak – az Uniót megalapozó alapvető értékekkel, így különösen az emberi jogok védelmével összhangban – a harmadik ország vizsgálata során figyelembe kell vennie, hogy az adott harmadik országban mennyire tisztelik a jogállamiságot, a bírói igazságszolgáltatáshoz való jogot valamint a nemzetközi emberi jogi normákat és előírásokat.

| (82) | A Bizottságnak hasonlóképpen felismerheti, hogy az adott harmadik ország, vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem képes megfelelő adatvédelmi szintet nyújtani.
  Bármely olyan jogszabály, amely lehetővé teszi az Unióban feldolgozott személyes adatokhoz való, területen kívüli hozzáférést az uniós vagy a tagállami jog felhatalmazása nélkül, a megfelelőség hiánya jelének tekintendő.
  Ennek következtében a személyes adatoknak az említett harmadik országba történő továbbítását meg kell tiltani. Ebben az esetben rendelkezni kell a Bizottság és ilyen harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti konzultációkra vonatkozó eljárásokról. [Mód. 55] |
| --- | --- |

(82)

A Bizottságnak hasonlóképpen felismerheti, hogy az adott harmadik ország, vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem képes megfelelő adatvédelmi szintet nyújtani.
  Bármely olyan jogszabály, amely lehetővé teszi az Unióban feldolgozott személyes adatokhoz való, területen kívüli hozzáférést az uniós vagy a tagállami jog felhatalmazása nélkül, a megfelelőség hiánya jelének tekintendő.
  Ennek következtében a személyes adatoknak az említett harmadik országba történő továbbítását meg kell tiltani. Ebben az esetben rendelkezni kell a Bizottság és ilyen harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti konzultációkra vonatkozó eljárásokról. [Mód. 55]

| (83) | Megfelelőségi határozat hiányában az adatkezelő vagy -feldolgozó intézkedéseket hoz a védelem harmadik országban fellépő hiányosságainak ellensúlyozására, az érintett számára megfelelő biztosítékok rendelkezésre bocsátása útján. Ezek a megfelelő biztosítékok magukban foglalják a kötelező erejű vállalati szabályok, a Bizottság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek, a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek vagy a felügyelő hatóság által engedélyezett szerződési feltételek vagy olyan egyéb megfelelő és arányos intézkedések alkalmazását, amelyek az adattovábbítási művelet vagy az adattovábbítási műveletek csoportjának összes körülménye fényében igazolhatók, amennyiben a felügyelő hatóság engedélyezi.
  Ezeknek a megfelelő biztosítékoknak garantálniuk kell az érintettek jogainak az Unión belüli feldolgozásnak megfelelő tiszteletét, különösen ami a célhoz kötöttséget, illetve a hozzáféréshez, a javításhoz, a törléshez és a kártérítés igényléséhez való jogot illeti. E biztosítékoknak konkrétabban garantálniuk kell a személyesadat-feldolgozás elveinek betartását, védelmezniük kell az érintettek jogait és hatékony jogorvoslati mechanizmusokról kell rendelkezniük, biztosítaniuk kell a beépített és alapértelmezett adatvédelem elveinek tiszteletben tartását, illetve garantálniuk kell az adatvédelmi tisztviselő meglétét. [Mód. 56] |
| --- | --- |

(83)

Megfelelőségi határozat hiányában az adatkezelő vagy -feldolgozó intézkedéseket hoz a védelem harmadik országban fellépő hiányosságainak ellensúlyozására, az érintett számára megfelelő biztosítékok rendelkezésre bocsátása útján. Ezek a megfelelő biztosítékok magukban foglalják a kötelező erejű vállalati szabályok, a Bizottság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek, a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek vagy a felügyelő hatóság által engedélyezett szerződési feltételek vagy olyan egyéb megfelelő és arányos intézkedések alkalmazását, amelyek az adattovábbítási művelet vagy az adattovábbítási műveletek csoportjának összes körülménye fényében igazolhatók, amennyiben a felügyelő hatóság engedélyezi.
  Ezeknek a megfelelő biztosítékoknak garantálniuk kell az érintettek jogainak az Unión belüli feldolgozásnak megfelelő tiszteletét, különösen ami a célhoz kötöttséget, illetve a hozzáféréshez, a javításhoz, a törléshez és a kártérítés igényléséhez való jogot illeti. E biztosítékoknak konkrétabban garantálniuk kell a személyesadat-feldolgozás elveinek betartását, védelmezniük kell az érintettek jogait és hatékony jogorvoslati mechanizmusokról kell rendelkezniük, biztosítaniuk kell a beépített és alapértelmezett adatvédelem elveinek tiszteletben tartását, illetve garantálniuk kell az adatvédelmi tisztviselő meglétét. [Mód. 56]

| (84) | Az a lehetőség, miszerint az adatkezelő vagy -feldolgozó alkalmazhatja a Bizottság vagy a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételeket, nem zárja ki sem azt, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó szélesebb körű szerződésben alkalmazza ezen egységes adatvédelmi feltételeket, sem a további feltételek
  vagy kiegészítő biztosítékok
  hozzáadását, feltéve, hogy azok sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellentétesek a Bizottság vagy a felügyelő hatóság által elfogadott egységes szerződési feltételekkel, és nem sértik az érintettek alapvető jogait és szabadságait. .
  A Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi előírások különböző helyzetekre vonatkozhatnak, nevezetesen az Európai Unióban letelepedett adatkezelők által az Európai Unión kívül letelepedett adatkezelők számára, illetve az Európai Unióban letelepedett adatkezelők által az Európai Unión kívül letelepedett feldolgozók, köztük alfeldolgozók számára történő adatközlésre. Az adatkezelőket és –feldolgozókat arra kell ösztönözni, hogy az általános adatvédelmi előírásokat kiegészítő további szerződéses kötelezettségvállalások útján még erőteljesebb biztosítékokat nyújtsanak. [Mód. 57] |
| --- | --- |

(84)

Az a lehetőség, miszerint az adatkezelő vagy -feldolgozó alkalmazhatja a Bizottság vagy a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételeket, nem zárja ki sem azt, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó szélesebb körű szerződésben alkalmazza ezen egységes adatvédelmi feltételeket, sem a további feltételek
  vagy kiegészítő biztosítékok
  hozzáadását, feltéve, hogy azok sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellentétesek a Bizottság vagy a felügyelő hatóság által elfogadott egységes szerződési feltételekkel, és nem sértik az érintettek alapvető jogait és szabadságait. .
  A Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi előírások különböző helyzetekre vonatkozhatnak, nevezetesen az Európai Unióban letelepedett adatkezelők által az Európai Unión kívül letelepedett adatkezelők számára, illetve az Európai Unióban letelepedett adatkezelők által az Európai Unión kívül letelepedett feldolgozók, köztük alfeldolgozók számára történő adatközlésre. Az adatkezelőket és –feldolgozókat arra kell ösztönözni, hogy az általános adatvédelmi előírásokat kiegészítő további szerződéses kötelezettségvállalások útján még erőteljesebb biztosítékokat nyújtsanak. [Mód. 57]

| (85) | Az adott vállalkozáscsoport alkalmazhatja a jóváhagyott kötelező erejű vállalati szabályokat az Unióból az ugyanazon vállalkozáscsoporton belüli szervezetekhez irányuló nemzetközi adattovábbítások során, amennyiben e vállalati szabályok a személyes adatok továbbítása kategóriái megfelelő biztosítékainak biztosítására szolgáló
  minden
  lényeges alapelveket

  alapelvet
  és érvényesíthető jogokat

  jogot
  tartalmaznak. [Mód. 58] |
| --- | --- |

(85)

Az adott vállalkozáscsoport alkalmazhatja a jóváhagyott kötelező erejű vállalati szabályokat az Unióból az ugyanazon vállalkozáscsoporton belüli szervezetekhez irányuló nemzetközi adattovábbítások során, amennyiben e vállalati szabályok a személyes adatok továbbítása kategóriái megfelelő biztosítékainak biztosítására szolgáló
  minden
  lényeges alapelveket

  alapelvet
  és érvényesíthető jogokat

  jogot
  tartalmaznak. [Mód. 58]

| (86) | Rendelkezni kell a továbbítás lehetőségéről bizonyos körülmények esetében, ha az érintett hozzájárulását adta, ha a továbbítás szerződés vagy jogi igény érvényesítése keretében szükséges, ha a fontos közérdek uniós vagy tagállami jogban szereplő védelme megkívánja, vagy ha a továbbításra jogszabály alapján létrehozott nyilvántartásból kerül sor, és célja a nyilvánossággal vagy a jogos érdekkel rendelkező személyekkel való konzultáció. Ez utóbbi esetben az ilyen továbbítás nem vonatkozhat a nyilvántartásban szereplő adatok vagy adatkategóriák összességére, és amennyiben a nyilvántartás célja a jogos érdekkel rendelkező személyekkel való konzultáció, a továbbításra kizárólag e személyek kérelmére kerülhet sor, vagy ha ők a címzettek,
  , teljes mértékben figyelembe véve az érintettek érdekeit és alapvető jogait
  . [Mód. 59] |
| --- | --- |

(86)

Rendelkezni kell a továbbítás lehetőségéről bizonyos körülmények esetében, ha az érintett hozzájárulását adta, ha a továbbítás szerződés vagy jogi igény érvényesítése keretében szükséges, ha a fontos közérdek uniós vagy tagállami jogban szereplő védelme megkívánja, vagy ha a továbbításra jogszabály alapján létrehozott nyilvántartásból kerül sor, és célja a nyilvánossággal vagy a jogos érdekkel rendelkező személyekkel való konzultáció. Ez utóbbi esetben az ilyen továbbítás nem vonatkozhat a nyilvántartásban szereplő adatok vagy adatkategóriák összességére, és amennyiben a nyilvántartás célja a jogos érdekkel rendelkező személyekkel való konzultáció, a továbbításra kizárólag e személyek kérelmére kerülhet sor, vagy ha ők a címzettek,
  , teljes mértékben figyelembe véve az érintettek érdekeit és alapvető jogait
  . [Mód. 59]

| (87) | Ezeket az eltéréseket különösen a fontos közérdekből szükséges adattovábbításokra kell alkalmazni, például a versenyhatóságok, adó- és vámhatóságok, pénzügyi felügyelő hatóságok vagy

  közötti,
  társadalombiztosítási ügyekért
  vagy a közegészségügyért
  felelős hivatalok közötti, illetve a bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére vagy üldözésére hatáskörrel rendelkező
  – többek között a pénzmosás megelőzésével és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó –
  hatóságok felé irányuló nemzetközi adattovábbítás esetében. .
  A személyes adatok továbbítását ezenkívül jogszerűnek kell tekinteni akkor is, ha az az érintett vagy egy másik személy életének védelme érdekében szükséges, és amennyiben az érintett nem képes hozzájárulást adni. A személyes adatok fontos közérdek alapján indokolt továbbítása csak alkalomszerűen vehető igénybe. Minden egyes esetben el kell végezni az adattovábbítás körülményeinek gondos értékelését. [Mód. 60] |
| --- | --- |

(87)

Ezeket az eltéréseket különösen a fontos közérdekből szükséges adattovábbításokra kell alkalmazni, például a versenyhatóságok, adó- és vámhatóságok, pénzügyi felügyelő hatóságok vagy

  közötti,
  társadalombiztosítási ügyekért
  vagy a közegészségügyért
  felelős hivatalok közötti, illetve a bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére vagy üldözésére hatáskörrel rendelkező
  – többek között a pénzmosás megelőzésével és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó –
  hatóságok felé irányuló nemzetközi adattovábbítás esetében. .
  A személyes adatok továbbítását ezenkívül jogszerűnek kell tekinteni akkor is, ha az az érintett vagy egy másik személy életének védelme érdekében szükséges, és amennyiben az érintett nem képes hozzájárulást adni. A személyes adatok fontos közérdek alapján indokolt továbbítása csak alkalomszerűen vehető igénybe. Minden egyes esetben el kell végezni az adattovábbítás körülményeinek gondos értékelését. [Mód. 60]

| (88) | Az adattovábbítás összes körülményének mérlegelése alapján a gyakorinak vagy tömegesnek nem minősülő továbbítások is az adatkezelő vagy -feldolgozó jogos érdekének tekinthetők. A történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozás esetében figyelembe kell venni a társadalom tudásnövelésre irányuló jogos érdekét. [Mód. 61] |
| --- | --- |

(88)

Az adattovábbítás összes körülményének mérlegelése alapján a gyakorinak vagy tömegesnek nem minősülő továbbítások is az adatkezelő vagy -feldolgozó jogos érdekének tekinthetők. A történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozás esetében figyelembe kell venni a társadalom tudásnövelésre irányuló jogos érdekét. [Mód. 61]

| (89) | Amennyiben a Bizottság nem határozott a harmadik országbeli védelem megfelelő szintjéről, az adatkezelő vagy -feldolgozó olyan megoldásokat alkalmaz, amely adattovábbítás esetében is biztosítja

  amelyek jogilag kötelező érvényű garanciát nyújtanak az érintetteknek arra vonatkozóan
  , hogy az érintettek

  azok az adattovábbítást követően továbbra is
  hozzájussanak az Unió területén történő adatfeldolgozás tekintetében élvezett alapvető jogokhoz és biztosítékhoz
  , amennyiben a feldolgozás nem tömeges, nem ismétlődő jellegű és nem szervezett
  .
  Az említett garancia révén gondoskodni kell a pénzügyi kártérítésről az adatok elveszése, illetve az azokhoz való engedély nélküli hozzáférés vagy azok engedély nélküli feldolgozása esetén, továbbá – a nemzeti jogszabályoktól függetlenül – kötelezettséget kell vállalni a teljes körű tájékoztatásra az adatokhoz való, harmadik országbeli hatóságok általi valamennyi hozzáféréssel kapcsolatban. [Mód. 62]. |
| --- | --- |

(89)

Amennyiben a Bizottság nem határozott a harmadik országbeli védelem megfelelő szintjéről, az adatkezelő vagy -feldolgozó olyan megoldásokat alkalmaz, amely adattovábbítás esetében is biztosítja

  amelyek jogilag kötelező érvényű garanciát nyújtanak az érintetteknek arra vonatkozóan
  , hogy az érintettek

  azok az adattovábbítást követően továbbra is
  hozzájussanak az Unió területén történő adatfeldolgozás tekintetében élvezett alapvető jogokhoz és biztosítékhoz
  , amennyiben a feldolgozás nem tömeges, nem ismétlődő jellegű és nem szervezett
  .
  Az említett garancia révén gondoskodni kell a pénzügyi kártérítésről az adatok elveszése, illetve az azokhoz való engedély nélküli hozzáférés vagy azok engedély nélküli feldolgozása esetén, továbbá – a nemzeti jogszabályoktól függetlenül – kötelezettséget kell vállalni a teljes körű tájékoztatásra az adatokhoz való, harmadik országbeli hatóságok általi valamennyi hozzáféréssel kapcsolatban. [Mód. 62].

| (90) | Néhány harmadik ország olyan törvényeket, rendeleteket és más jogalkotási eszközöket alkalmaz, amelyek közvetlenül szabályozzák a tagállamok természetes vagy jogi személyei által végzett adatfeldolgozási tevékenységet. E törvények, rendeletek és más jogalkotási eszközök országhatáron kívüli alkalmazása sértheti a nemzetközi jogot és akadályozhatja az egyéneknek az Unióban e rendelet által biztosított védelmét. Az adattovábbítás csak akkor engedélyezhető, amennyiben az e rendeletben a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében meghatározott feltételek teljesülnek. Ez többek között akkor áll fenn, ha a közlés olyan, az uniós jogban vagy azon tagállam jogában elismert fontos közérdekből szükséges, amelynek hatálya alá az adatkezelő tartozik. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell részletesen meghatároznia a fontos közérdek megvalósulásának feltételeit.
  Azokban az esetekben, amikor az adatkezelők vagy -feldolgozók ellentmondásos megfelelési követelményekkel találják szemben magukat az Unió és egy harmadik ország jogszabályai közötti különbségek miatt, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az uniós jog mindig elsőbbséget élvezzen. A Bizottságnak iránymutatást és segítséget kell nyújtania az adatkezelő és -feldolgozó részére, és törekednie kell a kérdéses harmadik országgal fennálló jogszabályi konfliktus feloldására. [Mód. 63] |
| --- | --- |

(90)

Néhány harmadik ország olyan törvényeket, rendeleteket és más jogalkotási eszközöket alkalmaz, amelyek közvetlenül szabályozzák a tagállamok természetes vagy jogi személyei által végzett adatfeldolgozási tevékenységet. E törvények, rendeletek és más jogalkotási eszközök országhatáron kívüli alkalmazása sértheti a nemzetközi jogot és akadályozhatja az egyéneknek az Unióban e rendelet által biztosított védelmét. Az adattovábbítás csak akkor engedélyezhető, amennyiben az e rendeletben a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében meghatározott feltételek teljesülnek. Ez többek között akkor áll fenn, ha a közlés olyan, az uniós jogban vagy azon tagállam jogában elismert fontos közérdekből szükséges, amelynek hatálya alá az adatkezelő tartozik. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell részletesen meghatároznia a fontos közérdek megvalósulásának feltételeit.
  Azokban az esetekben, amikor az adatkezelők vagy -feldolgozók ellentmondásos megfelelési követelményekkel találják szemben magukat az Unió és egy harmadik ország jogszabályai közötti különbségek miatt, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az uniós jog mindig elsőbbséget élvezzen. A Bizottságnak iránymutatást és segítséget kell nyújtania az adatkezelő és -feldolgozó részére, és törekednie kell a kérdéses harmadik országgal fennálló jogszabályi konfliktus feloldására. [Mód. 63]

| (91) | Amennyiben a személyes adatok átlépik a határokat, megnövekedhet annak a kockázata, hogy az egyének nem képesek gyakorolni adatvédelmi jogaikat, különösen az említett adatok jogellenes felhasználása vagy nyilvánosságra hozatala elleni védelem érdekében. Ezzel egyidejűleg a felügyelő hatóságok megállapíthatják, hogy képtelenek a panaszok érvényesítésére vagy vizsgálat lefolytatására a határaikon kívül folyó tevékenységek tekintetében. A határokon átnyúló közös munka érdekében tett erőfeszítéseiket hátráltathatják az elégtelen megelőzési és jogorvoslati hatáskörök, az egymásnak ellentmondó jogi rendszerek, valamint gyakorlatban felmerülő olyan akadályok, mint a források korlátozottsága. Ezért elő kell mozdítani az adatvédelmi felügyelő hatóságok közötti szorosabb együttműködést az információcsere és a külföldi partnerekkel folytatott vizsgálatok elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(91)

Amennyiben a személyes adatok átlépik a határokat, megnövekedhet annak a kockázata, hogy az egyének nem képesek gyakorolni adatvédelmi jogaikat, különösen az említett adatok jogellenes felhasználása vagy nyilvánosságra hozatala elleni védelem érdekében. Ezzel egyidejűleg a felügyelő hatóságok megállapíthatják, hogy képtelenek a panaszok érvényesítésére vagy vizsgálat lefolytatására a határaikon kívül folyó tevékenységek tekintetében. A határokon átnyúló közös munka érdekében tett erőfeszítéseiket hátráltathatják az elégtelen megelőzési és jogorvoslati hatáskörök, az egymásnak ellentmondó jogi rendszerek, valamint gyakorlatban felmerülő olyan akadályok, mint a források korlátozottsága. Ezért elő kell mozdítani az adatvédelmi felügyelő hatóságok közötti szorosabb együttműködést az információcsere és a külföldi partnerekkel folytatott vizsgálatok elősegítése érdekében.

| (92) | A feladataik ellátása folyamán teljes függetlenséget élvező felügyelő hatóságok létrehozása a tagállamokban alapvető eleme az egyének védelmének a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A tagállamok saját alkotmányos, szervezeti és igazgatási szerkezetükhöz igazodva egynél több felügyelő hatóságot is létrehozhatnak.
  A hatóságoknak feladataik teljes körű ellátásához – figyelemmel a lakosság méretére és a személyesadat-feldolgozás mennyiségére – megfelelő pénzügyi és személyzeti erőforrásokkal kell rendelkezniük. [Mód. 64] |
| --- | --- |

(92)

A feladataik ellátása folyamán teljes függetlenséget élvező felügyelő hatóságok létrehozása a tagállamokban alapvető eleme az egyének védelmének a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A tagállamok saját alkotmányos, szervezeti és igazgatási szerkezetükhöz igazodva egynél több felügyelő hatóságot is létrehozhatnak.
  A hatóságoknak feladataik teljes körű ellátásához – figyelemmel a lakosság méretére és a személyesadat-feldolgozás mennyiségére – megfelelő pénzügyi és személyzeti erőforrásokkal kell rendelkezniük. [Mód. 64]

| (93) | Amennyiben valamely tagállam több felügyelő hatóságot hoz létre, jogszabályban kell rendelkeznie azokról a mechanizmusokról, amelyek biztosítják e felügyelő hatóságoknak az egységességi mechanizmusban való hatékony részvételét. Az említett tagállam kijelöli különösen azt a felügyelő hatóságot, amely az ezen hatóságok mechanizmusban való hatékony részvétele érdekében egyetlen kapcsolattartóként működik a más felügyelő hatóságokkal, az Európai Adatvédelmi Testülettel és a Bizottsággal való gyors és egyszerű együttműködés érdekében. |
| --- | --- |

(93)

Amennyiben valamely tagállam több felügyelő hatóságot hoz létre, jogszabályban kell rendelkeznie azokról a mechanizmusokról, amelyek biztosítják e felügyelő hatóságoknak az egységességi mechanizmusban való hatékony részvételét. Az említett tagállam kijelöli különösen azt a felügyelő hatóságot, amely az ezen hatóságok mechanizmusban való hatékony részvétele érdekében egyetlen kapcsolattartóként működik a más felügyelő hatóságokkal, az Európai Adatvédelmi Testülettel és a Bizottsággal való gyors és egyszerű együttműködés érdekében.

| (94) | Valamennyi felügyelő hatóság számára biztosítani kell a feladatai – beleértve az Unió bármely másik felügyelő hatóságával való kölcsönös segítségnyújtáshoz és együttműködéshez kapcsolódó feladatokat – hatékony ellátásához szükséges megfelelő anyagi és személyzeti erőforrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát,
  különös figyelmet fordítva a személyzet megfelelő technikai és jogi készségeire
  . [Mód. 65] |
| --- | --- |

(94)

Valamennyi felügyelő hatóság számára biztosítani kell a feladatai – beleértve az Unió bármely másik felügyelő hatóságával való kölcsönös segítségnyújtáshoz és együttműködéshez kapcsolódó feladatokat – hatékony ellátásához szükséges megfelelő anyagi és személyzeti erőforrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát,
  különös figyelmet fordítva a személyzet megfelelő technikai és jogi készségeire
  . [Mód. 65]

| (95) | A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételeket minden tagállamban jogszabályban kell rögzíteni, és különösen biztosítani kell azt, hogy az említett tagokat a tagállam parlamentje vagy kormánya nevezze ki,
  kellően gondoskodva a politikai beavatkozás lehetőségének minimalizálásáról,
  valamint szabályozni kell a tagok szükséges képesítését és

  az összeférhetetlenség elkerülését és a tagok
  beosztását. [Mód. 95] |
| --- | --- |

(95)

A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételeket minden tagállamban jogszabályban kell rögzíteni, és különösen biztosítani kell azt, hogy az említett tagokat a tagállam parlamentje vagy kormánya nevezze ki,
  kellően gondoskodva a politikai beavatkozás lehetőségének minimalizálásáról,
  valamint szabályozni kell a tagok szükséges képesítését és

  az összeférhetetlenség elkerülését és a tagok
  beosztását. [Mód. 95]

| (96) | A felügyelő hatóságok a természetes személyeknek személyes adataik feldolgozása tekintetében biztosítandó védelem, valamint a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlásának biztosítása érdekében ellenőrzik az e rendelet értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását, és hozzájárulnak azoknak az Unió egész területén történő következetes alkalmazásához. A felügyelő hatóságok e célból együttműködnek a Bizottsággal és egymással. |
| --- | --- |

(96)

A felügyelő hatóságok a természetes személyeknek személyes adataik feldolgozása tekintetében biztosítandó védelem, valamint a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlásának biztosítása érdekében ellenőrzik az e rendelet értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását, és hozzájárulnak azoknak az Unió egész területén történő következetes alkalmazásához. A felügyelő hatóságok e célból együttműködnek a Bizottsággal és egymással.

| (97) | Amennyiben az adatkezelő vagy -feldolgozó uniós szervezetének tevékenységével összefüggésben végzett adatfeldolgozásra egynél több tagállamban kerül sor, egyetlen felügyelő hatóság lesz illetékes az adatkezelő vagy -feldolgozó

  biztosítja az egyablakos ügyintézést és jár el az adatkezelők
  vagy
  -feldolgozók felügyeletéért felelős fő hatóságként az
  egész Unió területén belüli tevékenységeinek nyomon követésére és

  és hozza meg
  a kapcsolódó határozatok meghozatalára

  határozatokat
  a következetes alkalmazás elősegítése, a jogbiztonság biztosítása, és az ilyen adatkezelőkre és -feldolgozókra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében. [Mód. 67] |
| --- | --- |

(97)

Amennyiben az adatkezelő vagy -feldolgozó uniós szervezetének tevékenységével összefüggésben végzett adatfeldolgozásra egynél több tagállamban kerül sor, egyetlen felügyelő hatóság lesz illetékes az adatkezelő vagy -feldolgozó

  biztosítja az egyablakos ügyintézést és jár el az adatkezelők
  vagy
  -feldolgozók felügyeletéért felelős fő hatóságként az
  egész Unió területén belüli tevékenységeinek nyomon követésére és

  és hozza meg
  a kapcsolódó határozatok meghozatalára

  határozatokat
  a következetes alkalmazás elősegítése, a jogbiztonság biztosítása, és az ilyen adatkezelőkre és -feldolgozókra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében. [Mód. 67]

| (98) | Az ilyen egyablakos ügyintézést biztosító illetékes

  fő
  hatóság annak a tagállamnak a felügyelő hatósága, ahol az adatkezelő vagy -feldolgozó fő szervezete
  vagy képviselője
  található.
  Bizonyos esetekben az illetékes hatóság kérésére az Európai Adatvédelmi Testület nevezheti ki a fő hatóságot az egységességi mechanizmus segítségével. [Mód. 68] |
| --- | --- |

(98)

Az ilyen egyablakos ügyintézést biztosító illetékes

  fő
  hatóság annak a tagállamnak a felügyelő hatósága, ahol az adatkezelő vagy -feldolgozó fő szervezete
  vagy képviselője
  található.
  Bizonyos esetekben az illetékes hatóság kérésére az Európai Adatvédelmi Testület nevezheti ki a fő hatóságot az egységességi mechanizmus segítségével. [Mód. 68]

| (98a) | Lehetővé kell tenni, hogy azok az érintettek, akiknek a személyes adatait egy másik tagállamban letelepedett adatkezelő vagy -feldolgozó dolgozza fel, panaszaikkal a választásuk szerinti felügyelő hatósághoz fordulhassanak. A fő adatvédelmi hatóságnak össze kell hangolnia munkáját a többi érintett hatóság munkájával. [Mód. 69] |
| --- | --- |

(98a)

Lehetővé kell tenni, hogy azok az érintettek, akiknek a személyes adatait egy másik tagállamban letelepedett adatkezelő vagy -feldolgozó dolgozza fel, panaszaikkal a választásuk szerinti felügyelő hatósághoz fordulhassanak. A fő adatvédelmi hatóságnak össze kell hangolnia munkáját a többi érintett hatóság munkájával. [Mód. 69]

| (99) | Bár e rendelet a tagállami bíróságok tevékenységére is alkalmazandó, a felügyelő hatóságok hatásköre nem terjed ki a személyes adatok feldolgozására, ha a bíróságok igazságszolgáltatási feladatkörükben járnak el, ezzel biztosítva a bírák függetlenségét igazságszolgáltatási feladataik ellátása folyamán. E kivétel azonban szigorúan csak a bírósági ügyekben ellátott valódi igazságszolgáltatási tevékenységekre korlátozódik, és nem alkalmazható azokra az egyéb tevékenységekre, amelyekbe a bírákat a nemzeti jognak megfelelően bevonhatják. |
| --- | --- |

(99)

Bár e rendelet a tagállami bíróságok tevékenységére is alkalmazandó, a felügyelő hatóságok hatásköre nem terjed ki a személyes adatok feldolgozására, ha a bíróságok igazságszolgáltatási feladatkörükben járnak el, ezzel biztosítva a bírák függetlenségét igazságszolgáltatási feladataik ellátása folyamán. E kivétel azonban szigorúan csak a bírósági ügyekben ellátott valódi igazságszolgáltatási tevékenységekre korlátozódik, és nem alkalmazható azokra az egyéb tevékenységekre, amelyekbe a bírákat a nemzeti jognak megfelelően bevonhatják.

| (100) | E rendelet Unió-szerte következetes ellenőrzésének és érvényesítésének biztosítása érdekében a felügyelő hatóságokat minden tagállamban ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell felruházni, ideértve a vizsgálati hatáskört, a jogi kötőerővel bíró beavatkozást, határozatokat és szankciókat, különösen az egyéni panaszok esetén, valamint a bírósági eljárásokban való részvétel jogát is. A felügyelő hatóságoknak a helyiségekbe való belépéssel kapcsolatos vizsgálati hatáskörét az uniós joggal és a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni. Ez különösen az előzetes bírósági engedély beszerzésének követelményére vonatkozik. |
| --- | --- |

(100)

E rendelet Unió-szerte következetes ellenőrzésének és érvényesítésének biztosítása érdekében a felügyelő hatóságokat minden tagállamban ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell felruházni, ideértve a vizsgálati hatáskört, a jogi kötőerővel bíró beavatkozást, határozatokat és szankciókat, különösen az egyéni panaszok esetén, valamint a bírósági eljárásokban való részvétel jogát is. A felügyelő hatóságoknak a helyiségekbe való belépéssel kapcsolatos vizsgálati hatáskörét az uniós joggal és a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni. Ez különösen az előzetes bírósági engedély beszerzésének követelményére vonatkozik.

| (101) | Mindegyik felügyelő hatóságnak be kell fogadnia az összes érintett
  vagy a közérdekből eljáró egyesületek
  panaszát, és ki kell vizsgálnia az ügyet. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. A felügyelő hatóságnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet
  vagy az egyesületet
  a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Amennyiben az ügy további vizsgálatot vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködést tesz szükségessé, az érintett számára időközben tájékoztatást kell nyújtani. [Mód. 70] |
| --- | --- |

(101)

Mindegyik felügyelő hatóságnak be kell fogadnia az összes érintett
  vagy a közérdekből eljáró egyesületek
  panaszát, és ki kell vizsgálnia az ügyet. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. A felügyelő hatóságnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet
  vagy az egyesületet
  a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Amennyiben az ügy további vizsgálatot vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködést tesz szükségessé, az érintett számára időközben tájékoztatást kell nyújtani. [Mód. 70]

| (102) | A felügyelő hatóságok nyilvánosságnak szánt figyelemfelkeltő tevékenységei magukban foglalják az adatkezelőknek és -feldolgozóknak – beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat –, valamint az érintetteknek címzett konkrét intézkedéseket. |
| --- | --- |

(102)

A felügyelő hatóságok nyilvánosságnak szánt figyelemfelkeltő tevékenységei magukban foglalják az adatkezelőknek és -feldolgozóknak – beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat –, valamint az érintetteknek címzett konkrét intézkedéseket.

| (103) | A felügyelő hatóságoknak feladataik ellátása során együtt kell működniük, és kölcsönösen támogatniuk kell egymást annak érdekében, hogy biztosítsák e rendelet következetes alkalmazását és érvényesítését a belső piacon. |
| --- | --- |

(103)

A felügyelő hatóságoknak feladataik ellátása során együtt kell működniük, és kölcsönösen támogatniuk kell egymást annak érdekében, hogy biztosítsák e rendelet következetes alkalmazását és érvényesítését a belső piacon.

| (104) | Mindegyik felügyelő hatóság jogosult részt venni a felügyelő hatóságok közös műveleteiben. A megkeresett felügyelő hatóság köteles a megkeresésre meghatározott időn belül választ adni. |
| --- | --- |

(104)

Mindegyik felügyelő hatóság jogosult részt venni a felügyelő hatóságok közös műveleteiben. A megkeresett felügyelő hatóság köteles a megkeresésre meghatározott időn belül választ adni.

| (105) | E rendelet Unió-szerte következetes alkalmazásának biztosítása érdekében létre kell hozni a felügyelő hatóságok egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködését szolgáló egységességi mechanizmust. Ezt a mechanizmust különösen akkor kell alkalmazni, amikor valamely felügyelő hatóság olyan feldolgozási műveletekkel kapcsolatban kíván intézkedést hozni, amelyek termékek vagy szolgáltatások különböző tagállamokbeli érintettek számára történő nyújtásához, vagy az ilyen érintettek nyomon követéséhez kapcsolódnak, vagy amelyek lényegesen érinthetik a személyes adatok szabad áramlását. A mechanizmus abban az esetben is alkalmazandó, ha a felügyelő hatóság vagy a Bizottság kéri az ügy egységességi eljárásban való kezelését.
  Ezenfelül az érintetteknek jogosultak kell lenniük arra, hogy számon kérjék a következetességet, amennyiben úgy ítélik meg, hogy egy tagállam adatvédelmi hatósága által hozott intézkedés nem felel meg ennek a kritériumnak.
  E mechanizmust a Bizottság azon intézkedéseinek sérelme nélkül lehet alkalmazni, amelyeket a Szerződések szerinti hatásköreinek gyakorlása során tesz. [Mód. 71] |
| --- | --- |

(105)

E rendelet Unió-szerte következetes alkalmazásának biztosítása érdekében létre kell hozni a felügyelő hatóságok egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködését szolgáló egységességi mechanizmust. Ezt a mechanizmust különösen akkor kell alkalmazni, amikor valamely felügyelő hatóság olyan feldolgozási műveletekkel kapcsolatban kíván intézkedést hozni, amelyek termékek vagy szolgáltatások különböző tagállamokbeli érintettek számára történő nyújtásához, vagy az ilyen érintettek nyomon követéséhez kapcsolódnak, vagy amelyek lényegesen érinthetik a személyes adatok szabad áramlását. A mechanizmus abban az esetben is alkalmazandó, ha a felügyelő hatóság vagy a Bizottság kéri az ügy egységességi eljárásban való kezelését.
  Ezenfelül az érintetteknek jogosultak kell lenniük arra, hogy számon kérjék a következetességet, amennyiben úgy ítélik meg, hogy egy tagállam adatvédelmi hatósága által hozott intézkedés nem felel meg ennek a kritériumnak.
  E mechanizmust a Bizottság azon intézkedéseinek sérelme nélkül lehet alkalmazni, amelyeket a Szerződések szerinti hatásköreinek gyakorlása során tesz. [Mód. 71]

| (106) | Az egységességi eljárás alkalmazása keretében az Európai Adatvédelmi Testület tagjainak egyszerű többséggel hozott döntése alapján, vagy bármely felügyelő hatóság vagy a Bizottság kérésére meghatározott időn belül véleményt bocsát ki. |
| --- | --- |

(106)

Az egységességi eljárás alkalmazása keretében az Európai Adatvédelmi Testület tagjainak egyszerű többséggel hozott döntése alapján, vagy bármely felügyelő hatóság vagy a Bizottság kérésére meghatározott időn belül véleményt bocsát ki.

| (106a) | E rendelet következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az Európai Adatvédelmi Testület egyes konkrét esetekben az illetékes felügyelő hatóságokra nézve kötelező határozatot fogadhat el. [Mód. 72] |
| --- | --- |

(106a)

E rendelet következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az Európai Adatvédelmi Testület egyes konkrét esetekben az illetékes felügyelő hatóságokra nézve kötelező határozatot fogadhat el. [Mód. 72]

| (107) | Az e rendelettel való összhang biztosítása érdekében a Bizottság véleményt fogadhat el e tárggyal kapcsolatban, vagy határozatot hozhat, amelyben felkéri a felügyelő hatóságot a tervezett intézkedés felfüggesztésére.
  [Mód. 73] |
| --- | --- |

(107)

Az e rendelettel való összhang biztosítása érdekében a Bizottság véleményt fogadhat el e tárggyal kapcsolatban, vagy határozatot hozhat, amelyben felkéri a felügyelő hatóságot a tervezett intézkedés felfüggesztésére.
  [Mód. 73]

| (108) | Az érintettek érdekeinek védelme céljából sürgős intézkedésre is szükség lehet, különösen abban az esetben, amikor a veszély abban áll, hogy jelentősen akadályozzák az érintettet jogainak gyakorlásában. Következésképpen az egységességi mechanizmus alkalmazása során a felügyelő hatóságnak képesnek kell lennie meghatározott érvényességi idejű ideiglenes intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(108)

Az érintettek érdekeinek védelme céljából sürgős intézkedésre is szükség lehet, különösen abban az esetben, amikor a veszély abban áll, hogy jelentősen akadályozzák az érintettet jogainak gyakorlásában. Következésképpen az egységességi mechanizmus alkalmazása során a felügyelő hatóságnak képesnek kell lennie meghatározott érvényességi idejű ideiglenes intézkedések elfogadására.

| (109) | E mechanizmus alkalmazása a szóban forgó határozat jogi érvényességének és a felügyelő hatóság általi végrehajtásának feltétele. Más, határon átnyúló ügyekben az érintett felügyelő hatóságok az egységességi mechanizmus aktiválása nélkül, két- vagy többoldalú kölcsönös segítséget nyújthatnak és közös vizsgálatot folytathatnak. |
| --- | --- |

(109)

E mechanizmus alkalmazása a szóban forgó határozat jogi érvényességének és a felügyelő hatóság általi végrehajtásának feltétele. Más, határon átnyúló ügyekben az érintett felügyelő hatóságok az egységességi mechanizmus aktiválása nélkül, két- vagy többoldalú kölcsönös segítséget nyújthatnak és közös vizsgálatot folytathatnak.

| (110) | Uniós szinten létre kell hozni az Európai Adatvédelmi Testületet. A Testület felváltja a 95/46/EK irányelvvel létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoportot. A Testület a tagállamok felügyelő hatóságainak vezetőiből és az európai adatvédelmi biztosból áll. A Bizottság részt vesz a Testület tevékenységében. Az Európai Adatvédelmi Testület az Unió egész területén hozzájárul e rendelet következetes alkalmazásához, ideértve a Bizottság

  az uniós intézmények
  részére történő tanácsadást és a felügyelő hatóságok közötti, Unión belüli együttműködés előmozdítását,
  többek között a közös műveletek koordinálását
  is. Az Európai Adatvédelmi Testület feladatai ellátása során függetlenül jár el.
  Az Európai Adatvédelmi Testület fokozza a párbeszédet az érintett felekkel, például az érintettek egyesületeivel, a fogyasztói szervezetekkel, az adatkezelőkkel és más érintett érdekelt felekkel és szakértőkkel. [Mód. 74] |
| --- | --- |

(110)

Uniós szinten létre kell hozni az Európai Adatvédelmi Testületet. A Testület felváltja a 95/46/EK irányelvvel létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoportot. A Testület a tagállamok felügyelő hatóságainak vezetőiből és az európai adatvédelmi biztosból áll. A Bizottság részt vesz a Testület tevékenységében. Az Európai Adatvédelmi Testület az Unió egész területén hozzájárul e rendelet következetes alkalmazásához, ideértve a Bizottság

  az uniós intézmények
  részére történő tanácsadást és a felügyelő hatóságok közötti, Unión belüli együttműködés előmozdítását,
  többek között a közös műveletek koordinálását
  is. Az Európai Adatvédelmi Testület feladatai ellátása során függetlenül jár el.
  Az Európai Adatvédelmi Testület fokozza a párbeszédet az érintett felekkel, például az érintettek egyesületeivel, a fogyasztói szervezetekkel, az adatkezelőkkel és más érintett érdekelt felekkel és szakértőkkel. [Mód. 74]

| (111) | Minden érintettnek joga

  Az érintetteknek joguk
  van bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, valamint joga

  joguk
  van a

  az Alapjogi Charta 47. cikkének megfelelő hatékony
  bírósági jogorvoslathoz, ha álláspontja

  álláspontjuk
  szerint sérültek az e rendelet szerinti jogai

  jogaik
  , illetve ha a felügyelő hatóság a panaszra nem válaszol vagy nem jár el, amikor az érintett jogainak védelme ilyen fellépést követel meg. [Mód. 75] |
| --- | --- |

(111)

Minden érintettnek joga

  Az érintetteknek joguk
  van bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, valamint joga

  joguk
  van a

  az Alapjogi Charta 47. cikkének megfelelő hatékony
  bírósági jogorvoslathoz, ha álláspontja

  álláspontjuk
  szerint sérültek az e rendelet szerinti jogai

  jogaik
  , illetve ha a felügyelő hatóság a panaszra nem válaszol vagy nem jár el, amikor az érintett jogainak védelme ilyen fellépést követel meg. [Mód. 75]

| (112) | Az érintetteknek az adataik védelmével kapcsolatos jogait és érdekeit védeni hivatott, a

  A
  tagállami jognak megfelelően létrehozott valamennyi,
  közérdekű feladatot ellátó
  szervnek, szervezetnek vagy egyesületnek joga van az érintettek nevében
  és azok beleegyezésével
  panaszt emelni a felügyelő hatósággal

  hatóságnál

  szemben vagy bírósági jogorvoslatot igénybe venni, illetve az érintett panaszától függetlenül eljárva saját panaszt emelni, ha álláspontja szerint személyes adatokat sértettek meg.
  sérültek e rendelet rendelkezései
  . [Mód. 76] |
| --- | --- |

(112)

Az érintetteknek az adataik védelmével kapcsolatos jogait és érdekeit védeni hivatott, a

  A
  tagállami jognak megfelelően létrehozott valamennyi,
  közérdekű feladatot ellátó
  szervnek, szervezetnek vagy egyesületnek joga van az érintettek nevében
  és azok beleegyezésével
  panaszt emelni a felügyelő hatósággal

  hatóságnál

  szemben vagy bírósági jogorvoslatot igénybe venni, illetve az érintett panaszától függetlenül eljárva saját panaszt emelni, ha álláspontja szerint személyes adatokat sértettek meg.
  sérültek e rendelet rendelkezései
  . [Mód. 76]

| (113) | Valamennyi természetes vagy jogi személyt megilleti a jog, hogy a felügyelő hatóság rá vonatkozó határozata ellen bírósági úton keressen jogorvoslatot. A felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt lehet megindítani. |
| --- | --- |

(113)

Valamennyi természetes vagy jogi személyt megilleti a jog, hogy a felügyelő hatóság rá vonatkozó határozata ellen bírósági úton keressen jogorvoslatot. A felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt lehet megindítani.

| (114) | Az érintett bírósági jogvédelmét erősítendő azokban az esetekben, amelyekben az illetékes felügyelő hatóság székhelye nem az érintett lakóhelye szerinti tagállamban van, az érintett az érintettek adataik védelmével kapcsolatos jogainak és érdekeinek védelmével foglalkozó

  a közérdekből eljáró
  bármely
  szervet, szervezetet

  szervtől, szervezettől vagy egyesülettől kérheti

  egyesületet megbízhatja
  , hogy az érintett nevében indítson eljárást a felügyelő hatóssággal szemben a másik tagállam illetékes bírósága előtt. [Mód. 77] |
| --- | --- |

(114)

Az érintett bírósági jogvédelmét erősítendő azokban az esetekben, amelyekben az illetékes felügyelő hatóság székhelye nem az érintett lakóhelye szerinti tagállamban van, az érintett az érintettek adataik védelmével kapcsolatos jogainak és érdekeinek védelmével foglalkozó

  a közérdekből eljáró
  bármely
  szervet, szervezetet

  szervtől, szervezettől vagy egyesülettől kérheti

  egyesületet megbízhatja
  , hogy az érintett nevében indítson eljárást a felügyelő hatóssággal szemben a másik tagállam illetékes bírósága előtt. [Mód. 77]

| (115) | Azokban az esetekben, amelyekben a valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező illetékes felügyelő hatóság nem jár el, vagy nem megfelelő intézkedéseket tett valamely panasz nyomán, az érintett a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam felügyelő hatóságától kérheti, hogy indítson eljárást e felügyelő hatóssággal szemben a másik tagállam illetékes bírósága előtt.
  Ez kizárólag az uniós lakosokra vonatkozik.
   A kérelmet elbíráló felügyelő hatóság – bírósági felülvizsgálat tárgyát képező – határozatban dönthet arról, hogy helyt adhat-e a kérelemnek, vagy sem. [Mód. 78] |
| --- | --- |

(115)

Azokban az esetekben, amelyekben a valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező illetékes felügyelő hatóság nem jár el, vagy nem megfelelő intézkedéseket tett valamely panasz nyomán, az érintett a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam felügyelő hatóságától kérheti, hogy indítson eljárást e felügyelő hatóssággal szemben a másik tagállam illetékes bírósága előtt.
  Ez kizárólag az uniós lakosokra vonatkozik.
   A kérelmet elbíráló felügyelő hatóság – bírósági felülvizsgálat tárgyát képező – határozatban dönthet arról, hogy helyt adhat-e a kérelemnek, vagy sem. [Mód. 78]

| (116) | Az adatkezelő vagy -feldolgozó elleni eljárást illetően a felperes választhat, hogy az eljárást annak a tagállamnak a bírósága előtt indítja meg, ahol az adatkezelő vagy -feldolgozó telephellyel rendelkezik, vagy
  uniós tartózkodás esetén
  az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt, kivéve, ha az adatkezelő közhatalmi jogosítványait gyakorolva eljáró
  uniós vagy tagállami
  hatóság. [Mód. 79] |
| --- | --- |

(116)

Az adatkezelő vagy -feldolgozó elleni eljárást illetően a felperes választhat, hogy az eljárást annak a tagállamnak a bírósága előtt indítja meg, ahol az adatkezelő vagy -feldolgozó telephellyel rendelkezik, vagy
  uniós tartózkodás esetén
  az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt, kivéve, ha az adatkezelő közhatalmi jogosítványait gyakorolva eljáró
  uniós vagy tagállami
  hatóság. [Mód. 79]

| (117) | Amennyiben a jelek arra utalnak, hogy eltérő tagállami bíróságok előtt párhuzamosan folynak eljárások, a bíróságok kötelesek egymással felvenni a kapcsolatot. A bíróságnak lehetőséget kell teremteni arra, hogy egy másik tagállamban folyamatban lévő ügy esetén az eljárást felfüggeszthesse. A tagállamoknak a hatékonyság érdekében biztosítaniuk kell, hogy a bírósági keresetek lehetővé tegyék az e rendelet megsértését orvosló vagy megelőző intézkedések gyors elfogadását. |
| --- | --- |

(117)

Amennyiben a jelek arra utalnak, hogy eltérő tagállami bíróságok előtt párhuzamosan folynak eljárások, a bíróságok kötelesek egymással felvenni a kapcsolatot. A bíróságnak lehetőséget kell teremteni arra, hogy egy másik tagállamban folyamatban lévő ügy esetén az eljárást felfüggeszthesse. A tagállamoknak a hatékonyság érdekében biztosítaniuk kell, hogy a bírósági keresetek lehetővé tegyék az e rendelet megsértését orvosló vagy megelőző intézkedések gyors elfogadását.

| (118) | A jogellenes adatfeldolgozás miatt esetlegesen
  akár anyagi, akár más természetű
  kárt szenvedett személy kártérítését az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak kell állnia, aki/amely
  kizárólag
  akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárért nem őt terheli a felelősség, így különösen az érintett felróható magatartásának megállapítása, vagy vis maior esetén. [Mód. 80] |
| --- | --- |

(118)

A jogellenes adatfeldolgozás miatt esetlegesen
  akár anyagi, akár más természetű
  kárt szenvedett személy kártérítését az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak kell állnia, aki/amely
  kizárólag
  akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárért nem őt terheli a felelősség, így különösen az érintett felróható magatartásának megállapítása, vagy vis maior esetén. [Mód. 80]

| (119) | Szankciót kell kiróni minden olyan személyre – függetlenül attól, hogy a magán- vagy a közjog hatálya alá tartozik-e –, aki/amely nem tesz eleget e rendeletnek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a szankciók végrehajtása érdekében.
  A szankciókra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban az uniós jog általános szabályaival és az Alapjogi Chartával összhangban álló, megfelelő eljárási biztosítékokat kell bevezetni, például biztosítani kell a hatékony bírósági jogorvoslathoz és a joszerű eljáráshoz való jogot, valamint a többszöri eljárás tilalma elvének betartását. [Mód. 81] |
| --- | --- |

(119)

Szankciót kell kiróni minden olyan személyre – függetlenül attól, hogy a magán- vagy a közjog hatálya alá tartozik-e –, aki/amely nem tesz eleget e rendeletnek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a szankciók végrehajtása érdekében.
  A szankciókra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban az uniós jog általános szabályaival és az Alapjogi Chartával összhangban álló, megfelelő eljárási biztosítékokat kell bevezetni, például biztosítani kell a hatékony bírósági jogorvoslathoz és a joszerű eljáráshoz való jogot, valamint a többszöri eljárás tilalma elvének betartását. [Mód. 81]

| (119a) | A szankciók alkalmazása során a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a megfelelő eljárási biztosítékokat, például a hatékony bírósági jogorvoslathoz és a jogszerű eljáráshoz való jogot, valamint a többszöri eljárás tilalma elvének betartását. [Mód. 82] |
| --- | --- |

(119a)

A szankciók alkalmazása során a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a megfelelő eljárási biztosítékokat, például a hatékony bírósági jogorvoslathoz és a jogszerű eljáráshoz való jogot, valamint a többszöri eljárás tilalma elvének betartását. [Mód. 82]

| (120) | Az e rendelet megsértése esetén alkalmazott közigazgatási szankciók szigorítása és harmonizálása érdekében minden felügyelő hatóság szankcionálhatja a közigazgatási szabálysértéseket. E rendelet meghatározza e szabálysértéseket, valamint a kapcsolódó közigazgatási bírság felső határát, amelyet minden egyes esetben a konkrét helyzettel arányosan kell meghatározni, kellő figyelmet fordítva különösen a jogsértés természetére, súlyosságára és időtartamára. Az egységességi mechanizmus a közigazgatási szankciók alkalmazásában mutatkozó eltérések kezelésére is felhasználható. |
| --- | --- |

(120)

Az e rendelet megsértése esetén alkalmazott közigazgatási szankciók szigorítása és harmonizálása érdekében minden felügyelő hatóság szankcionálhatja a közigazgatási szabálysértéseket. E rendelet meghatározza e szabálysértéseket, valamint a kapcsolódó közigazgatási bírság felső határát, amelyet minden egyes esetben a konkrét helyzettel arányosan kell meghatározni, kellő figyelmet fordítva különösen a jogsértés természetére, súlyosságára és időtartamára. Az egységességi mechanizmus a közigazgatási szankciók alkalmazásában mutatkozó eltérések kezelésére is felhasználható.

| (121) | Az újságírás, az irodalmi, vagy művészi kifejezés céljából végzett személyesadat-feldolgozás kivételnek számít

  Szükség esetén mentességeket vagy eltéréseket kell biztosítani az
  e rendelet meghatározott rendelkezéseiben szereplő követelmények
  alól a személyesadat-feldolgozás tekintetében

  vonatkozásában, annak érdekében, hogy a személyes adatok védelmét összhangba hozzák a véleménynyilvánítás szabadságával, különösen az információk megismerésének és közlésének jogával, amelyet elsősorban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke biztosít. Ez alkalmazandó különösen a személyes adatok audiovizuális területen, valamint a hírarchívumokban és sajtókönyvtárakban történő feldolgozására. Következésképpen a tagállamoknak jogalkotási intézkedések elfogadásával kell meghatározni az ezen alapvető jogok közötti egyensúly érdekében szükséges kivételeket és eltéréseket. E kivételeket és eltéréseket a tagállamok az általános elvek, az érintett jogai, az adatkezelő és -feldolgozó, a harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetekhez irányuló adattovábbítás, a független felügyelő hatóságok és az együttműködés és a következetesség,
  illetve az egyedi adatfeldolgozási helyzetek
  tekintetében állapítják meg. Ez azonban nem vezethet az e rendelet más rendelkezései alóli kivételek tagállamok általi meghatározásához. Annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a véleménynyilvánítás szabadságához való jog jelentőségét minden demokratikus társadalomban, az e szabadsághoz tartozó olyan fogalmakat, mint az újságírás, kiterjesztően kell értelmezni,
  annak érdekében, hogy magában foglalják az olyan
  . Ezért a tagállamoknak az e rendelet szerint szabályozandó kivételek és eltérések alkalmazásában „újságírással kapcsolatosnak” kell minősíteniük azokat a tevékenységeket
  amelyek célja
  , amely célja a nyilvánosság számára információk, vélemények vagy gondolatok közlése, függetlenül attól a médiumtól, amelyet a közvetítésre felhasználnak,
  figyelembe véve a technológiai fejlõdést is
  . E tevékenységek nem korlátozódhatnak a média-vállalkozásokra, és azok nyereség elérése érdekében vagy nonprofit célból is végezhetők. [Mód. 83] |
| --- | --- |

(121)

Az újságírás, az irodalmi, vagy művészi kifejezés céljából végzett személyesadat-feldolgozás kivételnek számít

  Szükség esetén mentességeket vagy eltéréseket kell biztosítani az
  e rendelet meghatározott rendelkezéseiben szereplő követelmények
  alól a személyesadat-feldolgozás tekintetében

  vonatkozásában, annak érdekében, hogy a személyes adatok védelmét összhangba hozzák a véleménynyilvánítás szabadságával, különösen az információk megismerésének és közlésének jogával, amelyet elsősorban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke biztosít. Ez alkalmazandó különösen a személyes adatok audiovizuális területen, valamint a hírarchívumokban és sajtókönyvtárakban történő feldolgozására. Következésképpen a tagállamoknak jogalkotási intézkedések elfogadásával kell meghatározni az ezen alapvető jogok közötti egyensúly érdekében szükséges kivételeket és eltéréseket. E kivételeket és eltéréseket a tagállamok az általános elvek, az érintett jogai, az adatkezelő és -feldolgozó, a harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetekhez irányuló adattovábbítás, a független felügyelő hatóságok és az együttműködés és a következetesség,
  illetve az egyedi adatfeldolgozási helyzetek
  tekintetében állapítják meg. Ez azonban nem vezethet az e rendelet más rendelkezései alóli kivételek tagállamok általi meghatározásához. Annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a véleménynyilvánítás szabadságához való jog jelentőségét minden demokratikus társadalomban, az e szabadsághoz tartozó olyan fogalmakat, mint az újságírás, kiterjesztően kell értelmezni,
  annak érdekében, hogy magában foglalják az olyan
  . Ezért a tagállamoknak az e rendelet szerint szabályozandó kivételek és eltérések alkalmazásában „újságírással kapcsolatosnak” kell minősíteniük azokat a tevékenységeket
  amelyek célja
  , amely célja a nyilvánosság számára információk, vélemények vagy gondolatok közlése, függetlenül attól a médiumtól, amelyet a közvetítésre felhasználnak,
  figyelembe véve a technológiai fejlõdést is
  . E tevékenységek nem korlátozódhatnak a média-vállalkozásokra, és azok nyereség elérése érdekében vagy nonprofit célból is végezhetők. [Mód. 83]

| (122) | A szigorúbb védelmet igénylő különös adatkategóriának minősülő egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozását gyakran indokolhatja egy sor, az egyének és a társadalom egészének hasznára vonatkozó jogszerű ok, különösen a határokon átnyúló egészségügyi ellátások folytonosságának biztosításával összefüggésben. Következésképpen e rendelet meghatározza az egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozásának harmonizált feltételeit, amelyekre az egyének alapvető jogait és személyes adatait védelemben részesítő különös és megfelelő biztosítékok vonatkoznak. Ez magában foglalja az egyének jogát az egészségükre vonatkozó személyes adataikhoz, például a diagnózist, a vizsgálati eredményeket, a kezelőorvos vizsgálatait és a kezeléseket és beavatkozásokat tartalmazó kórlaphoz való hozzáféréshez. |
| --- | --- |

(122)

A szigorúbb védelmet igénylő különös adatkategóriának minősülő egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozását gyakran indokolhatja egy sor, az egyének és a társadalom egészének hasznára vonatkozó jogszerű ok, különösen a határokon átnyúló egészségügyi ellátások folytonosságának biztosításával összefüggésben. Következésképpen e rendelet meghatározza az egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozásának harmonizált feltételeit, amelyekre az egyének alapvető jogait és személyes adatait védelemben részesítő különös és megfelelő biztosítékok vonatkoznak. Ez magában foglalja az egyének jogát az egészségükre vonatkozó személyes adataikhoz, például a diagnózist, a vizsgálati eredményeket, a kezelőorvos vizsgálatait és a kezeléseket és beavatkozásokat tartalmazó kórlaphoz való hozzáféréshez.

| (122a) | A
  z egészségre vonatkozó személyes adatokat kezelõ szakembernek lehetõleg anonimizált vagy álnevesített adatokat kell kapnia, hogy a beteg személyazonosságát csak a beteg kezelõorvosa vagy a szóban forgó adatfeldolgozást kérõ szakorvos ismerje. [Mód. 84] |
| --- | --- |

(122a)

A
  z egészségre vonatkozó személyes adatokat kezelõ szakembernek lehetõleg anonimizált vagy álnevesített adatokat kell kapnia, hogy a beteg személyazonosságát csak a beteg kezelõorvosa vagy a szóban forgó adatfeldolgozást kérõ szakorvos ismerje. [Mód. 84]

| (123) | A népegészség terén az érintett hozzájárulása nélkül is szükséges lehet az egészségügyi vonatkozású személyes adatok közérdekből történő feldolgozása. Ebben az összefüggésben a „népegészség” fogalmát a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározottak szerint úgy kell értelmezni, hogy az valamennyi, az egészséggel kapcsolatos elem, nevezetesen az egészségi állapot, beleértve a morbiditást és a fogyatékosságot, az egészségi állapotot befolyásoló tényezők, az egészségügyi ellátással kapcsolatos igények, az egészségügyi ellátásra kiosztott források, az egészségügyi ellátás nyújtása és az ahhoz való általános hozzáférés, valamint az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások és finanszírozás, továbbá a halálokok. Az egészségügyi személyes adatok ilyen közérdekű feldolgozása nem eredményezheti azt, hogy a személyes adatokat más célokból harmadik személyek, így munkáltatók, biztosítók és bankok dolgozzák fel. [Mód. 85] |
| --- | --- |

(123)

A népegészség terén az érintett hozzájárulása nélkül is szükséges lehet az egészségügyi vonatkozású személyes adatok közérdekből történő feldolgozása. Ebben az összefüggésben a „népegészség” fogalmát a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározottak szerint úgy kell értelmezni, hogy az valamennyi, az egészséggel kapcsolatos elem, nevezetesen az egészségi állapot, beleértve a morbiditást és a fogyatékosságot, az egészségi állapotot befolyásoló tényezők, az egészségügyi ellátással kapcsolatos igények, az egészségügyi ellátásra kiosztott források, az egészségügyi ellátás nyújtása és az ahhoz való általános hozzáférés, valamint az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások és finanszírozás, továbbá a halálokok. Az egészségügyi személyes adatok ilyen közérdekű feldolgozása nem eredményezheti azt, hogy a személyes adatokat más célokból harmadik személyek, így munkáltatók, biztosítók és bankok dolgozzák fel. [Mód. 85]

| (123a) | A különleges adatkategóriának minõsülõ egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozása történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatás céljából lehet szükséges. E rendelet ennélfogva kivételt biztosít a hozzájárulási követelmény alól a jelentõs közérdeket szolgáló kutatások esetében. [Mód. 86] |
| --- | --- |

(123a)

A különleges adatkategóriának minõsülõ egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozása történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatás céljából lehet szükséges. E rendelet ennélfogva kivételt biztosít a hozzájárulási követelmény alól a jelentõs közérdeket szolgáló kutatások esetében. [Mód. 86]

| (124) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmére vonatkozó általános alapelveket a foglalkoztatással
  és a szociális biztonsággal
  összefüggésben is alkalmazni kell.
  és a szociális biztonsággal
  . Következésképpen

  A tagállamok az e rendeletben megállapított szabályokkal és minimumkövetelményekkel összhangban szabályozhatják
  a munkavállalók személyes adatainak a munkaviszonnyal összefüggő feldolgozásának szabályozása érdekében a tagállamok e rendelet keretein belül jogszabályban különös szabályokat fogadhatnak el a személyes adatoknak a foglalkoztatási ágazatban való feldolgozására.

  foglalkoztatással és a szociális biztonsággal kapcsolatban történõ feldolgozását
  .
  Amennyiben valamely tagállamban a foglalkoztatási viszony kérdéseinek szabályozására a munkavállalók képviselõi és a vállalkozásnak vagy a vállalkozáscsoport fõ vállalkozásának vezetõi közötti megállapodás (kollektív szerzõdés) révén vagy a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv



   (10)



  szerint törvényes jogalap létezik, a személyes adatok foglalkoztatással összefüggõ feldolgozásának is szabályozhatónak kell lennie ilyen megállapodás keretében. [Mód. 87] |
| --- | --- |

(124)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmére vonatkozó általános alapelveket a foglalkoztatással
  és a szociális biztonsággal
  összefüggésben is alkalmazni kell.
  és a szociális biztonsággal
  . Következésképpen

  A tagállamok az e rendeletben megállapított szabályokkal és minimumkövetelményekkel összhangban szabályozhatják
  a munkavállalók személyes adatainak a munkaviszonnyal összefüggő feldolgozásának szabályozása érdekében a tagállamok e rendelet keretein belül jogszabályban különös szabályokat fogadhatnak el a személyes adatoknak a foglalkoztatási ágazatban való feldolgozására.

  foglalkoztatással és a szociális biztonsággal kapcsolatban történõ feldolgozását
  .
  Amennyiben valamely tagállamban a foglalkoztatási viszony kérdéseinek szabályozására a munkavállalók képviselõi és a vállalkozásnak vagy a vállalkozáscsoport fõ vállalkozásának vezetõi közötti megállapodás (kollektív szerzõdés) révén vagy a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv



   (10)



  szerint törvényes jogalap létezik, a személyes adatok foglalkoztatással összefüggõ feldolgozásának is szabályozhatónak kell lennie ilyen megállapodás keretében. [Mód. 87]

| (125) | A személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozása akkor jogszerű, ha tiszteletben tartja az egyéb, például a klinikai vizsgálatokat szabályozó vonatkozó jogszabályokat is. |
| --- | --- |

(125)

A személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozása akkor jogszerű, ha tiszteletben tartja az egyéb, például a klinikai vizsgálatokat szabályozó vonatkozó jogszabályokat is.

| (125a) | A személyes adatokat következésképpen feldolgozhatják az olyan levéltári szolgálatok is, amelyek fõ feladata vagy törvényi kötelezettsége, hogy közérdekbõl összegyûjtsék, megõrizzék, osztályozzák, közöljék, kiaknázzák és terjesszék az archívumokat. A tagállamoknak össze kell hangolniuk a személyes adatok védelméhez való jogot a levéltári szabályokkal és az állampolgárok adminisztratív adatokhoz való nyilvános hozzáférésére vonatkozó szabályokkal. A tagállamoknak elõ kell mozdítaniuk, hogy elsõsorban az európai levéltári munkacsoport olyan szabályokat dolgozzon ki, amelyek biztosítják az adatok harmadik személyekkel szembeni bizalmas jellegét, illetve az adatok valódiságát, integritását és megfelelõ megõrzését. [Mód. 88] |
| --- | --- |

(125a)

A személyes adatokat következésképpen feldolgozhatják az olyan levéltári szolgálatok is, amelyek fõ feladata vagy törvényi kötelezettsége, hogy közérdekbõl összegyûjtsék, megõrizzék, osztályozzák, közöljék, kiaknázzák és terjesszék az archívumokat. A tagállamoknak össze kell hangolniuk a személyes adatok védelméhez való jogot a levéltári szabályokkal és az állampolgárok adminisztratív adatokhoz való nyilvános hozzáférésére vonatkozó szabályokkal. A tagállamoknak elõ kell mozdítaniuk, hogy elsõsorban az európai levéltári munkacsoport olyan szabályokat dolgozzon ki, amelyek biztosítják az adatok harmadik személyekkel szembeni bizalmas jellegét, illetve az adatok valódiságát, integritását és megfelelõ megõrzését. [Mód. 88]

| (126) | E rendelet alkalmazásában a tudományos kutatás magában foglalja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást, valamint a magánfinanszírozású kutatást, emellett figyelembe kell vennie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 179. cikke (1) bekezdésében foglalt, az európai kutatási térség létrehozására irányuló célkitűzést.
  A személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozása nem eredményezheti a személyes adatok más célból való feldolgozását, kivéve ha az érintett hozzájárulását adja, illetve uniós vagy tagállami jogszabály alapján. [Mód. 89] |
| --- | --- |

(126)

E rendelet alkalmazásában a tudományos kutatás magában foglalja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást, valamint a magánfinanszírozású kutatást, emellett figyelembe kell vennie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 179. cikke (1) bekezdésében foglalt, az európai kutatási térség létrehozására irányuló célkitűzést.
  A személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozása nem eredményezheti a személyes adatok más célból való feldolgozását, kivéve ha az érintett hozzájárulását adja, illetve uniós vagy tagállami jogszabály alapján. [Mód. 89]

| (127) | A felügyelő hatóságok azon jogköre tekintetében, hogy az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól hozzáférést kérjenek a személyes adatokhoz és azok helyiségeihez, a tagállamok e rendelet keretein belül jogszabályban hozhatnak különös rendelkezéseket a szakmai vagy más, azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségek biztosítása érdekében, amennyiben a személyes adatok védelmére vonatkozó jogot összhangba kell hozni a szakmai titoktartásra vonatkozó kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(127)

A felügyelő hatóságok azon jogköre tekintetében, hogy az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól hozzáférést kérjenek a személyes adatokhoz és azok helyiségeihez, a tagállamok e rendelet keretein belül jogszabályban hozhatnak különös rendelkezéseket a szakmai vagy más, azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségek biztosítása érdekében, amennyiben a személyes adatok védelmére vonatkozó jogot összhangba kell hozni a szakmai titoktartásra vonatkozó kötelezettséggel.

| (128) | E rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 17. cikke értelmében tiszteletben tartja és nem sérti az egyházak és vallási szervezetek vagy közösségek nemzeti jog szerinti jogállását a tagállamokban. Ennek következtében, amennyiben valamely tagállamban egy egyház a rendelet hatálybalépésének időpontjában átfogó

  megfelelõ
  szabályokat alkalmaz a személyek adatfeldolgozással kapcsolatos védelme tekintetében, a létező szabályok tovább alkalmazandók, amennyiben azokat összhangba hozzák e rendelettel. Az ilyen egyházak és vallási szervezetek kötelesek gondoskodni egy teljesen független felügyelő hatóság létrehozásáról.
  és a rendeletnek megfelelõnek ismerik el
  . [Mód. 90] |
| --- | --- |

(128)

E rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 17. cikke értelmében tiszteletben tartja és nem sérti az egyházak és vallási szervezetek vagy közösségek nemzeti jog szerinti jogállását a tagállamokban. Ennek következtében, amennyiben valamely tagállamban egy egyház a rendelet hatálybalépésének időpontjában átfogó

  megfelelõ
  szabályokat alkalmaz a személyek adatfeldolgozással kapcsolatos védelme tekintetében, a létező szabályok tovább alkalmazandók, amennyiben azokat összhangba hozzák e rendelettel. Az ilyen egyházak és vallási szervezetek kötelesek gondoskodni egy teljesen független felügyelő hatóság létrehozásáról.
  és a rendeletnek megfelelõnek ismerik el
  . [Mód. 90]

| (129) | E rendelet célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok védelméhez való joguk – védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok az Unión belül szabadon áramolhassanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni így különösen a
  tájékoztatás ikonalapú módjára vonatkozó feltételek

  gyermek hozzájárulásával kapcsolatos szempontok és feltételek meghatározása; az adatok különös kategóriáinak feldolgozása; az egyértelműen túlzó kérelmek feltételeinek megállapítása és az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó díjak; az érintett tájékoztatására és a hozzáférési jogra vonatkozó szempontok és követelmények; a személyes adatok tárolásának megszüntetésére és a törlésre vonatkozó jog; a profilalkotáson alapuló intézkedések; az adatkezelő feladataira vonatkozó szempontok és követelmények és a beépített és alapértelmezett adatvédelem; az adatfeldolgozó; a dokumentációra és a feldolgozás biztonságára vonatkozó szempontok és követelmények; a személyes adatok megsértésének megállapítására és a felügyelő hatóság részére történő bejelentésre vonatkozó szempontok és követelmények és azok a körülmények, amelyek fennállása esetén a személyes adatok védelmének megsértése várhatóan hátrányosan érinti az érintettet; az adatvédelmi hatásvizsgálatot igénylő feldolgozási műveletek szempontjai és követelményei; az előzetes konzultációt igénylő magas szintű különös kockázatok meghatározásának szempontjai és követelményei; az adatvédelmi tisztviselő kinevezése és feladatai; az eljárási szabályzatok
  e rendeletnek való megfelelésének elismerése
  ; a tanúsítási mechanizmusok szempontjai és követelményei;
  a valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által biztosított védelem megfelelő szintje
  a kötelező erejű vállalati szabályok útján való továbbítás szempontjai és követelményei; a továbbítás eltérései; a közigazgatási szankciók; az egészségügyi célú feldolgozás; a foglalkoztatással összefüggő feldolgozás, valamint a történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozás tekintetében. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka folyamán megfelelő egyeztetéseket folytasson, többek között -
  különösen az Európai Adatvédelmi Testülettel -
  szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. [Mód. 91] |
| --- | --- |

(129)

E rendelet célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok védelméhez való joguk – védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok az Unión belül szabadon áramolhassanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni így különösen a
  tájékoztatás ikonalapú módjára vonatkozó feltételek

  gyermek hozzájárulásával kapcsolatos szempontok és feltételek meghatározása; az adatok különös kategóriáinak feldolgozása; az egyértelműen túlzó kérelmek feltételeinek megállapítása és az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó díjak; az érintett tájékoztatására és a hozzáférési jogra vonatkozó szempontok és követelmények; a személyes adatok tárolásának megszüntetésére és a törlésre vonatkozó jog; a profilalkotáson alapuló intézkedések; az adatkezelő feladataira vonatkozó szempontok és követelmények és a beépített és alapértelmezett adatvédelem; az adatfeldolgozó; a dokumentációra és a feldolgozás biztonságára vonatkozó szempontok és követelmények; a személyes adatok megsértésének megállapítására és a felügyelő hatóság részére történő bejelentésre vonatkozó szempontok és követelmények és azok a körülmények, amelyek fennállása esetén a személyes adatok védelmének megsértése várhatóan hátrányosan érinti az érintettet; az adatvédelmi hatásvizsgálatot igénylő feldolgozási műveletek szempontjai és követelményei; az előzetes konzultációt igénylő magas szintű különös kockázatok meghatározásának szempontjai és követelményei; az adatvédelmi tisztviselő kinevezése és feladatai; az eljárási szabályzatok
  e rendeletnek való megfelelésének elismerése
  ; a tanúsítási mechanizmusok szempontjai és követelményei;
  a valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által biztosított védelem megfelelő szintje
  a kötelező erejű vállalati szabályok útján való továbbítás szempontjai és követelményei; a továbbítás eltérései; a közigazgatási szankciók; az egészségügyi célú feldolgozás; a foglalkoztatással összefüggő feldolgozás, valamint a történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozás tekintetében. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka folyamán megfelelő egyeztetéseket folytasson, többek között -
  különösen az Európai Adatvédelmi Testülettel -
  szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. [Mód. 91]

| (130) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a gyermekek személyes adatainak feldolgozására vonatkozó egységes űrlapok; az érintettek jogainak gyakorlására

  ellenõrizhetõ hozzájárulás beszerzésére
  vonatkozó
  sajátos módszerek esetében
  egységes eljárások és űrlapok; az
  érintettekkel a jogaik gyakorlásáról szóló kommunikációra

  érintett tájékoztatására vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások; a hozzáférési jogra és az adathordozási jogra vonatkozó egységes formanyomtatványok
  , beleértve a személyes adatok érintettel való közlését
  ; az adatkezelõ és
  az adatfeldolgozó által megõrizendõ dokumentációra

  és eljárások; az adatkezelőnek a beépített és alapértelmezett adatvédelem és a dokumentáció tekintetében fennálló felelősségére vonatkozó egységes formanyomtatványok; az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó sajátos előírások; a személyes adatok megsértésének

  megsértése
  felügyelő hatóság részére történő bejelentésének és a személyes adatok megsértésének érintettel való közlésére vonatkozó

  és a személyes adatok megsértése dokumentálásának
  egységes formátumok és eljárások; az adatvédelmi hatásvizsgálat szabványai és eljárásai; az előzetes engedélyezésre és előzetes konzultációra szolgáló formanyomtatványa és eljárások; a tanúsítás technikai szabványai és mechanizmusai; a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint; az uniós jog által nem engedélyezett közlések; a kölcsönös segítségnyújtás; a közös műveletek; az egységességi mechanizmus keretében hozott határozatok tekintetében.
  a felügyelõ hatóság
  elõzetes
  konzultációjának és tájékoztatásának
  formanyomtatványai tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak sajátos intézkedések alkalmazását
  kell mérlegelnie

  mérlegeli a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében. [Mód. 92] |
| --- | --- |

(130)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a gyermekek személyes adatainak feldolgozására vonatkozó egységes űrlapok; az érintettek jogainak gyakorlására

  ellenõrizhetõ hozzájárulás beszerzésére
  vonatkozó
  sajátos módszerek esetében
  egységes eljárások és űrlapok; az
  érintettekkel a jogaik gyakorlásáról szóló kommunikációra

  érintett tájékoztatására vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások; a hozzáférési jogra és az adathordozási jogra vonatkozó egységes formanyomtatványok
  , beleértve a személyes adatok érintettel való közlését
  ; az adatkezelõ és
  az adatfeldolgozó által megõrizendõ dokumentációra

  és eljárások; az adatkezelőnek a beépített és alapértelmezett adatvédelem és a dokumentáció tekintetében fennálló felelősségére vonatkozó egységes formanyomtatványok; az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó sajátos előírások; a személyes adatok megsértésének

  megsértése
  felügyelő hatóság részére történő bejelentésének és a személyes adatok megsértésének érintettel való közlésére vonatkozó

  és a személyes adatok megsértése dokumentálásának
  egységes formátumok és eljárások; az adatvédelmi hatásvizsgálat szabványai és eljárásai; az előzetes engedélyezésre és előzetes konzultációra szolgáló formanyomtatványa és eljárások; a tanúsítás technikai szabványai és mechanizmusai; a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint; az uniós jog által nem engedélyezett közlések; a kölcsönös segítségnyújtás; a közös műveletek; az egységességi mechanizmus keretében hozott határozatok tekintetében.
  a felügyelõ hatóság
  elõzetes
  konzultációjának és tájékoztatásának
  formanyomtatványai tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak sajátos intézkedések alkalmazását
  kell mérlegelnie

  mérlegeli a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében. [Mód. 92]

| (131) | Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni
  az egységes formanyomtatványok elfogadására:
  a gyermekek
  személyes adatainak feldolgozására ellenõrizhetõ hozzájárulás beszerzésére vonatkozó sajátos módszerek esetében egységes ûrlapok
  ; az
  érintettekkel a jogaik gyakorlásáról szóló kommunikációra

  hozzájárulására vonatkozó egységes formanyomtatványok; az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó különös egységes eljárások és formanyomtatványok, az érintett tájékoztatására szolgáló egységes formanyomtatványok; a hozzáférési jogra vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások

  beleértve a személyes adatok érintettel való közlését
  ; az adathordozhatóság joga; az adatkezelő beépített és
  az adatfeldolgozó által megõrizendõ dokumentációra

  alapértelmezett adatvédelem és dokumentáció tekintetében fennálló felelősségére vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások; az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó különös követelmények; a személyes adatok megsértésének

  megsértése
  felügyelő hatóság részére történő bejelentésének
  és a személyes adatok megsértése dokumentálásának
  egységes formanyomtatványa és eljárásai és a személyes adatok megsértésének érintettel való közlése; az adatvédelmi hatásvizsgálat követelményei és eljárásai; az

  a felügyelõ hatóság
  előzetes engedélyezés és előzetes konzultáció

  konzultációjának és tájékoztatásának
  formanyomtatványai és eljárásai; a tanúsítás műszaki követelményei és mechanizmusai; a harmadik ország, vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint; az uniós jog által nem engedélyezett közlés; a kölcsönös segítségnyújtás; a közös műveletek és az egységességi eljárás szerinti határozatok elfogadására

  tekintetében
  , feltéve hogy az említett jogi aktusok általános hatállyal bírnak. [Mód. 93] |
| --- | --- |

(131)

Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni
  az egységes formanyomtatványok elfogadására:
  a gyermekek
  személyes adatainak feldolgozására ellenõrizhetõ hozzájárulás beszerzésére vonatkozó sajátos módszerek esetében egységes ûrlapok
  ; az
  érintettekkel a jogaik gyakorlásáról szóló kommunikációra

  hozzájárulására vonatkozó egységes formanyomtatványok; az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó különös egységes eljárások és formanyomtatványok, az érintett tájékoztatására szolgáló egységes formanyomtatványok; a hozzáférési jogra vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások

  beleértve a személyes adatok érintettel való közlését
  ; az adathordozhatóság joga; az adatkezelő beépített és
  az adatfeldolgozó által megõrizendõ dokumentációra

  alapértelmezett adatvédelem és dokumentáció tekintetében fennálló felelősségére vonatkozó egységes formanyomtatványok és eljárások; az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó különös követelmények; a személyes adatok megsértésének

  megsértése
  felügyelő hatóság részére történő bejelentésének
  és a személyes adatok megsértése dokumentálásának
  egységes formanyomtatványa és eljárásai és a személyes adatok megsértésének érintettel való közlése; az adatvédelmi hatásvizsgálat követelményei és eljárásai; az

  a felügyelõ hatóság
  előzetes engedélyezés és előzetes konzultáció

  konzultációjának és tájékoztatásának
  formanyomtatványai és eljárásai; a tanúsítás műszaki követelményei és mechanizmusai; a harmadik ország, vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint; az uniós jog által nem engedélyezett közlés; a kölcsönös segítségnyújtás; a közös műveletek és az egységességi eljárás szerinti határozatok elfogadására

  tekintetében
  , feltéve hogy az említett jogi aktusok általános hatállyal bírnak. [Mód. 93]

| (132) | A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az olyan kellően indokolt esetekben, amennyiben valamely harmadik ország, vagy annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít megfelelő védelmi szintet, továbbá a felügyelő hatóság által az egységességi mechanizmus keretében közölt tények esetében a rendkívüli sürgősség ezt megköveteli. [Mód. 94] |
| --- | --- |

(132)

A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az olyan kellően indokolt esetekben, amennyiben valamely harmadik ország, vagy annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít megfelelő védelmi szintet, továbbá a felügyelő hatóság által az egységességi mechanizmus keretében közölt tények esetében a rendkívüli sürgősség ezt megköveteli. [Mód. 94]

| (133) | Mivel e rendelet célkitűzéseit, vagyis az egyének megfelelő szintű védelmét, valamint az adatok Unión belüli szabad áramlását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok – a fellépés léptéke vagy hatásai miatt – uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(133)

Mivel e rendelet célkitűzéseit, vagyis az egyének megfelelő szintű védelmét, valamint az adatok Unión belüli szabad áramlását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok – a fellépés léptéke vagy hatásai miatt – uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (134) | E rendelet hatályon kívül helyezi a 95/46/EK irányelvet. Mindazonáltal a 95/46/EK irányelv alapján a Bizottság által hozott határozatok, valamint a felügyelő hatóságok által kiadott engedélyek továbbra is hatályban maradnak.
  A személyes adatok harmadik országoknak való továbbításával kapcsolatban a Bizottság által hozott határozatoknak és a felügyelõ hatóságok által kiadott engedélyeknek a 41. cikk (8) bekezdése értelmében az e rendelet életbe lépése után ötéves átmeneti idõszakra továbbra is hatályban kell maradniuk, kivéve, ha ezen idõszak vége elõtt a Bizottság módosítja, felváltja vagy hatályon kívül helyezi a rendeletet. [Mód. 95] |
| --- | --- |

(134)

E rendelet hatályon kívül helyezi a 95/46/EK irányelvet. Mindazonáltal a 95/46/EK irányelv alapján a Bizottság által hozott határozatok, valamint a felügyelő hatóságok által kiadott engedélyek továbbra is hatályban maradnak.
  A személyes adatok harmadik országoknak való továbbításával kapcsolatban a Bizottság által hozott határozatoknak és a felügyelõ hatóságok által kiadott engedélyeknek a 41. cikk (8) bekezdése értelmében az e rendelet életbe lépése után ötéves átmeneti idõszakra továbbra is hatályban kell maradniuk, kivéve, ha ezen idõszak vége elõtt a Bizottság módosítja, felváltja vagy hatályon kívül helyezi a rendeletet. [Mód. 95]

| (135) | E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmét érintő minden olyan esetben, amelyre nem vonatkoznak a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) céljával azonos célú sajátos kötelezettségek, ideértve az adatkezelő kötelezettségeit és az egyének jogait. Az e rendelet és a 2002/58/EK irányelv közötti kapcsolat egyértelművé tétele érdekében ez utóbbi irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(135)

E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmét érintő minden olyan esetben, amelyre nem vonatkoznak a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) céljával azonos célú sajátos kötelezettségek, ideértve az adatkezelő kötelezettségeit és az egyének jogait. Az e rendelet és a 2002/58/EK irányelv közötti kapcsolat egyértelművé tétele érdekében ez utóbbi irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (136) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (13) értelmében vett schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor. |
| --- | --- |

(136)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (13) értelmében vett schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor.

| (137) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (14) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor. |
| --- | --- |

(137)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (14) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor.

| (138) | Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (15) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor. |
| --- | --- |

(138)

Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (15) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amennyiben a személyes adatok hatóságok általi feldolgozására e vívmányok végrehajtása érdekében kerül sor.

| (139) | Figyelemmel arra, hogy – amint az Európai Unió Bírósága hangsúlyozta – a személyes adatok védelme nem abszolút jog, hanem azt a társadalomban betöltött szerepe alapján kell vizsgálni, és az arányosság elvével összhangban egyensúlyba kell hozni más alapvető jogokkal, e rendelet tiszteletben tart minden alapvető jogot és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert, a Szerződésekben rögzített elveket, nevezetesen a magán- és a családi élet, valamint az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsághoz való jogot, a véleménynyilvánításhoz és a tájékoztatáshoz való jogot, a vállalkozás szabadságát, a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, továbbá a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget. |
| --- | --- |

(139)

Figyelemmel arra, hogy – amint az Európai Unió Bírósága hangsúlyozta – a személyes adatok védelme nem abszolút jog, hanem azt a társadalomban betöltött szerepe alapján kell vizsgálni, és az arányosság elvével összhangban egyensúlyba kell hozni más alapvető jogokkal, e rendelet tiszteletben tart minden alapvető jogot és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert, a Szerződésekben rögzített elveket, nevezetesen a magán- és a családi élet, valamint az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsághoz való jogot, a véleménynyilvánításhoz és a tájékoztatáshoz való jogot, a vállalkozás szabadságát, a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, továbbá a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és célkitűzések

(1)   Ez a rendelet a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és a személyes adatok szabad áramlásáról szóló szabályokat állapítja meg.

(2)   E rendelet védi a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen a személyes adatok védelméhez való jogot.

(3)   A személyes adatok Unión belüli szabad áramlása nem korlátozható vagy tiltható meg a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmével összefüggő okokból.

2. cikk

Tárgyi hatály

(1)   E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon történő feldolgozására,
  függetlenül feldolgozási módtól,
  valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon történő feldolgozására, amelyek valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni.

(2)   E rendelet nem alkalmazandó az alábbi személyesadat-feldolgozásokra:

| a) | az uniós jog hatályán kívül eső, így különösen a nemzetbiztonságot érintő tevékenységek során végzett adatfeldolgozás; |
| --- | --- |

a)

az uniós jog hatályán kívül eső, így különösen a nemzetbiztonságot érintő tevékenységek során végzett adatfeldolgozás;

| b) | az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei által végzett adatfeldolgozás; |
| --- | --- |

b)

az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei által végzett adatfeldolgozás;

| c) | a tagállamok által az Európai Unióról szóló szerződés
  V. címe
  2. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek során végzett adatfeldolgozás; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által az Európai Unióról szóló szerződés
  V. címe
  2. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek során végzett adatfeldolgozás;

| d) | a természetes személy által haszonszerzési cél nélkül kizárólag saját személyes célra vagy háztartási tevékenysége keretében végzett adatfeldolgozás;
  Ez a kivétel a személyes adatok olyan esetben való közlésére is vonatkozik, amikor ésszerûen elvárható, hogy csak korlátozott számú személyek férnek hozzá; |
| --- | --- |

d)

a természetes személy által haszonszerzési cél nélkül kizárólag saját személyes célra vagy háztartási tevékenysége keretében végzett adatfeldolgozás;
  Ez a kivétel a személyes adatok olyan esetben való közlésére is vonatkozik, amikor ésszerûen elvárható, hogy csak korlátozott számú személyek férnek hozzá;

| e) | az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett adatfeldolgozás. |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett adatfeldolgozás.

(3)   E rendelet nem sérti a 2000/31/EK irányelv alkalmazását, különösen az irányelv 12–15. cikkébe foglalt, a közvetítő szolgáltatók felelősségére vonatkozó szabályokat. [Mód. 96]

3. cikk

Területi hatály

(1)   E rendeletet kell alkalmazni az Unióban letelepedett adatkezelő vagy -feldolgozó tevékenységeivel összefüggésben végzett személyesadat-feldolgozásra
  attól függetlenül, hogy az adatfeldolgozás az Unióban vagy azon kívül történik
  . .

(2)   E rendeletet kell alkalmazni a nem az Unióban letelepedett adatkezelő
  vagy –feldolgozó
  által végzett, az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek személyes adatainak feldolgozására
  az Unióban
  , ha a feldolgozási tevékenységek

| a) | termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtásához kapcsolódnak
  függetlenül attól, hogy az érintettnek fizetnie kell-e azokért
  ;; vagy |
| --- | --- |

a)

termékek vagy szolgáltatások ilyen érintettek számára történő nyújtásához kapcsolódnak
  függetlenül attól, hogy az érintettnek fizetnie kell-e azokért
  ;; vagy

| b) | viselkedésük

  az ilyen érintettek
  nyomon követéséhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

b)

viselkedésük

  az ilyen érintettek
  nyomon követéséhez kapcsolódnak.

(3)   E rendeletet kell alkalmazni a nem az Unióban, hanem olyan helyen letelepedett adatkezelő által végzett személyesadat-feldolgozásra, ahol a nemzetközi közjog értelmében valamely tagállam nemzeti joga alkalmazandó. [Mód. 97]

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| (1) | „érintett”: azonosított vagy közvetlen vagy közvetett módon az adatkezelő vagy más természetes vagy jogi személy által ésszerű módon – különösen egy azonosító számra, tartózkodási információra, online azonosító jelekre vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható természetes személy; |
| --- | --- |

(1)

„érintett”: azonosított vagy közvetlen vagy közvetett módon az adatkezelő vagy más természetes vagy jogi személy által ésszerű módon – különösen egy azonosító számra, tartózkodási információra, online azonosító jelekre vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható természetes személy;

| (2) | „személyes adat”: az érintettre

  azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintett”)
  vonatkozó bármely információ
  az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító, például a név, egy azonosító szám, helymeghatározó adat, egyedi azonosító vagy az adott személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi vagy nemi identitására vonatkozó egy vagy több tényezõre történõ utalás révén; |
| --- | --- |

(2)

„személyes adat”: az érintettre

  azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintett”)
  vonatkozó bármely információ
  az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító, például a név, egy azonosító szám, helymeghatározó adat, egyedi azonosító vagy az adott személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi vagy nemi identitására vonatkozó egy vagy több tényezõre történõ utalás révén;

| 2a. | „álneves adat”: olyan személyes adat, amelynek esetében további információk felhasználása nélkül nem állapítható meg, hogy az adat mely konkrét érintettre vonatkozik, amennyiben e további információk külön vannak tárolva, és az érintett kilétének megállapítását megakadályozandó gondoskodtak bizonyos technikai és szervezeti lépésekrõl; |
| --- | --- |

2a.

„álneves adat”: olyan személyes adat, amelynek esetében további információk felhasználása nélkül nem állapítható meg, hogy az adat mely konkrét érintettre vonatkozik, amennyiben e további információk külön vannak tárolva, és az érintett kilétének megállapítását megakadályozandó gondoskodtak bizonyos technikai és szervezeti lépésekrõl;

| 2b. | „kódolt adat”: olyan személyes adat, amelyet technológiai védelmi intézkedések révén értelmezhetetlenné tettek a hozzáférési joggal nem rendelkezõ valamennyi személy számára; |
| --- | --- |

2b.

„kódolt adat”: olyan személyes adat, amelyet technológiai védelmi intézkedések révén értelmezhetetlenné tettek a hozzáférési joggal nem rendelkezõ valamennyi személy számára;

| (3) | „adatfeldolgozás”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, strukturálás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés, továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés; |
| --- | --- |

(3)

„adatfeldolgozás”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, strukturálás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés, továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés;

| 3a. | „profilalkotás”: a személyes adatok automatizált feldolgozásának bármely olyan formája, amelynek célja valamely természetes személyhez kapcsolódó egyes személyes szempontok értékelése, vagy különösen a természetes személy munkahelyi teljesítményének, gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének elemzése vagy elõrejelzése; |
| --- | --- |

3a.

„profilalkotás”: a személyes adatok automatizált feldolgozásának bármely olyan formája, amelynek célja valamely természetes személyhez kapcsolódó egyes személyes szempontok értékelése, vagy különösen a természetes személy munkahelyi teljesítményének, gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének elemzése vagy elõrejelzése;

| (4) | „nyilvántartó rendszer”: a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető; |
| --- | --- |

(4)

„nyilvántartó rendszer”: a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető;

| (5) | „adatkezelő”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, ügynökség vagy bármely más szerv, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját; ha a célokat, feltételeket és módokat egy adott uniós vagy nemzeti jogszabály határozza meg, az adatkezelőt vagy a kinevezésére vonatkozó külön szempontokat ez az uniós vagy nemzeti jogszabály jelöli ki; |
| --- | --- |

(5)

„adatkezelő”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, ügynökség vagy bármely más szerv, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját; ha a célokat, feltételeket és módokat egy adott uniós vagy nemzeti jogszabály határozza meg, az adatkezelőt vagy a kinevezésére vonatkozó külön szempontokat ez az uniós vagy nemzeti jogszabály jelöli ki;

| (6) | „adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely személyes adatokat dolgoz fel az adatkezelő nevében; |
| --- | --- |

(6)

„adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely személyes adatokat dolgoz fel az adatkezelő nevében;

| (7) | „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére a személyes adatot továbbítják; |
| --- | --- |

(7)

„címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére a személyes adatot továbbítják;

| (7a) | „harmadik fél”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely nem azonos az érintettel, az adatkezelõvel, a feldolgozóval vagy azokkal a személyekkel, akik az adatkezelõ vagy -feldolgozó közvetlen felügyelete alatt felhatalmazást kaptak az adatok feldolgozására; |
| --- | --- |

(7a)

„harmadik fél”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely nem azonos az érintettel, az adatkezelõvel, a feldolgozóval vagy azokkal a személyekkel, akik az adatkezelõ vagy -feldolgozó közvetlen felügyelete alatt felhatalmazást kaptak az adatok feldolgozására;

| (8) | „az érintett hozzájárulása”: az érintett akaratának önkéntes, tájékozott és kifejezett kinyilvánítása nyilatkozat vagy egyértelmű megerősítő cselekedet alapján, amellyel az érintett beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok feldolgozásához; |
| --- | --- |

(8)

„az érintett hozzájárulása”: az érintett akaratának önkéntes, tájékozott és kifejezett kinyilvánítása nyilatkozat vagy egyértelmű megerősítő cselekedet alapján, amellyel az érintett beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok feldolgozásához;

| (9) | „személyes adatok megsértése”: a biztonság olyan megsértése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, módosítását,
  megsemmisítése, elvesztése, módosítása,
  jogosulatlan felfedését

  felfedése
  vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi

  hozzáférés
  ; |
| --- | --- |

(9)

„személyes adatok megsértése”: a biztonság olyan megsértése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, módosítását,
  megsemmisítése, elvesztése, módosítása,
  jogosulatlan felfedését

  felfedése
  vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi

  hozzáférés
  ;

| (10) | „genetikai adat”: az egyén
  genetikai
  jellemzőire vonatkozó bármely

  valamennyi
  olyan
  személyes
  adat, amelyet a születés előtti korai fejlődés során örökölt vagy szerzett
  és amely az érintett személytõl vett biológiai minta elemzésének – különösen kromoszómaelemzés, a dezoxiribonukleinsav (DNS) vagy a ribonukleinsav (RNS) vizsgálatának, illetve az ezekbõl nyerhetõ információkkal megegyezõ információk megszerzését lehetõvé tevõ bármilyen más elem vizsgálatának – eredménye
  ; |
| --- | --- |

(10)

„genetikai adat”: az egyén
  genetikai
  jellemzőire vonatkozó bármely

  valamennyi
  olyan
  személyes
  adat, amelyet a születés előtti korai fejlődés során örökölt vagy szerzett
  és amely az érintett személytõl vett biológiai minta elemzésének – különösen kromoszómaelemzés, a dezoxiribonukleinsav (DNS) vagy a ribonukleinsav (RNS) vizsgálatának, illetve az ezekbõl nyerhetõ információkkal megegyezõ információk megszerzését lehetõvé tevõ bármilyen más elem vizsgálatának – eredménye
  ;

| (11) | „biometrikus adat”: az egyén olyan fizikai, pszichológiai vagy viselkedési jellemzőjére vonatkozó adat, amely lehetővé teszi az egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat; |
| --- | --- |

(11)

„biometrikus adat”: az egyén olyan fizikai, pszichológiai vagy viselkedési jellemzőjére vonatkozó adat, amely lehetővé teszi az egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat;

| (12) | „egészségügyi adat”: minden olyan adat, amely az érintett testi vagy pszichikai egészségi állapotára vagy az érintettnek nyújtott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozik; |
| --- | --- |

(12)

„egészségügyi adat”: minden olyan adat, amely az érintett testi vagy pszichikai egészségi állapotára vagy az érintettnek nyújtott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozik;

| (13) | „fő szervezet”: az
  akár
  adatkezelő vonatkozásában a letelepedés azon helye

  akár feldolgozó vállalat vagy vállatok csoportjának székhelye
  az Unióban, ahol a személyes adatok feldolgozásának céljaira, feltételeire és módjaira vonatkozó fő döntéseket meghozzák; amennyiben a személyes adatok feldolgozásának céljaira, feltételeire és módjaira vonatkozó fő döntéseket nem az Unióban hozzák meg, a fő szervezet az a hely, ahol az Unióban létrehozott adatkezelő tevékenységeivel összefüggésben a fő feldolgozási tevékenységeket végzik. A feldolgozó vonatkozásában a „fő szervezet” a központi ügyvezetés helye az Unióban;
  Többek között az alábbi objektív kritériumok kerülhetnek megfontolásra: az adatkezelõ vagy -feldolgozó székhelyének helye; azon szervezet egy vállalatcsoporton belüli helye, amely a vállalatirányítási funkciók és adminisztratív feladatok ellátása szempontjából a legjobb helyzetben van ahhoz, hogy az e rendeletben meghatározott szabályokkal foglalkozzon és azokat érvényesítse; az a hely, ahol az adatfeldolgozást meghatározó tényleges és valós irányítási tevékenységet tartós jelleggel végzik; |
| --- | --- |

(13)

„fő szervezet”: az
  akár
  adatkezelő vonatkozásában a letelepedés azon helye

  akár feldolgozó vállalat vagy vállatok csoportjának székhelye
  az Unióban, ahol a személyes adatok feldolgozásának céljaira, feltételeire és módjaira vonatkozó fő döntéseket meghozzák; amennyiben a személyes adatok feldolgozásának céljaira, feltételeire és módjaira vonatkozó fő döntéseket nem az Unióban hozzák meg, a fő szervezet az a hely, ahol az Unióban létrehozott adatkezelő tevékenységeivel összefüggésben a fő feldolgozási tevékenységeket végzik. A feldolgozó vonatkozásában a „fő szervezet” a központi ügyvezetés helye az Unióban;
  Többek között az alábbi objektív kritériumok kerülhetnek megfontolásra: az adatkezelõ vagy -feldolgozó székhelyének helye; azon szervezet egy vállalatcsoporton belüli helye, amely a vállalatirányítási funkciók és adminisztratív feladatok ellátása szempontjából a legjobb helyzetben van ahhoz, hogy az e rendeletben meghatározott szabályokkal foglalkozzon és azokat érvényesítse; az a hely, ahol az adatfeldolgozást meghatározó tényleges és valós irányítási tevékenységet tartós jelleggel végzik;

| (14) | „képviselő”: az az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az adatkezelő kifejezett szándékának megfelelően tevékenykedik, és akit, illetve amelyet

  az adatkezelõt képviseli
  az adatkezelőre e rendelet értelmében háruló kötelezettségek vonatkozásában a felügyelő hatóság vagy az Unió más szerve az adatkezelő helyett megkeres; |
| --- | --- |

(14)

„képviselő”: az az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az adatkezelő kifejezett szándékának megfelelően tevékenykedik, és akit, illetve amelyet

  az adatkezelõt képviseli
  az adatkezelőre e rendelet értelmében háruló kötelezettségek vonatkozásában a felügyelő hatóság vagy az Unió más szerve az adatkezelő helyett megkeres;

| (15) | „vállalkozás”: gazdasági tevékenységet folytató jogalany, függetlenül a jogi formájától, ideértve különösen a rendszeres gazdasági tevékenységet folytató természetes és jogi személyeket, partnerségeket és egyesületeket; |
| --- | --- |

(15)

„vállalkozás”: gazdasági tevékenységet folytató jogalany, függetlenül a jogi formájától, ideértve különösen a rendszeres gazdasági tevékenységet folytató természetes és jogi személyeket, partnerségeket és egyesületeket;

| (16) | „vállalkozáscsoport”: az ellenőrző vállalkozás és az ellenőrzése alatt álló vállalkozások; |
| --- | --- |

(16)

„vállalkozáscsoport”: az ellenőrző vállalkozás és az ellenőrzése alatt álló vállalkozások;

| (17) | „kötelező erejű vállalati szabályok”: az Unió valamelyik tagállamában letelepedett adatkezelő vagy feldolgozó által kidolgozott személyesadat-védelmi politikák a személyes adatok adatkezelő vagy feldolgozó részére, vállalkozáscsoporton belüli, egy vagy több harmadik államba történő továbbítása vagy továbbítássorozata tekintetében; |
| --- | --- |

(17)

„kötelező erejű vállalati szabályok”: az Unió valamelyik tagállamában letelepedett adatkezelő vagy feldolgozó által kidolgozott személyesadat-védelmi politikák a személyes adatok adatkezelő vagy feldolgozó részére, vállalkozáscsoporton belüli, egy vagy több harmadik államba történő továbbítása vagy továbbítássorozata tekintetében;

| (18) | „gyermek”: bármely 18 évesnél fiatalabb személy; |
| --- | --- |

(18)

„gyermek”: bármely 18 évesnél fiatalabb személy;

| (19) | „felügyelő hatóság”: a tagállam által a 46. cikk értelmében létrehozott hatóság. [Mód. 98] |
| --- | --- |

(19)

„felügyelő hatóság”: a tagállam által a 46. cikk értelmében létrehozott hatóság. [Mód. 98]

II. FEJEZET

ALAPELVEK

5. cikk

A személyes adatok feldolgozására vonatkozó alapelvek

A személyes adatok:

| a) | feldolgozását jogszerűen és tisztességesen, valamint az érintett számára átlátható módon kell végezni
  (jogszerûség, tisztesség és átláthatóság)
  ; |
| --- | --- |

a)

feldolgozását jogszerűen és tisztességesen, valamint az érintett számára átlátható módon kell végezni
  (jogszerûség, tisztesség és átláthatóság)
  ;

| b) | gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal ellentétesen
  (célhoz kötöttség)
  ;; |
| --- | --- |

b)

gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal ellentétesen
  (célhoz kötöttség)
  ;;

| c) | megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás céljához szükséges legkisebb mértéket, és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el olyan információ feldolgozásával, amely nem vonatkozik személyes adatokra
  (adatminimalizálás)
  ; |
| --- | --- |

c)

megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás céljához szükséges legkisebb mértéket, és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el olyan információ feldolgozásával, amely nem vonatkozik személyes adatokra
  (adatminimalizálás)
  ;

| d) | pontosak és
  amennyiben szükséges
  naprakész állapotban kell azokat tartani; minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, tekintettel feldolgozásuk céljaira, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek
  (pontosság)
  ; |
| --- | --- |

d)

pontosak és
  amennyiben szükséges
  naprakész állapotban kell azokat tartani; minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, tekintettel feldolgozásuk céljaira, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek
  (pontosság)
  ;

| e) | tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek
  közvetlen vagy közvetett
  azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé; a személyes adatok további tárolására csak annyiban kerülhet sor, amennyiben az adatokat kizárólag történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási,
  illetve archiválási
  célból, a 83.
  és a 83a
  cikk szerinti szabályokkal és feltételekkel összhangban dolgozzák fel, és amennyiben időszakos felülvizsgálatot végeznek a tárolás további szükségességének vizsgálata érdekében
  valamint ha megfelelõ mûszaki és szervezeti intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy az adatokhoz való hozzáférés csak e célokból legyen lehetséges (tárolásminimalizálás)
  ; |
| --- | --- |

e)

tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek
  közvetlen vagy közvetett
  azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé; a személyes adatok további tárolására csak annyiban kerülhet sor, amennyiben az adatokat kizárólag történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási,
  illetve archiválási
  célból, a 83.
  és a 83a
  cikk szerinti szabályokkal és feltételekkel összhangban dolgozzák fel, és amennyiben időszakos felülvizsgálatot végeznek a tárolás további szükségességének vizsgálata érdekében
  valamint ha megfelelõ mûszaki és szervezeti intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy az adatokhoz való hozzáférés csak e célokból legyen lehetséges (tárolásminimalizálás)
  ;

| (ea) | feldolgozása olyan módon történik, ami ténylegesen lehetõvé teszi az érintett számára, hogy gyakorolja jogait (hatékonyság); |
| --- | --- |

(ea)

feldolgozása olyan módon történik, ami ténylegesen lehetõvé teszi az érintett számára, hogy gyakorolja jogait (hatékonyság);

| (eb) | feldolgozása olyan módon történik, ami védelmet biztosít megfelelõ technikai vagy szervezeti intézkedések révén az engedély nélküli vagy jogellenes feldolgozás, valamint a véletlen adatvesztés, -megsemmisülés vagy -károsodás ellen (integritás); |
| --- | --- |

(eb)

feldolgozása olyan módon történik, ami védelmet biztosít megfelelõ technikai vagy szervezeti intézkedések révén az engedély nélküli vagy jogellenes feldolgozás, valamint a véletlen adatvesztés, -megsemmisülés vagy -károsodás ellen (integritás);

| f) | feldolgozása az adatkezelő felelősségére történik, akinek minden feldolgozási művelet tekintetében biztosítania és igazolnia kell
  és igazolnia kell tudni
  az e rendelet rendelkezéseivel való összhangot
  (elszámoltathatóság)
  . [Mód. 99] |
| --- | --- |

f)

feldolgozása az adatkezelő felelősségére történik, akinek minden feldolgozási művelet tekintetében biztosítania és igazolnia kell
  és igazolnia kell tudni
  az e rendelet rendelkezéseivel való összhangot
  (elszámoltathatóság)
  . [Mód. 99]

6. cikk

Az adatfeldolgozás jogszerűsége

(1)   A személyes adatok feldolgozása csak és kizárólag akkor és annyiban jogszerű, amennyiben az alábbiak valamelyike teljesül:

| a) | az érintett hozzájárulását adta személyes adatainak egy vagy több konkrét célból történő feldolgozásához; |
| --- | --- |

a)

az érintett hozzájárulását adta személyes adatainak egy vagy több konkrét célból történő feldolgozásához;

| b) | az adatfeldolgozás olyan szerződés teljesítéséhez szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerződés megkötését megelőzően az érintett kérésére történő lépések megtételéhez szükséges; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás olyan szerződés teljesítéséhez szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerződés megkötését megelőzően az érintett kérésére történő lépések megtételéhez szükséges;

| c) | az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez szükséges; |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez szükséges;

| d) | az adatfeldolgozás az érintett létfontosságú érdekének védelme miatt szükséges; |
| --- | --- |

d)

az adatfeldolgozás az érintett létfontosságú érdekének védelme miatt szükséges;

| e) | az adatfeldolgozás közérdekű feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges; |
| --- | --- |

e)

az adatfeldolgozás közérdekű feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges;

| f) | az adatfeldolgozás az adatkezelő jogszerű érdekének érvényesítéséhez szükséges,
  vagy adatközlés esetén a harmadik fél érdekének érvényesítéséhez, akivel közlik az adatokat, és amely kielégíti az érintett jogos elvárásait az adatkezelővel kialakított kapcsolata alapján,
  kivéve, ha ezen érdekekkel szemben elsőbbséget élveznek az érintett olyan érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai, amelyek személyes adatok védelmét teszik szükségessé, különösen, ha az érintett gyermek. Ez nem alkalmazható a hatóságok által feladataik ellátása során végzett feldolgozásra. |
| --- | --- |

f)

az adatfeldolgozás az adatkezelő jogszerű érdekének érvényesítéséhez szükséges,
  vagy adatközlés esetén a harmadik fél érdekének érvényesítéséhez, akivel közlik az adatokat, és amely kielégíti az érintett jogos elvárásait az adatkezelővel kialakított kapcsolata alapján,
  kivéve, ha ezen érdekekkel szemben elsőbbséget élveznek az érintett olyan érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai, amelyek személyes adatok védelmét teszik szükségessé, különösen, ha az érintett gyermek. Ez nem alkalmazható a hatóságok által feladataik ellátása során végzett feldolgozásra.

(2)   A személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozása a 83. cikk szerinti feltételek és biztosítékok fennállása esetében jogszerű.

(3)   Az (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti adatfeldolgozás alapjáról:

| a) | uniós jogszabályban vagy |
| --- | --- |

a)

uniós jogszabályban vagy

| b) | az adatkezelőre irányadó tagállami jogszabályban kell rendelkezni. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelőre irányadó tagállami jogszabályban kell rendelkezni.

A tagállami jogszabálynak közérdekű célt vagy mások jogainak és szabadságának védelmét kell szolgálnia, tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való jog lényegét, és arányosnak kell lennie a kitűzött jogszerű céllal.
  E rendelet keretein belül a tagállamok jogszabályai előírhatják a feldolgozás jogszerűségének részleteit, különösen az adatkezelők tekintetében, a feldolgozás célját és a célhoz kötöttséget, az adatok és az érintettek jellegét, a feldolgozásra vonatkozó intézkedéseket és eljárásokat, a címzetteket, valamint a tárolás időtartamát.

(4)   Amennyiben a további feldolgozás célja nem egyeztethető össze a személyes adatok gyűjtésének céljával, a feldolgozás jogalapjának mindenképpen az (1) bekezdés a)-e) pontja valamelyikének kell lennie. Ez különösen az általános szerződési feltételek módosítására alkalmazandó.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés f) pontja szerinti különös ágazatokra és adatfeldolgozási helyzetekre – beleértve a gyermekekre vonatkozó személyes adatok feldolgozását – vonatkozó feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 100]

7. cikk

A hozzájárulás feltételei

(1)   Az

  Amennyiben a feldolgozás hozzájáruláson alapul, az
  adatkezelőre hárul annak bizonyítása, hogy az érintett hozzájárult személyes adatainak konkrét célokból történő feldolgozásához.

(2)   Amennyiben az érintett hozzájárulását valamely más ügyre is vonatkozó írásos nyilatkozattal összefüggésben kell megadni

  adják meg,
  a hozzájárulás kérésének megjelenésében
  egyértelműen
  megkülönböztethetőnek kell lennie ettől a más ügytől.
  Az érintett hozzájárulására vonatkozó, az e rendeletet részben megsértő előírások semmisnek tekintendők.

(3)   Az

  A feldolgozás egyéb jogalapjainak sérelme nélkül, az
  érintett bármikor visszavonhatja hozzájárulását. A hozzájárulás visszavonása nem érinti a visszavonás előtti hozzájáruláson alapuló feldolgozás jogszerűségét.
  A hozzájárulás visszavonása nem lehet nehezebb, mint annak megadása. Az adatkezelő tájékoztatja az érintettet, ha a hozzájárulás visszavonása az adatkezelő által nyújtott szolgáltatás vagy a vele fenntartott kapcsolat végét eredményezheti.

(4)   A hozzájárulás nem teremt jogalapot a feldolgozásra, ha jelentős egyenlőtlenség áll fenn az érintett és az adatkezelő helyzete között.
  az adott célra korlátozódik, és a cél megszűnésekor elveszti érvényességét, illetve amikor a személyes adat feldolgozására már nincs szükség annak a célnak az eléréséhez, amihez az adatokat eredetileg gyűjtötték
  .
  Valamely szerződés teljesítése, illetve szolgáltatás nyújtása nem tehető függővé a szerződés teljesítéséhez, illetve a szolgáltatás nyújtásához a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében nem szükséges adatok feldolgozásához adott hozzájárulástól. [Mód. 101]

8. cikk

Gyermekek személyes adatainak feldolgozása

(1)   E rendelet alkalmazásában, a közvetlenül gyermekeknek nyújtott információs társadalommal összefüggő

  termékekkel vagy
  szolgáltatásokkal összefüggésben a 13 év alatti gyermekek személyes adatainak feldolgozása csak akkor és olyan mértékben jogszerű, ha a gyermek szülője vagy gyámja

  jogi képviselője
  ahhoz hozzájárult vagy engedélyezte. Az adatkezelő ésszerű erőfeszítéseket tesz, hogy ellenőrizhető

  ellenőrizze az ilyen
  hozzájárulást szerezzen be, figyelemmel az elérhető technológiára,
  anélkül, hogy szükségtelen személyesadat-feldolgozást okozna
  .

(1a)
     
  A gyermekek, a szülők és a jogi képviselők általi hozzájárulás kifejezése érdekében nyújtott információkat – beleértve a személyes adat adatkezelő általi gyűjtését és felhasználását – egyértelmű, a célközönség számára megfelelő nyelvezettel kell megadni.

(2)   Az (1) bekezdés nem érinti a tagállamok általános szerződési jogát, mint például a gyermekkel kapcsolatos szerződés érvényességére, formájára vagy hatályára vonatkozó szabályokat.

(3)   A Bizottság a 86.
  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást kap arra, hogy
  a
  66.
  cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el annak érdekében, hogy részletesen meghatározza

  iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki
  az (1) bekezdésben szereplő ellenőrizhető hozzájárulás beszerzésének

  ellenőrzésének
  módszereire vonatkozó szempontokat és előírásokat. Ennek során a Bizottság mérlegeli sajátos intézkedések elfogadását a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében.

(4)   A Bizottság egységes formanyomtatványokat határozhat meg az (1) bekezdésben szereplő ellenőrizhető hozzájárulás beszerzésére vonatkozó sajátos módszerek esetében. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 102]

9. cikk

A személyes adatok különleges kategóriáinak feldolgozása

Különleges adatkategóriák

(1)   Tilos a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti

  filozófiai-világnézeti
  meggyőződésre,
  szexuális irányultságra vagy nemi identitásra
  a szakszervezeti tagságra
  és tevékenységekre
  utaló személyes adatok, valamint a genetikai
  vagy biometrikus
  adatok, az egészségügyi adatok vagy a szexuális életre
  közigazgatási szankciókra, ítéletekre, bűncselekményekre vagy bűncselekmények gyanújára
  , büntetőítéletekre, illetve az ezekhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkozó személyes adatok feldolgozása.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható

  alkalmazandó
  abban az esetben, ha:

| a) | az érintett a 7. és 8. cikk szerinti feltételeknek megfelelően hozzájárulását adta az említett személyes adatok
  egy vagy több meghatározott célból történő
  feldolgozásához, kivéve, ha az uniós vagy nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az érintett nem mentesíthet az (1) bekezdésben említett tilalom alól; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett a 7. és 8. cikk szerinti feltételeknek megfelelően hozzájárulását adta az említett személyes adatok
  egy vagy több meghatározott célból történő
  feldolgozásához, kivéve, ha az uniós vagy nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az érintett nem mentesíthet az (1) bekezdésben említett tilalom alól; vagy

| aa) | az adatfeldolgozás olyan szerzõdés teljesítéséhez vagy végrehajtásához szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerzõdés megkötését megelõzõen az érintett kérésére történõ lépések megtételéhez szükséges; |
| --- | --- |

aa)

az adatfeldolgozás olyan szerzõdés teljesítéséhez vagy végrehajtásához szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerzõdés megkötését megelõzõen az érintett kérésére történõ lépések megtételéhez szükséges;

| b) | az adatfeldolgozás az adatkezelő különös kötelezettségei és meghatározott jogai gyakorlása érdekében szükséges a foglalkoztatási jogszabályok területén, amennyiben
  az érintett alapvető jogaira és érdekeire – például a megkülönböztetésmentességhez való jogra
   –
  vonatkozó
  a megfelelő biztosítékokról rendelkező uniós vagy nemzeti jogszabályok
  vagy kollektív szerződések
  ezt lehetővé teszik
  a 82. cikkben felsorolt feltételek és biztosítékok betartásával
  ; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás az adatkezelő különös kötelezettségei és meghatározott jogai gyakorlása érdekében szükséges a foglalkoztatási jogszabályok területén, amennyiben
  az érintett alapvető jogaira és érdekeire – például a megkülönböztetésmentességhez való jogra
   –
  vonatkozó
  a megfelelő biztosítékokról rendelkező uniós vagy nemzeti jogszabályok
  vagy kollektív szerződések
  ezt lehetővé teszik
  a 82. cikkben felsorolt feltételek és biztosítékok betartásával
  ; vagy

| c) | az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges, amennyiben az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulását adni; vagy |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges, amennyiben az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulását adni; vagy

| d) | az adatfeldolgozás valamely alapítvány, egyesület vagy bármely más nonprofit szervezet megfelelő biztosítékok mellett végzett törvényes tevékenysége keretében történik, politikai, világnézeti, vallási vagy szakszervezeti céllal, azzal a feltétellel, hogy a feldolgozás kizárólag az ilyen szerv jelenlegi vagy volt tagjaira, vagy olyan személyekre vonatkozik, akik azzal rendszeres kapcsolatban állnak a szervezet céljainak megfelelően, és az adatok nem adhatók ki az érintettek hozzájárulása nélkül; vagy |
| --- | --- |

d)

az adatfeldolgozás valamely alapítvány, egyesület vagy bármely más nonprofit szervezet megfelelő biztosítékok mellett végzett törvényes tevékenysége keretében történik, politikai, világnézeti, vallási vagy szakszervezeti céllal, azzal a feltétellel, hogy a feldolgozás kizárólag az ilyen szerv jelenlegi vagy volt tagjaira, vagy olyan személyekre vonatkozik, akik azzal rendszeres kapcsolatban állnak a szervezet céljainak megfelelően, és az adatok nem adhatók ki az érintettek hozzájárulása nélkül; vagy

| e) | az adatfeldolgozás olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott; vagy |
| --- | --- |

e)

az adatfeldolgozás olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott; vagy

| f) | az adatfeldolgozás olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyek jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükségesek; vagy |
| --- | --- |

f)

az adatfeldolgozás olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyek jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükségesek; vagy

| g) | az adatfeldolgozás közérdekű

  jelentős közérdek miatti
  feladat ellátásához szükséges olyan uniós jogszabály vagy nemzeti jogszabály alapján, amely
  arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jogot, és
  az érintett
  alapvető jogainak és

  jogos érdekeinek biztosítására megfelelő intézkedéseket ír elő; vagy |
| --- | --- |

g)

az adatfeldolgozás közérdekű

  jelentős közérdek miatti
  feladat ellátásához szükséges olyan uniós jogszabály vagy nemzeti jogszabály alapján, amely
  arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jogot, és
  az érintett
  alapvető jogainak és

  jogos érdekeinek biztosítására megfelelő intézkedéseket ír elő; vagy

| h) | az egészségügyi adatok feldolgozása egészségügyi célból szükséges, a 81. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy |
| --- | --- |

h)

az egészségügyi adatok feldolgozása egészségügyi célból szükséges, a 81. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy

| i) | az adatfeldolgozás történelmi, statisztikai, vagy tudományos kutatási célból szükséges, a 83. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy |
| --- | --- |

i)

az adatfeldolgozás történelmi, statisztikai, vagy tudományos kutatási célból szükséges, a 83. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy

| ia) | az adatfeldolgozás levéltári szolgálatok céljából szükséges, a 83a. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy |
| --- | --- |

ia)

az adatfeldolgozás levéltári szolgálatok céljából szükséges, a 83a. cikk szerinti feltételek és biztosítékok mellett; vagy

| j) | a
  közigazgatási szankciókra, ítéletekre, bűncselekményekre,
  büntetőítéletekre vagy kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozása vagy a hatóság ellenőrzése mellett történik, vagy ha az adatfeldolgozásra olyan jogszabályi vagy szabályozási kötelezettségnek való megfelelés érdekében kerül sor, amelynek az adatfeldolgozó a hatálya alá tartozik, illetve fontos közérdek miatt végzett feladat teljesítése érdekében, amennyiben
  az érintett alapvető jogaira és érdekeire vonatkozóan
  azt megfelelő biztosítékokat nyújtó uniós vagy tagállami jogszabály teszi lehetővé. A büntetőítéletekről csak a hatóság ellenőrzésével vezethető teljes körű nyilvántartás. |
| --- | --- |

j)

a
  közigazgatási szankciókra, ítéletekre, bűncselekményekre,
  büntetőítéletekre vagy kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozása vagy a hatóság ellenőrzése mellett történik, vagy ha az adatfeldolgozásra olyan jogszabályi vagy szabályozási kötelezettségnek való megfelelés érdekében kerül sor, amelynek az adatfeldolgozó a hatálya alá tartozik, illetve fontos közérdek miatt végzett feladat teljesítése érdekében, amennyiben
  az érintett alapvető jogaira és érdekeire vonatkozóan
  azt megfelelő biztosítékokat nyújtó uniós vagy tagállami jogszabály teszi lehetővé. A büntetőítéletekről csak a hatóság ellenőrzésével vezethető teljes körű nyilvántartás.

(3)   A Bizottság felhatalmazást Az
  Európai Adatvédelmi Testületet megbízást
  kap arra, hogy a
  66. cikkel összhangban iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki
  a személyes adatok (1) bekezdés szerinti különleges kategóriáinak feldolgozására és a (2) bekezdésben meghatározott kivételekre vonatkozó feltételek és megfelelő biztosítékok további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 103]

10. cikk

Az azonosítást lehetővé nem tevő adatfeldolgozás

(1)
     Amennyiben az adatkezelő által feldolgozott adatok nem teszik lehetővé az adatkezelő
  vagy –feldolgozó
  számára
  közvetlenül vagy közvetetten
  , hogy azonosítson egy természetes személyt,
  illetve azok kizárólag álnevekkel kapcsolatos adatokból állnak,
  az adatkezelő nem
  dolgoz fel vagy szerez
  köteles kiegészítő információkat beszerezni annak érdekében, hogy pusztán azért azonosítsa az érintettet, hogy megfeleljen e rendelet valamelyik rendelkezésének.

(2)
     
  Amennyiben az adatkezelő nem tudja betartani e rendelet valamely előírását az (1) bekezdés miatt, az adatkezelő nem köteles betartani e rendelet ama bizonyos előírását. Amennyiben ennek következtében az adatkezelő nem tudja teljesíteni az érintett kérését, erről megfelelően tájékoztatja az érintettet. [Mód. 104]

10a. cikk

Az érintettek jogaira vonatkozó általános elvek

(1)
     
  Az adatvédelem alapját az érintett világos és egyértelmű jogai képezik, amelyeket az adatkezelőnek tiszteletben kell tartania. Az e rendeletben foglalt rendelkezések célja e jogok erõsítése, pontosítása, szavatolása és adott esetben kodifikálása.

(2)
     
  E jogok közé tartozik többek között az egyértelmű, könnyen érthető tájékoztatás nyújtása az érintett személyes adatainak feldolgozásával, adatainak hozzáféréséhez, helyesbítéséhez és törléséhez való joggal, az adatok megszerzéséhez való joggal, a profilalkotás kifogásolásához való joggal, panasz benyújtásához való joggal az illetékes adatvédelmi hatósághoz és bírósági eljárás indításához való joggal, valamint a jogszerűtlen adatfeldolgozási műveletből eredő kár ellentételezéséhez és megtérítéséhez való joggal kapcsolatban. E jogokat általánosságban véve térítésmentesen kell tudni gyakorolni. Az adatkezelõ ésszerû határidõn belül válaszol az érintett kérésére. [Mód. 105]

III. FEJEZET

AZ ÉRINTETT JOGAI

1. SZAKASZ

ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS SZABÁLYOZÁS

11. cikk

Átlátható tájékoztatás és kommunikáció

(1)   Az adatkezelőnek a személyes adatok feldolgozása tekintetében és az érintettek jogainak gyakorlása érdekében
  tömör,
  átlátható,
  egyértelmű
  és könnyen hozzáférhető politikákkal kell rendelkeznie.

(2)   Az adatkezelő a személyes adatok feldolgozására vonatkozó tájékoztatást és értesítést, különösen a kifejezetten gyermekeknek szóló tájékoztatást, az érintett részére érthető formában, az érintett befogadóképességének megfelelő, világos és közérthető nyelven nyújtja. [Mód. 106]

12. cikk

Az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó eljárások és mechanizmusok

(1)   Az adatkezelő kialakítja a 14. cikk szerinti tájékoztatáshoz, valamint az érintettek 13. cikkben és 15–19. cikkben említett jogainak gyakorlásához szükséges eljárásokat. Az adatkezelő különösen a 13. cikkben és a 15–19. cikkben említett tevékenységek iránti kérelmek megkönnyítésére szolgáló mechanizmusokat biztosítja. Amennyiben a személyes adatokat automatizált módon dolgozzák fel, az adatkezelő biztosítja továbbá a kérelmek elektronikus úton történő benyújtásának lehetőségét is,
  ahol lehetséges
  .

(2)   Az adatkezelő
  indokolatlan
  késedelem nélkül és legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon

  40 naptári napon
  belül tájékoztatja az érintettet arról, hogy történt-e a 13. cikk és a 15–19. cikk szerinti intézkedés, valamint szolgáltatja a kért információt. E határidő egy hónappal meghosszabbítható, ha több érintett gyakorolja jogait, és együttműködésük ésszerű mértékben szükséges az adatkezelő szükségtelen és aránytalan törekvésének megakadályozása szempontjából. Ezt a tájékoztatást írásban kell nyújtani
  és – amennyiben lehetséges – az adatkezelő távoli hozzáférést biztosíthat egy biztonságos rendszerhez, ahol közvetlen hozzáférést bocsátanak az érintett rendelkezésére a saját személyes adataihoz
  . Amennyiben az érintett elektronikus formában nyújtotta be a kérelmet, az értesítést

  – ha lehetséges –
  elektronikus formában kell közölni, kivéve, ha az érintett eltérően igényli.

(3)   Amennyiben az adatkezelő megtagadja, hogy az érintett kérelme nyomán
  nem hoz
  intézkedéseket hozzon, tájékoztatja az érintettet az elutasítás

  intézkedéshozatal elmaradásának
  okairól, valamint a felügyelő hatósághoz címzett panasz és a bírósági jogorvoslati kérelem lehetőségéről.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás és a kérelemre tett intézkedések térítésmentesek. Amennyiben a kérelmek egyértelműen túlzóak, különösen ismétlődő jellegük miatt, az adatkezelő
  az adminisztrációs költségeket figyelembe vevő, ésszerű
  díjat számíthat fel a tájékoztatásért vagy a kért intézkedés megtételéért, vagy visszautasíthatja a kért intézkedés megtételét. Ebben az esetben az adatkezelőt terheli a kérelem egyértelműen túlzó jellegének bizonyítása .

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a (4) bekezdés szerinti egyértelműen túlzó kérelmekre és díjakra vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(6)   A Bizottság egységes formanyomtatványokat és eljárásokat határozhat meg a (2) bekezdésben említett értesítés esetében, ideértve az elektronikus formátum megállapítását is. Ennek során a Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 107]

13. cikk

A címzettekhez kapcsolódó jogok

Az adatok helyesbítése és törlése esetén fennálló értesítési követelmény

Az adatkezelő minden olyan címzettet tájékoztat a 16. és 17. cikk értelmében végzett valamennyi törlésről vagy zárolásról, akivel/amellyel

  akinek/amelynek
  az adatot közölték

  továbbították
  , kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel.
  Az adatkezelő annak kérésére tájékoztatja az érintettet e címzettekről. [Mód. 108]

13a. cikk

Szabványosított információs politikák

(1)
     
  Az érintettre vonatkozó személyes adatok gyûjtése során az adatkezelõnek az alábbiakról tájékoztatnia kell az érintettet az adatközlés elõtt a 14. cikk értelmében:

| a) | a kért személyes adatok köre meghaladja-e a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet; |
| --- | --- |

a)

a kért személyes adatok köre meghaladja-e a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet;

| b) | a kért személyes adatok tárolása meghaladja-e a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet; |
| --- | --- |

b)

a kért személyes adatok tárolása meghaladja-e a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet;

| c) | feldolgozzák-e a személyes adatokat a gyûjtés során meghatározottakon kívüli célokra is; |
| --- | --- |

c)

feldolgozzák-e a személyes adatokat a gyûjtés során meghatározottakon kívüli célokra is;

| d) | továbbítják-e a személyes adatokat kereskedelmi harmadik feleknek is; |
| --- | --- |

d)

továbbítják-e a személyes adatokat kereskedelmi harmadik feleknek is;

| e) | értékesítik vagy kölcsönzik-e a személyes adatokat; |
| --- | --- |

e)

értékesítik vagy kölcsönzik-e a személyes adatokat;

| f) | kódolt formában tárolják-e a személyes adatokat. |
| --- | --- |

f)

kódolt formában tárolják-e a személyes adatokat.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt adatokat e rendelet mellékletének értelmében sorokba rendezett táblázatos formában kell közölni, szöveg és szimbólumok használatával, az alábbi három oszlopban:

| a) | az első oszlop ezen adatokat jelképező grafikus formákat tartalmaz; |
| --- | --- |

a)

az első oszlop ezen adatokat jelképező grafikus formákat tartalmaz;

| b) | a második oszlop az ezen adatokat leíró alapvető információkat tartalmaz; |
| --- | --- |

b)

a második oszlop az ezen adatokat leíró alapvető információkat tartalmaz;

| c) | a harmadik oszlop olyan grafikus formákat tartalmaz, amelyek jelzik egy adott adat megvalósulását. |
| --- | --- |

c)

a harmadik oszlop olyan grafikus formákat tartalmaz, amelyek jelzik egy adott adat megvalósulását.

(3)
     
  Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat könnyen látható és olvasható módon kell bemutatni, valamint olyan nyelven kell megjeleníteni, amelyet az adott tagállam fogyasztói – akiknek a tájékoztatást szánják – könnyen megértenek. Amennyiben az adatokat elektronikus úton jelenítik meg, számítógéppel olvashatóknak kell lenniük.

(4)
     
  További radatokat nem kell közölni. Az (1) bekezdésben említett részletes magyarázatokat vagy az adatokhoz kapcsolódó további megjegyzéseket a 14. cikkben foglalt tájékoztatási követelményekkel együtt lehet nyújtani.

(5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérése után – a (2) bekezdésben és e rendelet mellékletében említett adatok és megjelenítésük további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 109]

2. SZAKASZ

TÁJÉKOZTATÁS ÉS AZ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

14. cikk

Az érintett tájékoztatása

(1)   Az érintettre vonatkozó személyes adatok gyűjtése során az adatkezelőnek legalább az alábbiakról tájékoztatnia kell az érintettet,
  a 13a. cikk értelmében tett tájékoztatás után
  :

| a) | az adatkezelő, és – ha van ilyen – az adatkezelő képviselőjének és az adatvédelmi tisztviselőnek a személyazonossága és részletes elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő, és – ha van ilyen – az adatkezelő képviselőjének és az adatvédelmi tisztviselőnek a személyazonossága és részletes elérhetősége;

| b) | az adatfeldolgozás céljai, amelyekre a személyes adatok szolgálnak,
  illetve a személyes adatok feldolgozásának biztonságára vonatkozó információk,
  beleértve a szerződési feltételeket és az általános feltételeket a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti feldolgozás esetén, és az adatkezelő jogos érdekeit

  adott esetben
  a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerinti feldolgozás esetén

  követelmények végrehajtására és teljesítésére vonatkozó információk
  ; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás céljai, amelyekre a személyes adatok szolgálnak,
  illetve a személyes adatok feldolgozásának biztonságára vonatkozó információk,
  beleértve a szerződési feltételeket és az általános feltételeket a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti feldolgozás esetén, és az adatkezelő jogos érdekeit

  adott esetben
  a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerinti feldolgozás esetén

  követelmények végrehajtására és teljesítésére vonatkozó információk
  ;

| c) | a személyes adatok tárolásának időtartama,
  vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának kritériumai
  ; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok tárolásának időtartama,
  vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának kritériumai
  ;

| d) | azon jog megléte, hogy az érintett kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokba való betekintést, azok helyesbítését vagy törlését, vagy

  illetve
  kifogásolhatja az ilyen személyes adatok feldolgozását
  vagy az adatok megszerzését
  ; |
| --- | --- |

d)

azon jog megléte, hogy az érintett kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokba való betekintést, azok helyesbítését vagy törlését, vagy

  illetve
  kifogásolhatja az ilyen személyes adatok feldolgozását
  vagy az adatok megszerzését
  ;

| e) | a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége; |
| --- | --- |

e)

a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége;

| f) | a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái; |
| --- | --- |

f)

a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái;

| g) | az adatkezelő harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő adattovábbítási szándéka esetén az e harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által biztosított védelem szintje,

  és
  a Bizottság megfelelőségi határozatára

  határozata birtokában vagy annak hiányában, vagy a 42. cikkben vagy a 43. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő biztosítékokra, valamint ezek másolatának megszerzésére szolgáló eszközökre
  való hivatkozás mellett; |
| --- | --- |

g)

az adatkezelő harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő adattovábbítási szándéka esetén az e harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által biztosított védelem szintje,

  és
  a Bizottság megfelelőségi határozatára

  határozata birtokában vagy annak hiányában, vagy a 42. cikkben vagy a 43. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő biztosítékokra, valamint ezek másolatának megszerzésére szolgáló eszközökre
  való hivatkozás mellett;

| ga) | adott esetben a profilalkotás, a profilalkotáson alapuló intézkedések meglétére, valamint a profilalkotásnak az érintettre gyakorolt várható hatásaira vonatkozó tájékoztatás; |
| --- | --- |

ga)

adott esetben a profilalkotás, a profilalkotáson alapuló intézkedések meglétére, valamint a profilalkotásnak az érintettre gyakorolt várható hatásaira vonatkozó tájékoztatás;

| gb) | érdemi tájékoztatás bármely automatizált feldolgozással kapcsolatos logikáról; |
| --- | --- |

gb)

érdemi tájékoztatás bármely automatizált feldolgozással kapcsolatos logikáról;

| h) | az érintett vonatkozásában a tisztességes feldolgozás biztosításához szükséges minden további tájékoztatás, tekintettel a személyes adatok gyűjtésének
  és feldolgozásának
  különös körülményeire
  különösen bizonyos olyan feldolgozási tevékenységek és műveletek meglétére, amelyek egy személyes adatokra vonatkozó hatásvizsgálat jelzése szerint nagy kockázatot hordozhatnak; |
| --- | --- |

h)

az érintett vonatkozásában a tisztességes feldolgozás biztosításához szükséges minden további tájékoztatás, tekintettel a személyes adatok gyűjtésének
  és feldolgozásának
  különös körülményeire
  különösen bizonyos olyan feldolgozási tevékenységek és műveletek meglétére, amelyek egy személyes adatokra vonatkozó hatásvizsgálat jelzése szerint nagy kockázatot hordozhatnak;

| ha) | adott esetben tájékoztatás arról, hogy a személyes adatot valamely hatóság számára átadták-e az elmúlt 12 hónapban.
  . |
| --- | --- |

ha)

adott esetben tájékoztatás arról, hogy a személyes adatot valamely hatóság számára átadták-e az elmúlt 12 hónapban.
  .

(2)   Amennyiben az adatokat az érintettől gyűjti, az adatkezelőnek az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás mellett tájékoztatnia kell továbbá az érintettet a személyes adatok rendelkezésre bocsátásának kötelező vagy önkéntes

  választható
  jellegéről, valamint az adatszolgáltatás elmaradásának esetleges következményeiről.

(2a)
     
  Az adatkezelőknek a feldolgozás (1) bekezdés d) pontja szerinti tisztességessé tételéhez szükséges további tájékoztatásról való döntés során figyelemmel kell lenniük a 34. cikk szerinti bármely releváns iránymutatásra.

(3)   Amennyiben a személyes adatot nem az érintettől szerezte be, az adatkezelőnek az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás mellett tájékoztatnia kell továbbá az érintettet arról, hogy milyen forrásból származnak a személyes adatok.

(4)   Az adatkezelő az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti tájékoztatást akkor nyújtja:

| a) | amikor a személyes adatot az érintettől beszerzi,
  vagy indokolatlan késedelem nélkül, amikor a fenti feltétel nem teljesül
  ; vagy |
| --- | --- |

a)

amikor a személyes adatot az érintettől beszerzi,
  vagy indokolatlan késedelem nélkül, amikor a fenti feltétel nem teljesül
  ; vagy

| aa) | egy, a 73. cikkben felsorolt szerv, szervezet vagy társulás kérésére; |
| --- | --- |

aa)

egy, a 73. cikkben felsorolt szerv, szervezet vagy társulás kérésére;

| b) | ha a személyes adatot nem az érintettől szerezte be, a rögzítés időpontjában, vagy az adatgyűjtés vagy -feldolgozás különös körülményeire tekintettel az adatgyűjtést követő ésszerű időtartamon belül, illetve, ha az adatokat más címzetthez kívánják továbbítani, legkésőbb az adatok első közlésekor

  továbbításakor, illetve ha az adatot az érintett személlyel folytatott kommunikációra használják fel, legkésőbb az ezzel at érintettel való első kapcsolatfelvétel időpontjában; vagy
  . |
| --- | --- |

b)

ha a személyes adatot nem az érintettől szerezte be, a rögzítés időpontjában, vagy az adatgyűjtés vagy -feldolgozás különös körülményeire tekintettel az adatgyűjtést követő ésszerű időtartamon belül, illetve, ha az adatokat más címzetthez kívánják továbbítani, legkésőbb az adatok első közlésekor

  továbbításakor, illetve ha az adatot az érintett személlyel folytatott kommunikációra használják fel, legkésőbb az ezzel at érintettel való első kapcsolatfelvétel időpontjában; vagy
  .

| (ba) | csak kérésre, amennyiben az adatokat a személyes adatok feldolgozását melléktevékenységként végző kis- vagy mikorvállalkozás dolgozza fel. |
| --- | --- |

(ba)

csak kérésre, amennyiben az adatokat a személyes adatok feldolgozását melléktevékenységként végző kis- vagy mikorvállalkozás dolgozza fel.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés nem alkalmazható, ha:

| a) | az érintett már rendelkezik az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti információkkal; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett már rendelkezik az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti információkkal; vagy

| b) | az adatot
  történelmi, statisztikai vagy tudományos célból dolgozzák fel a 81. cikkben vagy a 83. cikkben említett feltételek és biztosítékok mellett, az adatot
  nem az érintettől szerezték be, és a kérdéses információk rendelkezésre bocsátása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel;
  és az adatkezelő bárki számára hozzáférhető módon tette közzé az adatot
  ; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatot
  történelmi, statisztikai vagy tudományos célból dolgozzák fel a 81. cikkben vagy a 83. cikkben említett feltételek és biztosítékok mellett, az adatot
  nem az érintettől szerezték be, és a kérdéses információk rendelkezésre bocsátása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel;
  és az adatkezelő bárki számára hozzáférhető módon tette közzé az adatot
  ; vagy

| c) | az adatot nem az érintettől szerezték be, és a rögzítést vagy a közlést
  az adatkezelőre vonatkozó olyan
  jogszabály kifejezetten előírja
  amely megfelelő intézkedéseket ír elő az érintett jogos érdekeinek védelme céljából, figyelemmel a személyes adatok feldolgozása és azok jellege jelentette kockázatokra
  ; vagy |
| --- | --- |

c)

az adatot nem az érintettől szerezték be, és a rögzítést vagy a közlést
  az adatkezelőre vonatkozó olyan
  jogszabály kifejezetten előírja
  amely megfelelő intézkedéseket ír elő az érintett jogos érdekeinek védelme céljából, figyelemmel a személyes adatok feldolgozása és azok jellege jelentette kockázatokra
  ; vagy

| d) | az adatot nem az érintettől szerezték be, és az ilyen tájékoztatás nyújtása sérti másoknak

  más természetes személyeknek
  az uniós jogban vagy a tagállam jogában a 21. cikkel összhangban meghatározott jogait és szabadságait. |
| --- | --- |

d)

az adatot nem az érintettől szerezték be, és az ilyen tájékoztatás nyújtása sérti másoknak

  más természetes személyeknek
  az uniós jogban vagy a tagállam jogában a 21. cikkel összhangban meghatározott jogait és szabadságait.

| da) | az adatokat uniós vagy tagállami jogszabály által szabályozott szakmai titoktartási kötelezettség vagy törvényen alapuló titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó személy dolgozza fel szakmája gyakorlása során, ilyen személy birtokába kerül vagy ilyen személy tudomására jut, kivéve ha közvetlenül az érintettől szerzik meg az adatot. |
| --- | --- |

da)

az adatokat uniós vagy tagállami jogszabály által szabályozott szakmai titoktartási kötelezettség vagy törvényen alapuló titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó személy dolgozza fel szakmája gyakorlása során, ilyen személy birtokába kerül vagy ilyen személy tudomására jut, kivéve ha közvetlenül az érintettől szerzik meg az adatot.

(6)   Az (5) bekezdés b) pontja szerinti esetben az adatkezelő megteszi a megfelelő intézkedéseket az érintett
  jogainak és
  jogos érdekeinek védelme érdekében.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az alábbiak további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el: az (1) bekezdés f) pontja szerinti címzettek kategóriáira vonatkozó feltételek, az (1) bekezdés g) pontja szerinti esetleges adattovábbításról szóló értesítésre vonatkozó követelmények, a különös ágazatok és helyzetek esetében az (1) bekezdés h) pontja szerint szükséges további tájékoztatásra vonatkozó feltételek, valamint az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott kivételekre vonatkozó feltételek és megfelelő biztosítékok. Ennek során a Bizottság mérlegeli megfelelő intézkedéseket tesz a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében.

(8)   A Bizottság a különböző ágazatok és adatfeldolgozási helyzetek sajátos jellegére és szükségleteire tekintettel – szükség esetén – egységes formanyomtatványokat határozhat meg az (1)–(3) bekezdés szerinti tájékoztatásnyújtás esetében. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 110]

15. cikk

Az érintett hozzáférési joga
  az adatokhoz és azok megszerzéséhez

(1)   Az

  A 12. cikk (4) bekezdésének értelmében az
  érintett erre irányuló kérelem benyújtásával jogosult az adatkezelőtől bármikor megerősítést kérni arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak feldolgozása folyamatban van-e,
  emellett világos és közérthető nyelven az alábbi tájékoztatásra jogosult:
  . Az ilyen személyes adatok feldolgozása esetén az adatkezelő az alábbiakról nyújt tájékoztatást:

| a) | az adatfeldolgozás céljai,
  a személyes adatok egyes kategóriáira nézve
  ;; |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozás céljai,
  a személyes adatok egyes kategóriáira nézve
  ;;

| b) | az érintett személyesadat-kategóriák; |
| --- | --- |

b)

az érintett személyesadat-kategóriák;

| c) | a címzettek vagy a címzettek kategóriái, akik számára az adatokat ki kívánják adni vagy kiadták, ideértve különösen a harmadik országokbeli címzetteket; |
| --- | --- |

c)

a címzettek vagy a címzettek kategóriái, akik számára az adatokat ki kívánják adni vagy kiadták, ideértve különösen a harmadik országokbeli címzetteket;

| d) | a személyes adatok tárolásának időtartama,
  , vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának kritériumai
  ;; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok tárolásának időtartama,
  , vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának kritériumai
  ;;

| e) | azon jog megléte, hogy az érintett kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését vagy törlését, vagy kifogásolhatja az ilyen személyes adatok feldolgozását; |
| --- | --- |

e)

azon jog megléte, hogy az érintett kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését vagy törlését, vagy kifogásolhatja az ilyen személyes adatok feldolgozását;

| f) | a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége; |
| --- | --- |

f)

a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége;

| g) | értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról; |
| --- | --- |

g)

értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról;

| h) | az ilyen feldolgozás jelentősége és várható következményei, legalább a 20. cikkben említett intézkedések esetében. |
| --- | --- |

h)

az ilyen feldolgozás jelentősége és várható következményei, legalább a 20. cikkben említett intézkedések esetében.

| ha) | érdemi tájékoztatás bármely automatizált feldolgozással kapcsolatos logikáról; |
| --- | --- |

ha)

érdemi tájékoztatás bármely automatizált feldolgozással kapcsolatos logikáról;

| hb) | a 21. cikk sérelme nélkül, személyes adatoknak valamely hatósággal a hatóság kérése miatti közlése esetén annak megerősítése, hogy kérelmet nyújtottak be. |
| --- | --- |

hb)

a 21. cikk sérelme nélkül, személyes adatoknak valamely hatósággal a hatóság kérése miatti közlése esetén annak megerősítése, hogy kérelmet nyújtottak be.

(2)   Az érintettnek joga van az adatkezelőtől a feldolgozás alatt álló személyes adatok közlését kérni. Amennyiben az érintett a kérést elektronikus formában

  és strukturált formátumban
  terjeszti elő, az információt elektronikus formában kell megadni, kivéve, ha az érintett eltérően igényli.
  Az 10. cikk sérelme nélkül, az adatkezelő megtesz minden ésszerű lépést annak megállapítására, hogy az adatokhoz való hozzáférést kérő személy maga az érintett.

(2a)
     
  Amennyiben a személyes adatokat az érintett bocsátotta rendelkezésre, és a személyes adatokat elektronikus úton dolgozzák fel, az érintettnek joga van arra, hogy kérje az adatkezelőtől a megadott személyes adatok széles körben használt elektronikus és interoprábilis formátumú másolatát, amely lehetővé teszi az érintett általi további használatot anélkül, hogy akadályozná a személyes adatok visszavonásával érintett adatkezelőt. Ahol műszaki szempontból megvalósítható és elérhető, az adatot az érintett kérésére közvetlenül továbbítják az adatkezelők között.

(2b)
     
  Ez a cikk nem érinti az adatok törlésére irányuló kötelezettséget, amennyiben azok az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontja alapján már nem szükségesek.

(2c)
     
  A 14. cikk (5) bekezdésének da) pontja szerinti adatok esetében nem lehet az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő hozzáférési joggal rendelkezni, kivéve, ha az érintett jogosult a szóban forgó titoktartást megszüntetni, és ennek megfelelően jár el.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 86. cikkel összhangban az érintettnek a személyes adatok tartalmáról szóló, az (1) bekezdés g) pontja szerinti értesítésére vonatkozó feltételek és követelmények további meghatározása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(4)   A Bizottság a különböző ágazatok adatfeldolgozási helyzetek sajátos jellegére és szükségleteire tekintettel egységes formanyomtatványokat és eljárásokat határozhat meg az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás-kérés és nyújtás esetében, beleértve az érintett személyazonosságának ellenőrzését és a személyes adatok érintettel való közlését. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 111]

3. SZAKASZ

HELYESBÍTÉS ÉS TÖRLÉS

16. cikk

A helyesbítési jog

Az érintett jogosult az adatkezelőtől a rá vonatkozó pontatlan személyes adatok helyesbítését kérni. Az érintett jogosult a hiányos személyes adatok kiegészítését kérni, ideértve a helyesbítő nyilatkozat igénybevételét.

17. cikk

A személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez és a törléshez való jog

(1)   Az érintett kérheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok törlését, valamint az ilyen adatok további terjesztésétől való tartózkodást, különösen az érintett által gyermekkorában elérhetővé tett személyes adatok vonatkozásában, ha:

  (2c) A 14. cikk (5) bekezdésének da) pontja szerinti adatok esetében nem lehet az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő hozzáférési joggal rendelkezni, kivéve, ha az érintett jogosult a szóban forgó titoktartást megszüntetni, és ennek megfelelően jár el.

| a) | az adatokra már nincs szükség az adatgyűjtés vagy más módon történő feldolgozás céljából; vagy |
| --- | --- |

a)

az adatokra már nincs szükség az adatgyűjtés vagy más módon történő feldolgozás céljából; vagy

| b) | az érintett visszavonta a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a feldolgozás alapját képező hozzájárulását, vagy lejárt az engedélyezett adattárolási időtartam, vagy a személyes adatok feldolgozásának nincs más jogalapja; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett visszavonta a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a feldolgozás alapját képező hozzájárulását, vagy lejárt az engedélyezett adattárolási időtartam, vagy a személyes adatok feldolgozásának nincs más jogalapja; vagy

| c) | az érintett a 19. cikk értelmében kifogásolja a személyes adatok feldolgozását; vagy |
| --- | --- |

c)

az érintett a 19. cikk értelmében kifogásolja a személyes adatok feldolgozását; vagy

| ca) | az Unióban székhellyel rendelkező valamely bíróság vagy felügyelő hatóság jogerős ítéletet hozott arra vonatkozóan, hogy az érintett adatokat törölni kell; |
| --- | --- |

ca)

az Unióban székhellyel rendelkező valamely bíróság vagy felügyelő hatóság jogerős ítéletet hozott arra vonatkozóan, hogy az érintett adatokat törölni kell;

| d) | az adatfeldolgozás egyéb okokból nem áll összhangban e rendelettel

  adatok feldolgozása jogszerűtlenül történt
  . |
| --- | --- |

d)

az adatfeldolgozás egyéb okokból nem áll összhangban e rendelettel

  adatok feldolgozása jogszerűtlenül történt
  .

(1a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazása attól függ, hogy az adatkezelő meg tudja-e állapítani, hogy maga az érintett kérte a törlést.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti adatkezelő
  a 6. cikk (1) bekezdésén alapuló igazolás nélkül hozza
  nyilvánosságra hozza a személyes adatokat, a technikai intézkedéseket is beleértve megtesz minden ésszerű lépést, hogy – azon adatok vonatkozásában, amelyek nyilvánosságra hozatala az adatkezelő felelősségi körébe tartozik – értesítse az ilyen adatokat feldolgozó harmadik felet arról, hogy az érintett kérte a személyes adat bármely nyilvános internetes linkjének, másolatának vagy másodpéldányának törlését. Amennyiben az adatkezelő harmadik felet hatalmazott fel a személyes adatok nyilvánosságra hozatalára, az adatkezelő felelősséggel tartozik e nyilvánosságra hozatalért.
  a 77. cikk sérelme nélkül megteszi az adatok – akár harmadik fél általi – töröltetésére irányuló
  ésszerű
  lépéseket
  .
  Amennyiben lehetséges, az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a harmadik fél által megtett lépésekről.

(3)   Az adatkezelő
  és adott esetben a harmadik fél
  késedelem nélkül elvégzi a törlést, kivéve, amennyiben a személyes adat megőrzése az alábbi okokból szükséges:

| a) | a 80. cikkel összhangban a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása; |
| --- | --- |

a)

a 80. cikkel összhangban a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása;

| b) | a 81. cikkel összhangban a népegészség területén közérdekből; |
| --- | --- |

b)

a 81. cikkel összhangban a népegészség területén közérdekből;

| c) | a 83. cikkel összhangban álló történelmi, statisztikai vagy tudományos célú kutatási célok; |
| --- | --- |

c)

a 83. cikkel összhangban álló történelmi, statisztikai vagy tudományos célú kutatási célok;

| d) | az adatkezelőre vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályba foglalt, a személyes adat megőrzésére vonatkozó jogi kötelezettség; a nemzeti jogszabályok közérdekű célt szolgálnak, tiszteletben tartják a személyes adatok védelméhez való jog lényegét, és arányosak a kitűzött jogszerű céllal; |
| --- | --- |

d)

az adatkezelőre vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályba foglalt, a személyes adat megőrzésére vonatkozó jogi kötelezettség; a nemzeti jogszabályok közérdekű célt szolgálnak, tiszteletben tartják a személyes adatok védelméhez való jog lényegét, és arányosak a kitűzött jogszerű céllal;

| e) | a (4) bekezdés szerinti esetekben. |
| --- | --- |

e)

a (4) bekezdés szerinti esetekben.

(4)   Az adatkezelő a személyes adatok törlése helyett
  oly módon
  korlátozza azok feldolgozását,
  hogy azokra nem vonatkozik az adatokhoz való rendes hozzáférés és nem tartoznak az adatfeldolgozási műveletek hatálya alá, továbbá már nem módosíthatók,
  ha:

| a) | az érintett vitatja az adatok pontosságát, arra az időtartamra, amely alatt az adatkezelő felülvizsgálhatja az adatok pontosságát; |
| --- | --- |

a)

az érintett vitatja az adatok pontosságát, arra az időtartamra, amely alatt az adatkezelő felülvizsgálhatja az adatok pontosságát;

| b) | az adatkezelőnek feladata ellátásához már nincs szüksége a személyes adatokra, de bizonyítási célból meg kell tartania az adatokat; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelőnek feladata ellátásához már nincs szüksége a személyes adatokra, de bizonyítási célból meg kell tartania az adatokat;

| c) | a feldolgozás jogellenes, és az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri; |
| --- | --- |

c)

a feldolgozás jogellenes, és az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri;

| ca) | az Unióban székhellyel rendelkező valamely bíróság vagy felügyelő hatóság jogerős ítéletet hozott arra vonatkozóan, hogy az érintett feldolgozást korlátozni kell; |
| --- | --- |

ca)

az Unióban székhellyel rendelkező valamely bíróság vagy felügyelő hatóság jogerős ítéletet hozott arra vonatkozóan, hogy az érintett feldolgozást korlátozni kell;

| d) | az érintett a 18. cikk (2)

  15.
  cikk
  (2a)
  bekezdése értelmében kéri a személyes adatok más automatizált feldolgozó rendszerbe történő továbbítását. |
| --- | --- |

d)

az érintett a 18. cikk (2)

  15.
  cikk
  (2a)
  bekezdése értelmében kéri a személyes adatok más automatizált feldolgozó rendszerbe történő továbbítását.

| da) | a tárolástechnológia adott módja nem teszi lehetővé a törlést, és azt e rendelet életbe lépése előtt telepítették. |
| --- | --- |

da)

a tárolástechnológia adott módja nem teszi lehetővé a törlést, és azt e rendelet életbe lépése előtt telepítették.

(5)   A (4) bekezdés szerinti személyes adatok a tárolás kivételével csak bizonyítás céljára vagy az érintett hozzájárulásával vagy más természetes vagy jogi személy jogainak védelme, illetve közérdekű cél érdekében dolgozhatók fel.

(6)   Amennyiben a személyes adatok feldolgozása a (4) bekezdés értelmében korlátozott, az adatkezelő a feldolgozás korlátozásának feloldása előtt tájékoztatja az érintettet.

(7)   Az adatkezelő olyan mechanizmusokat vezet be, amelyek biztosítják a személyes adatok törlésére és/vagy az adattárolás szükségességének időszakos felülvizsgálatára meghatározott határidő tiszteletben tartását.

(8)   A törlést követően az adatkezelő a továbbiakban nem dolgozhat fel más módon ilyen személyes adatokat.

(8a)
     
  Az adatkezelő olyan mechanizmusokat vezet be, amelyek biztosítják a személyes adatok törlésére és/vagy az adattárolás szükségességének időszakos felülvizsgálatára meghatározott határidő tiszteletben tartását.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően –
  az alábbiak további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el:

| a) | konkrét ágazatok és különleges adatfeldolgozási helyzetek esetében az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

a)

konkrét ágazatok és különleges adatfeldolgozási helyzetek esetében az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó feltételek;

| b) | a személyes adat linkje, másolata vagy másodpéldánya nyilvánosság számára hozzáférhető kommunikációs szolgáltatásokból történő – (2) bekezdésben említett – törlésének feltételei; |
| --- | --- |

b)

a személyes adat linkje, másolata vagy másodpéldánya nyilvánosság számára hozzáférhető kommunikációs szolgáltatásokból történő – (2) bekezdésben említett – törlésének feltételei;

| c) | a személyesadat-feldolgozás (4) bekezdésben említett korlátozására vonatkozó szempontok és feltételek. [Mód. 112] |
| --- | --- |

c)

a személyesadat-feldolgozás (4) bekezdésben említett korlátozására vonatkozó szempontok és feltételek. [Mód. 112]

18. cikk

Az adathordozhatósághoz való jog

(1)   A személyes adatok strukturált és széles körben használt formátumban történő elektronikus feldolgozása esetén az érintettnek joga van arra, hogy kérje az adatkezelőtől a feldolgozás alatt álló adatok széles körben használt elektronikus és strukturált formátumú másolatát, amely lehetővé teszi az érintett általi további használatot.

(2)   Amennyiben a személyes adatokat az érintett bocsátotta rendelkezésre, és a feldolgozás hozzájáruláson vagy szerződésen alapul, az érintett jogosult arra, hogy ezeket a személyes adatokat és az érintett által rendelkezésre bocsátott, automatizált feldolgozó rendszerben tárolt bármely egyéb információt széles körben használt elektronikus formátumban egy másik rendszerbe továbbítson, anélkül hogy akadályozná a személyes adatok visszavonásával érintett adatkezelőt.

(3)   A Bizottság meghatározhatja az (1) bekezdés szerinti elektronikus formátumot, valamint a személyes adatok (2) bekezdés szerinti továbbításához használt technikai szabványokat, módokat és eljárásokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 113]

4. SZAKASZ

A KIFOGÁSOLÁSHOZ VALÓ JOG ÉS PROFILALKOTÁS

19. cikk

A kifogásoláshoz való jog

(1)   Az érintett egyedi helyzetével kapcsolatos indokok alapján bármikor kifogásolhatja személyes adatainak a 6. cikk (1) bekezdésének d),
  és
  e) és f) pontján alapuló feldolgozását, kivéve, ha az adatkezelő igazolja, hogy a feldolgozást olyan kényszerítő erejű, jogos okok indokolják, amelyek elsőbbséget élveznek az érintett érdekeivel vagy alapvető jogaival és szabadságaival szemben.

(2)   Ha a személyes adatokat közvetlen üzletszerzés érdekében dolgozzák fel,
  adatok feldolgozása a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerint történik
  , az érintett
  bármikor és bármiféle indoklás nélkül
  térítésmentesen kifogásolhatja személyes adatainak ilyen üzletszerzés érdekében

  általános vagy bármely konkrét célból
  való feldolgozását. E jogra kifejezetten, érthető módon fel kell hívni az érintett figyelmét, és a felhívásnak egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lennie minden más információtól.

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett jogra kifejezetten, érthető módon és formában fel kell hívni az érintett figyelmét, és különösen a kifejezetten gyermekeknek szóló tájékoztatás esetében, világos és közérthető nyelven, és a felhívásnak egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lennie minden más információtól.

(2b)
     
  Az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások alkalmazásával összefüggésben és a 2002/58/EK irányelv sérelme nélkül, a tiltakozáshoz való jogot automatikus módon is lehet gyakorolni olyan technikai szabvány alkalmazásával, amely lehetőv teszi az érintett számára, hogy óhajait egyértelmű módon fejezze ki.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés szerinti kifogásolás esetében az adatkezelő a továbbiakban nem használhatja vagy dolgozhatja fel más módon az érintett személyes adatokat
  a kifogásban meghatározott célokra
  . [Mód. 114]

20. cikk

Profilalkotáson alapuló intézkedések

Profilalkotás

(1)   Minden

  A 6. cikk előírásainak sérelme nélkül, minden
  természetes személynek joga van ahhoz, hogy ne terjedhessen ki rá olyan intézkedés hatálya, amely e természetes személyre nézve jogi hatással járna, vagy őt jelentős mértékben érintené, és amely kizárólag automatizált feldolgozáson alapul, és amelynek célja a természetes személyre vonatkozó egyes személyes szempontok értékelése, vagy különösen a természetes személy munkahelyi teljesítményének, gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének elemzése vagy előrejelzése.
  a profilalkotás kifogásolásához a 19. cikkel összhangban. Az érintettet jól látható módon tájékoztatják a profilalkotás kifogásolásához való jogról.

(2)   E rendelet egyéb rendelkezéseire figyelemmel, valamely személyre

  személy
  csak abban az esetben
  lehet

  vonatkozhat az
  érintettre hátrányos jogi hatással lévő intézkedésekhez vezető vagy az érintett érdekeire, jogaira vagy szabadságaira nézve hasonlóan jelentős hatással járó profilalkotás alanya
  , (1) bekezdés szerinti intézkedés, ha a feldolgozást:

| a) | valamely szerződés megkötése

  megkötéséhez
  vagy
  teljesítéséhez szükséges

  teljesítése során végzik, ha a szerződés érintett kérelmére történő megkötése vagy teljesítése teljesül, vagy ha

  feltéve, hogy
  biztosítják az érintett jogos érdekeinek biztosítására alkalmas intézkedéseket, például az emberi beavatkozás kérésére vonatkozó jogot; vagy |
| --- | --- |

a)

valamely szerződés megkötése

  megkötéséhez
  vagy
  teljesítéséhez szükséges

  teljesítése során végzik, ha a szerződés érintett kérelmére történő megkötése vagy teljesítése teljesül, vagy ha

  feltéve, hogy
  biztosítják az érintett jogos érdekeinek biztosítására alkalmas intézkedéseket, például az emberi beavatkozás kérésére vonatkozó jogot; vagy

| b) | olyan uniós vagy nemzeti jogszabály írja elő kifejezetten, amely rendelkezik az érintett jogos érdekeinek biztosítására alkalmas intézkedésekről is; vagy |
| --- | --- |

b)

olyan uniós vagy nemzeti jogszabály írja elő kifejezetten, amely rendelkezik az érintett jogos érdekeinek biztosítására alkalmas intézkedésekről is; vagy

| c) | az érintett hozzájárulása alapján végzik, a 7. cikkben megállapított feltételek és a megfelelő biztosítékok mellett. |
| --- | --- |

c)

az érintett hozzájárulása alapján végzik, a 7. cikkben megállapított feltételek és a megfelelő biztosítékok mellett.

(3)   A valamely természetes személlyel kapcsolatos egyes személyes szempontok értékelését célzó automatizált személyesadat-feldolgozás

  Tilos az olyan profilalkotás, amely egyének közötti megkülönböztetést vált ki faji vagy etnikai hovatartozás, politikai vélemény, vallási vagy világnézeti meggyőződés, szakszervezeti tagság, szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján, illetve amely ilyen hatást kiváltó intézkedésekhez vezet. Az adatkezelő hatékony védelmet alkalmaz a profilalkotásból eredő lehetséges megkülönböztetés ellen.
   A
  profilalkotás
  nem alapulhat kizárólag a személyes adatok 9. cikkben említett különleges kategóriáin.

(4)   A (2) bekezdésben említett esetekben az adatkezelő által a 14. cikk alapján nyújtandó tájékoztatás felöleli az (1) bekezdés szerinti intézkedés céljából történő feldolgozás megvalósulására, és az ilyen feldolgozásnak az érintett tekintetében várható hatásaira vonatkozó információkat.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az

  Az érintettre hátrányos jogi hatással lévő intézkedésekhez vezető vagy az érintett érdekeire, jogaira vagy szabadságaira nézve hasonlóan jelentős hatással járó profilalkotás nem alapulhat kizárólag vagy elsősorban automatizált feldolgozáson, és emberi értékelést is tartalmaz, ideértve az ilyen értékelést követő határozat magyarázatát.


  Az
  érintett (2) bekezdés szerinti jogos érdekeinek biztosítására alkalmas intézkedésekre vonatkozó feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  intézkedések emberi értékelést és az ilyen értékelést követő határozat magyarázatát is tartalmaznak
  .

(5a)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást kap arra, hogy a 66. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az (2) bekezdés alapján iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki a profilalkotásra vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása érdekében. [Mód. 115]

5. SZAKASZ

KORLÁTOZÁSOK

21. cikk

Korlátozások

(1)   Az uniós vagy a tagállami jog jogszabályi intézkedések útján korlátozhatja az 5. cikk a)–e) pontjában, valamint a 11–20. cikkben

  a 11–19. cikkekben
  és a 32. cikkben foglalt jogok és kötelezettségek körét, amennyiben e korlátozás
  világosan meghatározott közérdekű célt szolgál, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jogot, arányos a kitűzött jogszerű céllal és tiszteletben tartja az érintett alapvető jogait és érdekeit,
  az alábbiak biztosításához szükséges és arányos intézkedésnek minősül a demokratikus társadalomban:

| a) | közbiztonság; |
| --- | --- |

a)

közbiztonság;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása;

| c) | az Unió vagy a tagállam egyéb közérdeke, különösen az Unió vagy a tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, valamint a piac stabilitásának és integritásának védelmét

  kérdések
  ; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy a tagállam egyéb közérdeke, különösen az Unió vagy a tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, valamint a piac stabilitásának és integritásának védelmét

  kérdések
  ;

| d) | a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, vizsgálata, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; |
| --- | --- |

d)

a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, vizsgálata, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása;

| e) | az a), b) c) és d) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó

  egy illetékes közhatósági funkció gyakorlása keretében folytatott
  ellenőrzési, felügyeleti és szabályozási tevékenység; |
| --- | --- |

e)

az a), b) c) és d) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó

  egy illetékes közhatósági funkció gyakorlása keretében folytatott
  ellenőrzési, felügyeleti és szabályozási tevékenység;

| f) | az érintett, vagy mások jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

f)

az érintett, vagy mások jogainak és szabadságainak védelme.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jogszabályi intézkedések

  intézkedéseknek szükségeseknek és arányosaknak kell lenniük a demokratikus társadalomban, és azok
  részletes rendelkezéseket tartalmaznak legalább az adatfeldolgozással elérni kívánt célok és az adatkezelő meghatározása

  alábbiak
  tekintetében.

| a) | az adatfeldolgozással elérni kívánt célok; |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozással elérni kívánt célok;

| b) | az adatkezelő meghatározása; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő meghatározása;

| c) | a feldolgozás konkrét céljai és eszközei; |
| --- | --- |

c)

a feldolgozás konkrét céljai és eszközei;

| d) | a visszaélés, illetve a jogtalan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozását célzó biztosítékok; |
| --- | --- |

d)

a visszaélés, illetve a jogtalan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozását célzó biztosítékok;

| e) | az érintettek joga arra, hogy tájékoztatást kapjanak a korlátozásról. |
| --- | --- |

e)

az érintettek joga arra, hogy tájékoztatást kapjanak a korlátozásról.

(2a)
     
  Az (1) bekezdésben említett jogszabályozási intézkedések sem nem engedik meg a magán adatkezelők számára, sem nem kötelezik őket arra, hogy az eredeti célok szempontjából szigorúan szükséges adatokon kívül további adatokat tároljanak. [Mód. 116]

IV. FEJEZET

AZ ADATKEZELŐ ÉS AZ ADATFELDOLGOZÓ

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK

22. cikk

Az adatkezelő felelőssége
  és elszámoltathatósága

(1)   Az adatkezelő

  adatkezelõ – a technika állására, a személyesadat-feldolgozás természetére, a feldolgozás kereteire, hatályára és céljaira, az érintettek jogait és szabadságait érintõ kockázatokra, valamint a szervezet típusára tekintettel – mind az adatfeldolgozás módjának meghatározása, mind a feldolgozás során
  elfogadja azokat a
  megfelelõ
  politikákat és
  megfelelõ és igazolható technikai és szervezési
  végrehajtja azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyekkel biztosítja és
  átlátható módon
  igazolni tudja azt, hogy a személyes adatok feldolgozása e rendelettel összhangban történik.

(1a)
     
  Az adatkezelõ – a technika állására és a végrehajtás költségeire tekintettel – minden ésszerû lépést megtesz olyan megfelelési politikák és eljárások végrehajtására, amelyek folyamatosan tiszteletben tartják az érintettek autonóm döntéseit. E megfelelési politikákat legalább kétévente felül kell vizsgálni, és szükség esetén aktualizálni kell.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések különösen a következőket tartalmazzák:

| a) | a 28. cikk szerinti dokumentáció vezetése; |
| --- | --- |

a)

a 28. cikk szerinti dokumentáció vezetése;

| b) | a 30. cikkben rögzített adatvédelmi követelmények érvényesítése; |
| --- | --- |

b)

a 30. cikkben rögzített adatvédelmi követelmények érvényesítése;

| c) | a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatása; |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatása;

| d) | a 34. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében a felügyelő hatóság előzetes engedélyezéséhez vagy előzetes konzultációhoz szükséges feltételek teljesítése; |
| --- | --- |

d)

a 34. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében a felügyelő hatóság előzetes engedélyezéséhez vagy előzetes konzultációhoz szükséges feltételek teljesítése;

| e) | a 35. cikk (1) bekezdése szerinti adatvédelmi tisztviselő kijelölése. |
| --- | --- |

e)

a 35. cikk (1) bekezdése szerinti adatvédelmi tisztviselő kijelölése.

(3)   Az adatkezelő végrehajtja

  adatkezelõnek képesnek kell lennie
  az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések
  megfelelõségének és
  hatékonyságának felülvizsgálatához szükséges mechanizmusokat. Amennyiben ez arányos, a felülvizsgálatot független belső vagy külső ellenőr végzi.
  igazolására
  .
  Az adatkezelõ tevékenységére vonatkozó valamennyi rendszeres általános jelentés – például a tõzsdén jegyzett társaságok kötelezõen elkészítendõ jelentései – tartalmazza az (1) bekezdésben említett politikák és intézkedések összefoglaló leírását.

(3a)
     
  Az adatkezelő jogosult a személyes adatok Unión belüli továbbítására azon vállalkozáscsoporton belül, amelynek részét képezi, amennyiben az adatfeldolgozás a vállalkozáscsoport egymáshoz kapcsolódó üzleti területei közötti törvényes belső adminisztratív célok érdekében szükséges, és amennyiben belső adatvédelmi rendelkezések vagy azokkal egyenértékű, a 38. cikkben említett eljárási szabályzatok garantálják a megfelelő szintű adatvédelmet, valamint az érintettek érdekeinek védelmét.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés szerinti – a (2) bekezdésben már említettektől eltérő – megfelelő intézkedésekre, a (3) bekezdésben említett felülvizsgálati és ellenőrzési mechanizmusok feltételeire, valamint a (3) bekezdés szerinti arányossági szempontokra vonatkozó további feltételek és követelmények meghatározása érdekében, továbbá különösen a mikro-, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó különös intézkedések mérlegelése mellett a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 117]

23. cikk

Beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)   Az adatkezelő
  és adott esetben az adatfeldolgozó
  – a technika állására és végrehajtás költségeire

  az aktuális mûszaki ismeretekre, a legjobb nemzetközi gyakorlatokra
  és
  az adatfeldolgozásban rejlõ kockázatokra
  tekintettel – mind az adatfeldolgozás
  céljának és
  módjának meghatározása, mind a feldolgozás során megfelelő megfelelõ
  és arányos
  technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre oly módon, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen e rendelet követelményeinek, és biztosítsa az érintettek jogainak védelmét,
  különösen az 5
  .
  cikkben megállapított elvek tekintetében. A beépített adatvédelemnek különös figyelmet kell fordítania a személyes adatok teljes életciklusának irányítására az adatgyûjtéstõl a feldolgozáson át az adatok törléséig, szisztematikusan összpontosítva a személyes adatok pontosságára, bizalmas jellegére, integritására, fizikai biztonságára és törlésére vonatkozó átfogó eljárási biztosítékokra. Amennyiben az adatkezelõ a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatot végzett, az eredményeket ezen intézkedések és eljárások kidolgozása során figyelembe kell venni.

(1a)
     
  A különbözõ gazdasági szektorokban való széles körû alkalmazás elõmozdítása érdekében a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (16)

  és a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (17)

  (közüzemi irányelv) szerinti közbeszerzési eljárásokban elõfeltétellé kell tenni a beépített adatvédelmet.

(2)   Az adatkezelőnek olyan mechanizmusokat

  biztosítania
  kell végrehajtania, amelyek

  hogy
  alapértelmezett módon biztosítják azt, hogy kizárólag a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges személyes adatok kerülnek

  kerüljenek
  feldolgozásra, és különösen azt, hogy az adatgyűjtés,
  -tárolás
  vagy -tárolás

  -terjesztés
  során
  sem
  az adatok mennyisége és

  sem
  az adattárolási időtartam tekintetében sem lépik

  ne lépjék
  túl az e célokhoz szükséges legkisebb mértéket . Ezeknek a mechanizmusoknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy a személyes adatok alapértelmezett módon ne váljanak határozatlan számú egyén számára hozzáférhetővé
  és hogy az érintettek ellenõrizhessék személyes adataik szétosztását
  .

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) és (2) bekezdés szerinti megfelelő intézkedésekre és mechanizmusokra, különösen az ágazatokhoz, termékekhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó beépített adatvédelmi követelményekre vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(4)   A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben rögzített követelményekre vonatkozó egységes technikai előírásokat állapíthat meg. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

  [Mód.]

24. cikk

Közös adatkezelők

Amennyiben az

  több
  adatkezelő
  közösen

  másokkal együtt határozza meg a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját, a közös adatkezelők egymás között megállapodásban szabályozzák az e rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfeleléssel kapcsolatos felelősségüket, különösen az érintett jogainak gyakorlásának vonatkozó eljárások és mechanizmusok tekintetében.
  A megállapodásnak megfelelõen tükröznie kell a közös adatkezelõk érintettekkel szembeni felelõsségi körét és velük való kapcsolatát, és a megállapodás lényegét az érintett rendelkezésére kell bocsátani. Amennyiben a felelõsség nem egyértelmû, az adatkezelõk egyetemlegesen felelõsek. [Mód. 119]

25. cikk

A nem az Unió területén letelepedett adatkezelők képviselői

(1)   A 3. cikk (2) bekezdése szerinti helyzetben az adatkezelő uniós képviselőt jelöl ki.

(2)   E kötelezettséget nem kell alkalmazni:

| a) | a harmadik országban letelepedett adatkezelőre, ha a Bizottság úgy határozott, hogy a harmadik ország a 41. cikk értelmében megfelelő védelmi szintet biztosít; vagy |
| --- | --- |

a)

a harmadik országban letelepedett adatkezelőre, ha a Bizottság úgy határozott, hogy a harmadik ország a 41. cikk értelmében megfelelő védelmi szintet biztosít; vagy

| b) | a 250 főnél

  bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során 5 000 -nél
  kevesebb
  érintettre vonatkozó személyes adatokat feldolgozó és a személyes adatoknak a 9. cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriái, a tartózkodási helyre utaló adatok, illetve a gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozását nem folytató adatkezelõre
  ; főt foglalkoztató vállalkozásra; vagy |
| --- | --- |

b)

a 250 főnél

  bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során 5 000 -nél
  kevesebb
  érintettre vonatkozó személyes adatokat feldolgozó és a személyes adatoknak a 9. cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriái, a tartózkodási helyre utaló adatok, illetve a gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozását nem folytató adatkezelõre
  ; főt foglalkoztató vállalkozásra; vagy

| c) | állami hatóságra vagy szervre; vagy |
| --- | --- |

c)

állami hatóságra vagy szervre; vagy

| d) | az
  érintetteknek az
  Unióban lakóhellyel rendelkező érintetteknek csak alkalmi jelleggel termékeket és szolgáltatásokat kínáló adatkezelőre,
  kivéve, ha a személyes adatok feldolgozása a személyes adatoknak a 9
  .
  cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriáit, tartózkodási helyre utaló adatokat, gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatokat érint. |
| --- | --- |

d)

az
  érintetteknek az
  Unióban lakóhellyel rendelkező érintetteknek csak alkalmi jelleggel termékeket és szolgáltatásokat kínáló adatkezelőre,
  kivéve, ha a személyes adatok feldolgozása a személyes adatoknak a 9
  .
  cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriáit, tartózkodási helyre utaló adatokat, gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatokat érint.

(3)   A képviselőnek azon tagállamok egyikében kell székhellyel/lakóhellyel rendelkeznie, ahol azon érintettek lakóhelye található, akiknek a személyes adatait feldolgozzák a termékek vagy szolgáltatások
  érintettek számára történõ
  nyújtása keretében, vagy
  az érintettek
  akiknek a viselkedését nyomon követik

  követése történik
  .

(4)   A képviselő adatkezelő általi kijelölése nem érinti a magával az adatkezelővel szembeni keresetindításhoz való jogot. [Mód. 120]

26. cikk

Az adatfeldolgozó

(1)   Az adatkezelő – amennyiben az adatfeldolgozás az ő nevében történik – köteles olyan adatfeldolgozót választani, amely a megfelelő technikai és szervezési intézkedések és eljárások tekintetében kellő garanciákat nyújt oly módon, hogy a feldolgozás megfelel e rendelet követelményeinek, és biztosítja az érintett jogainak védelmét, különösen az elvégzendő feldolgozást szabályozó technikai biztonsági és szervezési intézkedések tekintetében, továbbá köteles biztosítani az említett intézkedések teljesítését.

(2)   Az adatfeldolgozó által történő adatfeldolgozást olyan szerződésnek vagy más jogi aktusnak kell szabályoznia, amely az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben köti,. Az
  adatkezelõ és az
  adatfeldolgozó
  szabadon határozzák meg e rendelet követelményeivel összefüggõ szerepeiket és feladataikat
  ,
  ugyanakkor biztosítják,
  hogy az
  adatfeldolgozó

  és amely az adatfeldolgozó vonatkozásában különösen megköveteli:

| a) | kizárólag az adatkezelő utasítása alapján járjon el, különösen, ha tilos a felhasznált személyes adatok továbbítása

  dolgozzon fel személyes adatokat
  ,
  kivéve,
  ha
  az Unió vagy a tagállam jogszabályai másként rendelkeznek
  ; |
| --- | --- |

a)

kizárólag az adatkezelő utasítása alapján járjon el, különösen, ha tilos a felhasznált személyes adatok továbbítása

  dolgozzon fel személyes adatokat
  ,
  kivéve,
  ha
  az Unió vagy a tagállam jogszabályai másként rendelkeznek
  ;

| b) | csak olyan személyeket alkalmazzon, akik titoktartási kötelezettséget vállaltak, vagy törvényes titoktartási kötelezettség alatt állnak; |
| --- | --- |

b)

csak olyan személyeket alkalmazzon, akik titoktartási kötelezettséget vállaltak, vagy törvényes titoktartási kötelezettség alatt állnak;

| c) | megtegye a 30. cikk szerinti összes szükséges intézkedést; |
| --- | --- |

c)

megtegye a 30. cikk szerinti összes szükséges intézkedést;

| d) | megállapítja
  másik adatfeldolgozót

  adatfeldolgozó
  kizárólag az adatkezelő előzetes engedélyével vegyen igénybe;
  történő igénybevételének feltételeit, kivéve, ha ezek megállapítása másként történik
  ; |
| --- | --- |

d)

megállapítja
  másik adatfeldolgozót

  adatfeldolgozó
  kizárólag az adatkezelő előzetes engedélyével vegyen igénybe;
  történő igénybevételének feltételeit, kivéve, ha ezek megállapítása másként történik
  ;

| e) | amennyiben az adatfeldolgozás jellegére tekintettel lehetséges, az adatkezelővel kötött megállapodásban határozza meg az érintett III. fejezet szerinti jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolására irányuló adatkezelői kötelezettség teljesítéséhez szükséges

  teljesítésével összefüggõ megfelelõ és lényeges
  technikai és szervezési követelményeket; |
| --- | --- |

e)

amennyiben az adatfeldolgozás jellegére tekintettel lehetséges, az adatkezelővel kötött megállapodásban határozza meg az érintett III. fejezet szerinti jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolására irányuló adatkezelői kötelezettség teljesítéséhez szükséges

  teljesítésével összefüggõ megfelelõ és lényeges
  technikai és szervezési követelményeket;

| f) | támogassa az adatkezelőt a 30–34. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében
  figyelembe véve az adatfeldolgozás jellegét és az adatfeldolgozó rendelkezésére álló információkat
  ; |
| --- | --- |

f)

támogassa az adatkezelőt a 30–34. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében
  figyelembe véve az adatfeldolgozás jellegét és az adatfeldolgozó rendelkezésére álló információkat
  ;

| g) | az adatfeldolgozást követően adja át

  juttassa vissza
  az összes eredményt az adatkezelőnek, és a személyes adatokat más módon ne dolgozza fel
  és törölje a meglévõ másolatokat, kivéve, ha uniós vagy tagállami jogszabályok az adatok tárolását írják elõ
  ; |
| --- | --- |

g)

az adatfeldolgozást követően adja át

  juttassa vissza
  az összes eredményt az adatkezelőnek, és a személyes adatokat más módon ne dolgozza fel
  és törölje a meglévõ másolatokat, kivéve, ha uniós vagy tagállami jogszabályok az adatok tárolását írják elõ
  ;

| h) | az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséhez

  igazolásához
  szükséges minden tájékoztatást tegyen elérhetővé az adatkezelő és a felügyelő hatóság számára

  számára,
  és
  tegye lehetõvé
  a
  helyszíni vizsgálatot
  . |
| --- | --- |

h)

az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséhez

  igazolásához
  szükséges minden tájékoztatást tegyen elérhetővé az adatkezelő és a felügyelő hatóság számára

  számára,
  és
  tegye lehetõvé
  a
  helyszíni vizsgálatot
  .

(3)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó írásba foglalja az adatkezelő utasításait és az adatfeldolgozó (2) bekezdés szerinti kötelezettségeit.

(3a)
     
  Az (1) bekezdésben említett kellõ garanciák az e rendelet 38. vagy 39. cikke szerinti eljárási szabályzatok vagy tanúsítási mechanizmusok betartásával igazolhatók.

(4)   Amennyiben valamely adatfeldolgozó az adatkezelő utasításaitól eltérő módon dolgozza fel a személyes adatokat,
  vagy
  az
  adatfeldolgozás módját és céljait meghatározó féllé válik, az
  adatfeldolgozó e feldolgozás tekintetében adatkezelőnek minősül, és rá a közös adatkezelőkre vonatkozó, a 24. cikkben rögzített szabályokat kell alkalmazni.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés szerinti adatfeldolgozó felelősségére, kötelezettségeire és feladataira és a személyes adatoknak a vállalkozáscsoporton belül történő feldolgozásának megkönnyítésére, különösen az ellenőrzésre és jelentéstételre vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 121]

27. cikk

Az adatkezelő és az adatfeldolgozó felügyelete mellett végzett feldolgozás

Az adatfeldolgozó és bármely, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó felügyelete alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személy kizárólag az adatkezelő utasítása alapján dolgozhatja fel ezeket az adatokat, kivéve, ha erre őt az uniós vagy nemzeti jog kötelezi.

28. cikk

Dokumentáció

(1)   Valamennyi adatkezelő és –feldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő képviselője dokumentálja a feladatkörébe tartozó összes feldolgozási műveletet.
  az e rendeletben meghatározott követelmények teljesítéséhez szükséges
  ,
  rendszeresen frissített dokumentációt vezet
  .

(2)   A dokumentáció

  Emellett minden adatkezelõ és -feldolgozó dokumentálja
  legalább az alábbi információt tartalmazza

  információkat
  :

| a) | az adatkezelő vagy a közös adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó és – ha van ilyen – a képviselő neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő vagy a közös adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó és – ha van ilyen – a képviselő neve és elérhetősége;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő neve és elérhetősége, ha van ilyen; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő neve és elérhetősége, ha van ilyen;

| c) | az adatfeldolgozás céljai, beleértve az adatkezelő jogos érdekeit, amennyiben a feldolgozás a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontján alapul; |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás céljai, beleértve az adatkezelő jogos érdekeit, amennyiben a feldolgozás a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontján alapul;

| d) | az érintettek kategóriáinak, valamint a rájuk vonatkozó személyes adatok kategóriáinak ismertetése; |
| --- | --- |

d)

az érintettek kategóriáinak, valamint a rájuk vonatkozó személyes adatok kategóriáinak ismertetése;

| e) | a személyes adatok címzettjei vagy címzetti kategóriái, beleértve a jogos érdekre hivatkozással a személyes adatokat megszerző
  adatkezelõk neve és elérhetõsége, ha vannak ilyenek
  ; adatkezelőket; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok címzettjei vagy címzetti kategóriái, beleértve a jogos érdekre hivatkozással a személyes adatokat megszerző
  adatkezelõk neve és elérhetõsége, ha vannak ilyenek
  ; adatkezelőket;

| f) | adott esetben az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a 44. cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti esetekben a megfelelő biztosítékok igazolását; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a 44. cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti esetekben a megfelelő biztosítékok igazolását;

| g) | a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározása; |
| --- | --- |

g)

a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározása;

| h) | a 22. cikk (3) bekezdésében említett mechanizmusok leírása. |
| --- | --- |

h)

a 22. cikk (3) bekezdésében említett mechanizmusok leírása.

(3)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő képviselője kérelemre a felügyelő hatóság rendelkezésére bocsátja a dokumentációt.

(4)   Az (1) és (2) bekezdésben szereplő kötelezettségek nem vonatkoznak az alábbi adatkezelőkre és adatfeldolgozókra:

| a) | kereskedelmi érdek nélkül személyes adatokat feldolgozó természetes személyek; vagy |
| --- | --- |

a)

kereskedelmi érdek nélkül személyes adatokat feldolgozó természetes személyek; vagy

| b) | a 250 főnél kevesebb főt foglalkoztató vállalkozás vagy szervezet, amely személyes adatokat csak a főtevékenységét kiegészítő tevékenységként dolgoz fel. |
| --- | --- |

b)

a 250 főnél kevesebb főt foglalkoztató vállalkozás vagy szervezet, amely személyes adatokat csak a főtevékenységét kiegészítő tevékenységként dolgoz fel.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – különösen az adatkezelő és az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő képviselőjének feladataira tekintettel – az (1) bekezdés szerinti dokumentációra vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében, a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(6)   A Bizottság egységes formanyomtatványokat határozhat meg az (1) bekezdés szerinti dokumentáció esetében. E végrehajtási aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 122]

29. cikk

Együttműködés a felügyelő hatósággal

(1)   Az adatkezelő és
  – ha van ilyen –
  az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő képviselője kötelezettségei teljesítése során – kérelemre – együttműködik a felügyelő hatósággal különösen azáltal, hogy rendelkezésre bocsátja az 53. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti információt, és hozzáférést biztosít az említett bekezdés b) pontjának megfelelően.

(2)   A felügyelő hatóság 53. cikk (2) bekezdése szerinti hatáskörének gyakorlását követően az adatkezelő és az adatfeldolgozó a felügyelő hatóság által meghatározott ésszerű határidőn belül válaszol a felügyelő hatóságnak. A válasz tartalmazza a felügyelő hatóság észrevételeire válaszul meghozott intézkedések ismertetését és az elért eredményeket.[Mód. 123]

2. SZAKASZ

ADATBIZTONSÁG

30. cikk

Az adatfeldolgozás biztonsága

(1)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó, a technika állására és a végrehajtás költségeire tekintettel, ,
  a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat eredményeit figyelembe véve
  végrehajtja a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket az adatfeldolgozás kockázatainak és a védendő személyes adatok jellegének megfelelő védelmi szint biztosítása érdekében.

(1a)
     
  A technológiai fejlődés állására és a végrehajtás költségeire való tekintettel az ilyen biztonsági politika gondoskodik arról, hogy

| a) | biztosítani lehessen a személyes adatok sértetlenségének igazolását; |
| --- | --- |

a)

biztosítani lehessen a személyes adatok sértetlenségének igazolását;

| b) | biztosítani lehessen a személyes adatokat feldolgozó rendszerek és szolgáltatások folyamatos bizalmas jellegét, integritását, elérhetőségét és rugalmasságát; |
| --- | --- |

b)

biztosítani lehessen a személyes adatokat feldolgozó rendszerek és szolgáltatások folyamatos bizalmas jellegét, integritását, elérhetőségét és rugalmasságát;

| c) | az információs rendszerek és szolgáltatások rendelkezésre állását, integritását és bizalmas jellegét befolyásoló fizikai vagy műszaki probléma esetén kellő időben vissza lehessen állítani az adatok rendelkezésre állását és az azokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

c)

az információs rendszerek és szolgáltatások rendelkezésre állását, integritását és bizalmas jellegét befolyásoló fizikai vagy műszaki probléma esetén kellő időben vissza lehessen állítani az adatok rendelkezésre állását és az azokhoz való hozzáférést;

| d) | az érzékeny személyes adatok 8. és 9. cikk szerinti feldolgozása esetén további biztonsági intézkedések legyenek érvényben annak érdekében, hogy biztosítható legyen a kockázati helyzetekkel kapcsolatos tudatosság, valamint hogy az adatokra esetlegesen veszélyt jelentő sebezhetőség vagy esemény észlelése esetén szinte azonnal megelőző, korrekciós vagy enyhítő intézkedéseket lehessen hozni; |
| --- | --- |

d)

az érzékeny személyes adatok 8. és 9. cikk szerinti feldolgozása esetén további biztonsági intézkedések legyenek érvényben annak érdekében, hogy biztosítható legyen a kockázati helyzetekkel kapcsolatos tudatosság, valamint hogy az adatokra esetlegesen veszélyt jelentő sebezhetőség vagy esemény észlelése esetén szinte azonnal megelőző, korrekciós vagy enyhítő intézkedéseket lehessen hozni;

| e) | a folyamatos hatékonyság biztosítása érdekében rendszeresen elvégezzék az alkalmazott biztonsági politikák, eljárások és tervek vizsgálatát, értékelését és hatékonyságának felmérését. |
| --- | --- |

e)

a folyamatos hatékonyság biztosítása érdekében rendszeresen elvégezzék az alkalmazott biztonsági politikák, eljárások és tervek vizsgálatát, értékelését és hatékonyságának felmérését.

(2)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó a kockázatok értékelését követően végrehajtja az (1) bekezdés szerinti intézkedéseket a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése vagy véletlen elvesztése elleni védelme, valamint a feldolgozás jogellenes formáinak, különösen a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalának, terjesztésének vagy az azokhoz való hozzáférésnek vagy azok megváltoztatásának megelőzése érdekében.
  intézkedések legalább

| a) | biztosítják, hogy a személyes adatokhoz kizárólag a felhatalmazott alkalmazottak és kizárólag törvényesen engedélyezett céllal férhessenek hozzá; |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy a személyes adatokhoz kizárólag a felhatalmazott alkalmazottak és kizárólag törvényesen engedélyezett céllal férhessenek hozzá;

| b) | védik a tárolt vagy továbbított személyes adatokat azok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése vagy megváltoztatása, engedély nélküli vagy jogellenes tárolása, feldolgozása, közzététele, valamint az azokhoz való engedély nélküli vagy jogellenes hozzáférés ellen; továbbá |
| --- | --- |

b)

védik a tárolt vagy továbbított személyes adatokat azok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése vagy megváltoztatása, engedély nélküli vagy jogellenes tárolása, feldolgozása, közzététele, valamint az azokhoz való engedély nélküli vagy jogellenes hozzáférés ellen; továbbá

| c) | biztosítják a személyes adatok feldolgozására vonatkozó biztonsági politika végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

biztosítják a személyes adatok feldolgozására vonatkozó biztonsági politika végrehajtását.

(3)   A Bizottság felhatalmazást

  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást
  kap arra, hogy
  a 66. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki
  az (1) és (2) bekezdés szerinti technikai és szervezeti intézkedésekre – beleértve a technika állásának meghatározását -, a konkrét ágazatokra és a különleges adatfeldolgozás helyzeteire vonatkozó feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,

  vonatkozóan
  figyelembe véve különösen a technológiai fejlődést és a beépített és az alapértelmezett adatvédelmi megoldásokat, kivéve ha a (4) bekezdést kell alkalmazni.

(4)   A Bizottság a szükséges esetekben végrehajtási jogi aktusok útján pontosan meghatározhatja az (1) és (2) bekezdés szerinti követelményeket a különböző helyzetek, így különösen:

| a) | a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megelőzése; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megelőzése;

| b) | a személyes adatok jogosulatlan közlésének, olvasásának, másolásának, módosításának, törlésének vagy eltávolításának megelőzése; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok jogosulatlan közlésének, olvasásának, másolásának, módosításának, törlésének vagy eltávolításának megelőzése;

| c) | a feldolgozási műveletek törvényességi felülvizsgálatának biztosítása tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a feldolgozási műveletek törvényességi felülvizsgálatának biztosítása tekintetében.

E végrehajtási aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 124]

31. cikk

A felügyelő hatóság értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)   Az adatkezelő a személyes adatok megsértése esetén indokolatlan késedelem nélkül, amennyiben lehetséges a személyes adatok megsértéséről való tudomásszerzéstől számított 24 órán belül értesíti
  arról
  a felügyelő hatóságot a személyes adatok megsértéséről. A felügyelő hatóság értesítését írásbeli indokolással kell ellátni, amennyiben arra nem 24 órán belül került sor.

(2)   Az adatfeldolgozó a 26. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően a személyes adatok megsértésének megállapítását követően azonnal

  indokolatlan késedelem nélkül
  figyelmezteti és tájékoztatja az adatkezelőt.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti értesítés legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a személyes adatok megsértésének ismertetése, beleértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatok kategóriáit és számát; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok megsértésének ismertetése, beleértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatok kategóriáit és számát;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó személyének és elérhetőségének közlése; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó személyének és elérhetőségének közlése;

| c) | a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat;

| d) | a személyes adatok megsértéséből fakadó következmények ismertetése; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok megsértéséből fakadó következmények ismertetése;

| e) | az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására
  vagy hatásának enyhítésére
  javasolt vagy tett intézkedések ismertetése. |
| --- | --- |

e)

az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására
  vagy hatásának enyhítésére
  javasolt vagy tett intézkedések ismertetése.

A tájékoztatást szükség esetén több szakaszban is meg lehet adni.

(4)   Az adatkezelő dokumentál minden személyesadat-sértést a hozzá kapcsolódó tények, hatások és az orvoslására tett intézkedések feltüntetésével. E dokumentációnak
  elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy
  lehetővé kell tennie

  tegye
  a felügyelő hatóság számára az e cikkel
  és a 30. cikkel
  való összhang vizsgálatát. A dokumentáció csak az említett célból szükséges információt tartalmazza.

(4a)
     
  A felügyelő hatóság nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartást vezet a bejelentett jogsértések típusairól.

(5)   A Bizottság felhatalmazást

  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást
  kap arra, hogy
  a 66. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki
  az (1) és (2) bekezdésben említett adatsértés
  és indokolatlan késedelem
  megállapítására,
  valamint
  és az adatkezelő és adatfeldolgozó személyes adatok megsértéséhez kapcsolódó értesítési kötelezettségének különös körülményeire vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  vonatkozóan.

(6)   A Bizottság meghatározhatja a felügyelő hatóságok ilyen értesítésének egységes formanyomtatványait, az értesítési követelmény teljesítése során alkalmazandó eljárásokat, valamint a (4) bekezdés szerinti dokumentáció formáját és szabályait, beleértve az abban tárolt információk törlésére vonatkozó határidőket is. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 126]

32. cikk

Az érintett értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)   Amennyiben a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti az érintett személyes adatainak,
  magánéletének, jogainak
  vagy
  jogos érdekeinek

  magánéletének védelmét, az adatkezelő a 31. cikk szerinti értesítést követően indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintettet a személyes adatok megsértéséről.

(2)   Az érintett (1) bekezdés szerinti értesítésének
  átfogónak kell lennie, és egyértelmû és egyszerû nyelvezettel kell készülnie. I
  smertetnie kell a személyes adat megsértésének jellegét, és tartalmaznia kell legalább a 31. cikk (3) bekezdésének b))
  , c)
  és
  d
  ) pontjában előírt tájékoztatást és javaslatokat,
  valamint tájékoztatást kell adnia az érintett – többek között a jogorvoslathoz fûzõdõ – jogairól
  .

(3)   A személyes adatok megsértéséről nem szükséges értesíteni az érintettet, ha az adatkezelő a felügyelő hatóság által elfogadott módon igazolja, hogy a megfelelő technológiai védelmi intézkedéseket végrehajtotta, és az említett intézkedéseket alkalmazták az adatok megsértésével érintett adatokra. E technológiai védelmi intézkedéseknek értelmezhetetlenné kell tenniük az adatokat a hozzáférési joggal nem rendelkező személyek számára.

(4)   Amennyiben az adatkezelő az érintettet még nem értesítette a személyes adatok megsértéséről, a felügyelő hatóság – az adatkezelő azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy az érintettet a személyes adatok megsértéséről értesítse – az adatsértés esetleges hátrányos hatásait mérlegelve felszólíthatja ennek megtételére.

(5)   A Bizottság felhatalmazást

  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást
  kap arra, hogy
  a 66. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki a

  az személyes adatokat
  , a magánéletet, az érintett jogait vagy jogos érdekeit
  várhatóan hátrányosan érintő, az (1) bekezdés szerinti jogsértés körülményeire vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

  vonatkozóan.

(6)   A Bizottság meghatározhatja az érintett számára nyújtandó, az (1) bekezdés szerinti értesítés formátumát, valamint az említett értesítés alkalmazására vonatkozó eljárásokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 126]

32a. cikk

Kockázaelemzés

(1)
     
  Az adatkezelõ vagy adott esetben az adatfeldolgozó elkészíti a tervezett adatfeldolgozásnak az érintettek jogaira és szabadságaira gyakorolt lehetséges hatásainak kockázatelemzését, felmérve, hogy feldolgozási mûveletei valószínûsíthetõen jelent e sajátos kockázatokat.

(2)
     
  Valószínûsíthetõen ilyen különleges kockázatot jelentenek a következõ adatfeldolgozási mûveletek:

| a) | bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során több mint 5 000 érintett személyes adatainak feldolgozása; |
| --- | --- |

a)

bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során több mint 5 000 érintett személyes adatainak feldolgozása;

| b) | a személyes adatok 9. cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriái, a tartózkodási helyre utaló adatok, illetve a gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozása; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok 9. cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriái, a tartózkodási helyre utaló adatok, illetve a gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozása;

| c) | profilalkotás, amelyre az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént hasonlóan jelentõs mértékben érintõ intézkedések épülnek; |
| --- | --- |

c)

profilalkotás, amelyre az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént hasonlóan jelentõs mértékben érintõ intézkedések épülnek;

| d) | egészségügyi ellátás nyújtására, járványügyi kutatásokra vagy mentális vagy fertõzõ betegségekre irányuló felmérésekre vonatkozó személyes adatok feldolgozása, amennyiben az adatok feldolgozására meghatározott egyénekre széles körben vonatkozó intézkedések vagy döntések meghozatala érdekében kerül sor; |
| --- | --- |

d)

egészségügyi ellátás nyújtására, járványügyi kutatásokra vagy mentális vagy fertõzõ betegségekre irányuló felmérésekre vonatkozó személyes adatok feldolgozása, amennyiben az adatok feldolgozására meghatározott egyénekre széles körben vonatkozó intézkedések vagy döntések meghozatala érdekében kerül sor;

| e) | a nyilvánosság számára hozzáférhetõ területek nagyarányú, automatizált nyomon követése; |
| --- | --- |

e)

a nyilvánosság számára hozzáférhetõ területek nagyarányú, automatizált nyomon követése;

| f) | egyéb olyan feldolgozási mûveletek, amelyek vonatkozásában a 34. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselõvel vagy a felügyelõ hatósággal. |
| --- | --- |

f)

egyéb olyan feldolgozási mûveletek, amelyek vonatkozásában a 34. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselõvel vagy a felügyelõ hatósággal.

| g) | amennyiben a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érintené az érintett személyes adatainak, magánéletének, jogainak vagy jogos érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

g)

amennyiben a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érintené az érintett személyes adatainak, magánéletének, jogainak vagy jogos érdekeinek védelmét;

| h) | az adatkezelõ vagy -feldolgozó fõ tevékenységei olyan feldolgozási eljárásokat foglalnak magukban, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva az érintettek rendszeres és rendszerszerû nyomon követését igénylik. |
| --- | --- |

h)

az adatkezelõ vagy -feldolgozó fõ tevékenységei olyan feldolgozási eljárásokat foglalnak magukban, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva az érintettek rendszeres és rendszerszerû nyomon követését igénylik.

| i) | amennyiben a személyes adatokat olyan jelentõs számú személy számára teszik hozzáférhetõvé, amely ésszerûen elvárható módon nem korlátozható. |
| --- | --- |

i)

amennyiben a személyes adatokat olyan jelentõs számú személy számára teszik hozzáférhetõvé, amely ésszerûen elvárható módon nem korlátozható.

(3)
     
  Amennyiben a kockázatelemzés eredményei alapján:

| a) | a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az Unión kívüli székhellyel rendelkezõ adatkezelõknek a 25. cikkben foglalt követelményekkel és mentességekkel összhangban ki kell jelölniük egy Unióban letelepedett képviselõt; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az Unión kívüli székhellyel rendelkezõ adatkezelõknek a 25. cikkben foglalt követelményekkel és mentességekkel összhangban ki kell jelölniük egy Unióban letelepedett képviselõt;

| b) | a (2) bekezdés a), b) vagy h) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az adatkezelõnek a 35. cikkben foglalt követelményekkel és mentességekkel összhangban ki kell jelölnie egy adatvédelmi tisztviselõt; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a), b) vagy h) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az adatkezelõnek a 35. cikkben foglalt követelményekkel és mentességekkel összhangban ki kell jelölnie egy adatvédelmi tisztviselõt;

| c) | a (2) bekezdés a), b), c), d), e), f), g) vagy h) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az adatkezelõnek vagy az adatkezelõ nevében eljáró adatfeldolgozónak el kell végeznie a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés a), b), c), d), e), f), g) vagy h) pontjában említett adatfeldolgozási mûveletek bármelyike áll fenn, az adatkezelõnek vagy az adatkezelõ nevében eljáró adatfeldolgozónak el kell végeznie a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatot;

| d) | a (2) bekezdés f) pontjában említett adatfeldolgozási mûvelet áll fenn, az adatkezelõnek a 34. cikk szerint konzultálnia kell az adatvédelmi tisztviselõvel vagy – amennyiben adatvédelmi tisztviselõ kinevezésére nem került sor – a felügyelõ hatósággal. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdés f) pontjában említett adatfeldolgozási mûvelet áll fenn, az adatkezelõnek a 34. cikk szerint konzultálnia kell az adatvédelmi tisztviselõvel vagy – amennyiben adatvédelmi tisztviselõ kinevezésére nem került sor – a felügyelõ hatósággal.

(4)
     
  A kockázatelemzést elvégzése után legkésőbb egy évvel vagy azonnal felül kell vizsgálni, ha az adatfeldolgozási műveletek jellegében, alkalmazási körében vagy rendeltetésében jelentős változás történik. Amennyiben a (3) bekezdés c) pontja alapján az adatkezelõ nem köteles adatvédelmi hatásvizsgálatot készíteni, a kockázatelemzést dokumentálni kell. [Mód. 127]

3. SZAKASZ

AZ ADATKEZELÉS TELJES IDÕTARTAMÁRA KITERJEDÕ
  ADATVÉDELMI HATÁSVIZSGÁLAT ÉS ELŐZETES ENGEDÉLYEZÉS

  IRÁNYÍTÁS

33. cikk

Adatvédelmi hatásvizsgálat

(1)   Amennyiben az adatfeldolgozási műveletek jellegük, alkalmazási területük vagy céljaik tekintetében különleges kockázatot jelentenek

  a 32a. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján szükséges
  az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, az adatkezelő vagy az adatkezelő nevében eljáró adatfeldolgozó elvégzi e

  a
  tervezett adatfeldolgozási műveletek

  mûveleteknek az érintettek jogai és szabadságai, különösen a
  személyes adatok védelme

  védelméhez való joguk
  tekintetében várható hatásának vizsgálatát.
  Hasonló kockázatokat jelentõ hasonló adatfeldolgozási mûveletek esetében elegendõ egyetlen hatásvizsgálatot elvégezni.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti különleges kockázatokat különösen a következő feldolgozási műveletek jelentik:

| a) | a természetes személyre vonatkozó egyes személyes szempontok olyan módszeres és átfogó értékelése vagy különösen a természetes személy gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének olyan elemzése vagy előrejelzése, amelyre automatizált feldolgozáson alapul, és amelyre az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént jelentős mértékben érintő intézkedések épülnek; |
| --- | --- |

a)

a természetes személyre vonatkozó egyes személyes szempontok olyan módszeres és átfogó értékelése vagy különösen a természetes személy gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének olyan elemzése vagy előrejelzése, amelyre automatizált feldolgozáson alapul, és amelyre az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént jelentős mértékben érintő intézkedések épülnek;

| b) | a szexuális életre, egészségre, fajra vagy etnikai származásra vagy az egészségügyi ellátás nyújtására, járványügyi kutatásokra vagy mentális vagy fertőző betegségekre irányuló felmérésekre vonatkozó információk, amennyiben az adatok feldolgozására meghatározott egyénekre széles körben vonatkozó intézkedések vagy döntések meghozatala érdekében kerül sor; |
| --- | --- |

b)

a szexuális életre, egészségre, fajra vagy etnikai származásra vagy az egészségügyi ellátás nyújtására, járványügyi kutatásokra vagy mentális vagy fertőző betegségekre irányuló felmérésekre vonatkozó információk, amennyiben az adatok feldolgozására meghatározott egyénekre széles körben vonatkozó intézkedések vagy döntések meghozatala érdekében kerül sor;

| c) | a nyilvánosság számára hozzáférhető területek nyomon követése, különösen optikai-elektronikus eszközök nagyarányú alkalmazásával (videomegfigyelés); |
| --- | --- |

c)

a nyilvánosság számára hozzáférhető területek nyomon követése, különösen optikai-elektronikus eszközök nagyarányú alkalmazásával (videomegfigyelés);

| d) | a gyermekekre, genetikus vagy biometrikus adatokra vonatkozó széleskörű nyilvántartási rendszerekben tárolt személyes adatok; |
| --- | --- |

d)

a gyermekekre, genetikus vagy biometrikus adatokra vonatkozó széleskörű nyilvántartási rendszerekben tárolt személyes adatok;

| e) | egyéb olyan feldolgozási műveletek, amelyek vonatkozásában a 34. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében konzultálni kell a felügyelő hatósággal. |
| --- | --- |

e)

egyéb olyan feldolgozási műveletek, amelyek vonatkozásában a 34. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében konzultálni kell a felügyelő hatósággal.

(3)   A vizsgálat legalább a tervezett adatfeldolgozási műveletek általános leírását, az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok vizsgálatát, a kockázatok kezelésére tervezett intézkedéseket, a személyes adatok védelmét és az e rendelettel való összhang igazolását szolgáló biztosítékokat, biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat tartalmazza, figyelembe véve az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit.
  kezelésének teljes időtartamára ki kell, hogy terjedjen, az adatgyűjtéstől kezdve az adatfeldolgozáson át az adatok törléséig
  .
  A hatásvizsgálatnak legalább a következõket tartalmaznia kell:

| a) | a tervezett adatfeldolgozási mûveletek rendszeres leírását, a feldolgozás céljait és adott esetben az adatkezelõ által érvényesíteni kívánt jogos érdeket; |
| --- | --- |

a)

a tervezett adatfeldolgozási mûveletek rendszeres leírását, a feldolgozás céljait és adott esetben az adatkezelõ által érvényesíteni kívánt jogos érdeket;

| b) | az adatfeldolgozási mûveletek célokhoz viszonyított szükségességének és arányosságának vizsgálatát; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozási mûveletek célokhoz viszonyított szükségességének és arányosságának vizsgálatát;

| c) | az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok – köztük a hátrányos megkülönböztetés mûveletbe való beágyazásának vagy a mûvelet általi felerõsítésének kockázata – vizsgálatát; |
| --- | --- |

c)

az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok – köztük a hátrányos megkülönböztetés mûveletbe való beágyazásának vagy a mûvelet általi felerõsítésének kockázata – vizsgálatát;

| d) | a kockázatok kezelésére, valamint a feldolgozott személyes adatok mennyiségének minimalizálására tervezett intézkedések leírását; |
| --- | --- |

d)

a kockázatok kezelésére, valamint a feldolgozott személyes adatok mennyiségének minimalizálására tervezett intézkedések leírását;

| e) | a személyes adatok védelmét – például álnevesítés útján – és az e rendelettel való összhang igazolását szolgáló, az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit figyelembe vevõ biztosítékok, biztonsági intézkedések és mechanizmusok felsorolását; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok védelmét – például álnevesítés útján – és az e rendelettel való összhang igazolását szolgáló, az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit figyelembe vevõ biztosítékok, biztonsági intézkedések és mechanizmusok felsorolását;

| f) | a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározását; |
| --- | --- |

f)

a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározását;

| g) | magyarázatot arról, hogy mely 23. cikk szerinti beépített és alapértelmezett adatvédelemi gyakorlatokat hajtották végre; |
| --- | --- |

g)

magyarázatot arról, hogy mely 23. cikk szerinti beépített és alapértelmezett adatvédelemi gyakorlatokat hajtották végre;

| h) | a személyes adatok címzettjeinek, illetve a címzettek kategóriáinak felsorolását; |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok címzettjeinek, illetve a címzettek kategóriáinak felsorolását;

| i) | adott esetben a harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére továbbítani tervezett adatok felsorolását, beleértve az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megnevezését, |
| --- | --- |

i)

adott esetben a harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére továbbítani tervezett adatok felsorolását, beleértve az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megnevezését,

| j) | az adatfeldolgozás kereteinek vizsgálatát. |
| --- | --- |

j)

az adatfeldolgozás kereteinek vizsgálatát.

(3a)
     
  Amennyiben az adatkezelõ vagy adatfeldolgozó adatvédelmi tisztviselõt jelölt ki, annak részt kell vennie a hatásvizsgálati eljárásban.

(3b)
     
  A vizsgálatot dokumentálják, és a 33a. cikk (1) bekezdése értelmében rendszeres időszakos adatvédelmi megfelelőségi felülvizsgálatokat tartalmazó ütemtervet írnak elő. A vizsgálatot indokolatlan késedelem nélkül frissíteni kell, amennyiben a 33a. cikk alapján végzett adatvédelmi megfelelőségi felülvizsgálat eredményei megfelelőségi ellentmondásokat mutatnak. Az adatkezelõ és az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelõ képviselõje kérelemre a felügyelõ hatóság rendelkezésére bocsátja a vizsgálatot.

(4)   Az adatkezelő a kereskedelmi érdekek vagy a közérdek védelme vagy a feldolgozási műveletek biztonságának sérelme nélkül kikéri az érintettek vagy képviselőik véleményét a tervezett adatfeldolgozásról.

(5)   Amennyiben az adatkezelő hatóság vagy szerv, és a feldolgozás a feldolgozási műveletek szabályairól és eljárásairól rendelkező 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti jogi kötelezettségből következik, és azt az uniós jog szabályozza, az (1)–(4) bekezdést nem kell alkalmazni, kivéve, ha a tagállamok szükségesnek tartják ilyen hatásvizsgálat elvégzését a feldolgozási tevékenységet megelőzően.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) és (2) bekezdés szerinti, valószínűleg különleges kockázatokat jelentő feldolgozási műveletekre és a (3) bekezdés szerinti vizsgálat követelményeire – köztük a méretezhetőség, a felülvizsgálat és az ellenőrizhetőség követelményére – vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Ennek során a Bizottság mérlegeli sajátos intézkedések elfogadását a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében

(7)   A Bizottság meghatározhatja a (3) bekezdés szerinti vizsgálat elvégzésére, felülvizsgálatára és ellenőrzésére vonatkozó egységes előírásokat és eljárásokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 129]

33a. cikk

Adatvédelmi megfelelõségi felülvizsgálat

(1)
     
  Legkésõbb két évvel a 33. cikk (1) bekezdése szerint elvégzett hatásvizsgálatot követõen az adatkezelõ vagy az adatkezelõ nevében eljáró adatfeldolgozó megfelelõségi felülvizsgálatot végez. A megfelelõségi felülvizsgálatnak igazolnia kell, hogy a személyes adatok feldolgozása az adatvédelmi hatásvizsgálatnak megfelelõen történt.

(2)
     
  A megfelelõségi felülvizsgálatot idõszakosan, legalább kétévente el kell végezni, illetve azonnali hatállyal, amennyiben az adatfeldolgozási mûveletekhez kapcsolódó meghatározott kockázatokban változás áll be.

(3)
     
  Amennyiben a megfelelőségi felülvizsgálat eredményei megfelelőségi ellentmondásokat mutatnak, a megfelelőségi felülvizsgálatnak ajánlásokat kell tennie a teljes mértékű megfelelés elérésének módjára.

(4)
     
  A megfelelőségi felülvizsgálatot, illetve annak javaslatait dokumentálják. Az adatkezelõ és az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelõ képviselõje kérelemre a felügyelõ hatóság rendelkezésére bocsátja a megfelelõségi felülvizsgálatot.

(5)
     
  Amennyiben az adatkezelõ vagy adatfeldolgozó adatvédelmi tisztviselõt jelölt ki, annak részt kell vennie a megfelelõségi felülvizsgálati eljárásban. [Mód. 130]

34. cikk

Előzetes engedélyezés és előzetes konzultáció

(1)   A tervezett feldolgozás e rendelettel való összhangjának biztosítása érdekében a személyes adatok feldolgozását megelőzően az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó kéri a felügyelő hatóság engedélyét, különösen az érintettekre vonatkozó kockázatok csökkentése érdekében, ha az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó a 42. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti szerződéses feltételeket alkalmaz, vagy a 42. cikk (5) bekezdésnek megfelelően nem nyújt megfelelő biztosítékokat egy jogilag kötelező eszközben a személyes adatok harmadik országokba vagy valamely nemzetközi szervezet részére történő továbbítása esetén.

(2)   Az adatkezelő vagy az adatkezelő nevében eljáró adatfeldolgozó a tervezett adatfeldolgozás és az e rendelet közötti összhang biztosítása, valamint különösen az érintettekre vonatkozó kockázatok csökkentése érdekében a személyes adatok feldolgozását megelőzően konzultál
  az adatvédelmi tisztviselõvel, vagy – amennyiben nem került sor adatvédelmi tisztviselõ kinevezésére
  a felügyelő hatósággal, amennyiben:

| a) | a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a feldolgozási műveletek jellegüknél, alkalmazási területüknél vagy céljaiknál fogva várhatóan magas szintű különleges kockázatot jelentenek; vagy |
| --- | --- |

a)

a 33. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a feldolgozási műveletek jellegüknél, alkalmazási területüknél vagy céljaiknál fogva várhatóan magas szintű különleges kockázatot jelentenek; vagy

| b) | az adatvédelmi tisztviselő, vagy
  a felügyelő hatóság szükségesnek tartja az olyan – a (4) bekezdés szerint meghatározott – adatfeldolgozási műveletekről szóló előzetes konzultációt, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva valószínűleg különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogai és szabadságai tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő, vagy
  a felügyelő hatóság szükségesnek tartja az olyan – a (4) bekezdés szerint meghatározott – adatfeldolgozási műveletekről szóló előzetes konzultációt, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva valószínűleg különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogai és szabadságai tekintetében.

(3)   Amennyiben
  az illetékes

  a felügyelő hatóság
  jogkörével összhangban úgy határoz, hogy

  véleménye szerint a tervezett adatfeldolgozás nem áll összhangban e rendelettel, különösen, ha a kockázatokat elégtelen módon azonosították vagy csökkentették, megtiltja a tervezett adatfeldolgozást, és megfelelő javaslatot tesz az összhang helyreállítására.

(4)   A felügyelő hatóság

  Az Európai Adatvédelmi Testület
  megállapítja és nyilvánosságra hozza a (2) bekezdés b) pontja szerinti előzetes konzultáció tárgyát képező adatfeldolgozási műveletek jegyzékét. A felügyelő hatóság az említett jegyzéket közli az Európai Adatvédelmi Testülettel is.

(5)   Amennyiben a (4) bekezdés szerinti jegyzék olyan feldolgozási tevékenységeket foglal magában, amelyek termékek és szolgáltatások több tagállam érintettjei számára történő nyújtásához vagy viselkedésük nyomon követéséhez kapcsolódik, vagy lényeges hatással járhat a személyes adatok Unión belüli szabad áramlására, a felügyelő hatóság a jegyzék elfogadását megelőzően alkalmazza az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmust.

(6)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó
  kérelemre
  a felügyelő hatóság rendelkezésére bocsátja a 33. cikk által előírt

  szerinti
  adatvédelmi hatásvizsgálatot, valamint – kérelemre – az összes olyan egyéb információt, amely lehetővé teszi a felügyelő hatóság számára az adatfeldolgozás, valamint elsősorban az érintett személyes adatainak védelméhez fűződő kockázatok és a kapcsolódó biztosítékok közötti összhang vizsgálatát.

(7)   A tervezett adatfeldolgozás e rendelettel való összhangjának biztosítása és különösen az érintettekhez kapcsolódó kockázatok csökkentése érdekében a tagállamok konzultálnak a felügyelő hatósággal a nemzeti parlament által elfogadandó jogalkotási intézkedés előkészítése vagy az adatfeldolgozás jellegét meghatározó ilyen jogalkotási intézkedésen alapuló intézkedés előkészítése során.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a (2) bekezdés a) pontja szerinti különleges kockázatok magas szintjének meghatározására vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(9)   A Bizottság egységes formanyomtatványokat és eljárásokat állapíthat meg az (1) és (2) bekezdés szerinti előzetes engedélyek és konzultációk, valamint a felügyelő hatóságok (6) bekezdés szerinti tájékoztatása esetében. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 131]

4. SZAKASZ

AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ

35. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése

(1)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki minden olyan esetben, amikor:

| a) | a feldolgozást hatóság vagy állami szerv végzi; vagy |
| --- | --- |

a)

a feldolgozást hatóság vagy állami szerv végzi; vagy

| b) | a feldolgozást legalább 250 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozás

  jogi személy
  végzi,
  , és az bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során 5 000 -nél kevesebb érintettre vonatkozik
  ; vagy |
| --- | --- |

b)

a feldolgozást legalább 250 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozás

  jogi személy
  végzi,
  , és az bármely egymást követõ 12 hónapból álló idõszak során 5 000 -nél kevesebb érintettre vonatkozik
  ; vagy

| c) | az adatkezelő vagy -feldolgozó fő tevékenységei olyan feldolgozási eljárásokat foglalnak magukban, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva az érintettek rendszeres és rendszerszerű nyomon követését igénylik;
  vagy |
| --- | --- |

c)

az adatkezelő vagy -feldolgozó fő tevékenységei olyan feldolgozási eljárásokat foglalnak magukban, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva az érintettek rendszeres és rendszerszerű nyomon követését igénylik;
  vagy

| d) | az adatkezelõ vagy -feldolgozó alapvetõ feladatai az adatok 9. cikk (1) bekezdése szerinti különleges kategóriái, tartózkodási helyre utaló adatok, illetve gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozását foglalják magukban. |
| --- | --- |

d)

az adatkezelõ vagy -feldolgozó alapvetõ feladatai az adatok 9. cikk (1) bekezdése szerinti különleges kategóriái, tartózkodási helyre utaló adatok, illetve gyermekekre vagy munkavállalókra vonatkozó, széleskörû nyilvántartási rendszerekben tárolt adatok feldolgozását foglalják magukban.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben A vállalkozások társulásai
  kijelölhetnek
  egy
  fõ felelõsséget viselõ
  adatvédelmi tisztviselõt
  , amennyiben gondoskodnak arról, hogy minden telephely számára rendelkezésre álljon egy könnyen elérhetõ adatvédelmi tisztviselõ

  jelölhetnek ki.

(3)   Amennyiben az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó hatóság vagy állami szerv, az adatvédelmi tisztviselő több ilyen jogalany számára is kijelölhető, figyelemmel a hatóság vagy állami szerv szervezeti felépítésére.

(4)   Az (1) bekezdés szerintiektől eltérő esetekben az adatkezelő vagy -feldolgozó vagy az adatkezelők vagy -feldolgozók kategóriáit képviselő egyesületek és más szervek adatvédelmi tisztviselőt jelölhetnek ki.

(5)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt szakmai képesítés és elsősorban az adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete, valamint a 37. cikkben említett feladatok ellátására való alkalmasság alapján jelöli ki. A szakértői ismeretek szükséges szintjét kifejezetten az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatfeldolgozás, valamint az általuk feldolgozott személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem határozza meg.

(6)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő minden egyéb szakmai kötelezettsége összeegyeztethető legyen az adott személy adatvédelmi tisztviselőként ellátandó feladataival és kötelezettségeivel, és nem eredményez összeférhetetlenséget.

(7)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt
  alkalmazott esetében
  legalább
  négy, külsõ szolgáltató esetében legalább két
  2 éves időtartamra jelöli ki. Az adatvédelmi tisztviselő további időtartamra ismételten kijelölhető. Az adatvédelmi tisztviselőt hivatali ideje alatt csak akkor lehet felmenteni, ha már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek.

(8)   Az adatvédelmi tisztviselő az adatkezelő vagy -feldolgozó alkalmazásában állhat, vagy szolgáltatási szerződés keretében láthatja el feladatait.

(9)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó közli az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségét a felügyelő hatósággal és a nyilvánossággal.

(10)   Az érintettek az adataik feldolgozásához kapcsolódó valamennyi ügyben jogosultak kapcsolatba lépni az adatvédelmi tisztviselővel, és az e rendelet szerinti jogok gyakorlását kérni.

(11)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó (1) bekezdés c) pontja szerinti fő tevékenységeire vonatkozó szempontok és követelmények, valamint az (5) bekezdés szerinti adatvédelmi tisztviselő szakképzettségével kapcsolatos feltételek további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 132]

36. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogállása

(1)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok védelmével kapcsolatos összes ügybe megfelelően és időben bekapcsolódjon.

(2)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a feladatokat és kötelezettségeket függetlenül látja el, és azok ellátásával kapcsolatosan senkitől nem fogad el utasításokat. Az adatvédelmi tisztviselő közvetlenül az adatkezelő vagy –feldolgozó
  felső
  vezetésének tesz jelentést. A
  z adatkezelõ vagy adatfeldolgozó e célra kijelöli a felsõ vezetés egy tagját, aki felelõsséget visel az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek való megfelelésért.

(3)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt támogatja feladatai ellátásában, és biztosítja számára a 37. cikk szerinti feladatok és kötelezettségek végrehajtásához,
  valamint szakmai ismereteinek fenntartásához
  szükséges
  valamennyi eszközt, többek között
  szükséges személyzetet, helyiségeket, felszerelést és egyéb forrásokat.

(4)
     
  Az adatvédelmi tisztviselőket titoktartás köti az érintettek személyazonosságával és az érintettek személyazonosságának meghatározásával kapcsolatos körülmények tekintetében, kivéve ha e kötelezettség alól őket az érintett mentesíti. [Mód. 133]

37. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

(1)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt legalább a következő feladatokkal bízza meg:

| a) | az adatkezelő vagy –feldolgozó részére
  különösen a technikai és szervezeti intézkedések és eljárások tekintetében az
  e rendeletnek megfelelő kötelezettségekkel kapcsolatos
  figyelemfelhívás,
  tájékoztatás és tanácsadás, valamint e tevékenységének és a kapott válaszoknak a dokumentálása; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő vagy –feldolgozó részére
  különösen a technikai és szervezeti intézkedések és eljárások tekintetében az
  e rendeletnek megfelelő kötelezettségekkel kapcsolatos
  figyelemfelhívás,
  tájékoztatás és tanácsadás, valamint e tevékenységének és a kapott válaszoknak a dokumentálása;

| b) | a személyes adatok védelmével kapcsolatos adatkezelői vagy -feldolgozói politikák végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, ideértve a feladatok kijelölését, az adatfeldolgozási műveletekben résztvevő személyzet képzését és az ehhez kapcsolódó ellenőrzéseket is; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok védelmével kapcsolatos adatkezelői vagy -feldolgozói politikák végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, ideértve a feladatok kijelölését, az adatfeldolgozási műveletekben résztvevő személyzet képzését és az ehhez kapcsolódó ellenőrzéseket is;

| c) | e rendelet végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre, az adatbiztonságra, valamint az érintettek tájékoztatására és az e rendelet szerinti jogaik gyakorlásakor benyújtandó kérelmekre vonatkozó követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

c)

e rendelet végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre, az adatbiztonságra, valamint az érintettek tájékoztatására és az e rendelet szerinti jogaik gyakorlásakor benyújtandó kérelmekre vonatkozó követelmények tekintetében;

| d) | a 28. cikk szerinti dokumentálás biztosítása; |
| --- | --- |

d)

a 28. cikk szerinti dokumentálás biztosítása;

| e) | a személyes adatok megsértéséről szóló, a 31. és 32. cikk szerinti dokumentáció, értesítés és tájékoztatás ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok megsértéséről szóló, a 31. és 32. cikk szerinti dokumentáció, értesítés és tájékoztatás ellenőrzése;

| f) | az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatvédelmi hatásvizsgálat és – szükség esetén – a
  32a.,
  33. és 34. cikk szerinti előzetes engedélyezés vagy előzetes konzultáció alkalmazásának ellenőrzése; |
| --- | --- |

f)

az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatvédelmi hatásvizsgálat és – szükség esetén – a
  32a.,
  33. és 34. cikk szerinti előzetes engedélyezés vagy előzetes konzultáció alkalmazásának ellenőrzése;

| g) | a felügyelő hatóság megkeresésére adott válaszok ellenőrzése, valamint az adatvédelmi tisztviselő hatáskörén belül a felügyelő hatósággal – annak kérelmére vagy az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésre – történő együttműködés; |
| --- | --- |

g)

a felügyelő hatóság megkeresésére adott válaszok ellenőrzése, valamint az adatvédelmi tisztviselő hatáskörén belül a felügyelő hatósággal – annak kérelmére vagy az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésre – történő együttműködés;

| h) | az adatfeldolgozással kapcsolatos ügyekben kapcsolattartás a felügyelő hatósággal, valamint adott esetben az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére történő konzultáció. |
| --- | --- |

h)

az adatfeldolgozással kapcsolatos ügyekben kapcsolattartás a felügyelő hatósággal, valamint adott esetben az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére történő konzultáció.

| i) | a rendeletnek a 34. cikkben megállapított előzetes konzultációs mechanizmus tekintetében való betartásának ellenőrzése; |
| --- | --- |

i)

a rendeletnek a 34. cikkben megállapított előzetes konzultációs mechanizmus tekintetében való betartásának ellenőrzése;

| j) | a munkavállalók képviselőinek tájékoztatása a munkavállalók adatainak feldolgozásáról. |
| --- | --- |

j)

a munkavállalók képviselőinek tájékoztatása a munkavállalók adatainak feldolgozásáról.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az adatvédelmi tisztviselő (1) bekezdés szerinti feladataira, képesítésére, jogállására, hatáskörére és forrásaira vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 134]

5. SZAKASZ

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK ÉS TANÚSÍTÁS

38. cikk

Eljárási szabályzatok

(1)   A tagállamok, a felügyelő hatóságok és a Bizottság ösztönzik az e rendelet helyes végrehajtásának elősegítésére szánt eljárási szabályzatok kidolgozását
  vagy a felügyelő hatóság által kidolgozott eljárási szabályzatok elfogadását
  , figyelembe véve a különböző adatfeldolgozási ágazatok egyedi jellemzőit, különösen az alábbiak tekintetében:

| a) | tisztességes és átlátható adatfeldolgozás; |
| --- | --- |

a)

tisztességes és átlátható adatfeldolgozás;

| aa) | a fogyasztók jogainak tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

aa)

a fogyasztók jogainak tiszteletben tartása;

| b) | az adatgyűjtés; |
| --- | --- |

b)

az adatgyűjtés;

| c) | a nyilvánosság és az érintettek tájékoztatása; |
| --- | --- |

c)

a nyilvánosság és az érintettek tájékoztatása;

| d) | az érintettek jogainak gyakorlása során előterjesztett kérelmek; |
| --- | --- |

d)

az érintettek jogainak gyakorlása során előterjesztett kérelmek;

| e) | a gyermekek tájékoztatása és védelme; |
| --- | --- |

e)

a gyermekek tájékoztatása és védelme;

| f) | harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás; |
| --- | --- |

f)

harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás;

| g) | az adatkezelőre vonatkozó szabályzatokkal való összhang nyomon követésére és biztosítására irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

g)

az adatkezelőre vonatkozó szabályzatokkal való összhang nyomon követésére és biztosítására irányuló mechanizmusok;

| h) | a személyes adatok vonatkozásában az adatkezelő és az érintettek közötti érdekellentétek megoldására irányuló peren kívüli eljárások és egyéb jogvita-rendezési eljárások, az érintettek 73. és 75. cikk szerinti jogainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok vonatkozásában az adatkezelő és az érintettek közötti érdekellentétek megoldására irányuló peren kívüli eljárások és egyéb jogvita-rendezési eljárások, az érintettek 73. és 75. cikk szerinti jogainak sérelme nélkül.

(2)   Az eljárási szabályzatokat létrehozni vagy meglévő eljárási szabályzatokat módosítani szándékozó, az adatkezelők vagy -feldolgozók kategóriáit a tagállamok egyikében képviselő szövetségek vagy egyéb szervek véleményezésre előterjeszthetik azokat e tagállam felügyelő hatóságához. A felügyelő hatóság
  haladéktalanul
  véleményt adhat

  ad
  az eljárási szabályzat tervezetének

  tervezete
  vagy módosításának

  a módosítás szerinti feldolgozás
  e rendelettel való összhangjáról. A felügyelő hatóság kikéri az érintettek vagy képviselőik e tervezetekkel kapcsolatos véleményét.

(3)   Az adatkezelők
  vagy -feldolgozók
  kategóriáit több tagállamban képviselő szövetségek vagy egyéb szervek a Bizottság elé terjeszthetik eljárási szabályzatok tervezeteit és a létező eljárási szabályzatok módosításait vagy bővítéseit.

(4)   A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazást kap arra, hogy – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően – felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el a 86. cikkel összhangban annak eldöntésére vonatkozóan
  , aktusok útján határozhat arról, hogy a hozzá a (3) bekezdés szerint előterjesztett eljárási szabályzatok és a létező eljárási szabályzatok módosításai vagy bővítése
  összhangban vannak-e ezzel a rendelettel, valamint hogy
  általános érvénnyel bírnak

  bírnak-e
  az Unió területén. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusok érvényesíthető jogokkal ruházzák fel az érintetteket. [Mód. 135]

(5)   A Bizottság gondoskodik a (4) bekezdés szerint általánosan érvényesként elismert szabályzatok megfelelő nyilvánosságáról.

39. cikk

Tanúsítás

(1)   A tagállamok, valamint a Bizottság – különösen európai szinten – ösztönzik olyan adatvédelmi tanúsítási mechanizmusok és adatvédelmi címkék és jelzők létrehozását, amelyek segítségével az érintettek gyorsan fel tudják mérni az adatkezelő és az adatfeldolgozó által biztosított adatvédelem szintjét. Az adatvédelmi tanúsítási mechanizmusok hozzájárulnak e rendelet helyes alkalmazásához, figyelembe véve a különböző ágazatok és a különböző feldolgozási műveletek sajátos jellemzőit.

1a)
     
  Bármely adatkezelő vagy adatfeldolgozó ésszerű, az adminisztratív költségeket figyelembe vevő díj ellenében bármely uniós felügyelő hatóságot felkérheti annak tanúsítására, hogy a személyes adatok feldolgozása e rendeletnek, különösen az 5., 23. és 30. cikkben foglalt elveknek, az adatkezelő és az adatfeldolgozó kötelezettségeinek és az érintettek jogainak megfelelően történik.

(1b)
     
  A tanúsításnak önkéntesnek, megfizethetőnek, valamint – egy átlátható és indokolatlanul nagy terhekkel nem járó eljáráson keresztül – hozzáférhetőnek kell lennie.

(1c)
     
  A felügyelő hatóságok és az Európai Adatvédelmi Testület az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmus keretében együttműködnek egy összehangolt – többek között az Unión belül harmonizált díjakkal működő – adatvédelmi tanúsítási mechanizmus biztosítása érdekében.

(1d)
     
  A tanúsítási eljárás során a felügyelő hatóság erre szakosodott, harmadik félként eljáró ellenőröket akkreditálhat arra, hogy nevében elvégezze az adatkezelő vagy adatfeldolgozó auditálását. A harmadik félként eljáró ellenőröknek megfelelően képzett személyzettel kell rendelkezniük, pártatlannak és feladataik tekintetében minden összeférhetetlenségtől mentesnek kell lenniük. Amennyiben okkal feltételezhető, hogy az ellenőr feladatát nem végzi el megfelelően, a felügyelő hatóság visszavonja az akkreditációt. A végleges tanúsítást a felügyelő hatóság végzi el.

(1e)
     
  Az audit által tanúsított módon e rendeletnek megfelelő adatkezelőknek és adatfeldolgozóknak a felügyelő hatóságok megadják az „európai adatvédelmi címke” elnevezésű szabványos adatvédelmi jelzést.

(1f)
     
  Az „európai adatvédelmi címke” mindaddig érvényes, amíg a tanúsított adatkezelő vagy adatfeldolgozó adatfeldolgozási műveletei maradéktalanul megfelelnek e rendeletnek.

(1 g)
     
  Az (1f) bekezdés ellenére a tanúsítvány legfeljebb öt évig érvényes.

(1h)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület létrehoz egy nyilvános elektronikus nyilvántartást, amelyben a tagállamokban kibocsátott valamennyi érvényes és érvénytelen tanúsítvány nyilvánosan megtekinthető.

(1i)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület saját kezdeményezésére tanúsíthatja, hogy valamely adatvédelmet fokozó műszaki szabvány megfelel e rendeletnek.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1)

  Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését és az érdekelt felekkel, különösen az iparággal és a nem kormányzati szervezetekkel folytatott konzultációt követően – az
  (
  1a
  )
  –(1h)
  bekezdés szerinti adatvédelmi tanúsítási mechanizmusokra vonatkozó szempontok és követelmények – beleértve az odaítélés és a megvonás feltételeire, valamint az Unión belül és harmadik országokban való elismerés
  és előmozdítás
  követelményeire vonatkozó feltételeket is – további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. .
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényesíthető jogokkal ruházzák fel az érintetteket.

(3)   A Bizottság meghatározhatja a tanúsítási mechanizmusok és az adatvédelmi címkék és jelzők technikai szabványait, valamint a tanúsítási mechanizmusokat és az adatvédelmi címkéket és jelzőket ösztönző és elismerő mechanizmusokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 136]

V. FEJEZET

A SZEMÉLYES ADATOK HARMADIK ORSZÁGOKBA VAGY NEMZETKÖZI SZERVEZETEK RÉSZÉRE TÖRTÉNŐ TOVÁBBÍTÁSA

40. cikk

Az adattovábbításra vonatkozó általános elv

A feldolgozásra kerülő vagy a harmadik országokba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítás után feldolgozásra szánt személyes adatok továbbítása csak abban az esetben megengedett, ha – e rendelet egyéb rendelkezéseire is figyelemmel – az adatkezelő és az adatfeldolgozó teljesíti az e fejezetben rögzített feltételeket, köztük a személyes adatoknak a harmadik országból vagy nemzetközi szervezettől egy további harmadik ország vagy további nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vonatkozó feltételeket is.

41. cikk

Adattovábbítás megfelelőségi határozat alapján

(1)   Akkor kerülhet sor adattovábbításra, ha a Bizottság megállapítja, hogy a harmadik ország, annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve a szóban forgó nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít. Az ilyen adattovábbításhoz nem szükséges további

  különleges
  engedély.

(2)   A védelmi szint megfelelőségét a Bizottság a következő tényezők figyelembevételével mérlegeli:

| a) | a jogállamiság, a hatályos általános és ágazati jogszabályok, köztük a közbiztonságra, védelemre, nemzetbiztonságra vonatkozó és a büntetőjogi rendelkezések,
  valamint e jogszabály végrehajtása, a
  foglalkozási szabályok, valamint az adott országban vagy nemzetközi szervezetben érvényesülő biztonsági intézkedések,
  precedensértékű jogesetek,
  továbbá az érintettek – különösen azon Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogai; |
| --- | --- |

a)

a jogállamiság, a hatályos általános és ágazati jogszabályok, köztük a közbiztonságra, védelemre, nemzetbiztonságra vonatkozó és a büntetőjogi rendelkezések,
  valamint e jogszabály végrehajtása, a
  foglalkozási szabályok, valamint az adott országban vagy nemzetközi szervezetben érvényesülő biztonsági intézkedések,
  precedensértékű jogesetek,
  továbbá az érintettek – különösen azon Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogai;

| b) | a szóban forgó harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben
  többek között elegendő szankcionálási jogkörrel rendelkező és
  az adatvédelmi szabályok betartásának biztosításáért, az érintett részére történő, a jogai gyakorlásához kapcsolódó segítségnyújtásért és tanácsadásért, valamint az uniós és tagállami felügyelő hatóságokkal való együttműködésért felelős egy vagy több független felügyelő hatóság léte és hatékony működése; továbbá |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben
  többek között elegendő szankcionálási jogkörrel rendelkező és
  az adatvédelmi szabályok betartásának biztosításáért, az érintett részére történő, a jogai gyakorlásához kapcsolódó segítségnyújtásért és tanácsadásért, valamint az uniós és tagállami felügyelő hatóságokkal való együttműködésért felelős egy vagy több független felügyelő hatóság léte és hatékony működése; továbbá

| c) | a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet nemzetközi kötelezettségvállalásai,
  , különösen a személyes adatok védelmével kapcsolatos, jogilag kötelező erejű egyezmények vagy okmányok
  . |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet nemzetközi kötelezettségvállalásai,
  , különösen a személyes adatok védelmével kapcsolatos, jogilag kötelező erejű egyezmények vagy okmányok
  .

(3)   A Bizottság határozhat

  felhatalmazást kap arra, hogy a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben határoz
  arról, hogy valamely harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet a (2) bekezdés értelmében vett megfelelő védelmi szintet biztosít

  biztosít-e
  . E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, amennyiben az adatfeldolgozó ágazatot érintik, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést tartalmaznak, és az (5) bekezdéssel összhangban visszavonandók, amennyiben az e rendelet szerinti megfelelő szintű adatvédelem többé nem biztosított.

(4)   A végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktus pontosan rögzíti saját földrajzi

  területi
  és ágazati alkalmazási körét, és – szükség esetén – meghatározza a (2) bekezdés b) pontjában említett felügyelő hatóságot.

(4a)
     
  A Bizottság folyamatosan nyomon követi a (2) bekezdésben felsorolt elemeket esetlegesen érintő fejleményeket azon harmadik országokban és nemzetközi szervezetekben, amelyek vonatkozásában a (3) bekezdés szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el.

(5)   A Bizottság határozhat

  felhatalmazást kap arra, hogy a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben határoz
  arról, hogy valamely harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít
  vagy többé már nem biztosít
  az e cikk (2) bekezdése értelmében vett megfelelő védelmi szintet, különösen akkor, ha az adott országban vagy nemzetközi szervezetben hatályos általános és ágazati jogszabályok nem biztosítanak az érintettek számára – különösen azon, az Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással vagy – az egyének vonatkozásában személyes adatok védelméhez való jogukra tekintettel rendkívüli sürgősséget igénylő esetekben – a 87. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.

(6)   Amennyiben a Bizottság az (5) bekezdés szerint határoz, úgy a 42–44. cikk sérelme nélkül tilos a személyes adatok továbbítása a szóban forgó harmadik ország, annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve a szóban forgó nemzetközi szervezet részére. A Bizottság megfelelő időben konzultációt

  konzultációkat
  kezdeményez a harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az e cikk (5) bekezdése szerinti határozatból eredő helyzet orvoslására.

(6a)
     
  A Bizottság – a (3) vagy (5) bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően – felkéri az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy adjon véleményt a védelmi szint megfelelőségéről. A Bizottság e célból biztosítja az Európai Adatvédelmi Testület számára az összes szükséges dokumentációt, köztük a harmadik országgal, harmadik ország régiójával vagy adatfeldolgozó ágazatával, illetve nemzetközi szervezettel folytatott levélváltást.

(7)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában

  és annak weboldalán
  közzéteszi azoknak a harmadik országoknak, harmadik országon belüli régióknak és adatfeldolgozó ágazatoknak valamint nemzetközi szervezeteknek a jegyzékét, amelyek esetében úgy ítélte meg, hogy a megfelelő védelmi szint biztosított, illetve nem biztosított.

(8)   A Bizottság által a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése vagy 26. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott határozatok továbbra is

  e rendelet hatálybalépését követően öt évig maradnak
  hatályban maradnak azoknak

  kivéve, ha ezen időszak lejárta előtt
  a Bizottság általi módosításáig, felváltásáig

  módosítja, felváltja
  vagy hatályon kívül helyezéséig

  helyezi azokat
  . [Mód. 137]

42. cikk

Adattovábbítás megfelelő biztosítékok alapján

(1)   Amennyiben a Bizottság nem hoz a 41. cikk értelmében határozatot,
  vagy úgy határoz, hogy valamely harmadik ország, illetve e harmadik ország valamely régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosítja a megfelelő szintű védelmet a 41. cikk (5) bekezdésének megfelelően,
  az adatkezelő vagy -feldolgozó csak abban az esetben továbbíthat személyes adatokat harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére, ha a személyes adatok védelme tekintetében az adatkezelő vagy -feldolgozó megfelelő biztosítékokat nyújt jogilag kötelező eszköz útján.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti megfelelő biztosítékokat különösen az alábbiak jelentik:

| a) | a 43. cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályok; vagy |
| --- | --- |

a)

a 43. cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályok; vagy

| aa) | az adatkezelő és a címzett számára a 39. cikk (1e) bekezdésével összhangban kiadott érvényes „európai adatvédelmi címke” vagy |
| --- | --- |

aa)

az adatkezelő és a címzett számára a 39. cikk (1e) bekezdésével összhangban kiadott érvényes „európai adatvédelmi címke” vagy

| b) | a Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi előírások. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; vagy |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi előírások. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; vagy

| c) | az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmusnak megfelelően a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek, amennyiben azokat a Bizottság a 62. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint általánosan érvényesnek nyilvánítja; vagy |
| --- | --- |

c)

az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmusnak megfelelően a felügyelő hatóság által elfogadott egységes adatvédelmi feltételek, amennyiben azokat a Bizottság a 62. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint általánosan érvényesnek nyilvánítja; vagy

| d) | az adatkezelő vagy -feldolgozó és az adat címzettje között létrejött, a felügyelő hatóság által a (4) bekezdéssel összhangban engedélyezett szerződéses feltételek. |
| --- | --- |

d)

az adatkezelő vagy -feldolgozó és az adat címzettje között létrejött, a felügyelő hatóság által a (4) bekezdéssel összhangban engedélyezett szerződéses feltételek.

(3)   A (2) bekezdés a),
  aa
  ) vagy b) c) pontja szerinti egységes adatvédelmi feltételeken,
  „európai adatvédelmi címkén”
  vagy kötelező erejű vállalati szabályokon alapuló továbbítás esetében nincs szükség további

  különleges
  engedélyre.

(4)   Amennyiben a továbbítás az e cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti szerződéses feltételeken alapul, az adatkezelő vagy -feldolgozó a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében előzetesen engedélyezteti a szerződéses feltételeket a felügyelő hatósággal. Amennyiben a továbbítás más tagállam vagy tagállamok érintettjeire vonatkozó feldolgozási tevékenyéghez kapcsolódik, vagy lényegesen érinti a személyes adatok Unión belüli szabad áramlását, a felügyelő hatóság alkalmazza az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmust.

(5)   Amennyiben a személyes adatok védelmére jogilag kötelező eszközben nem nyújtanak megfelelő biztosítékokat, az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak előzetes engedélyt kell szerezni az adattovábbításra, adattovábbításokra vagy azon rendelkezésekre vonatkozóan, amelyeket az ilyen adattovábbítás alapját képező közigazgatási megállapodásba kell iktatni. A felügyelő hatóság ilyen engedélyének meg kell felelnie a 34. cikk (1) bekezdése a) pontjának. Amennyiben az adattovábbítás olyan feldolgozási tevékenységekkel kapcsolatos, amelyek másik tagállamban vagy tagállamokban található érintettekre vonatkoznak, vagy lényegesen érintik a személyes adatok szabad mozgását az Unióban, a felügyelő hatóság az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmust alkalmazza. A felügyelő hatóságnak a 95/46/EK irányelv 26. cikkének (2) bekezdésén alapuló engedélyei
  e rendelet hatálybalépését követően két évig maradnak
  hatályban ,
  kivéve, ha ezen időszak lejárta előtt

  maradnak mindaddig, amíg azokat a felügyelő hatóság nem módosítja,
  felváltja

  nem váltja fel vagy nem helyezi hatályon kívül
  helyezi azokat
  . [Mód. 138]

43. cikk

Adattovábbítás kötelező erejű vállalati szabályok alapján

(1)   A felügyelő hatóság az 58. cikkben meghatározott egységességi mechanizmusnak megfelelően jóváhagyja a kötelező erejű vállalati szabályokat, feltéve hogy azok

| a) | jogilag kötelező érvényűek, és az adatkezelő vagy -feldolgozó vállalkozáscsoportjának minden tagjára
  és azoknak – a kötelező erejű vállalati szabályok hatálya alá tartozó – alvállalkozóira
  tekintettel alkalmazandók és végrehajthatók, beleértve az alkalmazottakat is; |
| --- | --- |

a)

jogilag kötelező érvényűek, és az adatkezelő vagy -feldolgozó vállalkozáscsoportjának minden tagjára
  és azoknak – a kötelező erejű vállalati szabályok hatálya alá tartozó – alvállalkozóira
  tekintettel alkalmazandók és végrehajthatók, beleértve az alkalmazottakat is;

| b) | kifejezetten elismerik az érintettek érvényesíthető jogait; |
| --- | --- |

b)

kifejezetten elismerik az érintettek érvényesíthető jogait;

| c) | megfelelnek a (2) bekezdés szerinti követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

megfelelnek a (2) bekezdés szerinti követelményeknek.

(1a)
     
  A munkaviszonnyal összefüggő adatok tekintetében a munkavállalók képviselőit tájékoztatni kell, és az uniós vagy tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban be kell vonni a 43. cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályok összeállításába

(2)   A kötelező erejű vállalati szabályok meghatározzák legalább az alábbiakat:

| a) | a vállalkozáscsoport és tagjai,
  valamint a kötelező erejű vállalati szabályok hatálya alá tartozó alvállalkozói
  struktúrája és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozáscsoport és tagjai,
  valamint a kötelező erejű vállalati szabályok hatálya alá tartozó alvállalkozói
  struktúrája és elérhetősége;

| b) | az adatok továbbítása vagy továbbítássorozata, beleértve a személyes adatok kategóriáit, a feldolgozás fajtáját és céljait, az érintettek fajtáit és a kérdéses harmadik ország vagy országok azonosítását; |
| --- | --- |

b)

az adatok továbbítása vagy továbbítássorozata, beleértve a személyes adatok kategóriáit, a feldolgozás fajtáját és céljait, az érintettek fajtáit és a kérdéses harmadik ország vagy országok azonosítását;

| c) | belső és külső tekintetben jogilag kötelező jellegük; |
| --- | --- |

c)

belső és külső tekintetben jogilag kötelező jellegük;

| d) | az általános adatvédelmi elvek, különösen a célhoz kötöttség, az
  adatminimalizálás, a korlátozott adattárolási időszakok, az
  adatminőség, a
  beépített és az alapértelmezett adatvédelem, a
  feldolgozás jogalapja, az érzékeny személyes adatok feldolgozása, az adatbiztonságot biztosító intézkedések;
  az adatbiztonságot biztosító intézkedések;
  valamint az olyan szervezetekhez irányuló továbbítás feltételei, amelyeket nem kötnek a politikák; |
| --- | --- |

d)

az általános adatvédelmi elvek, különösen a célhoz kötöttség, az
  adatminimalizálás, a korlátozott adattárolási időszakok, az
  adatminőség, a
  beépített és az alapértelmezett adatvédelem, a
  feldolgozás jogalapja, az érzékeny személyes adatok feldolgozása, az adatbiztonságot biztosító intézkedések;
  az adatbiztonságot biztosító intézkedések;
  valamint az olyan szervezetekhez irányuló továbbítás feltételei, amelyeket nem kötnek a politikák;

| e) | az érintettek jogai és e jogok gyakorlásának módjai, beleértve a 20. cikk szerinti profilalkotáson alapuló intézkedések alóli mentesülés jogát, a 75. cikk értelmében vett panasz benyújtásának jogát a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatósághoz és a tagállamok illetékes bíróságaihoz, és a jogorvoslathoz való jogot, valamint adott esetben a kötelező erejű vállalati szabályok megsértése esetén a kártérítéshez való jogot; |
| --- | --- |

e)

az érintettek jogai és e jogok gyakorlásának módjai, beleértve a 20. cikk szerinti profilalkotáson alapuló intézkedések alóli mentesülés jogát, a 75. cikk értelmében vett panasz benyújtásának jogát a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatósághoz és a tagállamok illetékes bíróságaihoz, és a jogorvoslathoz való jogot, valamint adott esetben a kötelező erejű vállalati szabályok megsértése esetén a kártérítéshez való jogot;

| f) | a valamely tagállamban létrehozott adatkezelő vagy -feldolgozó felelősségének elismerése a kötelező erejű vállalati szabályoknak a vállalkozáscsoport nem az Unióban létrehozott bármely tagja által történő megsértéséért; az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó részben vagy egészben kizárólag abban az esetben mentesül e felelősség alól, ha bizonyítja, hogy az érintett tag a kárt okozó eseményért nem felelős; |
| --- | --- |

f)

a valamely tagállamban létrehozott adatkezelő vagy -feldolgozó felelősségének elismerése a kötelező erejű vállalati szabályoknak a vállalkozáscsoport nem az Unióban létrehozott bármely tagja által történő megsértéséért; az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó részben vagy egészben kizárólag abban az esetben mentesül e felelősség alól, ha bizonyítja, hogy az érintett tag a kárt okozó eseményért nem felelős;

| g) | a 11. cikk értelmében miként biztosítják az érintetteknek a kötelező erejű vállalati szabályokról, különösen az e bekezdés d), e) és f) pontja szerinti rendelkezésekről szóló információt; |
| --- | --- |

g)

a 11. cikk értelmében miként biztosítják az érintetteknek a kötelező erejű vállalati szabályokról, különösen az e bekezdés d), e) és f) pontja szerinti rendelkezésekről szóló információt;

| h) | a 35. cikk érelmében kijelölt adatvédelmi tisztviselő feladatai, beleértve a vállalkozáscsoporton belül a kötelező erejű vállalati szabályoknak való megfelelés, valamint a képzés és a panaszkezelés nyomon követését; |
| --- | --- |

h)

a 35. cikk érelmében kijelölt adatvédelmi tisztviselő feladatai, beleértve a vállalkozáscsoporton belül a kötelező erejű vállalati szabályoknak való megfelelés, valamint a képzés és a panaszkezelés nyomon követését;

| i) | a vállalkozáscsoporton belül a kötelező erejű vállalati szabályokkal való összhang ellenőrzésének biztosítására irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

i)

a vállalkozáscsoporton belül a kötelező erejű vállalati szabályokkal való összhang ellenőrzésének biztosítására irányuló mechanizmusok;

| j) | a politikák változásainak jelentésére és rögzítésére és e változások felügyelő hatóság felé történő bejelentésére irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

j)

a politikák változásainak jelentésére és rögzítésére és e változások felügyelő hatóság felé történő bejelentésére irányuló mechanizmusok;

| k) | a felügyelő hatósággal való együttműködés mechanizmusai a vállalkozáscsoport bármely tagjával való összhang biztosítása érdekében, különösen azáltal, hogy a felügyelő hatóság számára elérhetővé teszik az e bekezdés i) pontja szerinti intézkedések ellenőrzésének eredményeit. |
| --- | --- |

k)

a felügyelő hatósággal való együttműködés mechanizmusai a vállalkozáscsoport bármely tagjával való összhang biztosítása érdekében, különösen azáltal, hogy a felügyelő hatóság számára elérhetővé teszik az e bekezdés i) pontja szerinti intézkedések ellenőrzésének eredményeit.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az e cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályokra

  szabályok
   –
  és
  különösen azok elfogadására,
  e szabályok elfogadása
  ,
  ezen belül az érintettek számára biztosított átláthatóság,
  a (2) bekezdés b), d), e) és f) pontjának az adatfeldolgozókra vonatkozó kötelező erejű vállalati szabályokra történő alkalmazására

  alkalmazása
  és az érintettek személyes adatai védelmének biztosítására – vonatkozó szempontok és követelmények

  biztosítása – formátumának, eljárásainak, szempontjainak és követelményeinek
  további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(4)   A Bizottság meghatározhatja az adatkezelők, feldolgozók és felügyelő hatóságok között az e cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályokra vonatkozó, elektronikus formában történő információcsere formátumát és eljárásait. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 139]

43a. cikk

Az uniós jog által nem továbbítás és közlés

(1)
     
  A kérelmező harmadik ország és az Unió vagy egy tagállama között létrejött, hatályban lévő kölcsönös jogsegélyszerződések és nemzetközi megállapodások sérelme nélkül, semmilyen módon nem ismerhető el és nem hajtható végre harmadik ország bíróságának vagy törvényszékének olyan ítélete, valamint közigazgatási hatóságának olyan határozata, amely valamely adatkezelő vagy -feldolgozó számára személyes adatok közlését írja elő.

(2)
     
  Amennyiben valamely harmadik ország bíróságának vagy törvényszékének ítélete, illetve közigazgatási hatóságának határozata személyes adatok közlésére kéri az adatkezelőt vagy -feldolgozót, az adatkezelő vagy -feldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő képviselője haladéktalanul értesíti a kérésről a felügyelő hatóságot, és a 34. cikkel összhangban megszerzi a felügyelő hatóságnak a továbbításra vagy közlésre vonatkozó előzetes engedélyét.

(3)
     
  A felügyelő hatóság értékeli a kért közlés e rendeletnek való megfelelését, és különösen azt, hogy a közlés szükséges-e és jogilag megfelel-e a 44. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában, valamint (5) bekezdésében meghatározott előírásoknak. Amennyiben ez más tagállamok érintettjeire is hatással van, a felügyelő hatóság az 57. cikkben említett egységességi mechanizmust alkalmazza.

(4)
     
  A felügyelő hatóság tájékoztatja a kérelemről az illetékes nemzeti hatóságot. A 21. cikk sérelme nélkül az adatkezelő vagy adatfeldolgozó az érintettet is tájékoztatja a kérésről és a felügyelő hatóság engedélyéről, és adott esetben a 14. cikk ha) pontjának megfelelően tájékoztatja az érintettet arról, hogy az elmúlt egymást követő 12 hónapos időszakban sor került-e személyes adat hatóság számára történő átadására. [Mód. 140]

44. cikk

Eltérések

(1)   A 41. cikk értelmében vett megfelelőségi határozat, illetve a 42. cikk szerinti megfelelő biztosítékok hiányában a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vagy továbbítássorozatára csak azzal a feltétellel kerülhet sor, hogy:

| a) | az érintett hozzájárulását adta a tervezett továbbításhoz, miután tájékoztatták az ilyen továbbításnak a megfelelőségről szóló határozat és a megfelelő biztosítékok hiányából fakadó kockázatairól; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett hozzájárulását adta a tervezett továbbításhoz, miután tájékoztatták az ilyen továbbításnak a megfelelőségről szóló határozat és a megfelelő biztosítékok hiányából fakadó kockázatairól; vagy

| b) | a továbbítás az érintett és az adatkezelő közötti szerződés teljesítéséhez, vagy az érintett kérelmére hozott, szerződést megelőző intézkedések végrehajtásához szükséges; vagy |
| --- | --- |

b)

a továbbítás az érintett és az adatkezelő közötti szerződés teljesítéséhez, vagy az érintett kérelmére hozott, szerződést megelőző intézkedések végrehajtásához szükséges; vagy

| c) | a továbbítás az adatkezelő és valamely más természetes vagy jogi személy közötti, az érintett érdekét szolgáló szerződés megkötéséhez vagy teljesítéséhez szükséges; vagy |
| --- | --- |

c)

a továbbítás az adatkezelő és valamely más természetes vagy jogi személy közötti, az érintett érdekét szolgáló szerződés megkötéséhez vagy teljesítéséhez szükséges; vagy

| d) | a továbbítás fontos közérdekből szükséges; vagy |
| --- | --- |

d)

a továbbítás fontos közérdekből szükséges; vagy

| e) | a továbbítás jogi követelések létrejötte, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges; vagy |
| --- | --- |

e)

a továbbítás jogi követelések létrejötte, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges; vagy

| f) | a továbbítás az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges, és az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulás megadására; vagy |
| --- | --- |

f)

a továbbítás az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges, és az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulás megadására; vagy

| g) | a továbbítást olyan nyilvántartásból végzik, amely az uniós vagy nemzeti jog értelmében a nyilvánosság tájékoztatását szolgálja, és amely általában a nyilvánosság vagy bármely jogos érdekét igazoló személy számára betekintés céljából rendelkezésre áll, amennyiben az uniós vagy nemzeti jog által a betekintésre megállapított feltételek az adott esetben teljesülnek; vagy |
| --- | --- |

g)

a továbbítást olyan nyilvántartásból végzik, amely az uniós vagy nemzeti jog értelmében a nyilvánosság tájékoztatását szolgálja, és amely általában a nyilvánosság vagy bármely jogos érdekét igazoló személy számára betekintés céljából rendelkezésre áll, amennyiben az uniós vagy nemzeti jog által a betekintésre megállapított feltételek az adott esetben teljesülnek; vagy

| h) | a továbbítás az adatkezelő vagy -feldolgozó jogos érdekében szükséges, amely nem minősíthető gyakorinak vagy tömegesnek, amennyiben az adatkezelő vagy -feldolgozó az adattovábbítás vagy az adattovábbítás-sorozat minden körülményét megvizsgálta, és e vizsgálat alapján szükség szerint megfelelő biztosítékokat hozott létre a személyes adatokra tekintettel. |
| --- | --- |

h)

a továbbítás az adatkezelő vagy -feldolgozó jogos érdekében szükséges, amely nem minősíthető gyakorinak vagy tömegesnek, amennyiben az adatkezelő vagy -feldolgozó az adattovábbítás vagy az adattovábbítás-sorozat minden körülményét megvizsgálta, és e vizsgálat alapján szükség szerint megfelelő biztosítékokat hozott létre a személyes adatokra tekintettel.

(2)   Az (1) bekezdés g) pontja szerinti továbbítás nem érinti a nyilvántartásban szereplő személyes adatok összességét vagy a személyes adatok kategóriáinak összességét. Amennyiben a nyilvántartás a jogos érdekkel rendelkező személyekkel való egyeztetésre szolgál, a továbbításra kizárólag e személyek kérelmére kerülhet sor, vagy ha ők a címzettek.

(3)   Amennyiben a feldolgozás az (1) bekezdés h) pontján alapul, az adatkezelő vagy -feldolgozó különös figyelmet fordít az adatok jellegére, a tervezett feldolgozási művelet vagy műveletek céljára és időtartamára, valamint a kiindulási ország, a harmadik ország és a célország szerinti helyzetre, valamint szükség szerint a személyes adatok védelme tekintetében biztosított megfelelő biztosítékokra.

(4)   Az (1) bekezdés b), c) és h) pontja nem alkalmazható a hatóságok által közhatalmi jogosultságaik gyakorlása során végzett tevékenységekre.

(5)   Az (1) bekezdés d) pontjában hivatkozott közérdeket el kell ismernie az uniós jognak vagy azon tagállam jogának, amely az adatkezelőre vonatkozik.

(6)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó a 28. cikk szerinti dokumentációban dokumentálja a vizsgálatot és az e cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti, létrehozott megfelelő biztosítékokat, és a továbbításról értesíti a felügyelő hatóságot.

(7)   A Bizottság felhatalmazást

  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást
  kap arra, hogy a „fontos közérdek”

  66. cikk
  (1)
  bekezdésének b) pontjával összhangban
  (1) bekezdés d) pontja szerinti fogalma, valamint az (1) bekezdés h) pontja szerinti megfelelő biztosítékokra vonatkozó

  alapján iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki az adattovábbításokra vonatkozó
  szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 141]

45. cikk

A személyes adatok védelmével kapcsolatos nemzetközi együttműködés

(1)   A Bizottság és a felügyelő hatóságok megfelelő lépéseket tesznek a harmadik országok és nemzetközi szervezetek tekintetében, annak érdekében, hogy:

| a) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésének egyszerűsítését

  biztosítását
  célzó hatékony nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki; [Mód. 142] |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésének egyszerűsítését

  biztosítását
  célzó hatékony nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki; [Mód. 142]

| b) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében – a személyes adatok védelme és a többi alapvető jog és szabadság megfelelő biztosítása mellett –, többek között értesítés, panaszok kivizsgálása, vizsgálati segítségnyújtás és információátadás útján biztosítsák a kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében – a személyes adatok védelme és a többi alapvető jog és szabadság megfelelő biztosítása mellett –, többek között értesítés, panaszok kivizsgálása, vizsgálati segítségnyújtás és információátadás útján biztosítsák a kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást;

| c) | az érintett érdekelteket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében további együttműködést célzó párbeszédbe és tevékenységekbe; |
| --- | --- |

c)

az érintett érdekelteket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében további együttműködést célzó párbeszédbe és tevékenységekbe;

| d) | előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását. |
| --- | --- |

d)

előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását.

| da) | harmadik országokkal elõforduló joghatósági összeütközések tisztázása és azokkal kapcsolatos konzultáció. [Mód. 143] |
| --- | --- |

da)

harmadik országokkal elõforduló joghatósági összeütközések tisztázása és azokkal kapcsolatos konzultáció. [Mód. 143]

(2)   Az (1) bekezdés céljai érdekében a Bizottság megfelelő lépéseket tesz a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel – különösen azok felügyelő hatóságaival – való kapcsolat fejlesztésére, amennyiben úgy határozott, hogy azok a 41. cikk (3) bekezdése értelmében megfelelő védelmi szintet biztosítanak.

45a. cikk

A Bizottság jelentése

A Bizottság legkésõbb a 91. cikk (1) bekezdésében említett idõponttól számított négy évtõl kezdve rendszeres idõközönként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 40. és 45. cikk alkalmazásáról. E célból a Bizottság tájékoztatást kérhet a tagállamoktól és a felügyelõ hatóságoktól, amely információkat késedelem nélkül meg kell adni. A jelentést közzéteszik. [Mód. 144]

VI. FEJEZET

FÜGGETLEN FELÜGYELŐ HATÓSÁGOK

1. SZAKASZ

FÜGGETLEN JOGÁLLÁS

46. cikk

A felügyelő hatóság

(1)   Minden tagállam rendelkezik arról, hogy a természetes személyeket személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban megillető alapvető jogok és szabadságok védelme, valamint a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának egyszerűsítése érdekében egy vagy több hatóság feladata, hogy e rendelet alkalmazását ellenőrizze és azok következetes alkalmazásához az Unió egész területén hozzájáruljon. A felügyelő hatóságok e célból együttműködnek a Bizottsággal és egymással.

(2)   Amennyiben valamely tagállamban egynél több felügyelő hatóságot hoznak létre, ez a tagállam kijelöli azt a felügyelő hatóságot, amelyik az e hatóságok Európai Adatvédelmi Testületben való hatékony részvétele érdekében egyedüli kapcsolattartóként működik, és létrehozza azokat a mechanizmusokat, amelyek az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmusra vonatkozó szabályokkal együtt biztosítják az összhangot a többi hatósággal.

(3)   A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot az e fejezet szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

47. cikk

Függetlenség

(1)   A felügyelő hatóság a ráruházott feladat- és hatáskörök gyakorlása során teljesen függetlenül
  és pártatlanul
  jár el,
  az e rendelet VII
  .
  fejezete szerinti együttmûködési és egységességi megállapodások sérelme nélkül. [Mód. 145]

(2)   A felügyelő hatóság tagjai feladatkörük ellátása során senkitől nem kérhetnek, és nem fogadhatnak el utasítást.

(3)   A felügyelő hatóságok tagjai tartózkodnak a feladatkörükkel összeférhetetlen cselekményektől, valamint hivatali idejük alatt nem vállalhatnak egyéb – akár kereső, akár ingyenesen végzett – összeférhetetlen szakmai tevékenységet.

(4)   A felügyelő hatóság tagjai hivatali idejük leteltét követően a kinevezések és előnyök elfogadása tekintetében feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el.

(5)   Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság számára rendelkezésre bocsátja a feladat- és hatáskörei, köztük a kölcsönös segítségnyújtás, együttműködés és az Európai Adatvédelmi Testületben való részvétel ellátásához szükséges megfelelő emberi, műszaki és pénzügyi forrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát.

(6)   Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság saját személyzettel rendelkezzen, amelyet a felügyelő hatóság vezetése nevez ki és irányít.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság a függetlenségét nem befolyásoló pénzügyi ellenőrzés alá tartozik. A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság elkülönített éves költségvetéssel rendelkezik. A költségvetést közzé kell tenni.

(7a)
     
  Az egyes tagállamok biztosítják, hogy a felügyelõ hatóság csak költségvetési ellenõrzési okokból legyen elszámoltatható a nemzeti parlament felé. [Mód. 146]

48. cikk

A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételek

(1)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság tagjait az érintett tagállam parlamentje vagy kormánya nevezi ki.

(2)   A tagokat olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem fér kétség, és akik már bizonyították a személyesadat-védelem területén ellátandó feladatkörhöz szükséges tapasztalataikat és képességeiket.

(3)   A tag feladatköre a hivatali idő lejártával, lemondással vagy felmentéssel szűnik meg, az (5) bekezdésnek megfelelően.

(4)   A tagot az illetékes nemzeti bíróság felmentheti, vagy a nyugdíjhoz, illetve az egyéb juttatásokhoz való jogától megfoszthatja abban az esetben, ha már nem felel meg a feladatai teljesítéséhez előírt feltételeknek, vagy súlyos kötelességszegést követett el.

(5)   Amennyiben a hivatali idő lejár, vagy a tag lemond, a tag mindaddig ellátja feladatköreit, amíg új tagot nem neveznek ki.

49. cikk

A felügyelő hatóság létrehozására vonatkozó szabályok

E rendelet keretein belül valamennyi tagállam jogszabályban rendelkezik a következőkről:

| a) | a felügyelő hatóság létrehozása és jogállása; |
| --- | --- |

a)

a felügyelő hatóság létrehozása és jogállása;

| b) | a felügyelő hatóság tagjai feladatköreinek ellátásához szükséges végzettség, tapasztalat és készségek; |
| --- | --- |

b)

a felügyelő hatóság tagjai feladatköreinek ellátásához szükséges végzettség, tapasztalat és készségek;

| c) | a felügyelő hatóság tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok és eljárások, valamint a hivatali feladatkörökkel összeférhetetlen tevékenységekre és foglalkozásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a felügyelő hatóság tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok és eljárások, valamint a hivatali feladatkörökkel összeférhetetlen tevékenységekre és foglalkozásokra vonatkozó szabályok;

| d) | a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának időtartama, amely legalább négy év, kivéve az e rendelet hatálybalépését követő első kinevezést, amely rövidebb ideig tarthat, amennyiben ez a felügyelő hatóság függetlenségének lépcsőzetes kinevezési eljárás révén aló megőrzéséhez szükséges; |
| --- | --- |

d)

a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának időtartama, amely legalább négy év, kivéve az e rendelet hatálybalépését követő első kinevezést, amely rövidebb ideig tarthat, amennyiben ez a felügyelő hatóság függetlenségének lépcsőzetes kinevezési eljárás révén aló megőrzéséhez szükséges;

| e) | a felügyelő hatóság tagjainak esetleges ismételt kinevezhetősége; |
| --- | --- |

e)

a felügyelő hatóság tagjainak esetleges ismételt kinevezhetősége;

| f) | a felügyelő hatóság tagjainak és alkalmazottainak feladatköreire vonatkozó szabályok és általános feltételek; |
| --- | --- |

f)

a felügyelő hatóság tagjainak és alkalmazottainak feladatköreire vonatkozó szabályok és általános feltételek;

| g) | a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának megszűnésére vonatkozó szabályok és eljárások, beleértve azt az esetet, ha már nem tesznek eleget a kötelezettségek végrehajtásához szükséges feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést követtek el. |
| --- | --- |

g)

a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának megszűnésére vonatkozó szabályok és eljárások, beleértve azt az esetet, ha már nem tesznek eleget a kötelezettségek végrehajtásához szükséges feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést követtek el.

50. cikk

Szakmai titoktartás

A felügyelő hatóság tagjait és személyzetét a hivatalos feladataik
  – e rendelet értelmében független és átlátható módon történõ –
  ellátása során tudomásukra jutott bármely bizalmas információk tekintetében
  – a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban –
  hivatali idejük alatt és annak leteltét követően is szakmai titoktartási kötelezettség terheli. [Mód. 147]

2. SZAKASZ

FELADATOK ÉS HATÁSKÖRÖK

51. cikk

Illetékesség

(1)   
  Minden egyes felügyeleti hatóság
  a
  saját államának területén illetékes az e rendelet alapján ráruházott hatáskörök és feladatok gyakorlására a 73. és 74. cikk sérelme nélkül. A hatóságok általi adatfeldolgozást kizárólag az adott tagállam
  felügyelő hatóságok a rájuk ruházott hatásköröket a tagállamuk területén e rendeletnek megfelelően gyakorolják.
  hatósága felügyeli. [Mód. 148]

(2)   Amennyiben a személyes adatok feldolgozására az Unióban létrehozott adatkezelő vagy -feldolgozó tevékenységeivel összefüggésben kerül sor, és az adatkezelő vagy -feldolgozó egynél több tagállamban telepedett le, az adatkezelő vagy -feldolgozó minden tagállamban végzett feldolgozási tevékenységének felügyeletére az adatkezelő vagy -feldolgozó fő szervezete szerinti felügyelő hatóság illetékes, az e rendelet VII. fejezetében foglalt rendelkezések sérelme nélkül. [Mód. 149]

(3)   A felügyelő hatóság hatásköre nem terjed ki a bíróságok által igazságszolgáltatási feladataik körében végzett adatfeldolgozási műveletek felügyeletére.

52. cikk

Feladatkörök

(1)   A felügyelő hatóság:

| a) | ellenőrzi és biztosítja e rendelet alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi és biztosítja e rendelet alkalmazását;

| b) | foglalkozik az érintett vagy az érintetteket képviselő

  valamely
  szervezet által a 74.
  73
  cikkel összhangban benyújtott panaszokkal, az ügyet a szükséges mértékben megvizsgálja, és az érintettet, illetve a szervezetet ésszerű időn belül tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről és eredményekről, különösen ha további vizsgálat vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködés válik szükségessé; [Mód. 150] |
| --- | --- |

b)

foglalkozik az érintett vagy az érintetteket képviselő

  valamely
  szervezet által a 74.
  73
  cikkel összhangban benyújtott panaszokkal, az ügyet a szükséges mértékben megvizsgálja, és az érintettet, illetve a szervezetet ésszerű időn belül tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről és eredményekről, különösen ha további vizsgálat vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködés válik szükségessé; [Mód. 150]

| c) | megosztja az információkat más felügyelő hatóságokkal, kölcsönös segítséget nyújt más felügyelő hatóságok számára, és biztosítja e rendelet következetes alkalmazását és érvényesítését; |
| --- | --- |

c)

megosztja az információkat más felügyelő hatóságokkal, kölcsönös segítséget nyújt más felügyelő hatóságok számára, és biztosítja e rendelet következetes alkalmazását és érvényesítését;

| d) | saját kezdeményezés, panasz,
  állítólagos jogellenes adatfeldolgozásról kapott, dokumentumokkal alátámasztott konkrét bejelentés
  vagy egy másik felügyelő hatóság megkeresése alapján vizsgálatot folytat le, és ésszerű határidőn belül tájékoztatja a vizsgálat eredményéről, amennyiben az emelt panaszt a felügyelő hatóság előtt; [Mód. 151] |
| --- | --- |

d)

saját kezdeményezés, panasz,
  állítólagos jogellenes adatfeldolgozásról kapott, dokumentumokkal alátámasztott konkrét bejelentés
  vagy egy másik felügyelő hatóság megkeresése alapján vizsgálatot folytat le, és ésszerű határidőn belül tájékoztatja a vizsgálat eredményéről, amennyiben az emelt panaszt a felügyelő hatóság előtt; [Mód. 151]

| e) | figyelemmel kíséri a személyes adatok védelmére kiható jelentősebb fejleményeket, különösen az információtechnológia és a hírközlési technológia, valamint a kereskedelmi gyakorlatok fejlődését; |
| --- | --- |

e)

figyelemmel kíséri a személyes adatok védelmére kiható jelentősebb fejleményeket, különösen az információtechnológia és a hírközlési technológia, valamint a kereskedelmi gyakorlatok fejlődését;

| f) | egyeztet a tagállami intézményekkel és szervekkel a személyes adatok feldolgozásához fűződő egyéni jogok és szabadságok védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről; |
| --- | --- |

f)

egyeztet a tagállami intézményekkel és szervekkel a személyes adatok feldolgozásához fűződő egyéni jogok és szabadságok védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről;

| g) | engedélyezi konzultál a 34. cikk szerinti feldolgozási műveletekről; |
| --- | --- |

g)

engedélyezi konzultál a 34. cikk szerinti feldolgozási műveletekről;

| h) | véleményezi a 38. cikk (2) bekezdése szerinti eljárási szabályzatok tervezeteit; |
| --- | --- |

h)

véleményezi a 38. cikk (2) bekezdése szerinti eljárási szabályzatok tervezeteit;

| i) | jóváhagyja a 43. cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályokat; |
| --- | --- |

i)

jóváhagyja a 43. cikk szerinti kötelező erejű vállalati szabályokat;

| j) | részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben. |
| --- | --- |

j)

részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben.

| ja) | a 39. cikk szerint tanúsítja az adatkezelõket és -feldolgozókat; [Mód. 152] |
| --- | --- |

ja)

a 39. cikk szerint tanúsítja az adatkezelõket és -feldolgozókat; [Mód. 152]

(2)   Valamennyi felügyelő hatóság előmozdítja a polgárok tudatosságát a személyes adatok
  feldolgozásával kapcsolatos
  védelmére vonatkozó kockázatok, szabályok, biztosítékok és jogok,
  valamint a személyes adatok védelmére irányuló megfelelõ intézkedések
  tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani a különösen a gyermekekre irányuló tevékenységekre. [Mód. 153]

(2a)
     
  Valamennyi felügyelő hatóság az Európai Adatvédelmi Testülettel együtt az adatkezelők és -feldolgozók esetében fokozza a tudatosságot a személyes adatok védelmével kapcsolatos kockázatokat, szabályokat, biztosítékokat és jogokat illetően. Ez kiterjed a szankciók és jogsértések nyilvántartására is. A nyilvántartásba minél részletesebben be kell jegyezni valamennyi figyelmeztetést és szankciót, illetve a jogsértések rendezését. Valamennyi felügyelő hatóság – kérésre – a mikro-, kis- és középvállalkozások formájában működő adatkezelők és -feldolgozók rendelkezésére bocsátja az e rendelet szerinti feladataikra és kötelezettségeikre vonatkozó általános információkat.

(3)   A felügyelő hatóság kérelemre valamennyi érintettnek tanácsokat ad az e rendelet szerinti jogaik gyakorlásával kapcsolatban, és e célból adott esetben együttműködik más tagállamok felügyelő hatóságaival.

(4)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti panaszok vonatkozásában a felügyelő hatóság – a kommunikáció más módjainak kizárása nélkül – a panasz benyújtásához szükséges, elektronikus úton kitölthető formanyomtatványt bocsát rendelkezésre.

(5)   A felügyelő hatóság az érintett vonatkozásában térítésmentesen látja el feladatait.

(6)   Amennyiben a kérelmek egyértelműen túlzóak, különösen ismétlődő jellegük miatt, a felügyelő hatóság
  ésszerű
  díjat számíthat fel, vagy visszautasíthatja az érintett által kért intézkedés megtételét. A
  díj nem haladhatja meg a kért intézkedés meghozatalával kapcsolatban felmerült költségeket.
   A felügyelő hatóságot terheli annak bizonyítása, hogy a kérelem egyértelműen túlzó. [Mód. 155]

53. cikk

Hatáskörök

(1)   Valamennyi felügyelő hatóság
  – e rendelettel összhangban –
  hatáskörrel rendelkezik arra, hogy:

| a) | a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén értesítse az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, és szükség esetén felhívja az adatkezelőt vagy -feldolgozót a rendelkezés megsértésének orvoslására, különös esetben pedig az érintettek védelmének javítására,
  vagy arra utasítsa az adatkezelõt, hogy közölje a személyes adatok megsértését az érintettel
  ; |
| --- | --- |

a)

a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén értesítse az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, és szükség esetén felhívja az adatkezelőt vagy -feldolgozót a rendelkezés megsértésének orvoslására, különös esetben pedig az érintettek védelmének javítására,
  vagy arra utasítsa az adatkezelõt, hogy közölje a személyes adatok megsértését az érintettel
  ;

| b) | elrendelje az érintett e rendelet szerinti jogainak gyakorlására vonatkozó kérelmének adatkezelő vagy adatfeldolgozó általi teljesítését; |
| --- | --- |

b)

elrendelje az érintett e rendelet szerinti jogainak gyakorlására vonatkozó kérelmének adatkezelő vagy adatfeldolgozó általi teljesítését;

| c) | felhívja az adatkezelőt és az adatfeldolgozót, és – szükség esetén – a képviselőt a feladatai gyakorlásához szükséges tájékoztatás nyújtására; |
| --- | --- |

c)

felhívja az adatkezelőt és az adatfeldolgozót, és – szükség esetén – a képviselőt a feladatai gyakorlásához szükséges tájékoztatás nyújtására;

| d) | biztosítsa a 34. cikk szerinti előzetes engedélyezéssel és előzetes konzultációval való összhangot; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa a 34. cikk szerinti előzetes engedélyezéssel és előzetes konzultációval való összhangot;

| e) | figyelmeztesse vagy elmarasztalja az adatkezelőt vagy -feldolgozót; |
| --- | --- |

e)

figyelmeztesse vagy elmarasztalja az adatkezelőt vagy -feldolgozót;

| f) | elrendelje bármely adat helyesbítését, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása e rendelet rendelkezéseinek megsértésével történt, és elrendelje azon harmadik személyek ilyen intézkedésről történő értesítését, akikkel az adatot közölték; |
| --- | --- |

f)

elrendelje bármely adat helyesbítését, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása e rendelet rendelkezéseinek megsértésével történt, és elrendelje azon harmadik személyek ilyen intézkedésről történő értesítését, akikkel az adatot közölték;

| g) | elrendelje az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát; |
| --- | --- |

g)

elrendelje az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát;

| h) | felfüggessze a harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlást; |
| --- | --- |

h)

felfüggessze a harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlást;

| i) | véleményt adjon bármilyen, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kérdésről; |
| --- | --- |

i)

véleményt adjon bármilyen, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kérdésről;

| ia) | a 39. cikk szerint tanúsítsa az adatkezelőket és -feldolgozókat; |
| --- | --- |

ia)

a 39. cikk szerint tanúsítsa az adatkezelőket és -feldolgozókat;

| j) | tájékoztassa bármilyen, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kérdésről a nemzeti parlamenteket, a kormányt vagy más politikai intézményt, valamint a nyilvánosságot, |
| --- | --- |

j)

tájékoztassa bármilyen, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kérdésről a nemzeti parlamenteket, a kormányt vagy más politikai intézményt, valamint a nyilvánosságot,

| ja) | vezessen be hatékony mechanizmusokat az e rendelet megsértésére vonatkozó bizalmas jelentések ösztönzésére, figyelembe véve az Európai Adatvédelmi Testület által a 66. cikk (4b) bekezdése értelmében kibocsátott útmutatót. |
| --- | --- |

ja)

vezessen be hatékony mechanizmusokat az e rendelet megsértésére vonatkozó bizalmas jelentések ösztönzésére, figyelembe véve az Európai Adatvédelmi Testület által a 66. cikk (4b) bekezdése értelmében kibocsátott útmutatót.

(2)   Valamennyi felügyelő hatóság vizsgálati hatáskörrel rendelkezik arra, hogy
  előzetes értesítés nélkül
  :

| a) | az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól a feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi személyes adatba,
  dokumentumba
  és információba betekintést nyerjen; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól a feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi személyes adatba,
  dokumentumba
  és információba betekintést nyerjen;

| b) | az adatkezelő vagy -feldolgozó bármely helyiségébe belépjen, beleértve minden adatfeldolgozó eszközhöz és módhoz való hozzáférést, amennyiben alapos indokok alapján feltételezhető, hogy ott e rendelet megsértésével járó tevékenység zajlik. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő vagy -feldolgozó bármely helyiségébe belépjen, beleértve minden adatfeldolgozó eszközhöz és módhoz való hozzáférést, amennyiben alapos indokok alapján feltételezhető, hogy ott e rendelet megsértésével járó tevékenység zajlik.

A b) pontban meghatározott hatásköröket az uniós joggal és a tagállami joggal összhangban kell gyakorolni.

(3)   Valamennyi felügyelő hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy felhívja az igazságszolgáltatási hatóságok figyelmét e rendelet megsértésére, és részt vegyen a bírósági eljárásokban, különösen a 74. cikk (4) bekezdésének és a 75. cikk (2) bekezdésének megfelelően.

(4)   Valamennyi felügyelő hatóság jogkörrel rendelkezik arra, hogy szankciókat alkalmazzon a közigazgatási szabálysértésekkel szemben, különösen a 79. cikk (4), (5) és (6) bekezdése szerinti esetekben.
  cikkel összhangban
  .
  E jogkört hatékony, arányos és visszatartó erejû módon gyakorolják. [Mód. 156]

54. cikk

A tevékenységről szóló jelentés

Valamennyi felügyelő hatóságnak éves

  legalább kétévente
  jelentést kell készítenie a tevékenységéről. A jelentést a nemzeti

  az illetékes
  parlamentnek kell benyújtani és elérhetővé kell tenni a nyilvánosság, a Bizottság és az Európai Adatvédelmi Testület számára. [Mód. 157]

54a. cikk

Fő hatóság

(1)
     
  Amennyiben a személyes adatok feldolgozására az Unióban létrehozott adatkezelõ vagy -feldolgozó tevékenységeivel összefüggésben kerül sor, és az adatkezelõ vagy -feldolgozó egynél több tagállamban telepedett le, illetve amennyiben több tagállam lakosainak személyes adatait dolgozzák fel, az adatkezelõ vagy -feldolgozó fõ szervezete szerinti felügyelõ hatóság (fő hatóság) látja el valamennyi tagállamban az adatkezelõ vagy -feldolgozó feldolgozási tevékenységének felügyeletét, e rendelet VII. fejezetével összhangban.

(2)
     
  A fő hatóság csak az összes, az 51. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes felügyelõ hatósággal konszenzus elérése érdekében folytatott egyeztetés után teszi meg a szükséges intézkedéseket a felelõsségi körébe tartozó adatkezelõ vagy -feldolgozó feldolgozási tevékenységének felügyeletére vonatkozóan. E célból különösen minden lényeges információt megad és konzultál más hatóságokkal azelõtt, hogy az 51. cikk (1) bekezdése szerinti adatkezelõvel vagy -feldolgozóval szemben joghatás kiváltására szolgáló intézkedést fogadna el. A fõ hatóság a lehetõ legmesszebbmenõkig figyelembe veszi az érintett hatóságok véleményeit. A fõ hatóság kap egyedül felhatalmazást arra, hogy határozzon a felelõsségi körébe tartozó adatkezelõk vagy -feldolgozók feldolgozási tevékenységére vonatkozó, joghatás kiváltására szolgáló intézkedésekrõl.

(3)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület – valamely illetékes hatóság kérelmére – véleményt bocsát ki az adatkezelõért vagy -feldolgozóért felelõs fõ hatóság megállapítására vonatkozóan, amennyiben:

| a) | az ügy körülményeibõl nem egyértelmû, hol található az az adatkezelõ vagy -feldolgozó fõ szervezete; vagy |
| --- | --- |

a)

az ügy körülményeibõl nem egyértelmû, hol található az az adatkezelõ vagy -feldolgozó fõ szervezete; vagy

| b) | az illetékes hatóságok nem értenek egyet abban, hogy mely felügyelõ hatóság járjon el fõ hatóságként; vagy |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok nem értenek egyet abban, hogy mely felügyelõ hatóság járjon el fõ hatóságként; vagy

| c) | az adatkezelõ az Unióban nem letelepedett, és az e rendelet hatálya alá tartozó adatfeldolgozási mûveletek különbözõ tagállamok lakosait érintik. |
| --- | --- |

c)

az adatkezelõ az Unióban nem letelepedett, és az e rendelet hatálya alá tartozó adatfeldolgozási mûveletek különbözõ tagállamok lakosait érintik.

(4)
     
  Amennyiben az adatkezelõ egyben adatfeldolgozó tevékenységeket is végez, az adatkezelõ fõ szervezetének felügyelõ hatósága jár el a feldolgozó tevékenységek felügyeletét ellátó fõ hatóságként.

(5)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület dönthet a fõ hatóság megállapításáról. [Mód. 158]

VII. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS EGYSÉGESSÉG

1. SZAKASZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS

55. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1)   A felügyelő hatóságok kölcsönösen releváns információkat és segítséget nyújtanak egymásnak e rendelet következetes végrehajtása és alkalmazása érdekében, valamint az egymással való hatékony együttműködést célzó intézkedéseket vezetnek be. A kölcsönös segítségnyújtás elsősorban az információkérést és az olyan felügyeleti intézkedéseket foglalja magában, mint például az előzetes engedélyezés, konzultáció,
  ellenõrzés
  és vizsgálat folytatására vonatkozó kérelmek, valamint az ügyek megindításáról és a későbbi fejleményekről való haladéktalan tájékoztatás, amennyiben
  az adatkezelõ vagy -feldolgozó több tagállamban letelepedett vagy amennyiben
  a feldolgozási műveletek várhatóan több tagállamban letelepedett érintettre is kiterjednek.
  Az 54a. cikkben meghatározott fő hatóság biztosítja a koordinációt az érintett felügyelő hatóságok között, és az adatkezelő vagy -feldolgozó tekintetében egyetlen kapcsolattartóként jár el. [Mód. 159]

(2)   Minden felügyelő hatóság megteszi az összes szükséges intézkedést a valamely másik felügyelő hatóságtól érkezett megkeresés haladéktalan és legkésőbb a megkeresés beérkezésétől számított egy hónapon belüli megválaszolása érdekében. Az ilyen intézkedések kiterjedhetnek különösen a releváns információk továbbítására a vizsgálat során, illetve az e rendelettel ellentétes adatfeldolgozási műveletek megszüntetését vagy tilalmát foganatosító végrehajtási intézkedésekre

(3)   A segítségnyújtás iránti kérelem minden szükséges információt tartalmaz, beleértve a megkeresés célját és indokait. A kicserélt információk kizárólag a kérelemben meghatározott ügy vonatkozásában használhatók fel.

(4)   A segítségnyújtás iránti kérelemmel megkeresett felügyelő hatóság nem tagadhatja meg annak teljesítését, kivéve ha:

| a) | nem rendelkezik hatáskörrel a kérelem tekintetében; vagy |
| --- | --- |

a)

nem rendelkezik hatáskörrel a kérelem tekintetében; vagy

| b) | a kérelem teljesítése összeegyeztethetetlen e rendelet rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

b)

a kérelem teljesítése összeegyeztethetetlen e rendelet rendelkezéseivel.

(5)   A megkeresett felügyelő hatóság tájékoztatja a megkereső felügyelő hatóságot az eredményekről, vagy adott esetben az elért előrelépésről vagy a megkereső felügyelő hatóság kérelmének teljesítése érdekében hozott intézkedésekről.

(6)   A felügyelő hatóságok elektronikus úton, a lehető legrövidebb időn belül, egységes formanyomtatvány használatával bocsátják rendelkezésre a más felügyelő hatóságok által kért információt.

(7)   A kölcsönös segítségnyújtás iránti kérelem nyomán megtett intézkedések térítésmentesek.

(8)   Amennyiben valamely felügyelő hatóság a másik felügyelő hatóság megkeresésétől számított egy hónapon belül nem intézkedik, a megkereső felügyelő hatóság az 51. cikk (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedést hozhat a saját tagállama területén, és az ügyet az 57. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően az Európai Adatvédelmi Testület elé terjeszti.
  Amennyiben nincs lehetőség végleges intézkedésre, mivel a segítségnyújtás még nem fejeződött be, a megkereső felügyelő hatóság az 53. cikk alapján a saját tagállamának területén ideiglenes intézkedéseket tehet. [Mód. 161]

(9)   A felügyelő hatóság meghatározza az ilyen ideiglenes intézkedés érvényességi idejét. Ez az időszak nem haladhatja meg a három hónapot. A felügyelő hatóság haladéktalanul értesíti a Bizottságot és az Európai Adatvédelmi Testületet az intézkedésekről és azok valamennyi indokáról
  az 57
  .
  cikkben meghatározott eljárás szerint. [Mód. 162]

(10)   A Bizottság

  Az Európai Adatvédelmi Testület
  meghatározhatja az e cikk szerinti kölcsönös segítségnyújtás formátumát és eljárásait és a felügyelő hatóságok közötti, valamint a felügyelő hatóságok és az Európai Adatvédelmi Testület közötti elektronikus úton történő információcserére vonatkozó szabályokat, továbbá különösen a (6) bekezdésben említett egységes formanyomtatványokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 163]

56. cikk

A felügyelő hatóságok közös műveletei

(1)   Az együttműködés és a kölcsönös segítségnyújtás fokozása érdekében a felügyelő hatóságok közös vizsgálati feladatokat, közös végrehajtási intézkedéseket és egyéb olyan közös műveleteket hajtanak végre, amelyekben egy másik tagállam felügyelő hatóságának kijelölt tagjai vagy munkatársai vesznek részt.

(2)   Amennyiben az
  adatkezelő vagy -feldolgozó több tagállamban letelepedett, vagy amennyiben az
  adatfeldolgozási műveletek valószínűleg több tagállambeli érintettre hatnak ki, mindegyik szóban forgó tagállam felügyelő hatósága részt vehet – az esettől függően – a közös vizsgálati feladatokban, vagy a közös műveletekben. Az illetékes felügyelő

  54a. cikkben meghatározott fõ
  hatóság felkérheti

  bevonja
  az összes említett tagállam felügyelő hatóságát, hogy vegyenek részt az adott közös vizsgálati feladatokban,
  feladatokba ,
  vagy a közös műveletekben

  mûveletekbe
  , valamint haladéktalanul válaszoljanak a

  válaszol egy adott
  felügyelő hatóság műveletekben való részvételre irányuló megkeresésére.
  A fő hatóság az adatkezelő vagy -feldolgozó tekintetében egyetlen kapcsolattartóként jár el. [Mód. 164]

(3)   Fogadó felügyelő hatóságként és saját nemzeti jogával összhangban, valamint a kirendelő felügyelő hatóság engedélyével, minden egyes felügyelő hatóság végrehajtó hatáskörrel – beleértve a vizsgálati feladatokat – ruházhatja fel a kirendelő felügyelő hatóság közös műveletben részt vevő tagját vagy munkatársát, vagy – amennyiben a fogadó felügyelő hatóság joga azt lehetővé teszi – engedélyezheti a kirendelő felügyelő hatóságok tagjai vagy munkatársai számára, hogy gyakorolják végrehajtó hatáskörüket a kirendelő felügyelő hatóság jogának megfelelően. Az ilyen végrehajtó hatáskört kizárólag a fogadó felügyelő hatóság felügyelete mellett és főszabály szerint annak tagjai vagy munkatársai jelenlétében lehet gyakorolni. A kirendelő felügyelő hatóság tagjai vagy munkatársai a fogadó felügyelő hatóság nemzeti jogának hatálya alá tartoznak. A fogadó felügyelő hatóság felelősséggel tartozik tevékenységükért.

(4)   A felügyelő hatóságok meghatározzák a konkrét együttműködési cselekmények gyakorlati szempontjait.

(5)   Amennyiben a felügyelő hatóság egy hónapon belül nem tesz eleget a (2) cikkben meghatározott kötelezettségének, a többi felügyelő hatóság az 51. cikk (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedést hozhat a tagállamának területén.

(6)   A felügyelő hatóság meghatározza az (5) bekezdés szerinti ideiglenes intézkedés érvényességének időtartamát. Ez az időtartam nem haladhatja meg a három hónapot. A felügyelő hatóság haladéktalanul értesíti ezen intézkedésekről és azok teljes indokolásáról az Európai Adatvédelmi Testületet és a Bizottságot, és előterjeszti az ügyet az 57. cikk szerinti mechanizmus keretében.

2. SZAKASZ

EGYSÉGESSÉG

57. cikk

Egységességi mechanizmus

A 46. cikk (1) bekezdése céljából a felügyelő hatóságok az e szakaszban meghatározott

  – általános érvényű ügyekben és egyedi esetekben egyaránt – e szakasz rendelkezéseivel összhangban
  egységességi eljárás révén együttműködnek egymással és a Bizottsággal. [Mód. 165]

58. cikk

Az Európai Adatvédelmi Testület véleménye

Egységesség az általános érvényû ügyekben

(1)   A (2) bekezdés szerinti intézkedés elfogadását megelőzően a felügyelő hatóság értesíti az Európai Adatvédelmi Testületet és a Bizottságot az intézkedés tervezetéről.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség olyan, joghatást kiváltó intézkedésekre alkalmazandó, amely:

| a) | olyan feldolgozási tevékenységekre vonatkozik, amelyek termékek és szolgáltatások más tagállamok érintettjei részére történő nyújtásához, vagy viselkedésük nyomon követéséhez kapcsolódnak; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan feldolgozási tevékenységekre vonatkozik, amelyek termékek és szolgáltatások más tagállamok érintettjei részére történő nyújtásához, vagy viselkedésük nyomon követéséhez kapcsolódnak; vagy

| b) | lényeges hatással jár a személyes adatok Unión belüli szabad áramlására; vagy |
| --- | --- |

b)

lényeges hatással jár a személyes adatok Unión belüli szabad áramlására; vagy

| c) | a 34. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes konzultáció hatálya alatt álló feldolgozási műveletek jegyzékének elfogadására irányul; vagy |
| --- | --- |

c)

a 34. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes konzultáció hatálya alatt álló feldolgozási műveletek jegyzékének elfogadására irányul; vagy

| d) | a 42. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti egységes adatvédelmi feltételek meghatározására irányul; vagy |
| --- | --- |

d)

a 42. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti egységes adatvédelmi feltételek meghatározására irányul; vagy

| e) | a 42. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti szerződéses feltételek engedélyezésére irányul; vagy |
| --- | --- |

e)

a 42. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti szerződéses feltételek engedélyezésére irányul; vagy

| f) | a 43. cikk értelmében vett kötelező erejű vállalati szabályok jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

f)

a 43. cikk értelmében vett kötelező erejű vállalati szabályok jóváhagyására irányul.

(3)   Bármely felügyelő hatóság vagy az Európai Adatvédelmi Testület kérheti bármely
  általános érvényû
  ügy egységességi mechanizmus keretében való kezelését, különösen akkor, ha a felügyelő hatóság nem nyújtja be a (2) bekezdés szerinti intézkedéstervezetet, vagy nem teljesíti az 55. cikk értelmében a kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségét, vagy az 56. cikk értelmében a közös műveletekre vonatkozó kötelezettségét.

(4)   E rendelet helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság kérheti bármely
  általános érvényû
  ügy egységességi mechanizmus keretében való kezelését.

(5)   A felügyelő hatóságok és a Bizottság
  indokolatlan késedelem nélkül
  elektronikus úton, egységes formanyomtatvány segítségével közli a vonatkozó információkat, beleértve a tények összefoglalását, az intézkedéstervezetet, valamint az ilyen intézkedés elrendelésének szükségességét igazoló indokokat.

(6)   Az Európai Adatvédelmi Testület elnöke elektronikus úton, egységes formanyomtatvány segítségével azonnal

  indokolatlan késedelem nélkül
  értesíti az Európai Adatvédelmi Testület tagjait és a Bizottságot a beérkezett vonatkozó információkról. Az Európai Adatvédelmi Testület elnöke

  titkársága
  szükség esetén gondoskodik a vonatkozó információk fordításáról.

(6a)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület véleményt fogad el a (2) bekezdésben említett ügyekrõl.

(7)   Az Európai Adatvédelmi Testület a vonatkozó információk (5) bekezdés szerinti megküldését követő egy héten belül tagjai egyszerű többségével meghozott saját kezdeményezésre vagy valamely felügyelő hatóság vagy a Bizottság kérésére véleményezi az ügyet. A véleményt az Európai Adatvédelmi Testület tagjainak egyszerű többségével kell elfogadni egy hónapon belül. Az Európai Adatvédelmi Testület elnöke haladéktalanul értesíti a véleményről – az esettől függően – az (1) és (3) bekezdésben említett felügyelő hatóságot, a Bizottságot és az 51. cikk szerint illetékes felügyelő hatóságot, és nyilvánosságra hozza azt

  Hatóság egyszerû többség alapján dönthet arról, hogy a (3
  ) és (
  4) bekezdés szerint benyújtott bármely ügyet véleményezi-e
  , a
  következõket figyelembe véve:

| a) | tartalmaz-e új elemeket az ügy, tekintettel jogi vagy ténybeli fejleményekre, különösen az információtechnológia területén, és az információs társadalom fejlõdésének fényében; továbbá |
| --- | --- |

a)

tartalmaz-e új elemeket az ügy, tekintettel jogi vagy ténybeli fejleményekre, különösen az információtechnológia területén, és az információs társadalom fejlõdésének fényében; továbbá

| b) | ugyanebben az ügyben bocsátott-e már ki véleményt az Európai Adatvédelmi Testület. |
| --- | --- |

b)

ugyanebben az ügyben bocsátott-e már ki véleményt az Európai Adatvédelmi Testület.

(8)   Az (1) bekezdés szerinti, és az 51. cikk szerint illetékes felügyelő hatóság figyelembe veszi az Európai Adatvédelmi Testület véleményét, és az Európai Adatvédelmi Testület elnökének tájékoztatása vagy a vélemény beérkezését követő két héten belül, elektronikus úton, egységes formanyomtatvány segítségével értesíti az Európai Adatvédelmi Testület elnökét és a Bizottságot az intézkedéstervezet fenntartásáról vagy módosításáról, valamint adott esetben megküldi a módosított intézkedéstervezetet.
  Az Európai Adatvédelmi Testület a (6a) és a (7) bekezdések szerint a tagok egyszerû többségével fogadja el a véleményeket. A véleményeket nyilvánosságra kell hozni. [Mód. 166]

58a. cikk

Egységesség az egyedi ügyekben

(1)
     
  Az (54a) bekezdés értelmében joghatás kiváltására szolgáló intézkedés elfogadása elõtt a fõ hatóság megosztja az összes releváns információt és az intézkedés tervezetét benyújtja az összes többi illetékes hatóságnak. A fõ hatóság nem fogadja el a véleményt, ha az illetékes hatóság – három héten belül – jelzi, hogy komoly fenntartásai vannak az intézkedéssel szemben.

(2)
     
  Amennyiben az illetékes hatóság jelezte, hogy komoly fenntartásai vannak a fõ hatóság intézkedéstervezetével szemben, vagy a fõ hatóság nem nyújt be az (1) bekezdés szerinti intézkedéstervezetet, vagy nem teljesíti az 55. cikk szerinti kölcsönös segítségnyújtásra vagy az 56. cikk szerinti közös mûveletekre vonatkozó kötelezettségét, az ügyet az Európai Adatvédelmi Testület vitatja meg.

(3)
     
  A fõ hatóság és/vagy más érintett illetékes hatóságok és a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül elektronikus úton, egységes formanyomtatvány segítségével közli az Európai Adatvédelmi Testülettel az összes releváns információt, beleértve a tények összefoglalását, az intézkedéstervezetet, az ilyen intézkedés elrendelésének szükségességét igazoló indokokat, az intézkedéssel szemben emelt kifogásokat és más illetékes felügyelõ hatóságok álláspontját.

(4)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület – figyelembe véve a fõ hatóság intézkedéstervezetének hatását és az érintettek alapvetõ jogait és szabadságait – megfontolja az ügyet, és a tagok egyszerû többségével dönt arról, hogy véleményezze-e az ügyet a vonatkozó információk rendelkezésre bocsátásától számított két héten belül, a (3) bekezdésnek megfelelõen.

(5)
     
  Amennyiben az Európai Adatvédelmi Testület úgy dönt, hogy véleményt fogad el, ezt hat héten belül kell megtennie, és a véleményt nyilvánosságra kell hoznia.

(6)
     
  A fõ hatóság a messzemenõen figyelembe veszi az Európai Adatvédelmi Testület véleményét, és az Európai Adatvédelmi Testület elnökének tájékoztatása vagy a vélemény beérkezését követõ két héten belül, elektronikus úton, egységes formanyomtatvány segítségével értesíti az Európai Adatvédelmi Testület elnökét és a Bizottságot az intézkedéstervezet fenntartásáról vagy módosításáról, valamint adott esetben megküldi a módosított intézkedéstervezetet. Amennyiben a fõ hatóság nem szándékozik követni az Európai Adatvédelmi Testület véleményét, erre vonatkozóan megalapozott indokolással szolgál.

(7)
     
  Amennyiben az Európai Adatvédelmi Testület még mindig kifogásolja a felügyelõ hatóság (5) bekezdésben említett intézkedését, egy hónapon belül kétharmados többséggel a felügyelõ hatóságra nézve kötelezõ erejû intézkedést fogadhat el. [Mód. 167]

59. cikk

A Bizottság véleménye

(1)   A kérdés 58. cikk szerinti felmerülésétől számított tíz héten belül, vagy a 61. cikk esetében legkésőbb hat héten belül a Bizottság e rendelet helyes és következetes alkalmazása érdekében véleményt fogadhat el az 58. vagy a 61. cikk értelmében felmerült kérdésekkel kapcsolatban.

(2)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdés értelmében véleményt fogad el, az érintett felügyelő hatóság a lehető legkiemeltebb figyelmet fordítja a Bizottság véleményére, és értesíti a Bizottságot és az Európai Adatvédelmi Testületet arról, hogy fenntartja vagy módosítja-e az intézkedéstervezetet.

(3)   Az (1) bekezdésben megjelölt időszakban a felügyelő hatóság nem fogadhatja el az intézkedéstervezetet.

(4)   Amennyiben az érintett felügyelő hatóság nem kívánja követni a Bizottság véleményét, az (1) bekezdésben megjelölt időn belül indokolás mellett értesíti erről a Bizottságot és az Európai Adatvédelmi Testületet. Ebben az esetben az intézkedéstervezetet további egy hónapig nem lehet elfogadni. [Mód. 168]

60. cikk

Az intézkedéstervezet felfüggesztése

(1)   Az 59. cikk (4) bekezdése szerinti értesítést követő egy hónapon belül, valamint ha a Bizottság komolyan kételkedik abban, hogy az intézkedés e rendelet helyes alkalmazását szolgálja, vagy más módon vezet következetlen alkalmazáshoz, a Bizottság indokolással ellátott határozatban kötelezheti a felügyelő hatóságot az intézkedéstervezet elfogadásának felfüggesztésére, figyelembe véve az Európai Adatvédelmi Testületnek az 58. cikk (7) bekezdése vagy a 61. cikk (2) bekezdése szerinti véleményét, amennyiben az szükségesnek tűnik az alábbiak szempontjából:

| a) | a felügyelő hatóság és az Európai Adatvédelmi Testület ellentmondó álláspontjainak összehangolása, amennyiben ez még lehetséges; vagy |
| --- | --- |

a)

a felügyelő hatóság és az Európai Adatvédelmi Testület ellentmondó álláspontjainak összehangolása, amennyiben ez még lehetséges; vagy

| b) | a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti intézkedés elfogadása. |
| --- | --- |

b)

a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti intézkedés elfogadása.

(2)   A Bizottság meghatározza a felfüggesztés időtartamát, amely nem haladhatja meg a 12 hónapot.

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt időszakon belül a felügyelő hatóság nem fogadhatja el az intézkedéstervezetet. [Mód. 169]

60a. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács értesítése

A Bizottság az Európai Adatvédelmi Testület elnökének jelentése alapján rendszeres idõközönként, legalább félévente tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az egységességi mechanizmus keretében kezelt ügyekrõl, és közzéteszi a Bizottság és az Európai Adatvédelmi Testület által az e rendelet egységes végrehajtásának és alkalmazásának biztosítására vonatkozóan levont következtetéseket. [Mód. 170]

61. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Kivételes körülmények között, amennyiben a felügyelő hatóság megállapítja, hogy sürgős intézkedésre van szükség az érintettek védelme érdekében, különösen amennyiben fennáll a veszélye annak, hogy valamely érintett jogának érvényesítését lényeges mértékben korlátozza a fennálló állapot megváltoztatása, vagy amennyiben lényeges hátrányok merülnek fel, vagy más okok miatt, az 58.

  58a
  .cikk szerinti eljárásoktól eltérően azonnal ideiglenes, meghatározott érvényességi idejű intézkedéseket fogad el. A felügyelő hatóság haladéktalanul értesíti a Bizottságot és az Európai Adatvédelmi Testületet az intézkedésekről és azok valamennyi indokáról. [Mód. 171]

(2)   Amennyiben a felügyelő hatóság az (1) bekezdés szerint intézkedést hozott és megállapítja, hogy sürgősen szükség van végleges intézkedések elfogadására, sürgős véleményt kérhet az Európai Adatvédelmi Testülettől, a vélemény indokainak és a végleges intézkedések sürgősségére vonatkozó indokok bemutatása mellett.

(3)   Az érintettek érdekeinek védelme érdekében – a sürgős véleménykérés indokainak és az intézkedés sürgős szükségességének bemutatása mellett – bármely felügyelő hatóság kérheti vélemény meghozatalát, ha az illetékes felügyelő hatóság nem hozta meg a megfelelő intézkedéseket a sürgős intézkedést igénylő helyzetekben.

(4)   Az 58. cikk (7) bekezdésétől eltérően az e cikk (2) és (3) bekezdésében hivatkozott sürgős véleményt az Európai Adatvédelmi Testület tagjai egyszerű többséggel, két héten belül fogadják el. [Mód. 172]

62. cikk

Végrehajtási jogi aktusok

(1)   A Bizottság
  – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követõen – általános érvényû
  végrehajtási aktusokat fogad el:

| a) | e rendelet helyes alkalmazásáról való döntés érdekében, összhangban annak céljaival és előírásaival, a felügyelő hatóságok által az 58. vagy a 61. cikk értelmében közölt olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek vonatkozásában a 60. cikk (1) bekezdése szerinti indokolással ellátott véleményt fogadtak el, vagy olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek vonatkozásában egy felügyelő hatóság nem terjesztett elő intézkedéstervezetet és e felügyelő hatóság jelezte, hogy nem szándékozik követni a Bizottság 59. cikk alapján elfogadott véleményét; |
| --- | --- |

a)

e rendelet helyes alkalmazásáról való döntés érdekében, összhangban annak céljaival és előírásaival, a felügyelő hatóságok által az 58. vagy a 61. cikk értelmében közölt olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek vonatkozásában a 60. cikk (1) bekezdése szerinti indokolással ellátott véleményt fogadtak el, vagy olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek vonatkozásában egy felügyelő hatóság nem terjesztett elő intézkedéstervezetet és e felügyelő hatóság jelezte, hogy nem szándékozik követni a Bizottság 59. cikk alapján elfogadott véleményét;

| b) | az 59. cikk (1) bekezdésben megjelölt határidőn belül annak eldöntésére, hogy az 58.

  a 42
  . cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti egységes adatvédelmi feltételeket általánosan érvényesnek tekinti-e; |
| --- | --- |

b)

az 59. cikk (1) bekezdésben megjelölt határidőn belül annak eldöntésére, hogy az 58.

  a 42
  . cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti egységes adatvédelmi feltételeket általánosan érvényesnek tekinti-e;

| c) | az e szakaszban hivatkozott egységességi mechanizmus alkalmazása formátumának és eljárásainak meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

c)

az e szakaszban hivatkozott egységességi mechanizmus alkalmazása formátumának és eljárásainak meghatározása érdekében;

| d) | a felügyelő hatóságok, valamint a felügyelő hatóságok és az Európai Adatvédelmi Testület közötti elektronikus információcserére, különösen az 58. cikk (5), (6) és (8) bekezdése szerinti egységes formanyomtatványra vonatkozó szabályozás meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

d)

a felügyelő hatóságok, valamint a felügyelő hatóságok és az Európai Adatvédelmi Testület közötti elektronikus információcserére, különösen az 58. cikk (5), (6) és (8) bekezdése szerinti egységes formanyomtatványra vonatkozó szabályozás meghatározása érdekében.

E végrehajtási aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, figyelemmel az Európai Adatvédelmi Testület véleményére.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti, az érintettek érdekeire vonatkozó kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a 87. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el. E végrehajtási jogi aktusok hatálya nem haladhatja meg a 12 hónapot.

(3)   Az e szakasz szerinti intézkedés hiánya vagy elfogadása nem érinti a Bizottság Szerződések szerinti egyéb intézkedéseit. [Mód. 173]

63. cikk

Végrehajtás

(1)   E rendelet alkalmazásában valamely tagállam felügyelő hatóságának végrehajtható intézkedését minden érintett tagállamban végre kell hajtani.

(2)   Amennyiben valamely felügyelő hatóság az 58. cikk (1)–(5) (1)–(
  2
  ) bekezdésének megsértésével nem nyújt be intézkedéstervezetet az egységességi mechanizmus számára, ,
  vagy az 58a. cikk (1) bekezdése szerinti komoly ellenvetés jelzése ellenére fogad el intézkedést,
  a felügyelő hatóság intézkedése nem tekinthető jogerősnek és végrehajthatónak. [Mód. 174]

3. SZAKASZ

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI TESTÜLET

64. cikk

Az Európai Adatvédelmi Testület

(1)   Létrejön az Európai Adatvédelmi Testület.

(2)   Az Európai Adatvédelmi Testület minden tagállam egy felügyelő hatóságának vezetőjéből és az európai adatvédelmi biztosból áll.

(3)   Amennyiben valamely tagállamban egynél több felügyelő hatóság felelős az e rendelet értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazásának ellenőrzéséért, közös képviselőként kinevezik e felügyelő hatóságok egyikének vezetőjét.

(4)   A Bizottság részt vehet az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységében és ülésein, és képviselőt jelöl ki. Az Európai Adatvédelmi Testület elnöke haladéktalanul értesíti a Bizottságot az Európai Adatvédelmi Testület valamennyi tevékenységéről.

65. cikk

Függetlenség

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület a 66. és 67. cikk szerinti feladatainak ellátása során teljes függetlenségben jár el.

(2)   A Bizottság 66. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése szerinti felkéréseinek sérelme nélkül az Európai Adatvédelmi Testület feladatköre ellátása során senkitől nem kérhet, és nem fogadhat el utasítást.

66. cikk

Az Európai Adatvédelmi Testület feladatai

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület biztosítja e rendelet következetes alkalmazását. Ennek érdekében az Európai Adatvédelmi Testület saját kezdeményezésére
  az Európai Parlament,
  a
  Tanács, illetve a
  vagy a Bizottság kérésére különösen:

| a) | tanáccsal látja el a Bizottságot a

  az európai intézményeket
  személyes adatok Unión belüli védelmével kapcsolatos problémák, köztük e rendelet bármely javasolt módosítása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

tanáccsal látja el a Bizottságot a

  az európai intézményeket
  személyes adatok Unión belüli védelmével kapcsolatos problémák, köztük e rendelet bármely javasolt módosítása tekintetében;

| b) | saját kezdeményezésére, valamely tagja vagy
  az Európai Parlament,
  a
  Tanács, illetve a

  vagy a Bizottság kérésére megvizsgál bármely, e rendelet alkalmazását érintő kérdést, valamint e rendelet következetes alkalmazásának elősegítése érdekében iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgoz ki a felügyelő hatóságok számára; |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésére, valamely tagja vagy
  az Európai Parlament,
  a
  Tanács, illetve a

  vagy a Bizottság kérésére megvizsgál bármely, e rendelet alkalmazását érintő kérdést, valamint e rendelet következetes alkalmazásának elősegítése érdekében iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgoz ki a felügyelő hatóságok számára;

| c) | felülvizsgálja a b) pont szerinti iránymutatások, ajánlások és bevált módszerek gyakorlati alkalmazását, és erről rendszeres jelentést készít a Bizottságnak; |
| --- | --- |

c)

felülvizsgálja a b) pont szerinti iránymutatások, ajánlások és bevált módszerek gyakorlati alkalmazását, és erről rendszeres jelentést készít a Bizottságnak;

| d) | véleményezi az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmus értelmében a felügyelő hatóságok határozattervezeteit; |
| --- | --- |

d)

véleményezi az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmus értelmében a felügyelő hatóságok határozattervezeteit;

| da) | véleményt alkot arról, hogy az 54a. cikk (3) bekezdése szerint mely hatóságnak kell betöltenie a fő hatóság szerepét; |
| --- | --- |

da)

véleményt alkot arról, hogy az 54a. cikk (3) bekezdése szerint mely hatóságnak kell betöltenie a fő hatóság szerepét;

| e) | előmozdítja a felügyelő hatóságok közötti együttműködést és a hatékony két- vagy többoldalú információcserét és gyakorlatok cseréjét,
  beleértve a közös műveletek és más közös tevékenységek koordinálását, amennyiben egy vagy több felügyelő hatóság kérésére így dönt
  ; |
| --- | --- |

e)

előmozdítja a felügyelő hatóságok közötti együttműködést és a hatékony két- vagy többoldalú információcserét és gyakorlatok cseréjét,
  beleértve a közös műveletek és más közös tevékenységek koordinálását, amennyiben egy vagy több felügyelő hatóság kérésére így dönt
  ;

| f) | támogatja a közös képzési programokat, továbbá megkönnyíti a felügyelő hatóságok – valamint emellett adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek felügyelő hatóságai – közötti személyzeti csereprogramokat; |
| --- | --- |

f)

támogatja a közös képzési programokat, továbbá megkönnyíti a felügyelő hatóságok – valamint emellett adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek felügyelő hatóságai – közötti személyzeti csereprogramokat;

| g) | előmozdítja a világ adatvédelmi felügyelő hatóságai közötti tudás- és dokumentációátadást, beleértve az adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat átadását is; |
| --- | --- |

g)

előmozdítja a világ adatvédelmi felügyelő hatóságai közötti tudás- és dokumentációátadást, beleértve az adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat átadását is;

| ga) | véleményt ad a Bizottságnak az e rendeleten alapuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elkészítése során; |
| --- | --- |

ga)

véleményt ad a Bizottságnak az e rendeleten alapuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elkészítése során;

| gb) | véleményt ad a 38. cikk (4) bekezdése szerinti, uniós szinten kidolgozott eljárási szabályzatokról; |
| --- | --- |

gb)

véleményt ad a 38. cikk (4) bekezdése szerinti, uniós szinten kidolgozott eljárási szabályzatokról;

| gc) | véleményt ad a 39. cikk (3) bekezdése szerinti adatvédelmi tanúsítási mechanizmusokra vonatkozó követelményekrõl és feltételekrõl; |
| --- | --- |

gc)

véleményt ad a 39. cikk (3) bekezdése szerinti adatvédelmi tanúsítási mechanizmusokra vonatkozó követelményekrõl és feltételekrõl;

| gd) | a 39. cikk (1h) bekezdésének megfelelõen nyilvános elektronikus nyilvántartást vezet az érvényes és érvénytelen tanúsítványokról; |
| --- | --- |

gd)

a 39. cikk (1h) bekezdésének megfelelõen nyilvános elektronikus nyilvántartást vezet az érvényes és érvénytelen tanúsítványokról;

| ge) | kérésre segítséget nyújt a nemzeti felügyelõ hatóságoknak; |
| --- | --- |

ge)

kérésre segítséget nyújt a nemzeti felügyelõ hatóságoknak;

| gf) | létrehozza és nyilvánossá teszi a 34. cikk szerinti elõzetes konzultáció hatálya alatt álló feldolgozási mûveletek jegyzékét; |
| --- | --- |

gf)

létrehozza és nyilvánossá teszi a 34. cikk szerinti elõzetes konzultáció hatálya alatt álló feldolgozási mûveletek jegyzékét;

| gg) | nyilvántartást vezet az illetékes felügyelõ hatóság által az adatkezelõkre és -feldolgozókra kiszabott szankciókról; |
| --- | --- |

gg)

nyilvántartást vezet az illetékes felügyelõ hatóság által az adatkezelõkre és -feldolgozókra kiszabott szankciókról;

(2)   Amennyiben
  az Európai Parlament,
  a
  Tanács vagy a
  Bizottság tanácsot kér az Európai Adatvédelmi Testülettől, az ügy sürgősségét figyelembe véve meghatározhatja azt a határidőt, amelyen belül az Európai Adatvédelmi Testületnek tanácsot kell adnia.

(3)   Az Európai Adatvédelmi Testület véleményeit, iránymutatásait, javaslatait és legjobb gyakorlatait továbbítja
  az Európai Parlamentnek,
  a
  Tanácsnak és a
  Bizottságnak és a 87. cikk szerinti bizottságnak, és nyilvánosságra hozza azokat.

(4)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Adatvédelmi Testületet a Testület által meghozott véleményeket, iránymutatásokat, javaslatokat és bevált módszereket követően megtett intézkedésekről.

(4a)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület – adott esetben – konzultál az érintett felekkel, és lehetõséget biztosít számukra, hogy méltányos idõn belül véleményezzék az intézkedéseket. Az Európai Adatvédelmi Testület a 72. cikk sérelme nélkül nyilvánosságra hozza a konzultációs eljárás eredményeit.

(4b)
     
  Az Európai Adatvédelmi Testület megbízást kap arra, hogy az (1) bekezdés b) pontjával összhangban iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgozzon ki az állítólagos jogellenes adatfeldolgozással kapcsolatos információk átvételére és vizsgálatára, valamint a kapott információk titkossága és az információforrások megóvására vonatkozóan. [Mód. 175]

67. cikk

Jelentések

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület rendszeresen és megfelelő időben értesíti
  az Európai Parlamentet,
  a
  Tanácsot és a
  Bizottságot tevékenységének eredményeiről. Éves

  Legalább kétévente
  jelentést készít a személyes adatok Unióban és harmadik országokban történő feldolgozása vonatkozásában a természetes személyek védelmének helyzetéről. [Mód. 176]

A jelentés tartalmazza a 66. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti iránymutatások, javaslatok és bevált módszerek gyakorlati alkalmazásának felülvizsgálatát.

(2)   A jelentést közzé kell tenni, és továbbítani kell az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

68. cikk

Eljárás

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület határozatait tagjainak egyszerű többségével hozza,
  kivéve, ha eljárási szabályzata eltérően rendelkezik
  . [Mód. 177]

(2)   Az Európai Adatvédelmi Testület elfogadja saját eljárási szabályzatát, és megszervezi saját működési szabályait. Rendelkezik különösen a végrehajtási feladatkörök ellátásának folyamatosságáról valamely tag megbízatásának lejárta vagy lemondása esetén, alcsoportok létrehozataláról a különös kérdések vagy ágazatok tekintetében, valamint az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmushoz kapcsolódó eljárásairól.

69. cikk

Az elnök

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület tagjai közül elnököt és
  legalább
  két elnökhelyettest választ. Az egyik elnökhelyettes az európai adatvédelmi biztos, kivéve, ha őt választják elnöknek.
  [Mód. 178]

(2)   Az elnök és az elnökhelyettes megbízatása 5 évre szól, és megújítható.

(2a)
     
  Az elnöki poszt teljes munkaidõs álláshely. [Mód. 179]

70. cikk

Az elnök feladatai

(1)   Az elnök feladatai a következők:

| a) | az Európai Adatvédelmi Testület üléseinek vezetése és napirendjének előkészítése; |
| --- | --- |

a)

az Európai Adatvédelmi Testület üléseinek vezetése és napirendjének előkészítése;

| b) | az Európai Adatvédelmi Testület feladatai megfelelő időben történő teljesítésének biztosítása, különösen az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmus tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az Európai Adatvédelmi Testület feladatai megfelelő időben történő teljesítésének biztosítása, különösen az 57. cikk szerinti egységességi mechanizmus tekintetében.

(2)   Az Európai Adatvédelmi Testület saját eljárási szabályzatában meghatározza az elnök és az elnökhelyettesek közötti feladatmegosztást.

71. cikk

A titkárság

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület titkársággal rendelkezik. A titkárságot az európai adatvédelmi biztos biztosítja.

(2)   A titkárság az elnök irányítása alatt elemző,
  jogi,
  igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az Európai Adatvédelmi Testület részére. [Mód. 180]

(3)   A titkárság felel különösen:

| a) | az Európai Adatvédelmi Testület mindennapi működéséért; |
| --- | --- |

a)

az Európai Adatvédelmi Testület mindennapi működéséért;

| b) | az Európai Adatvédelmi Testület tagjai, elnöke és a Bizottság közötti kommunikációért, valamint a más intézményekkel és a nyilvánossággal folytatott kommunikációért; |
| --- | --- |

b)

az Európai Adatvédelmi Testület tagjai, elnöke és a Bizottság közötti kommunikációért, valamint a más intézményekkel és a nyilvánossággal folytatott kommunikációért;

| c) | az elektronikus úton történő belső és külső kommunikációért; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus úton történő belső és külső kommunikációért;

| d) | a releváns információk fordításáért; |
| --- | --- |

d)

a releváns információk fordításáért;

| e) | az Európai Adatvédelmi Testület üléseinek előkészítéséért és nyomon követéséért; |
| --- | --- |

e)

az Európai Adatvédelmi Testület üléseinek előkészítéséért és nyomon követéséért;

| f) | az Európai Adatvédelmi Testület által elfogadott vélemények és más szövegek előkészítéséért, szövegezéséért és közzétételéért. |
| --- | --- |

f)

az Európai Adatvédelmi Testület által elfogadott vélemények és más szövegek előkészítéséért, szövegezéséért és közzétételéért.

72. cikk

Titoktartás

(1)   Az Európai Adatvédelmi Testület megbeszélései
  adott esetben – az eljárási szabályzat ettõl eltérõ rendelkezése hiányában –
  titkosak
  lehetnek
  .
  Az Európai Adatvédelmi Testület üléseinek napirendjét nyilvánosságra hozzák. [Mód. 181]

(2)   Az Európai Adatvédelmi Testület tagjainak, szakértőknek és harmadik felek képviselőinek továbbított dokumentumok titkosak, kivéve, ha az 1049/2001/EK rendelet (18) értelmében biztosítják az e dokumentumokhoz való hozzáférést, vagy az Európai Adatvédelmi Testület nyilvánosságra hozza azokat.

(3)   Az Európai Adatvédelmi Testület tagjainak, valamint a szakértőknek és harmadik felek képviselőinek eleget kell tenniük az e cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségeknek. Az elnök biztosítja, hogy a szakértők és a harmadik felek képviselői figyelmét felhívják a rájuk vonatkozó titoktartási követelményekre.

VIII. FEJEZET

JOGORVOSLAT, FELELŐSSÉG ÉS SZANKCIÓK

73. cikk

A felügyelő bizottsághoz címzett panasz benyújtásához való jog

(1)   Az egyéb közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatok
  és az egységességi mechanizmus
  sérelme nélkül minden érintettnek joga van panaszt emelni bármely tagállam felügyelő hatóságánál, ha megítélése szerint a rá vonatkozó személyes adatok feldolgozása ellentétes e rendelettel.

(2)   
  A közérdekbõl eljáró
  valamennyi olyan szerv, szervezet vagy egyesület, amelynek célja az érintettek személyes adatok védelmére vonatkozó jogainak és érdekeinek védelme, és amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre, egy vagy több érintett nevében eljárva, bármely tagállam felügyelő hatóságánál jogosult a panaszemelésre, ha megítélése szerint az érintett személyes adatainak feldolgozása következtében megsértették annak e rendelet szerinti jogait.

(3)   Az érintett panaszától függetlenül a (2) bekezdés szerinti szerv, szervezet vagy egyesület jogosult bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, ha megítélése szerint a személyes adatok

  e rendelet
  megsértésére került sor. [Mód. 182]

74. cikk

A felügyelő hatósággal szembeni bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   
  Egyéb közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül m
  inden természetes vagy jogi személy jogosult a felügyelő hatóság rá vonatkozó döntései ellen bírósági jogorvoslatot igénybe venni.

(2)   
  Egyéb közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül a
  jogai védelméhez szükséges határozat hiányában, vagy amennyiben a felügyelő hatóság három hónapon belül nem tájékoztatja az érintettet – az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjának megfelelően – a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről vagy annak eredményéről, valamennyi érintettnek joga van a felügyelő hatóságot a panasz elbírálására kötelező bírósági jogorvoslathoz.

(3)   A felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani.

(4)   
  Az egységességi mechanizmus sérelme nélkül, a
  mennyiben az érintettre egy másik tagállam felügyelő hatóságának határozata vonatkozik, mint amelyikben szokásos tartózkodási helye van, az érintett kérheti a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam felügyelő hatóságát, hogy nevében indítson eljárást a másik tagállam felügyelő hatóságával szemben.

(5)   A tagállamok végrehajtják az e cikkben említett jogerős bírósági határozatokat. [Mód. 183]

75. cikk

Az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szembeni bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   A rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslatok – beleértve a felügyelő hatóságnál emelt panaszok benyújtásának 73. cikk szerinti jogát – sérelme nélkül minden természetes személyt megillet a bírósági jogorvoslathoz való jog, ha megítélése szerint a személyes adatainak e rendelettel ellentétes feldolgozása következtében megsértették az e rendelet szerinti jogait.

(2)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó elleni eljárást az adatkezelő vagy -feldolgozó telephelye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani. Az ilyen eljárás megindítható az érintett szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt is, kivéve, ha az adatkezelő
  az Unió vagy valamely tagállam
  közhatalmi jogkörét gyakorló hatóság

  hatósága. [Mód. 184]

(3)   Amennyiben az eljárások az ugyanazon intézkedésre, határozatra vagy gyakorlatra vonatkozó, az 58. cikkben hivatkozott egységességi mechanizmus érelmében felfüggesztésre kerültek, a bíróság felfüggesztheti az előtte folyamatban lévő eljárást, kivéve ha az érintett jogai védelmének sürgőssége nem teszi lehetővé az egységességi mechanizmus szerinti eljárás eredményének megvárását.

(4)   A tagállamok végrehajtják a jelen cikkben említett jogerős bírósági határozatokat.

76. cikk

A bírósági eljárásokra vonatkozó közös szabályok

(1)   A 73. cikk (2) bekezdése szerinti szerv, szervezet vagy egyesület jogosult a 74.
  75.
  és
  77
  . 75. cikk szerinti jogokat egy vagy több érintett nevében

  arra vonatkozó meghatalmazása alapján
  gyakorolni. [Mód. 185]

(2)   E rendelet rendelkezéseinek végrehajtása, illetve a személyes adatok Unión belüli védelmének következetes biztosítása érdekében valamennyi felügyelő hatóság jogosult a jogi eljárásokban részt venni és bírósági keresetet indítani.

(3)   Amennyiben valamely tagállam illetékes bírósága ésszerű indokok alapján úgy véli, hogy egy másik tagállamban párhuzamos eljárás van folyamatban, megkeresi a másik tagállam illetékes bíróságát az említett párhuzamos eljárás fennállásának megerősítése érdekében.

(4)   Amennyiben az ilyen párhuzamos eljárások ugyanazon intézkedésre, határozatra vagy gyakorlatra vonatkoznak, a bíróság az eljárást felfüggesztheti.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló bírósági keresetek lehetővé teszik a feltételezett jogsértés megszüntetésére és az érintett érdekek jövőbeni megsértésének megelőzésére irányuló, ideiglenes intézkedéseket is magukban foglaló intézkedések gyors elfogadását.

77. cikk

A kártérítéshez való jog és a felelősség

(1)   Minden olyan személy, aki jogellenes adatfeldolgozási művelet vagy az e rendelettel összeegyeztethetetlen cselekmény eredményeként kárt
  – köztük nem vagyoni kárt –
  szenvedett, az elszenvedett károkért az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szemben kártérítésre

  kártérítési igény benyújtására
  jogosult. [Mód. 186]

(2)   Amennyiben az adatfeldolgozásban egynél több adatkezelő vagy -feldolgozó vesz részt, minden adatkezelő

  az adatkezelõk
  vagy -feldolgozó

  feldolgozók
  egyetemlegesen felel

  felelnek
  a kár teljes összegéért,
  kivéve, ha megfelelõ írásos megállapodást kötöttek, amely a 24
  .
  cikk értelmében meghatározza a felelõsséget. [Mód. 187]

(3)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó részben vagy egészben mentesül e felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt okozó eseményért nem felelős.

78. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok rögzítik az e rendelet értelmében elfogadott rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és azok végrehajtásának biztosítására minden szükséges intézkedést megtesznek, beleértve azt is, ha az adatkezelő nem tesz eleget a képviselő kijelölésére vonatkozó kötelezettségének. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   Amennyiben az adatkezelő rendelkezik képviselővel, a szankciókat a képviselővel szemben kell alkalmazni, az adatkezelővel szemben alkalmazható szankciók sérelme nélkül.

(3)   A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

79. cikk

Közigazgatási szankciók

(1)   Valamennyi felügyelő hatóság hatáskörrel rendelkezik e cikknek megfelelő közigazgatási szankciók alkalmazására.
  A felügyelő hatóságok a 46. és az 57. cikkel összhangban együttműködnek egymással annak érdekében, hogy összehangolt szintű szankciókat garantáljanak az Unión belül.

(2)   A közigazgatási szankcióknak minden egyes esetben hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A közigazgatási bírság összegének meghatározása során kellő figyelmet kell fordítani a jogsértés jellegére, súlyosságára és időtartamára, a jogsértés szándékos vagy gondatlan jellegére, a természetes vagy jogi személy felelősségének szintjére és az e személy által korábban megvalósított jogsértésekre, a 23. cikk szerint alkalmazott technikai és szervezeti intézkedésekre és eljárásokra, valamint a felügyelő hatóságokkal a jogsértés orvoslása érdekében megvalósított együttműködés szintjére.

(2a)
     
  A felügyelő hatóság mindenkivel szemben, aki nem teljesíti az e rendeletben megállapított kötelezettségeket, legalább a következő szankciókat alkalmazza:

| a) | elsõ és nem szándékos meg nem felelés esetén írásbeli figyelmeztetés; |
| --- | --- |

a)

elsõ és nem szándékos meg nem felelés esetén írásbeli figyelmeztetés;

| b) | rendszeres időszakos adatvédelmi ellenőrzések; |
| --- | --- |

b)

rendszeres időszakos adatvédelmi ellenőrzések;

| c) | 250 000 euróig terjedõ bírság vagy vállalkozás esetén az éves világméretû forgalom legfeljebb 5 %-a, ha ez a magasabb. |
| --- | --- |

c)

250 000 euróig terjedõ bírság vagy vállalkozás esetén az éves világméretû forgalom legfeljebb 5 %-a, ha ez a magasabb.

(2b)
     
  Ha az adatkezelõ vagy -feldolgozó a 39. cikk szerinti érvényes „európai adatvédelmi címkével” rendelkezik, a (2a) bekezdés c) pontja szerinti bírság alkalmazására kizárólag szándékos vagy gondatlan kötelezettségszegés esetén kerül sor.

(2c)
     
  A közigazgatási szankció kiszabásakor a következő tényezőket kell figyelembe venni:

| a) | a kötelezettségszegés jellege, súlyossága és idõtartama, |
| --- | --- |

a)

a kötelezettségszegés jellege, súlyossága és idõtartama,

| b) | a jogsértés szándékos vagy gondatlan volta, |
| --- | --- |

b)

a jogsértés szándékos vagy gondatlan volta,

| c) | a természetes vagy jogi személy felelõsségének és az e személy által korábban megvalósított jogsértéseknek a szintje, |
| --- | --- |

c)

a természetes vagy jogi személy felelõsségének és az e személy által korábban megvalósított jogsértéseknek a szintje,

| d) | a jogsértés ismétlõdõ jellege, |
| --- | --- |

d)

a jogsértés ismétlõdõ jellege,

| e) | a felügyelõ hatósággal a jogsértés orvoslása és a jogsértés esetlegesen negatív hatásainak enyhítése tekintetében folytatott együttmûködés mértéke; |
| --- | --- |

e)

a felügyelõ hatósággal a jogsértés orvoslása és a jogsértés esetlegesen negatív hatásainak enyhítése tekintetében folytatott együttmûködés mértéke;

| f) | a jogsértéssel érintett személyes adatok különös kategóriái, |
| --- | --- |

f)

a jogsértéssel érintett személyes adatok különös kategóriái,

| g) | az érintettek által elszenvedett kár – köztük nem vagyoni kár – mértéke, |
| --- | --- |

g)

az érintettek által elszenvedett kár – köztük nem vagyoni kár – mértéke,

| h) | az intézkedés, amelyet az adatkezelõ vagy az adatfeldolgozó az érintettek által elszenvedett kár enyhítése érdekében tett, |
| --- | --- |

h)

az intézkedés, amelyet az adatkezelõ vagy az adatfeldolgozó az érintettek által elszenvedett kár enyhítése érdekében tett,

| i) | a jogsértés révén közvetve vagy közvetlenül elérni szándékozott vagy elért pénzügyi elõny vagy elkerült kár, |
| --- | --- |

i)

a jogsértés révén közvetve vagy közvetlenül elérni szándékozott vagy elért pénzügyi elõny vagy elkerült kár,

| j) | az alábbiak szerint végrehajtott technikai és szervezeti intézkedések és eljárások szintje:










  i. | 23. cikk – Beépített és alapértelmezett adatvédelem |
| --- | --- | --- |

j)

az alábbiak szerint végrehajtott technikai és szervezeti intézkedések és eljárások szintje:

i.

23. cikk – Beépített és alapértelmezett adatvédelem

| ii. | 30. cikk – Az adatfeldolgozás biztonsága |
| --- | --- |

ii.

30. cikk – Az adatfeldolgozás biztonsága

| iii. | 33. cikk – Adatvédelmi hatásvizsgálat |
| --- | --- |

iii.

33. cikk – Adatvédelmi hatásvizsgálat

| iv. | 33a. cikk – Az adatvédelmi szabályok betartásának vizsgálata |
| --- | --- |

iv.

33a. cikk – Az adatvédelmi szabályok betartásának vizsgálata

| v. | 35. cikk – Az adatvédelmi tisztviselõ kijelölése; |
| --- | --- |

v.

35. cikk – Az adatvédelmi tisztviselõ kijelölése;

| k) | a felügyelõ hatóság által az 53. cikk alapján lefolytatott vizsgálatok és ellenõrzések során az együttmûködés megtagadása, vagy azok akadályozása, |
| --- | --- |

k)

a felügyelõ hatóság által az 53. cikk alapján lefolytatott vizsgálatok és ellenõrzések során az együttmûködés megtagadása, vagy azok akadályozása,

| l) | az eset körülményei szempontjából releváns egyéb súlyosbító vagy enyhítõ tényezõ. |
| --- | --- |

l)

az eset körülményei szempontjából releváns egyéb súlyosbító vagy enyhítõ tényezõ.

(3)   Az e rendeletnek való első és nem szándékos meg nem felelés esetén írásbeli figyelmeztetést bocsátható ki és mellőzhető a szankció kiszabása, amennyiben:

| (a) | a természetes személy kereskedelmi érdek nélkül dolgoz fel személyes adatokat; vagy |
| --- | --- |

(a)

a természetes személy kereskedelmi érdek nélkül dolgoz fel személyes adatokat; vagy

| (b) | a 250 főnél kevesebb főt foglalkoztató vállalkozás vagy szervezet, amely személyes adatokat csak a főtevékenységét kiegészítő melléktevékenységként dolgoz fel. |
| --- | --- |

(b)

a 250 főnél kevesebb főt foglalkoztató vállalkozás vagy szervezet, amely személyes adatokat csak a főtevékenységét kiegészítő melléktevékenységként dolgoz fel.

(4)   A felügyelő hatóság 250 000 euróig terjedő bírságot alkalmaz, vagy vállalkozás esetén az éves világméretű forgalom legfeljebb 0,5 %-át, azzal szemben, aki szándékosan vagy gondatlanságból:

| a) | nem hozza létre az érintettek kérelmeihez kapcsolódó mechanizmusokat, vagy az érintetteknek nem válaszol haladéktalanul, vagy nem a megfelelő formátumban, a 12. cikk (1) és (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

a)

nem hozza létre az érintettek kérelmeihez kapcsolódó mechanizmusokat, vagy az érintetteknek nem válaszol haladéktalanul, vagy nem a megfelelő formátumban, a 12. cikk (1) és (2) bekezdése szerint;

| b) | a 12. cikk (4) bekezdésének megsértésével díjat számít fel az érintettek tájékoztatásáért vagy a kérelmeik megválaszolásáért; |
| --- | --- |

b)

a 12. cikk (4) bekezdésének megsértésével díjat számít fel az érintettek tájékoztatásáért vagy a kérelmeik megválaszolásáért;

(5)   A felügyelő hatóság 500 000 euróig terjedő bírságot alkalmaz, vagy vállalkozás esetén az éves világméretű forgalom legfeljebb 1 %-át, azzal szemben, aki szándékosan vagy gondatlanságból:

| a) | nem, vagy hiányosan, vagy nem megfelelően átlátható módon bocsátja az érintett rendelkezésére a 11. cikk, a 12. cikk (3) bekezdése vagy a 14. cikk szerinti információt; |
| --- | --- |

a)

nem, vagy hiányosan, vagy nem megfelelően átlátható módon bocsátja az érintett rendelkezésére a 11. cikk, a 12. cikk (3) bekezdése vagy a 14. cikk szerinti információt;

| b) | nem biztosítja az érintett számára hozzáférést vagy nem helyesbíti a személyes adatokat a 15. és a 16. cikk szerint, vagy nem értesíti a címzettet a vonatkozó információkról a 13. cikk szerint; |
| --- | --- |

b)

nem biztosítja az érintett számára hozzáférést vagy nem helyesbíti a személyes adatokat a 15. és a 16. cikk szerint, vagy nem értesíti a címzettet a vonatkozó információkról a 13. cikk szerint;

| c) | nem tesz eleget a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez vagy a törléshez való jognak, vagy elmulasztja a határidők nyomon követésére szolgáló mechanizmusok létrehozását, vagy nem teszi meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy tájékoztassa a harmadik feleket az érintetteknek link, másolat vagy másodpéldány törlésére irányuló kérelméről a 17. cikk szerint; |
| --- | --- |

c)

nem tesz eleget a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez vagy a törléshez való jognak, vagy elmulasztja a határidők nyomon követésére szolgáló mechanizmusok létrehozását, vagy nem teszi meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy tájékoztassa a harmadik feleket az érintetteknek link, másolat vagy másodpéldány törlésére irányuló kérelméről a 17. cikk szerint;

| d) | a 18. cikk megsértésével nem bocsátja elektronikus formában rendelkezésre a személyes adatok másolatát, vagy megakadályozza az érintettet a személyes adatok más alkalmazásba való továbbításában; |
| --- | --- |

d)

a 18. cikk megsértésével nem bocsátja elektronikus formában rendelkezésre a személyes adatok másolatát, vagy megakadályozza az érintettet a személyes adatok más alkalmazásba való továbbításában;

| e) | nem vagy nem kellőképpen határozza meg a közös adatkezelők vonatkozó kötelezettségeit a 24. cikk szerint; |
| --- | --- |

e)

nem vagy nem kellőképpen határozza meg a közös adatkezelők vonatkozó kötelezettségeit a 24. cikk szerint;

| f) | nem vagy nem kellőképpen vezeti a 28. cikk, a 31. cikk (4) bekezdése, vagy a 44. cikk (3) bekezdése szerinti dokumentációt; |
| --- | --- |

f)

nem vagy nem kellőképpen vezeti a 28. cikk, a 31. cikk (4) bekezdése, vagy a 44. cikk (3) bekezdése szerinti dokumentációt;

| g) | az adatok különös kategóriáit nem érintő esetekben nem tesz eleget a 80., 82. és 83. cikk szerint a véleménynyilvánítás szabadságához kapcsolódó szabályoknak, vagy a foglalkoztatással összefüggő feldolgozáshoz kapcsolódó szabályoknak, vagy a történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozás feltételeinek. |
| --- | --- |

g)

az adatok különös kategóriáit nem érintő esetekben nem tesz eleget a 80., 82. és 83. cikk szerint a véleménynyilvánítás szabadságához kapcsolódó szabályoknak, vagy a foglalkoztatással összefüggő feldolgozáshoz kapcsolódó szabályoknak, vagy a történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozás feltételeinek.

(6)   A felügyelő hatóság 1 000 000 euróig terjedő bírságot alkalmaz, vagy vállalkozás esetén az éves világméretű forgalom legfeljebb 2 %-át, azzal szemben, aki szándékosan vagy gondatlanságból:

| a) | a személyes adatok feldolgozását a feldolgozáshoz szükséges jogalap nélkül vagy megfelelő jogalap nélkül végzi, vagy nem tesz eleget a 6., 7. és 8. cikk szerinti hozzájárulás feltételeinek; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok feldolgozását a feldolgozáshoz szükséges jogalap nélkül vagy megfelelő jogalap nélkül végzi, vagy nem tesz eleget a 6., 7. és 8. cikk szerinti hozzájárulás feltételeinek;

| b) | a 9. és a 81. cikk megsértésével dolgozza fel az adatok különös kategóriáit; |
| --- | --- |

b)

a 9. és a 81. cikk megsértésével dolgozza fel az adatok különös kategóriáit;

| c) | nem tesz eleget a kifogásolásnak vagy a 19. cikk szerinti követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

nem tesz eleget a kifogásolásnak vagy a 19. cikk szerinti követelményeknek;

| d) | nem tesz eleget a profilalkotáson alapuló mechanizmusok 20. cikk szerinti feltételeinek; |
| --- | --- |

d)

nem tesz eleget a profilalkotáson alapuló mechanizmusok 20. cikk szerinti feltételeinek;

| e) | nem fogadja el azokat a belső politikákat vagy nem alkalmazza azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek biztosítják és igazolják a 22., 23. és 30. cikkel való összhangot; |
| --- | --- |

e)

nem fogadja el azokat a belső politikákat vagy nem alkalmazza azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek biztosítják és igazolják a 22., 23. és 30. cikkel való összhangot;

| f) | nem jelöli ki a 25. cikk szerinti képviselőt; |
| --- | --- |

f)

nem jelöli ki a 25. cikk szerinti képviselőt;

| g) | a 26. és a 27. cikk szerint az adatkezelő nevében végzett feldolgozáshoz kapcsolódó kötelezettségek megsértésével dolgozza fel a személyes adatokat vagy irányítja azok feldolgozását; |
| --- | --- |

g)

a 26. és a 27. cikk szerint az adatkezelő nevében végzett feldolgozáshoz kapcsolódó kötelezettségek megsértésével dolgozza fel a személyes adatokat vagy irányítja azok feldolgozását;

| h) | nem, vagy nem időben vagy nem teljes mértékben figyelmezteti vagy értesíti a felügyelő hatóságot vagy az érintettet a személyes adatok megsértéséről a 31. és a 32. cikk szerint; |
| --- | --- |

h)

nem, vagy nem időben vagy nem teljes mértékben figyelmezteti vagy értesíti a felügyelő hatóságot vagy az érintettet a személyes adatok megsértéséről a 31. és a 32. cikk szerint;

| i) | nem végez adatvédelmi hatásvizsgálatot, vagy a felügyelő hatóság 33. és 34. cikk szerinti előzetes engedélyezése vagy a vele való előzetes konzultáció nélkül dolgoz fel személyes adatot; |
| --- | --- |

i)

nem végez adatvédelmi hatásvizsgálatot, vagy a felügyelő hatóság 33. és 34. cikk szerinti előzetes engedélyezése vagy a vele való előzetes konzultáció nélkül dolgoz fel személyes adatot;

| j) | a 35., 36. és 37. cikk szerint nem jelöl ki adatvédelmi tisztviselőt, vagy nem biztosítja a feladatai ellátásához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

j)

a 35., 36. és 37. cikk szerint nem jelöl ki adatvédelmi tisztviselőt, vagy nem biztosítja a feladatai ellátásához szükséges feltételeket;

| k) | visszaél a 39. cikk értelmében vett adatvédelmi címkével vagy jelzővel; |
| --- | --- |

k)

visszaél a 39. cikk értelmében vett adatvédelmi címkével vagy jelzővel;

| l) | olyan harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére végez vagy irányít adattovábbítást, amelyet nem engedélyeztek megfelelőségi határozattal, vagy megfelelő biztosítékok, vagy eltérés alapján a 40–44. cikk szerint; |
| --- | --- |

l)

olyan harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére végez vagy irányít adattovábbítást, amelyet nem engedélyeztek megfelelőségi határozattal, vagy megfelelő biztosítékok, vagy eltérés alapján a 40–44. cikk szerint;

| m) | nem tesz eleget a felügyelő hatóság 53. cikk (1) bekezdése szerinti utasításának vagy az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmára vagy az adatáramlás felfüggesztésére vonatkozó felszólításának; |
| --- | --- |

m)

nem tesz eleget a felügyelő hatóság 53. cikk (1) bekezdése szerinti utasításának vagy az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmára vagy az adatáramlás felfüggesztésére vonatkozó felszólításának;

| n) | nem tesz eleget a 28. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk, a 34. cikk (6) bekezdése és az 53. cikk (2) bekezdése szerinti azon kötelezettségének, hogy a felügyelő hatóságot támogassa, válaszoljon neki vagy rendelkezésére bocsássa a vonatkozó információkat, vagy belépést biztosítson a helyiségeibe; |
| --- | --- |

n)

nem tesz eleget a 28. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk, a 34. cikk (6) bekezdése és az 53. cikk (2) bekezdése szerinti azon kötelezettségének, hogy a felügyelő hatóságot támogassa, válaszoljon neki vagy rendelkezésére bocsássa a vonatkozó információkat, vagy belépést biztosítson a helyiségeibe;

| o) | nem tesz eleget a szakmai titoktartás biztosítására vonatkozó, 84. cikk szerinti szabályoknak. |
| --- | --- |

o)

nem tesz eleget a szakmai titoktartás biztosítására vonatkozó, 84. cikk szerinti szabályoknak.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a (2) bekezdés

  és a (2c) bekezdések
  szerinti feltétel

  feltételek és tényezõk
  figyelembevétele mellett, az e cikk (4), (5) és (6) bekezdése

  a (2a) bekezdés
  szerinti közigazgatási bírságok
  abszolút értékben meghatározott
  összegének aktualizálása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 188]

IX. FEJEZET

AZ ADATFELDOLGOZÁS KÜLÖNÖS ESETEIRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

80. cikk

A személyes adatok feldolgozása és a véleménynyilvánítás szabadsága

(1)   A tagállamok az újságírás vagy az irodalmi, vagy művészi kifejezés céljából végzett személyesadat-feldolgozás tekintetében

  – adott esetben –
  annak érdekében határozhatnak meg kivételeket vagy eltéréseket a II. fejezet szerinti általános alapelvekre, az érintettek III. fejezet szerinti jogaira, a IV. fejezet szerinti adatkezelőre és -feldolgozóra, a személyes adatok harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetekhez irányuló, V. fejezet szerinti továbbítására, a VI. fejezet szerinti független felügyelő hatóságokra, valamint a VII. fejezet szerinti együttműködésre és egységességre
  illetve az e fejezet szerinti speciális adatfeldolgozó helyzetekre
  vonatkozó rendelkezések tekintetében, hogy biztosítsák az egyensúlyt a személyes adatok védelméhez való jog és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó szabályok között
  az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az abban az EJEE-re történõ hivatkozással összhangban
  . [Mód. 189]

(2)   A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

80a. cikk

Dokumentumokhoz való hozzáférés

(1)
     
  A hatóság vagy állami szerv birtokában lévõ dokumentumokban található személyes adatokat a szóban forgó hatóság vagy szerv a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós vagy tagállami jogszabályokkal összhangban közölheti, amelyek összeegyeztetik a személyes adatok védelméhez való jogot a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés elvével.

(2)
     
  A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

81. cikk

Egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozása

(1)   E rendelet keretein belül és a 9. cikk (2) bekezdésének h) pontjával összhangban az egészségügyi vonatkozású személyes adatok feldolgozása olyan uniós vagy tagállami jogszabályok alapján történhet, amely megfelelő és konkrét intézkedések megállapításával biztosítja az érintett jogos érdekeit, és arra az alábbiak miatt van szükség:

| a) | a megelőző orvoslás vagy foglalkozás-egészségügy, az orvosi diagnózis, az ellátások vagy kezelések biztosítása vagy az egészségügyi szolgáltatások irányítása érdekében, ha ezeket az adatokat a szakmai titoktartás kötelezettsége alatt álló egészségügyi szakember, vagy a tagállamok joga vagy az illetékes nemzeti hatóságok által létrehozott szabályok szerint ezzel azonos titoktartási kötelezettség alatt álló más személy dolgozza fel; vagy |
| --- | --- |

a)

a megelőző orvoslás vagy foglalkozás-egészségügy, az orvosi diagnózis, az ellátások vagy kezelések biztosítása vagy az egészségügyi szolgáltatások irányítása érdekében, ha ezeket az adatokat a szakmai titoktartás kötelezettsége alatt álló egészségügyi szakember, vagy a tagállamok joga vagy az illetékes nemzeti hatóságok által létrehozott szabályok szerint ezzel azonos titoktartási kötelezettség alatt álló más személy dolgozza fel; vagy

| b) | a népegészség területét érintő közérdek miatt, mint például a határokon átnyúló komoly egészségügyi fenyegetésekkel szembeni védelem, többek a gyógyszeripari termékek vagy orvosi berendezések minősége és biztonsága magas szintjének biztosítása; vagy |
| --- | --- |

b)

a népegészség területét érintő közérdek miatt, mint például a határokon átnyúló komoly egészségügyi fenyegetésekkel szembeni védelem, többek a gyógyszeripari termékek vagy orvosi berendezések minősége és biztonsága magas szintjének biztosítása; vagy

| c) | egyéb közérdek miatt olyan területeken, mint például a szociális védelem, különösen annak érdekében, hogy biztosítsák az egészségbiztosítási rendszerben az ellátásokra és szolgáltatásokra vonatkozó kérelmek kezelésére szolgáló eljárások minőségét és költséghatékonyságát.
  A személyes adatok közérdekû egészségügyi célú feldolgozása nem eredményezheti a személyes adatok más célból való feldolgozását, kivéve, ha az érintett hozzájárulását adja, illetve uniós vagy tagállami jogszabály alapján. |
| --- | --- |

c)

egyéb közérdek miatt olyan területeken, mint például a szociális védelem, különösen annak érdekében, hogy biztosítsák az egészségbiztosítási rendszerben az ellátásokra és szolgáltatásokra vonatkozó kérelmek kezelésére szolgáló eljárások minőségét és költséghatékonyságát.
  A személyes adatok közérdekû egészségügyi célú feldolgozása nem eredményezheti a személyes adatok más célból való feldolgozását, kivéve, ha az érintett hozzájárulását adja, illetve uniós vagy tagállami jogszabály alapján.

(1a)
     
  Amennyiben az (1) bekezdés a)–c) pontjában említett célok személyes adatok felhasználása nélkül is elérhetõk, az ilyen adatok ezekre a célokra nem használhatók fel, kivéve, ha az érintett hozzájárulását adja, illetve uniós vagy tagállami jogszabály alapján.

(1b)
     
  Amennyiben az érintett hozzájárulása szükséges az egészségügyi adatok kizárólag közegészségügyi célú tudományos kutatásához, a hozzájárulás egy vagy több konkrét, hasonló kutatáshoz is megadható. Az érintett azonban bármikor visszavonhatja a hozzájárulását.

(1c)
     
  A klinikai vizsgálatok tudományos kutatói tevékenységeiben való részvételhez történõ hozzájárulás esetére a 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (19)

  vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

(2)   Az egészségügyi vonatkozású személyes adatok történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatási célú feldolgozására, mint például a diagnózisok fejlesztése és a hasonló betegségek megkülönböztetése és terápiás tanulmányok előkészítése céljából betegnyilvántartások létrehozatala, a

  feldolgozása kizárólag az érintett hozzájárulásával megengedett, és arra
  83. cikk szerinti feltételeket és biztosítékokat kell alkalmazni.

(2a)
     
  A tagállami jogszabályok kutatási célokból kivételeket írhatnak elõ a (2) bekezdésben említett hozzájárulási követelmény alól, a jelentõs közérdeket szolgáló kutatások esetében, ha a kutatás másként nem végezhetõ el. A szóban forgó adatokat anonimizálni kell, illetve – ha ez a kutatás céljából nem lehetséges – azokat a legmagasabb technikai szabványok mellett álnévvel kell ellátni, és minden szükséges intézkedést meg kell tenni az érintettek jogosulatlan újraazonosításának megelõzésére. Az érintettnek ugyanakkor – a 19. cikk értelmében – bármikor joga van kifogást emelnie.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követõen –
  a közegészség területén az egyéb közérdek
  (1) bekezdés
  b)
  pontja

  pont szerinti fogalmának, valamint a személyes adatok (1) cikkben említett célokból való feldolgozásának biztosítékaira vonatkozó szempontok és követelmények

  kutatás területén a kimagasló közérdek (2a) bekezdés szerinti fogalmának
  további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(3a)
     
  A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást. [Mód. 191]

82. cikk

Foglalkoztatással

  A foglalkoztatással
  összefüggő feldolgozás

  adatfeldolgozás minimumszabályai

(1)   E rendelet keretein belül a A tagállamok
  az e rendeletben foglalt szabályokkal összhangban, az arányosság elvének figyelembevételével
  jogszabályban meghatározzák azokat a különös szabályokat, amelyek szabályozzák a munkaadók részéről a személyes adataik foglalkoztatással összefüggő feldolgozását, különösen a

  , de nem kizárólag a kapcsolt vállalkozásokon belüli
  toborzás
  és álláskeresés
  , a munkaszerződés teljesítése, beleértve a jogszabályban vagy

  és
  kollektív szerződésben meghatározott
  , a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban álló
  kötelezettségek biztosítása, a munka irányítása, tervezése és szervezése, továbbá a munkahelyi egészségvédelem és biztonság tekintetében, valamint a foglalkoztatáshoz kapcsolódó jogok és juttatások egyéni vagy kollektív gyakorlása és élvezete, valamint a munkaviszony megszüntetése tekintetében.
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kollektív megállapodások pontosabban meghatározzák az e cikkben lefektetett rendelkezéseket.

(1a)
     
  Az ilyen adatok feldolgozásának kapcsolódnia kell a gyűjtés céljához, és annak összefüggésben kell maradnia a foglalkoztatással. Tilos a profilalkotás és az adatok másodlagos célokra való felhasználása.

(1b)
     
  Valamely munkavállaló hozzájárulása nem teremt jogalapot adatainak a munkáltató általi feldolgozására, amennyiben a hozzájárulás megadása nem szabad akaratból történt.

(1c)
     
  E rendelet egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül az (1) bekezdésben említett tagállami jogszabályok legalább az alábbi minimumszabályokra terjednek ki:

| a) | a foglalkoztatottak adatainak feldolgozása a munkavállaló arról való tudomása nélkül tilos. Az első mondattól eltérően a tagállamok megfelelő törlési határidők megszabása mellett törvényben megengedhetik az adatfeldolgozást arra az esetre, ha a tényleges jelek alapján megalapozott a gyanúja annak, hogy a munkavállaló a foglalkoztatási viszony keretében bűncselekményt vagy más súlyos kötelességszegést követett el, az adatgyűjtés a felderítéshez szükséges, és az adatgyűjtés jellege és terjedelme a célhoz képest szükséges és arányos. A munkavállaló magánélethez való jogát mindenkor tiszteletben kell tartani. Ennek kivizsgálása az illetékes hatóság feladata; |
| --- | --- |

a)

a foglalkoztatottak adatainak feldolgozása a munkavállaló arról való tudomása nélkül tilos. Az első mondattól eltérően a tagállamok megfelelő törlési határidők megszabása mellett törvényben megengedhetik az adatfeldolgozást arra az esetre, ha a tényleges jelek alapján megalapozott a gyanúja annak, hogy a munkavállaló a foglalkoztatási viszony keretében bűncselekményt vagy más súlyos kötelességszegést követett el, az adatgyűjtés a felderítéshez szükséges, és az adatgyűjtés jellege és terjedelme a célhoz képest szükséges és arányos. A munkavállaló magánélethez való jogát mindenkor tiszteletben kell tartani. Ennek kivizsgálása az illetékes hatóság feladata;

| b) | a vállalkozás nyilvánosság számára nem hozzáférhető, elsősorban a munkavállalók magánéletét szolgáló részeinek – különösen a mosdó-, öltöző-, pihenő- és hálóhelyiségeknek – nyílt, optikai-elektronikus és/vagy nyílt akusztikus-elektronikus megfigyelése tilos. A titkos megfigyelés minden esetben tilos; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás nyilvánosság számára nem hozzáférhető, elsősorban a munkavállalók magánéletét szolgáló részeinek – különösen a mosdó-, öltöző-, pihenő- és hálóhelyiségeknek – nyílt, optikai-elektronikus és/vagy nyílt akusztikus-elektronikus megfigyelése tilos. A titkos megfigyelés minden esetben tilos;

| c) | amennyiben a vállalkozások vagy hatóságok az orvosi vizsgálatok és/vagy alkalmassági vizsgálatok keretében személyes adatokat gyűjtenek vagy dolgoznak fel, a jelentkezőket vagy a munkavállalókat előzetesen tájékoztatniuk kell, hogy az adatokat mire használják, és biztosítaniuk kell, hogy azokat utólag az eredményekkel együtt közölni fogják velük, és hogy kérésre magyarázattal szolgálnak. A genetikai vizsgálatok és elemzések céljából történő adatgyűjtés főszabály szerint tilos; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a vállalkozások vagy hatóságok az orvosi vizsgálatok és/vagy alkalmassági vizsgálatok keretében személyes adatokat gyűjtenek vagy dolgoznak fel, a jelentkezőket vagy a munkavállalókat előzetesen tájékoztatniuk kell, hogy az adatokat mire használják, és biztosítaniuk kell, hogy azokat utólag az eredményekkel együtt közölni fogják velük, és hogy kérésre magyarázattal szolgálnak. A genetikai vizsgálatok és elemzések céljából történő adatgyűjtés főszabály szerint tilos;

| d) | kollektív megállapodásban szabályozható, hogy a telefon, e-mail, az internet és egyéb távközlési szolgáltatások használata magáncélokra megengedett-e, és ha igen, milyen mértékben. Amennyiben a kollektív megállapodás ezt nem szabályozza, a munkaadó a munkavállalóval közvetlen megállapodást köt. Amennyiben megengedett a magáncélú használat, a forgalmi adatok feldolgozása különösen az adatbiztonság, a távközlési hálózatok és távközlési szolgáltatások rendeltetésszerű működésének biztosítása, valamint az elszámolás céljából megengedett.



  Az harmadik mondattól eltérően a tagállamok megfelelő törlési határidők megszabása mellett törvényben megengedhetik az adatfeldolgozást arra az esetre, ha a tényleges jelek alapján megalapozott a gyanúja annak, hogy a munkavállaló a foglalkoztatási viszony keretében bűncselekményt vagy más súlyos kötelességszegést követett el, az adatgyűjtés a felderítéshez szükséges, és az adatgyűjtés jellege és terjedelme a célhoz képest szükséges és arányos. A munkavállaló magánélethez való jogát mindenkor tiszteletben kell tartani. Ennek kivizsgálása az illetékes hatóság feladata; |
| --- | --- |

d)

kollektív megállapodásban szabályozható, hogy a telefon, e-mail, az internet és egyéb távközlési szolgáltatások használata magáncélokra megengedett-e, és ha igen, milyen mértékben. Amennyiben a kollektív megállapodás ezt nem szabályozza, a munkaadó a munkavállalóval közvetlen megállapodást köt. Amennyiben megengedett a magáncélú használat, a forgalmi adatok feldolgozása különösen az adatbiztonság, a távközlési hálózatok és távközlési szolgáltatások rendeltetésszerű működésének biztosítása, valamint az elszámolás céljából megengedett.

| e) | a munkavállalók személyes adatai, különösen az érzékeny adatok – például a politikai irányultság, a szakszervezeti tagság és tevékenység – semmilyen körülmények között nem használhatók fel a munkavállalók úgynevezett „feketelistázásához”, ellenőrzéséhez, sem pedig a jövőbeni foglalkoztatásból való kizárásához. Tilos munkavállalói feketelisták feldolgozása, foglalkoztatási összefüggésben való alkalmazása, elkészítése és továbbítása, illetve a megkülönböztetés bármilyen egyéb formája. A tagállamok a 79. cikk (6) bekezdésével összhangban ellenőrzéseket végeznek és megfelelő szankciókat fogadnak el e pont hatékony végrehajtásának biztosítására. |
| --- | --- |

e)

a munkavállalók személyes adatai, különösen az érzékeny adatok – például a politikai irányultság, a szakszervezeti tagság és tevékenység – semmilyen körülmények között nem használhatók fel a munkavállalók úgynevezett „feketelistázásához”, ellenőrzéséhez, sem pedig a jövőbeni foglalkoztatásból való kizárásához. Tilos munkavállalói feketelisták feldolgozása, foglalkoztatási összefüggésben való alkalmazása, elkészítése és továbbítása, illetve a megkülönböztetés bármilyen egyéb formája. A tagállamok a 79. cikk (6) bekezdésével összhangban ellenőrzéseket végeznek és megfelelő szankciókat fogadnak el e pont hatékony végrehajtásának biztosítására.

(1d)
     
  A foglalkoztatottak személyes adatainak egy vállalkozáscsoporton belül a jogi és adótanácsadóval rendelkező, jogilag önálló vállalkozások közötti továbbítása és feldolgozása megengedett, amennyiben az a vállalkozás működése szempontjából jelentős és a célzott munkafolyamatok és adminisztratív tevékenységek végrehajtását szolgálja, valamint nem sérti az érintettek védendő érdekeit és alapvető jogait. Amennyiben a foglalkoztatottak adatainak továbbítása harmadik ország felé és/vagy nemzetközi szervezet részére történik, az V. fejezetet kell alkalmazni.

(2)   A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik
  a Bizottságot
  az (1)
  és az (1b)
  bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően –
  a személyes adatok (1) cikkben említett célokból való feldolgozásának biztosítékaira vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 192]

82a. cikk

A társadalombiztosítással összefüggésben végzett feldolgozás

(1)
     
  A tagállamok – az e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban – a társadalombiztosítással összefüggésben személyes adatoknak a tagállami intézmények és szervezeti egységek általi feldolgozására vonatkozó szabályokat meghatározó különös jogalkotási szabályokat fogadhatnak el, ha a feldolgozást közérdekből végzik.

(2)
     
  A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást. [Mód. 193]

83. cikk

Történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozás

(1)   E rendelet keretein belül,
  Az e rendeletben előírt szabályokkal összhangban
  a személyes adatok történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozására csak akkor kerülhet sor, ha:

| a) | e célokat másként nem lehet megvalósítani olyan adatfeldolgozással, amely nem vagy már nem teszi lehetővé az érintett azonosítását; |
| --- | --- |

a)

e célokat másként nem lehet megvalósítani olyan adatfeldolgozással, amely nem vagy már nem teszi lehetővé az érintett azonosítását;

| b) | az azonosított vagy azonosítható érintettre vonatkozó információhoz való hozzáférést biztosító adatot
  a legmagasabb technikai szabványok mellett
  az egyéb adatoktól elkülönítve tárolják, feltéve, hogy e célok ilyen módon megvalósíthatóak.
  és minden szükséges intézkedést megtesznek az érintettek indokolatlan újraazonosításának megelőzésére
  . |
| --- | --- |

b)

az azonosított vagy azonosítható érintettre vonatkozó információhoz való hozzáférést biztosító adatot
  a legmagasabb technikai szabványok mellett
  az egyéb adatoktól elkülönítve tárolják, feltéve, hogy e célok ilyen módon megvalósíthatóak.
  és minden szükséges intézkedést megtesznek az érintettek indokolatlan újraazonosításának megelőzésére
  .

(2)   A történelmi, statisztikai vagy tudományos kutatást végző szervek kizárólag akkor hozhatják nyilvánosságra vagy tehetik más módon közzé a személyes adatokat, ha:

| a) | az érintett a 7. cikkben meghatározott feltételek szerint hozzájárult; |
| --- | --- |

a)

az érintett a 7. cikkben meghatározott feltételek szerint hozzájárult;

| b) | a személyes adatok nyilvánosságra hozatala a kutatási eredmények bemutatása vagy a kutatás megkönnyítése céljából szükséges, amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai vagy szabadságai nem élveznek elsőbbséget ezen érdekekkel szemben; vagy |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok nyilvánosságra hozatala a kutatási eredmények bemutatása vagy a kutatás megkönnyítése céljából szükséges, amennyiben az érintett érdekei, alapvető jogai vagy szabadságai nem élveznek elsőbbséget ezen érdekekkel szemben; vagy

| c) | az érintett nyilvánosságra hozta az adatokat. |
| --- | --- |

c)

az érintett nyilvánosságra hozta az adatokat.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a személyes adatok (1) és (2) cikkben említett célokból való feldolgozására, valamint az érintett tájékoztatáshoz és hozzáféréshez való jogának szükséges korlátozásaira, és az érintettek jogaira e körülmények között alkalmazandó biztosítékokra vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében a 86. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 194]

83a. cikk

A személyes adatok archiválási szolgálatok általi feldolgozása

(1)
     
  Az eredeti feldolgozás céljainak – amelyekre az adatokat gyűjtötték – megvalósításához szükséges időtartamon túl a személyes adatokat feldolgozhatják az olyan archiválási szolgálatok, amelyek fő feladata vagy törvényi kötelezettsége, hogy közérdekből – elsősorban az emberek jogainak igazolása céljából –, illetve történelmi, statisztikai vagy tudományos célokból összegyűjtsék, megőrizzék, osztályozzák, közöljék, rendszerezzék, kiaknázzák és terjesszék az archívumokat. E feladatokat a tagállamok által a közigazgatási vagy levéltári dokumentumokhoz való hozzáféréssel, azok átadhatóságával és terjesztésével kapcsolatban előírt szabályok tiszteletben tartása mellett, valamint az e rendeletben meghatározott szabályok betartásával kell ellátni, különös tekintettel a beleegyezésre és a kifogásoláshoz való jogra.

(2)
     
  A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást. [Mód. 195]

84. cikk

Titoktartási kötelezettségek

(1)   E rendelet keretein belül

  Az e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban
  a tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy
  különös
  szabályok határozzák meg

  szabályokat hozhatnak a felügyelő hatóságok 53. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálati jogkörének meghatározására

  jogkörét
  a nemzeti jog vagy valamely illetékes nemzetközi szervezet szabályai értelmében szakmai titoktartás vagy más, ezzel azonos titoktartási kötelezettség hatálya alatt álló adatkezelők vagy -feldolgozók tekintetében, amennyiben azok a személyes adatok védelméhez való jog és a titoktartási kötelezettség közötti egyensúly biztosítása érdekében szükségesek és arányosak. E szabályokat csak azokra a személyes adatokra kell alkalmazni, amelyeket az adatkezelő vagy -feldolgozó e titoktartási kötelezettség keretében végzett tevékenysége során szerzett vagy kért. [Mód. 196]

(2)   A tagállamok legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik az (1) bekezdés szerint elfogadott nemzeti jogi rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

85. cikk

Egyházak és vallási szerveztek létező adatvédelmi szabályai

(1)   Amennyiben egy tagállamban egyházak, illetve vallásos szervezetek vagy közösségek a rendelet hatálybalépésének időpontjában átfogó

  megfelelő
  szabályokat alkalmaznak a személyek adatfeldogozással kapcsolatos védelme tekintetében, a létező szabályok tovább alkalmazhatók, amennyiben azokat összhangba hozzák a rendelettel.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban átfogó szabályokat alkalmazó egyházak és vallási szervezetek rendelkeznek független felügyelő hatóság létrehozásáról, e rendelet VI. fejezetével összhangban.
  a 38. cikk értelmében teljesítési véleményt kapnak. [Mód. 197]

85a. cikk

Az alapvető jogok tiszteletben tartása

Ez a rendelet nem módosítja az alapvető jogok és alapvető jogelvek tiszteletben tartásának az EUSZ 6. cikkében megfogalmazott kötelezettségét. [Mód. 198]

85b. cikk

Formanyomtatványok

(1)
     
  A Bizottság a különböző ágazatok és adatfeldolgozási helyzetek sajátosságait és szükségleteit figyelembe véve egységes formanyomtatványokat határozhat meg a következők vonatkozásában:

| a) | a 8. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrizhető hozzájárulás megszerzésének konkrét módszerei; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrizhető hozzájárulás megszerzésének konkrét módszerei;

| b) | a 12. cikk (2) bekezdésében említett értesítés, beleértve az elektronikus formátumot is; |
| --- | --- |

b)

a 12. cikk (2) bekezdésében említett értesítés, beleértve az elektronikus formátumot is;

| c) | a 14. cikk (1)–(3) bekezdésében említett tájékoztatás; |
| --- | --- |

c)

a 14. cikk (1)–(3) bekezdésében említett tájékoztatás;

| d) | a 15. cikk (1) bekezdésében említett információkhoz való hozzáférés kérése és megadása, beleértve a személyes adatok érintettel való közlését is; |
| --- | --- |

d)

a 15. cikk (1) bekezdésében említett információkhoz való hozzáférés kérése és megadása, beleértve a személyes adatok érintettel való közlését is;

| e) | a 28. cikk (1) bekezdésében említett dokumentáció; |
| --- | --- |

e)

a 28. cikk (1) bekezdésében említett dokumentáció;

| f) | a személyes adatok megsértésének 31. cikk szerinti bejelentése a felügyelő hatóságnak és a 31. cikk (4) bekezdésében említett dokumentáció; |
| --- | --- |

f)

a személyes adatok megsértésének 31. cikk szerinti bejelentése a felügyelő hatóságnak és a 31. cikk (4) bekezdésében említett dokumentáció;

| g) | a 34. cikk (2) bekezdésében említett előzetes konzultációk, valamint a felügyelő hatóságok 34. cikk (6) cikke szerinti tájékoztatása. |
| --- | --- |

g)

a 34. cikk (2) bekezdésében említett előzetes konzultációk, valamint a felügyelő hatóságok 34. cikk (6) cikke szerinti tájékoztatása.

(2)
     
  Ennek során a Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz a mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében.

(3)
     
  E végrehajtási aktusokat a 87. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, figyelemmel az Európai Adatvédelmi Testület véleményére. [Mód. 199]

X. FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ ÉS VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK

86. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság 6. A
  Bizottságnak a 13
  . cikk (5) bekezdésben, 8. cikk (3) bekezdésben, 9. cikk (3) bekezdésben, 12. cikk (5) bekezdésben, 14. cikk (7) bekezdésben, 15. cikk (3) bekezdésben, 17. cikk (9) bekezdésben, 20. cikk (6) bekezdésben, 22. cikk

  38
  .(4) bekezdésben, 23. cikk (3) bekezdésben, 26. cikk (5) bekezdésben, 28. cikk (5) bekezdésben, 30. cikk (3) bekezdésben, 31. cikk (5) bekezdésben, 32. cikk (5) bekezdésben, 33. cikk (6) bekezdésben, 34. cikk (8) bekezdésben, 35. cikk (11) bekezdésben, 37. cikk (2) bekezdésben, 39. cikk (2) bekezdésben,
  41. cikk (3) bekezdésében, 41. cikk (5) bekezdésben,
  43. cikk (3) bekezdésben, 44.

  79
  . cikk (7) bekezdésben, 79. cikk (6) bekezdésben, 81. cikk (3) bekezdésben, 82. cikk (3) bekezdésben és 83. cikk (3) bekezdésben említett,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás

  felhatalmazása az e rendelet hatálybalépésnek időpontjától számított határozatlan időre szól. [Mód. 200]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6.

  13a
  .cikk (5) bekezdésben, 8. cikk (3) bekezdésben, 9. cikk (5) bekezdésben, 12. cikk (5) bekezdésben, 14. cikk (7) bekezdésben, 15. cikk (3) bekezdésben, 17. cikk (3)

  (9)
  bekezdésben, 20. cikk (6) bekezdésben, 22.

  38.
  cikk (4) bekezdésben, 23. cikk (3) bekezdésben, 26. cikk (5) bekezdésben, 28. cikk (5) bekezdésben, 30. cikk (3) bekezdésben, 31. cikk (5) bekezdésben, 32. cikk (5) bekezdésben, 33. cikk (6) bekezdésben, 34. cikk (8) bekezdésben, 35. cikk (11) bekezdésben, 37. cikk (2) bekezdésben, 39. cikk (2) bekezdésben, 43.
  41.
  cikk (3) bekezdésben, 44.

  41
  . cikk (
  5
  )(7) bekezdésben,
  43. cikk (3) bekezdésben,
  79. cikk (6)

  (7)
  bekezdésben, 81. cikk (3) bekezdésben és 82. cikk (3) bekezdésben és 83. cikk (3) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott

  megjelölt
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 201]

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 6.

  13a
  . cikk (5) bekezdésben, 8. cikk (3) bekezdésben, 9. cikk (3) bekezdésben, 12. cikk (5) bekezdésben, 14. cikk (7) bekezdésben, 17. cikk (9) bekezdésben, 20.

  38
  . cikk (6) bekezdésben, 22. cikk (4) bekezdésben, 23. cikk (3) bekezdésben, 28. cikk (5) bekezdésben, 30. cikk (3) bekezdésben, 31. cikk (5) bekezdésben, 32. cikk (5) bekezdésben, 33. cikk (6) bekezdésben, 34. cikk (8) bekezdésben, 35. cikk (11) bekezdésben, 37. cikk (2) bekezdésben, 39. cikk (2) bekezdésben,
  41. cikk (3) bekezdésben, 41. cikk (5) bekezdésben,
  43. cikk (3) bekezdésben, 44.
  79
  .cikk (7) bekezdésben, 79. cikk (6) bekezdésben, 81. cikk (3) bekezdésben, 82.
  és 82
  .cikk (3) bekezdésben, és 83. cikk (3) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen

  ez az
  időtartam két

  hat
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 202]

87. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni. [Mód. 203]

XI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

88. cikk

A 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezése

(1)   A 95/46/EK irányelv hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni. A 95/46/EK irányelv 29. cikke által létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoportra történő hivatkozást az e rendelet által létrehozott Európai Adatvédelmi Testületre történő hivatkozásnak kell tekinteni.

89. cikk

A 2002/58/EK irányelvvel való összefüggés és annak módosítása

(1)   E rendelet nem határoz meg kiegészítő kötelezettséget természetes vagy jogi személyek tekintetében az Unión belüli nyilvános hírközlési hálózatokon keresztül történő nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatással összefüggésben feldolgozott személyes adatok esetében, olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek a 2002/58/EK irányelvben szereplő azonos célkitűzésekkel bíró különös kötelezettségek hatálya alá tartoznak.

(2)   A 2002/58/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése,
  4. és 15. cikke
  hatályát veszti. [Mód. 204]

(2a)
     
  A Bizottság késedelem nélkül, de legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig javaslatot terjeszt elő a személyes adatok feldolgozására és az elektronikus kommunikációban a magánélet védelmére alkalmazandó jogi keret felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az Európai Unióban a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal kapcsolatos egységes és homogén jogi szabályok biztosítása céljából összhangba hozza az említett keretet ezzel a rendelettel. [Mód. 205]

89a. cikk

A 45/2001/EK rendelettel való összefüggés és annak módosítása

(1)
     
  Az e rendeletben foglalt szabályok a 45/2001/EK rendeletben foglalt szabályok hatálya alá nem eső ügyek tekintetében a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi feldolgozására is alkalmazandók.

(2)
     
  A Bizottság késedelem nélkül, de legkésőbb a 91. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontig javaslatot terjeszt elő a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi feldolgozására alkalmazandó jogi keret felülvizsgálatára. [Mód. 206]

90. cikk

Értékelés

A Bizottság rendszeres időközönként jelentéseket terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet értékeléséről és felülvizsgálatáról. Az első jelentéseket legkésőbb az e rendelet hatályba lépésétől számított négy éven belül kell benyújtani. A további jelentéseket azt követően négyévente kell benyújtani. A Bizottság – amennyiben szükségesnek ítéli – megfelelő javaslatokat tesz e rendelet módosítására és más jogi eszközök igénybe vételére, figyelembe véve különösen az információs technológia fejlődését, és az információs társadalom fejlődésének állapota fényében. A jelentéseket közzé kell tenni.

91. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet ... (*1) tól/től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt .

Az Európai Parlament részéről

Az elnök

A Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 90.o.

1

(2)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

4

(5)  2003/361/EK bizottsági ajánlás (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

5

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.)

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.)

7

(8)  
  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.)

8

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.)

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1338/2008/EK rendelete a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról (HL L 354., 2008.12.31., 70. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1338/2008/EK rendelete a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról (HL L 354., 2008.12.31., 70. o.).

(10)  
  Az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintû vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 122., 2009.5.16., 28. o.).

10

Az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintû vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 122., 2009.5.16., 28. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács, 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37.o.)

12

(13)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

13

(14)  HL L 53., 2008.2.27., 52.o.

14

(15)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

15

(16)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerzõdések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.)

16

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerzõdések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.)

(17)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, szállítási és postai szolgáltatási ágazatokban mûködõ vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

17

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, szállítási és postai szolgáltatási ágazatokban mûködõ vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

18

(19)  
  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlatok bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésérõl szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 121., 2001.5.1., 34. o.).

19

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlatok bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésérõl szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 121., 2001.5.1., 34. o.).

(*1)  E rendelet hatálybalépéséenk időpontja.

*1

Melléklet – A 13a. cikkben említett adatok feltüntetése

| 1) | Tekintettel a 6. pontban említett arányokra, az adatokat a következőképpen kell megadni:









  IKON | ALAPVETŐ INFORMÁCIÓK | TELJESÜLT |
| --- | --- | --- | --- |
| | A kért személyes adatok köre nem haladja meg a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet; | |
| | A megőrzött személyes adatok köre nem haladja meg a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet; | |
| | Nem került sor személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljától eltérő célokra | |
| | Nem továbbítanak személyes adatot kereskedelmi harmadik feleknek | |
| | Nem kerül sor személyes adat értékesítésére vagy bérbeadására | |
| | Nem tárolnak személyes adatot titkosítatlan formában | |
| AZ 1–3. SORNAK VALÓ MEGFELELÉST AZ UNIÓS JOG ÍRJA ELŐ |

1)

Tekintettel a 6. pontban említett arányokra, az adatokat a következőképpen kell megadni:

IKON

ALAPVETŐ INFORMÁCIÓK

TELJESÜLT

Image

A kért személyes adatok köre nem haladja meg a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet;

Image

A megőrzött személyes adatok köre nem haladja meg a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges minimális szintet;

Image

Nem került sor személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljától eltérő célokra

Image

Nem továbbítanak személyes adatot kereskedelmi harmadik feleknek

Image

Nem kerül sor személyes adat értékesítésére vagy bérbeadására

Image

Nem tárolnak személyes adatot titkosítatlan formában

AZ 1–3. SORNAK VALÓ MEGFELELÉST AZ UNIÓS JOG ÍRJA ELŐ

| 2) | Az 1. pont táblázatában az „ALAPVETŐ INFORMÁCIÓK” című második oszlop soraiban a következő szavakat félkövéren kell formázni:










  a) | a második oszlop első sorában a „kért” szó; |
| --- | --- | --- |

2)

Az 1. pont táblázatában az „ALAPVETŐ INFORMÁCIÓK” című második oszlop soraiban a következő szavakat félkövéren kell formázni:

a)

a második oszlop első sorában a „kért” szó;

| b) | a második oszlop második sorában a „megőrzött” szó; |
| --- | --- |

b)

a második oszlop második sorában a „megőrzött” szó;

| c) | a második oszlop harmadik sorában a „feldolgozására” szavak; |
| --- | --- |

c)

a második oszlop harmadik sorában a „feldolgozására” szavak;

| d) | a második oszlop negyedik sorában az „nem továbbítanak” szavak; |
| --- | --- |

d)

a második oszlop negyedik sorában az „nem továbbítanak” szavak;

| e) | a második oszlop ötödik sorában az „értékesítésére és bérbeadására” kifejezés; |
| --- | --- |

e)

a második oszlop ötödik sorában az „értékesítésére és bérbeadására” kifejezés;

| f) | a második oszlop hatodik sorában a „titkosítatlan” szó;. |
| --- | --- |

f)

a második oszlop hatodik sorában a „titkosítatlan” szó;.

| 3) | Tekintettel a 6. pontban említett arányokra, az 1. pont táblázatában a „TELJESÜLT” című harmadik oszlopban a 4. pontban megállapított feltételekkel összhangban az alábbi két grafikus ábra egyikét kell feltüntetni:










  a) | |
| --- | --- | --- |

3)

Tekintettel a 6. pontban említett arányokra, az 1. pont táblázatában a „TELJESÜLT” című harmadik oszlopban a 4. pontban megállapított feltételekkel összhangban az alábbi két grafikus ábra egyikét kell feltüntetni:

a)

Image

| b) | |
| --- | --- |

b)

Image

| 4) | a) | Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot nem gyűjtenek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának első sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot nem gyűjtenek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának első sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| b) | Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot gyűjtenek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának első sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

b)

Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot gyűjtenek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának első sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| c) | Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot nem őriznek meg, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának második sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

c)

Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot nem őriznek meg, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának második sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| d) | Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot megőriznek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának második sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

d)

Ha a feldolgozás adott konkrét céljához minimálisan szükséges mértéken túlmenően személyes adatot megőriznek, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának második sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| e) | Ha nem került sor személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljaitól eltérő célokra, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának harmadik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

e)

Ha nem került sor személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljaitól eltérő célokra, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának harmadik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| f) | Ha sor került személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljaitól eltérő célokra, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának harmadik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

f)

Ha sor került személyes adat feldolgozására az adatgyűjtés céljaitól eltérő célokra, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának harmadik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| g) | Ha nem kerül sor személyes adat kereskedelmi harmadik feleknek történő továbbítására, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának negyedik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

g)

Ha nem kerül sor személyes adat kereskedelmi harmadik feleknek történő továbbítására, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának negyedik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| h) | Személyes adat kereskedelmi harmadik feleknek történő továbbítása esetén az 1. pont táblázata harmadik oszlopának negyedik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

h)

Személyes adat kereskedelmi harmadik feleknek történő továbbítása esetén az 1. pont táblázata harmadik oszlopának negyedik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| i) | Ha nem kerül sor személyes adat értékesítésére vagy bérbeadására, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának ötödik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

i)

Ha nem kerül sor személyes adat értékesítésére vagy bérbeadására, az 1. pont táblázata harmadik oszlopának ötödik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| j) | Személyes adat értékesítése vagy bérbeadása esetén az 1. pont táblázata harmadik oszlopának ötödik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

j)

Személyes adat értékesítése vagy bérbeadása esetén az 1. pont táblázata harmadik oszlopának ötödik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| k) | Ha személyes adatot nem tárolnak titkosítatlan formában, az 1. pont táblázata hatodik oszlopának ötödik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

k)

Ha személyes adatot nem tárolnak titkosítatlan formában, az 1. pont táblázata hatodik oszlopának ötödik sorában a 3a. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni.

| l) | Ha személyes adatot titkosítatlan formában tárolnak, az 1. pont táblázata hatodik oszlopának ötödik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni |
| --- | --- |

l)

Ha személyes adatot titkosítatlan formában tárolnak, az 1. pont táblázata hatodik oszlopának ötödik sorában a 3b. pontban említett grafikus ábrát kell feltüntetni

| 5) | Az 1. pont grafikai ábráinak referenciaszínei a Pantone színskála szerint Pantone 754(7) sz. fekete és Pantone 485. sz. vörös. A 3a. pont grafikai ábráinak referenciaszíne a Pantone színskála szerint Pantone 370. sz. zöld. A 3b. pont grafikai ábráinak referenciaszíne a Pantone 485. sz. vörös. |
| --- | --- |

5)

Az 1. pont grafikai ábráinak referenciaszínei a Pantone színskála szerint Pantone 754(7) sz. fekete és Pantone 485. sz. vörös. A 3a. pont grafikai ábráinak referenciaszíne a Pantone színskála szerint Pantone 370. sz. zöld. A 3b. pont grafikai ábráinak referenciaszíne a Pantone 485. sz. vörös.

| 6) | Az alábbi négyzethálós rajzon megadott arányokat be kell tartani, a táblázat kicsinyítése vagy nagyítása esetében is: |
| --- | --- |

6)

Az alábbi négyzethálós rajzon megadott arányokat be kell tartani, a táblázat kicsinyítése vagy nagyítása esetében is:

[Mód. 207]

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/493 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/493

---

P7_TA(2014)0213

Az euró pénzhamisítás elleni védelme (Pericles 2020) ***

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Pericles 2020 program”) létrehozásáról szóló .../2012/EU rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás– egyetértés)

(2017/C 378/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (16616/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (16616/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett egyetértési kérelemre (C7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett egyetértési kérelemre (C7-0463/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0152/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0152/2014),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/494 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/494

---

P7_TA(2014)0214

Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti megállapodás a vízumok kiadásának megkönnyítéséről***

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 378/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (17846/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (17846/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (15554/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (15554/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0078/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0078/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére, 81. cikk (2) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére, 81. cikk (2) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0155/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0155/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Azerbajdzsán Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Azerbajdzsán Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/495 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/495

---

P7_TA(2014)0215

Az EU és Azerbajdzsán közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás***

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 378/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15596/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15596/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (15594/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (15594/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0079/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0079/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére, a 81. cikkének első és harmadik albekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére, a 81. cikkének első és harmadik albekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0154/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0154/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/496 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/496

---

P7_TA(2014)0219

A személyes adatok feldolgozása bűncselekmények megelőzése érdekében ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv javaslatról (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0024/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0024/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a német Bundesrat és a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német Bundesrat és a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. október 1-jei véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. október 1-jei véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0403/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0403/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0010

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban nyújtott védelem alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van az őt érintő személyes adatok védelméhez.
  Az Charta 8. cikkének (2) bekezdése rögzíti, hogy az ilyen adatokat csak tisztességesen, meghatározott célokra, az érintett személy hozzájárulása alapján vagy valamilyen más, törvényben rögzített jogszerű okból lehet kezelni
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban nyújtott védelem alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van az őt érintő személyes adatok védelméhez.
  Az Charta 8. cikkének (2) bekezdése rögzíti, hogy az ilyen adatokat csak tisztességesen, meghatározott célokra, az érintett személy hozzájárulása alapján vagy valamilyen más, törvényben rögzített jogszerű okból lehet kezelni
  . [Mód. 1]

| (2) | A személyes adatok feldolgozásának célja az emberek szolgálata; személyes adataik feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméhez kapcsolódó elveknek és szabályoknak a természetes személyek nemzetiségétől és lakóhelyétől függetlenül tiszteletben kell tartaniuk e személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen személyes adataik védelméhez való jogukat. Ennek hozzá kell járulnia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A személyes adatok feldolgozásának célja az emberek szolgálata; személyes adataik feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméhez kapcsolódó elveknek és szabályoknak a természetes személyek nemzetiségétől és lakóhelyétől függetlenül tiszteletben kell tartaniuk e személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen személyes adataik védelméhez való jogukat. Ennek hozzá kell járulnia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtéséhez.

| (3) | A gyors technológiai fejlődés és a globalizáció új kihívások elé állította a személyes adatok védelmét. Az adatgyűjtés és -megosztás mértéke ugrásszerűen megnőtt. A technológia az illetékes hatóságok számára minden eddiginél nagyobb mértékben teszi lehetővé, hogy tevékenységük ellátása érdekében személyes adatokat használjanak fel. |
| --- | --- |

(3)

A gyors technológiai fejlődés és a globalizáció új kihívások elé állította a személyes adatok védelmét. Az adatgyűjtés és -megosztás mértéke ugrásszerűen megnőtt. A technológia az illetékes hatóságok számára minden eddiginél nagyobb mértékben teszi lehetővé, hogy tevékenységük ellátása érdekében személyes adatokat használjanak fel.

| (4) | Ez szükségessé teszi az illetékes hatóságok közötti, Unión belüli szabad adatáramlás
  – amennyiben az valóban szükséges és arányos –
  és a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás egyszerűsítését, biztosítva egyúttal a személyes adatok magas szintű védelmét. E fejlemények szükségessé teszik egy olyan szilárdabb és következetesebb uniós adatvédelmi keret kialakítását, amely mögött erős kikényszeríthetőség áll. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Ez szükségessé teszi az illetékes hatóságok közötti, Unión belüli szabad adatáramlás
  – amennyiben az valóban szükséges és arányos –
  és a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbítás egyszerűsítését, biztosítva egyúttal a személyes adatok magas szintű védelmét. E fejlemények szükségessé teszik egy olyan szilárdabb és következetesebb uniós adatvédelmi keret kialakítását, amely mögött erős kikényszeríthetőség áll. [Mód. 2]

| (5) | A i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alkalmazandó a tagállamokban végzett valamennyi személyesadat-feldolgozási tevékenységre mind az állami, mind a magánszektorban. Az említett irányelv mindazonáltal nem vonatkozik „a közösségi jog hatályán kívül eső tevékenységek” során történő feldolgozására, vagyis például a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés terén folytatott tevékenységek során. |
| --- | --- |

(5)

A i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alkalmazandó a tagállamokban végzett valamennyi személyesadat-feldolgozási tevékenységre mind az állami, mind a magánszektorban. Az említett irányelv mindazonáltal nem vonatkozik „a közösségi jog hatályán kívül eső tevékenységek” során történő feldolgozására, vagyis például a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés terén folytatott tevékenységek során.

| (6) | A 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (4) a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területére alkalmazandó. E kerethatározat hatálya a tagállamok között továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatok feldolgozására korlátozódik. |
| --- | --- |

(6)

A 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (4) a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területére alkalmazandó. E kerethatározat hatálya a tagállamok között továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatok feldolgozására korlátozódik.

| (7) | A büntetőügyekben folytatott hatékony igazságügyi együttműködés és rendőrségi együttműködés biztosítása szempontjából kulcsfontosságú az egyének személyes adatainak következetes és magas szintű védelme, valamint az, hogy a megkönnyítsék a tagállamok illetékes hatóságai számára a személyes adatok cseréjét. E célból az egyének jogai és szabadságai védelmi szintjének a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában azonosnak kell lennie minden tagállamban. A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érintettek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző személyek kötelezettségeinek megszilárdítását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását a tagállamokban azonos hatáskörben lássák el.
  A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásához kapcsolódó alapvető jogai és szabadságai védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazását az Unió egész területén biztosítani kell
  .
  A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érintettek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző személyek kötelezettségeinek megszilárdítását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását a tagállamokban azonos hatáskörben lássák el
  . [Mód. 3] |
| --- | --- |

(7)

A büntetőügyekben folytatott hatékony igazságügyi együttműködés és rendőrségi együttműködés biztosítása szempontjából kulcsfontosságú az egyének személyes adatainak következetes és magas szintű védelme, valamint az, hogy a megkönnyítsék a tagállamok illetékes hatóságai számára a személyes adatok cseréjét. E célból az egyének jogai és szabadságai védelmi szintjének a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában azonosnak kell lennie minden tagállamban. A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érintettek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző személyek kötelezettségeinek megszilárdítását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását a tagállamokban azonos hatáskörben lássák el.
  A természetes személyeknek a személyes adataik feldolgozásához kapcsolódó alapvető jogai és szabadságai védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazását az Unió egész területén biztosítani kell
  .
  A személyes adatoknak az Unió egész területén biztosított hatékony védelme megköveteli az érintettek jogainak, valamint a személyes adatok feldolgozását végző személyek kötelezettségeinek megszilárdítását, de ugyanakkor azt is, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését és biztosítását a tagállamokban azonos hatáskörben lássák el
  . [Mód. 3]

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Európai Parlament és Tanács állapítsa meg a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és a személyes adatok

  adataik
  szabad áramlásáról szóló szabályokat. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Európai Parlament és Tanács állapítsa meg a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és a személyes adatok

  adataik
  szabad áramlásáról szóló szabályokat. [Mód. 4]

| (9) | Ennek alapján a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) meghatározza az egyéneket személyes adataik feldolgozása tekintetében védő és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlását biztosító általános szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

Ennek alapján a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) meghatározza az egyéneket személyes adataik feldolgozása tekintetében védő és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlását biztosító általános szabályokat.

| (10) | A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia zárónyilatkozatához csatolt, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi, valamint a rendőrségi együttműködés területén biztosított személyes adatvédelemről szóló 21. nyilatkozatban a konferencia elismerte, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozóan, az említett területek sajátos jellegére tekintettel szükségesnek bizonyulhatnak az EUMSZ 16. cikk alapján megalkotott különleges szabályok. |
| --- | --- |

(10)

A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia zárónyilatkozatához csatolt, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi, valamint a rendőrségi együttműködés területén biztosított személyes adatvédelemről szóló 21. nyilatkozatban a konferencia elismerte, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozóan, az említett területek sajátos jellegére tekintettel szükségesnek bizonyulhatnak az EUMSZ 16. cikk alapján megalkotott különleges szabályok.

| (11) | Ennélfogva e területek sajátos jellege külön

  egyedi
  irányelvet igényel, amelynek meg kell határoznia a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről szóló szabályokat. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(11)

Ennélfogva e területek sajátos jellege külön

  egyedi
  irányelvet igényel, amelynek meg kell határoznia a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről szóló szabályokat. [Mód. 5]

| (12) | Annak érdekében, hogy a jogi úton érvényesíthető jogok révén az Unió egész területén azonos szintű védelmet biztosítson az egyének részére, valamint hogy megelőzze az illetékes hatóságok közötti személyesadat-cserét akadályozó eltérések kialakulását, az irányelv harmonizált szabályozást nyújt a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelme és szabad áramlása tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a jogi úton érvényesíthető jogok révén az Unió egész területén azonos szintű védelmet biztosítson az egyének részére, valamint hogy megelőzze az illetékes hatóságok közötti személyesadat-cserét akadályozó eltérések kialakulását, az irányelv harmonizált szabályozást nyújt a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelme és szabad áramlása tekintetében.

| (13) | Ez az irányelv lehetővé teszi a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés elvének figyelembevételét az ezen irányelvvel megállapított rendelkezések alkalmazása során. |
| --- | --- |

(13)

Ez az irányelv lehetővé teszi a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférés elvének figyelembevételét az ezen irányelvvel megállapított rendelkezések alkalmazása során.

| (14) | Az ezen irányelv által nyújtott védelem a természetes személyeket a személyes adatok feldolgozása tekintetében állampolgárságtól és lakóhelytől függetlenül illeti meg. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelv által nyújtott védelem a természetes személyeket a személyes adatok feldolgozása tekintetében állampolgárságtól és lakóhelytől függetlenül illeti meg.

| (15) | Az egyének védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet a felhasznált technológiáktól; különben komoly szabály-megkerülési kockázatot teremtene. Az egyének védelme az automatizált eszközök útján végzett személyesadat-feldolgozás mellett a manuális feldolgozásra is vonatkozik, amennyiben az adatokat valamely nyilvántartási rendszerben tárolják, vagy kívánják tárolni. A meghatározott szempontok szerint nem rendszerezett iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. Ezen irányelv nem alkalmazandó az olyan – különösen a nemzetbiztonságot érintő - tevékenységek során végzett személyesadat-feldolgozásra, amely az uniós jog hatályán kívül esik, és nem tartozik az irányelv hatálya alá az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, például az Europol vagy az Eurojust személyesadat-feldolgozása.
  A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (5)

  és az uniós ügynökségekre, szervekre és hivatalokra alkalmazandó különös jogi eszközöket összhangba kellene hozni ezen irányelvvel, illetve azokat az irányelvvel összhangban kellene alkalmazni. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(15)

Az egyének védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet a felhasznált technológiáktól; különben komoly szabály-megkerülési kockázatot teremtene. Az egyének védelme az automatizált eszközök útján végzett személyesadat-feldolgozás mellett a manuális feldolgozásra is vonatkozik, amennyiben az adatokat valamely nyilvántartási rendszerben tárolják, vagy kívánják tárolni. A meghatározott szempontok szerint nem rendszerezett iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. Ezen irányelv nem alkalmazandó az olyan – különösen a nemzetbiztonságot érintő - tevékenységek során végzett személyesadat-feldolgozásra, amely az uniós jog hatályán kívül esik, és nem tartozik az irányelv hatálya alá az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, például az Europol vagy az Eurojust személyesadat-feldolgozása.
  A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (5)

  és az uniós ügynökségekre, szervekre és hivatalokra alkalmazandó különös jogi eszközöket összhangba kellene hozni ezen irányelvvel, illetve azokat az irányelvvel összhangban kellene alkalmazni. [Mód. 6]

| (16) | A védelem elveit minden azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Annak meghatározására, hogy valamely természetes személy azonosítható-e, minden olyan módszert figyelembe kell venni, amelyet az adatkezelő vagy más személy ésszerű módon felhasználhat az egyén azonosítására
  vagy elkülönítésére
  . A védelem elvei nem alkalmazhatók az olyan módon anonimmá tett adatokra, hogy az érintett a továbbiakban nem azonosítható.
  Ez az irányelv nem alkalmazandó az anonim adatokra, azaz azokra az adatokra, amelyek közvetlenül vagy közvetetten, önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal nem kapcsolhatók valamely természetes személyhez
  .
  Figyelemmel az információs társadalom keretében zajló változások, illetve a természetes személyekre vonatkozó helymeghatározó adatok megszerzésére, továbbítására, manipulálására, rögzítésére, tárolására vagy közlésére használt technikák jelentőségére, amelyek különböző célokra, – köztük profilok felderítésére és alkotására is – felhasználhatók, ezen irányelvnek az ilyen személyes adatokat érintő feldolgozásra is alkalmazhatónak kell lennie. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(16)

A védelem elveit minden azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Annak meghatározására, hogy valamely természetes személy azonosítható-e, minden olyan módszert figyelembe kell venni, amelyet az adatkezelő vagy más személy ésszerű módon felhasználhat az egyén azonosítására
  vagy elkülönítésére
  . A védelem elvei nem alkalmazhatók az olyan módon anonimmá tett adatokra, hogy az érintett a továbbiakban nem azonosítható.
  Ez az irányelv nem alkalmazandó az anonim adatokra, azaz azokra az adatokra, amelyek közvetlenül vagy közvetetten, önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal nem kapcsolhatók valamely természetes személyhez
  .
  Figyelemmel az információs társadalom keretében zajló változások, illetve a természetes személyekre vonatkozó helymeghatározó adatok megszerzésére, továbbítására, manipulálására, rögzítésére, tárolására vagy közlésére használt technikák jelentőségére, amelyek különböző célokra, – köztük profilok felderítésére és alkotására is – felhasználhatók, ezen irányelvnek az ilyen személyes adatokat érintő feldolgozásra is alkalmazhatónak kell lennie. [Mód. 7]

| (16a) | A személyes adatok feldolgozásának törvényesnek, tisztességesnek és átláthatónak kell lennie az érintett egyének vonatkozásában. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen kifejezetten megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, valamint a személyes adatok gyűjtésének időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. A személyes adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint a személyesadat-feldolgozás céljához szükséges legkisebb mértékre kell korlátozódniuk. Ez elsősorban az összegyűjtött adatok mennyiségének korlátozását és azt igényli, hogy az adattárolás időtartama a lehető legkisebb mértékűre korlátozódjon. A személyes adatokat csak abban az esetben lehet feldolgozni, ha a feldolgozás célját egyéb eszközzel nem lehetséges elérni. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat csak a szükséges ideig tárolják, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(16a)

A személyes adatok feldolgozásának törvényesnek, tisztességesnek és átláthatónak kell lennie az érintett egyének vonatkozásában. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen kifejezetten megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, valamint a személyes adatok gyűjtésének időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. A személyes adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint a személyesadat-feldolgozás céljához szükséges legkisebb mértékre kell korlátozódniuk. Ez elsősorban az összegyűjtött adatok mennyiségének korlátozását és azt igényli, hogy az adattárolás időtartama a lehető legkisebb mértékűre korlátozódjon. A személyes adatokat csak abban az esetben lehet feldolgozni, ha a feldolgozás célját egyéb eszközzel nem lehetséges elérni. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat csak a szükséges ideig tárolják, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg. [Mód. 8]

| (17) | Az egészségre vonatkozó személyes adatok közé tartozik különösen minden olyan adat, amely az érintett egészségi állapotára vonatkozik; az egyén egészségügyi szolgáltatásnyújtás érdekében történő nyilvántartása; az egészségügyi ellátásért teljesített fizetések és az arra való jogosultság az egyén vonatkozásában; olyan adott egyénhez rendelt szám, szimbólum vagy adat, amelynek célja, hogy egészségügyi szempontból kizárólagosan azonosítsa a személyt; az egyénnel kapcsolatban a neki nyújtott egészségügyi szolgáltatás során gyűjtött bármilyen információ; például testrész vagy testet alkotó anyag – beleértve a biológiai mintákat is – teszteléséből vagy vizsgálatából származó információk; egy személy azonosítása, aki egészségügyi szolgáltatást nyújt az egyénnek; bármilyen többek között az érintett betegséggel, fogyatékossággal, betegségkockázattal, kórtörténettel, klinikai kezeléssel vagy az érintett aktuális fiziológiai vagy orvosbiológiai állapotával kapcsolatos információ, függetlenül annak forrásától, úgymint orvos vagy egyéb egészségügyi dolgozó, kórház, orvosi berendezés vagy in vitro diagnosztikai teszt. |
| --- | --- |

(17)

Az egészségre vonatkozó személyes adatok közé tartozik különösen minden olyan adat, amely az érintett egészségi állapotára vonatkozik; az egyén egészségügyi szolgáltatásnyújtás érdekében történő nyilvántartása; az egészségügyi ellátásért teljesített fizetések és az arra való jogosultság az egyén vonatkozásában; olyan adott egyénhez rendelt szám, szimbólum vagy adat, amelynek célja, hogy egészségügyi szempontból kizárólagosan azonosítsa a személyt; az egyénnel kapcsolatban a neki nyújtott egészségügyi szolgáltatás során gyűjtött bármilyen információ; például testrész vagy testet alkotó anyag – beleértve a biológiai mintákat is – teszteléséből vagy vizsgálatából származó információk; egy személy azonosítása, aki egészségügyi szolgáltatást nyújt az egyénnek; bármilyen többek között az érintett betegséggel, fogyatékossággal, betegségkockázattal, kórtörténettel, klinikai kezeléssel vagy az érintett aktuális fiziológiai vagy orvosbiológiai állapotával kapcsolatos információ, függetlenül annak forrásától, úgymint orvos vagy egyéb egészségügyi dolgozó, kórház, orvosi berendezés vagy in vitro diagnosztikai teszt.

| (18) | A személyes adatok feldolgozásának tisztességesnek és törvényesnek kell lennie az érintett egyének szempontjából. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen pontosan megfogalmazottaknak kell lenniük. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(18)

A személyes adatok feldolgozásának tisztességesnek és törvényesnek kell lennie az érintett egyének szempontjából. Az adatfeldolgozás sajátos céljainak különösen pontosan megfogalmazottaknak kell lenniük. [Mód. 9]

| (19) | A bűncselekmények megelőzése, nyomozása és üldözése érdekében szükséges, hogy az illetékes hatóságok személyes adatokat tároljanak és dolgozzanak fel, amelyeket a konkrét bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy üldözése során gyűjtöttek, ezen összefüggésen túl pedig annak érdekében is, hogy megértsék a kriminológiai jelenségeket és trendeket, hogy információkat gyűjtsenek a szervezett bűnözésről, és hogy összekapcsolják a különböző felderített bűncselekményeket. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(19)

A bűncselekmények megelőzése, nyomozása és üldözése érdekében szükséges, hogy az illetékes hatóságok személyes adatokat tároljanak és dolgozzanak fel, amelyeket a konkrét bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy üldözése során gyűjtöttek, ezen összefüggésen túl pedig annak érdekében is, hogy megértsék a kriminológiai jelenségeket és trendeket, hogy információkat gyűjtsenek a szervezett bűnözésről, és hogy összekapcsolják a különböző felderített bűncselekményeket. [Mód. 10]

| (20) | A személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés céljával ellentétes célból feldolgozni. A személyes adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint nem léphetik túl a személyes adatok feldolgozásának célját. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(20)

A személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés céljával ellentétes célból feldolgozni. A személyes adatoknak megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, valamint nem léphetik túl a személyes adatok feldolgozásának célját. Minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok helyesbítésre vagy törlésre kerüljenek. [Mód. 11]

| (20a) | Pusztán annak ténye, hogy két cél közül mindkettő kapcsolódik bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához, nem jelenti szükségképpen azt, hogy a két cél összeegyeztethető. Vannak azonban esetek, amelyekben lehetséges a nem összeegyeztethető célból történő további adatfeldolgozás, ha ez az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges. A tagállamok ezért elfogadhatnak nemzeti jogszabályokat, amelyek a feltétlenül szükséges mértékben rendelkeznek az ilyen eltérésekről. Ezeknek a nemzeti jogszabályoknak megfelelő biztosítékokat kell tartalmazniuk. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(20a)

Pusztán annak ténye, hogy két cél közül mindkettő kapcsolódik bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához, nem jelenti szükségképpen azt, hogy a két cél összeegyeztethető. Vannak azonban esetek, amelyekben lehetséges a nem összeegyeztethető célból történő további adatfeldolgozás, ha ez az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges. A tagállamok ezért elfogadhatnak nemzeti jogszabályokat, amelyek a feltétlenül szükséges mértékben rendelkeznek az ilyen eltérésekről. Ezeknek a nemzeti jogszabályoknak megfelelő biztosítékokat kell tartalmazniuk. [Mód. 12]

| (21) | Az adatok pontosságának elvét az adott feldolgozás jellegére és céljára tekintettel kell alkalmazni. Különösen a bírósági eljárásokban a személyes adatokat tartalmazó nyilatkozatok az egyének szubjektív megfigyelésén alapulnak, és némely esetben nem mindig ellenőrizhetőek. A pontosság követelménye következésképpen nem a nyilatkozat pontosságára, hanem pusztán arra a tényre vonatkoztatandó, hogy egy konkrét nyilatkozat megtételére került sor. |
| --- | --- |

(21)

Az adatok pontosságának elvét az adott feldolgozás jellegére és céljára tekintettel kell alkalmazni. Különösen a bírósági eljárásokban a személyes adatokat tartalmazó nyilatkozatok az egyének szubjektív megfigyelésén alapulnak, és némely esetben nem mindig ellenőrizhetőek. A pontosság követelménye következésképpen nem a nyilatkozat pontosságára, hanem pusztán arra a tényre vonatkoztatandó, hogy egy konkrét nyilatkozat megtételére került sor.

| (22) | Az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatos általános elvek értelmezése és alkalmazása során figyelemmel kell lenni az ágazat sajátosságaira, ideértve a követett különleges célokat is. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(22)

Az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatos általános elvek értelmezése és alkalmazása során figyelemmel kell lenni az ágazat sajátosságaira, ideértve a követett különleges célokat is. [Mód. 13]

| (23) | A személyes adatoknak a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén történő feldolgozásával természetszerűleg együtt jár, hogy az érintettek különböző kategóriáira vonatkozó személyes adatokat dolgoznak fel. Ezért –amennyire lehetséges – egyértelműen különbséget kell tenni az érintettek különböző kategóriáihoz tartozó személyes adatok között, így a bűncselekmények elkövetésével gyanúsított vagy amiatt elítélt személyekre, az áldozatokra és egyéb harmadik személyekre, például tanúkra, fontos információk birtokosaira vagy a gyanúsítottak és az elítélt bűnelkövetők kapcsolataira és bűntársaira vonatkozó személyes adatok között.
  Az adatgyűjtés különböző céljainak figyelembevétele mellett a tagállamoknak meg kell határozniuk e kategorizálás különleges szabályait, és különleges biztosítékokat kell nyújtaniuk az elkövetéssel nem gyanúsított, illetve bűncselekményért el nem ítélt személyeknek
  . [Mód. 14] |
| --- | --- |

(23)

A személyes adatoknak a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén történő feldolgozásával természetszerűleg együtt jár, hogy az érintettek különböző kategóriáira vonatkozó személyes adatokat dolgoznak fel. Ezért –amennyire lehetséges – egyértelműen különbséget kell tenni az érintettek különböző kategóriáihoz tartozó személyes adatok között, így a bűncselekmények elkövetésével gyanúsított vagy amiatt elítélt személyekre, az áldozatokra és egyéb harmadik személyekre, például tanúkra, fontos információk birtokosaira vagy a gyanúsítottak és az elítélt bűnelkövetők kapcsolataira és bűntársaira vonatkozó személyes adatok között.
  Az adatgyűjtés különböző céljainak figyelembevétele mellett a tagállamoknak meg kell határozniuk e kategorizálás különleges szabályait, és különleges biztosítékokat kell nyújtaniuk az elkövetéssel nem gyanúsított, illetve bűncselekményért el nem ítélt személyeknek
  . [Mód. 14]

| (24) | Amennyire lehetséges a személyes adatokat pontosságuk és megbízhatóságuk foka szerint kell különválasztani. Az egyének védelmét és az illetékes hatóságok által feldolgozott információk minőségét és megbízhatóságát biztosítandó, a tényeket és a személyes értékelést külön kell választani. |
| --- | --- |

(24)

Amennyire lehetséges a személyes adatokat pontosságuk és megbízhatóságuk foka szerint kell különválasztani. Az egyének védelmét és az illetékes hatóságok által feldolgozott információk minőségét és megbízhatóságát biztosítandó, a tényeket és a személyes értékelést külön kell választani.

| (25) | A személyes adatok feldolgozása

  feldolgozásának jogszerűsége érdekében az adatfeldolgozást kizárólag
  akkor
  szabad engedélyezni

  jogszerű, ha az az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, jogszabály alapján az illetékes hatóság által a közérdekből végzett feladat ellátásához, az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges.
  szükséges olyan uniós vagy tagállami jogszabály alapján
  ,
  amely kifejezett és részletes rendelkezést tartalmaz legalább a célokra, a személyes adatokra, a konkrét célra és eszközökre vonatkozóan, megnevezi
  az
  adatkezelőt, a követendő eljárásokat, az adatfeldolgozási tevékenységek tekintetében az illetékes hatóság számára biztosított mérlegelési jogkör igénybevételét és korlátait, illetve lehetővé teszi ezek megnevezését
  . [Mód. 15] |
| --- | --- |

(25)

A személyes adatok feldolgozása

  feldolgozásának jogszerűsége érdekében az adatfeldolgozást kizárólag
  akkor
  szabad engedélyezni

  jogszerű, ha az az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, jogszabály alapján az illetékes hatóság által a közérdekből végzett feladat ellátásához, az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges.
  szükséges olyan uniós vagy tagállami jogszabály alapján
  ,
  amely kifejezett és részletes rendelkezést tartalmaz legalább a célokra, a személyes adatokra, a konkrét célra és eszközökre vonatkozóan, megnevezi
  az
  adatkezelőt, a követendő eljárásokat, az adatfeldolgozási tevékenységek tekintetében az illetékes hatóság számára biztosított mérlegelési jogkör igénybevételét és korlátait, illetve lehetővé teszi ezek megnevezését
  . [Mód. 15]

| (25a) | A személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés céljával ellentétes célból feldolgozni. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó, az eredeti céllal nem ellentétes célra történő, illetékes hatóságok általi további feldolgozást kizárólag egyedi esetekben lehet engedélyezni, ha az az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, uniós vagy tagállami jogszabály alapján az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges. Az, hogy bűnüldözési célból adatokat dolgoznak fel, nem szükségképpen jelenti azt is, hogy ez a cél összeegyeztethető az eredeti céllal. Az „összeegyeztethető felhasználás” fogalmát megszorítóan kell értelmezni. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(25a)

A személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés céljával ellentétes célból feldolgozni. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó, az eredeti céllal nem ellentétes célra történő, illetékes hatóságok általi további feldolgozást kizárólag egyedi esetekben lehet engedélyezni, ha az az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, uniós vagy tagállami jogszabály alapján az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez vagy a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárításához szükséges. Az, hogy bűnüldözési célból adatokat dolgoznak fel, nem szükségképpen jelenti azt is, hogy ez a cél összeegyeztethető az eredeti céllal. Az „összeegyeztethető felhasználás” fogalmát megszorítóan kell értelmezni. [Mód. 16]

| (25b) | Az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezésekkel ellentétesen feldolgozott személyes adatok további feldolgozása nem engedélyezett. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(25b)

Az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezésekkel ellentétesen feldolgozott személyes adatok további feldolgozása nem engedélyezett. [Mód. 17]

| (26) | Az alapvető jogokkal és a magánélettel kapcsolatos, jellegüknél fogva különösen érzékeny
  és visszaélésre alkalmas
  személyes adatok – a genetikai adatokat is beleértve – különleges védelmet érdemelnek. Az ilyen adatok feldolgozására csak
  akkor kerülhet sor, ha
  az
  adatfeldolgozásra közérdekű feladat ellátásához szükséges olyan uniós jogszabály vagy tagállami jogszabály alapján van szükség, amely az
  érintett
  alapvető jogainak és
  jogos érdekének biztosítására megfelelő
  intézkedéseket ír elő
  ; biztosítékokat nyújtó jogszabályban szereplő külön lehetőség alapján kerülhet sor; vagy ha az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy ha az adatfeldolgozás olyan adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott.
  Érzékeny személyes adatok feldolgozására csak akkor kerülhet sor, ha ezek a bűnüldözési célokra feldolgozott egyéb személyes adatokat egészítik ki. Az érzékeny adatok feldolgozásának tilalmától való eltérést megszorítóan kell értelmezni, és nem vezethet az érzékeny személyes adatok gyakori, nagyszámú és strukturális továbbításához. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(26)

Az alapvető jogokkal és a magánélettel kapcsolatos, jellegüknél fogva különösen érzékeny
  és visszaélésre alkalmas
  személyes adatok – a genetikai adatokat is beleértve – különleges védelmet érdemelnek. Az ilyen adatok feldolgozására csak
  akkor kerülhet sor, ha
  az
  adatfeldolgozásra közérdekű feladat ellátásához szükséges olyan uniós jogszabály vagy tagállami jogszabály alapján van szükség, amely az
  érintett
  alapvető jogainak és
  jogos érdekének biztosítására megfelelő
  intézkedéseket ír elő
  ; biztosítékokat nyújtó jogszabályban szereplő külön lehetőség alapján kerülhet sor; vagy ha az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy ha az adatfeldolgozás olyan adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott.
  Érzékeny személyes adatok feldolgozására csak akkor kerülhet sor, ha ezek a bűnüldözési célokra feldolgozott egyéb személyes adatokat egészítik ki. Az érzékeny adatok feldolgozásának tilalmától való eltérést megszorítóan kell értelmezni, és nem vezethet az érzékeny személyes adatok gyakori, nagyszámú és strukturális továbbításához. [Mód. 18]

| (26a) | Genetikai adatok feldolgozása csak akkor engedélyezhető, ha a bűnügyi nyomozás vagy bírósági eljárás során genetikai kapcsolat merül fel. Genetikai adatok kizárólag a fenti nyomozás vagy eljárás céljából szükséges ideig tárolhatók, ugyanakkor a tagállamok – az ezen irányelvben megállapított feltételekkel – ennél hosszabb tárolási időt is előírhatnak. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(26a)

Genetikai adatok feldolgozása csak akkor engedélyezhető, ha a bűnügyi nyomozás vagy bírósági eljárás során genetikai kapcsolat merül fel. Genetikai adatok kizárólag a fenti nyomozás vagy eljárás céljából szükséges ideig tárolhatók, ugyanakkor a tagállamok – az ezen irányelvben megállapított feltételekkel – ennél hosszabb tárolási időt is előírhatnak. [Mód. 19]

| (27) | Minden természetes személyt megillet a jog, hogy ne legyen kizárólag

  részlegesen vagy teljesen
  automatizált adatfeldolgozási eszközökkel végzett
  profilalkotáson alapuló
  intézkedés alanya, amennyiben az

  Meg kell tiltani az olyan adatfeldolgozást
  ,
  amely
  e személy számára hátrányos jogkövetkezményt von maga után
  vagy rá jelentős mértékben kihat
  , a jogszabály által lehetővé tett eseteket kivéve, és feltéve, hogy az ilyen intézkedéseket az érintett
  alapvető jogainak és
  jogos érdekének
  – például a profilalkotás során alkalmazott logikára vonatkozó érthető tájékoztatáshoz való jogának –
  biztosítására szolgáló megfelelő biztosítékok övezik.
  Az ilyen adatfeldolgozás semmilyen körülmények között nem tartalmazhat vagy generálhat speciális adatkategóriákat, és nem alkalmazhat ilyen adatkategóriákon alapuló hátrányos megkülönböztetést. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(27)

Minden természetes személyt megillet a jog, hogy ne legyen kizárólag

  részlegesen vagy teljesen
  automatizált adatfeldolgozási eszközökkel végzett
  profilalkotáson alapuló
  intézkedés alanya, amennyiben az

  Meg kell tiltani az olyan adatfeldolgozást
  ,
  amely
  e személy számára hátrányos jogkövetkezményt von maga után
  vagy rá jelentős mértékben kihat
  , a jogszabály által lehetővé tett eseteket kivéve, és feltéve, hogy az ilyen intézkedéseket az érintett
  alapvető jogainak és
  jogos érdekének
  – például a profilalkotás során alkalmazott logikára vonatkozó érthető tájékoztatáshoz való jogának –
  biztosítására szolgáló megfelelő biztosítékok övezik.
  Az ilyen adatfeldolgozás semmilyen körülmények között nem tartalmazhat vagy generálhat speciális adatkategóriákat, és nem alkalmazhat ilyen adatkategóriákon alapuló hátrányos megkülönböztetést. [Mód. 20]

| (28) | Annak érdekében, hogy gyakorolhassák jogaikat, az érintett tájékoztatásának hozzáférhetőnek és könnyen érthetőnek kell lennie, ideértve azt, hogy azt világos és közérthető nyelven fogalmazzák meg. .
  A tájékoztatást, különösen a kifejezetten gyermekeknek szóló tájékoztatást, az érintett szükségleteihez kell szabni. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy gyakorolhassák jogaikat, az érintett tájékoztatásának hozzáférhetőnek és könnyen érthetőnek kell lennie, ideértve azt, hogy azt világos és közérthető nyelven fogalmazzák meg. .
  A tájékoztatást, különösen a kifejezetten gyermekeknek szóló tájékoztatást, az érintett szükségleteihez kell szabni. [Mód. 22]

| (29) | Az érintettek ezen irányelvben biztosított jogainak gyakorlását egyszerűsítő eljárásokat – ideértve az adatok vonatkozásában kérelemre és térítésmentesen biztosított hozzáférés, helyesbítés és törlés mechanizmusait – kell létrehozni. Az adatkezelőnek köteles az érintett kérelmére haladéktalanul
  és legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül
  válaszolni.
  Amennyiben a személyes adatokat automatizált módon dolgozzák fel, az adatkezelő biztosítja továbbá a kérelmek elektronikus úton történő benyújtásának lehetőségét is
  . [Mód. 22] |
| --- | --- |

(29)

Az érintettek ezen irányelvben biztosított jogainak gyakorlását egyszerűsítő eljárásokat – ideértve az adatok vonatkozásában kérelemre és térítésmentesen biztosított hozzáférés, helyesbítés és törlés mechanizmusait – kell létrehozni. Az adatkezelőnek köteles az érintett kérelmére haladéktalanul
  és legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül
  válaszolni.
  Amennyiben a személyes adatokat automatizált módon dolgozzák fel, az adatkezelő biztosítja továbbá a kérelmek elektronikus úton történő benyújtásának lehetőségét is
  . [Mód. 22]

| (30) | A tisztességes
  és átlátható
  adatfeldolgozás elve megköveteli az érintett tájékoztatását az adatfeldolgozási művelet megtörténtéről és céljáról,
  jogalapjáról
  az adatok tárolásának időtartamáról, a hozzáférési, helyesbítési és törlési jog fennállásáról, valamint a panaszemelési jogról.
  Az érintettet ezenkívül az esetleges profilalkotás tényéről és annak várt következményeiről is tájékoztatni kell.
  Amennyiben az adatokat az érintett személytől gyűjtik be, az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy köteles-e az adatszolgáltatásra, valamint hogy ezen adatszolgáltatás megtagadása milyen következményekkel jár. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(30)

A tisztességes
  és átlátható
  adatfeldolgozás elve megköveteli az érintett tájékoztatását az adatfeldolgozási művelet megtörténtéről és céljáról,
  jogalapjáról
  az adatok tárolásának időtartamáról, a hozzáférési, helyesbítési és törlési jog fennállásáról, valamint a panaszemelési jogról.
  Az érintettet ezenkívül az esetleges profilalkotás tényéről és annak várt következményeiről is tájékoztatni kell.
  Amennyiben az adatokat az érintett személytől gyűjtik be, az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy köteles-e az adatszolgáltatásra, valamint hogy ezen adatszolgáltatás megtagadása milyen következményekkel jár. [Mód. 23]

| (31) | Az érintettre vonatkozó személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában, illetve, abban az esetben, amikor az adatokat nem az érintettől nyerik, a rögzítés időpontjában vagy az adatgyűjtést követő ésszerű határidőn belül kell nyújtani az adatfeldolgozás különleges körülményeire tekintettel. |
| --- | --- |

(31)

Az érintettre vonatkozó személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában, illetve, abban az esetben, amikor az adatokat nem az érintettől nyerik, a rögzítés időpontjában vagy az adatgyűjtést követő ésszerű határidőn belül kell nyújtani az adatfeldolgozás különleges körülményeire tekintettel.

| (32) | Minden személyt megillet a vonatkozásában gyűjtött adatokhoz való hozzáférés joga, valamint e jog egyszerű gyakorlása az adatfeldolgozás jogszerűségének megállapíthatósága és ellenőrzése érdekében. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot ahhoz, hogy megismerje elsősorban az adatfeldolgozás céljait,
  jogalapját
  időtartamát, az adatok címzettjeit, harmadik országok tekintetében is
  megkapja a bármely automatizált feldolgozásra vonatkozó logikával, illetve adott esetben ennek fontosabb és várható következményeivel kapcsolatos érthető tájékoztatást, továbbá ahhoz, hogy a felügyelő hatósághoz panaszt nyújtson be, és megismerje a felügyelő hatóság elérhetőségét
  . . Az érintettek rendelkezésére kell bocsátani a feldolgozás alatt álló személyes adataik másolatát. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(32)

Minden személyt megillet a vonatkozásában gyűjtött adatokhoz való hozzáférés joga, valamint e jog egyszerű gyakorlása az adatfeldolgozás jogszerűségének megállapíthatósága és ellenőrzése érdekében. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot ahhoz, hogy megismerje elsősorban az adatfeldolgozás céljait,
  jogalapját
  időtartamát, az adatok címzettjeit, harmadik országok tekintetében is
  megkapja a bármely automatizált feldolgozásra vonatkozó logikával, illetve adott esetben ennek fontosabb és várható következményeivel kapcsolatos érthető tájékoztatást, továbbá ahhoz, hogy a felügyelő hatósághoz panaszt nyújtson be, és megismerje a felügyelő hatóság elérhetőségét
  . . Az érintettek rendelkezésére kell bocsátani a feldolgozás alatt álló személyes adataik másolatát. [Mód. 24]

| (33) | A tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el az érintettek tájékoztatásának vagy a személyes adataikhoz való hozzáférésnek a késleltetésére, korlátozására vagy megtagadására, amennyiben e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett személy
  alapvető jogaira és
  jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedést jelent a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése, a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása, a köz- vagy nemzetbiztonság védelme, illetve az érintett vagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében.
  Az adatkezelőnek minden egyes ügy konkrét, egyedi vizsgálatával kell értékelnie, hogy a hozzáférési jog részleges vagy teljes korlátozása alkalmazandó-e. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el az érintettek tájékoztatásának vagy a személyes adataikhoz való hozzáférésnek a késleltetésére, korlátozására vagy megtagadására, amennyiben e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett személy
  alapvető jogaira és
  jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedést jelent a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése, a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása, a köz- vagy nemzetbiztonság védelme, illetve az érintett vagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében.
  Az adatkezelőnek minden egyes ügy konkrét, egyedi vizsgálatával kell értékelnie, hogy a hozzáférési jog részleges vagy teljes korlátozása alkalmazandó-e. [Mód. 25]

| (34) | A hozzáférés bármely megtagadását vagy korlátozását írásban közölni kell az érintettel a döntés ténybeli és jogi indokaival együtt. |
| --- | --- |

(34)

A hozzáférés bármely megtagadását vagy korlátozását írásban közölni kell az érintettel a döntés ténybeli és jogi indokaival együtt.

| (34a) | Az érintett jogaira vonatkozó korlátozásoknak összhangban kell állniuk Chartával, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel, amint arra az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága is rámutat ítélkezési gyakorlatában, és mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk a jogok és szabadságok lényegét. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(34a)

Az érintett jogaira vonatkozó korlátozásoknak összhangban kell állniuk Chartával, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel, amint arra az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága is rámutat ítélkezési gyakorlatában, és mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk a jogok és szabadságok lényegét. [Mód. 26]

| (35) | Amennyiben a tagállamok a hozzáférési jogot részben vagy teljesen korlátozó jogszabályt fogadtak el, az érintettnek joga van kérni, hogy az illetékes nemzeti felügyelő hatóság vizsgálja meg az adatfeldolgozás jogszerűségét. Az érintettet e jogról tájékoztatni kell. Amennyiben a felügyelő hatóság az érintett nevében él a hozzáféréssel, a felügyelő hatóságnak az érintettet mindenképpen tájékoztatnia kell legalább arról, hogy a felügyelő hatóság minden szükséges felülvizsgálatot elvégzett, valamint a szóban forgó adatfeldolgozás jogszerűségére vonatkozó eredményről.
  A felügyelő hatóságnak az érintettet a bírósági jogorvoslathoz való jogáról is tájékoztatnia kell. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben a tagállamok a hozzáférési jogot részben vagy teljesen korlátozó jogszabályt fogadtak el, az érintettnek joga van kérni, hogy az illetékes nemzeti felügyelő hatóság vizsgálja meg az adatfeldolgozás jogszerűségét. Az érintettet e jogról tájékoztatni kell. Amennyiben a felügyelő hatóság az érintett nevében él a hozzáféréssel, a felügyelő hatóságnak az érintettet mindenképpen tájékoztatnia kell legalább arról, hogy a felügyelő hatóság minden szükséges felülvizsgálatot elvégzett, valamint a szóban forgó adatfeldolgozás jogszerűségére vonatkozó eredményről.
  A felügyelő hatóságnak az érintettet a bírósági jogorvoslathoz való jogáról is tájékoztatnia kell. [Mód. 27]

| (36) | Mindenkinek joga van a rá vonatkozó pontatlan személyes adatok helyesbítéséhez és törléséhez, amennyiben az ilyen adatok feldolgozása nem felel meg az ezen irányelvben rögzített rendelkezéseknek.
  Az ilyen helyesbítésről, kiegészítésről vagy törlésről értesíteni kell azokat a címzetteket, akikhez az adatokat továbbították, továbbá azokat a harmadik feleket, akiktől a hibás adatok származtak. Az adatkezelőknek továbbá tartózkodniuk kell az ilyen adatok további terjesztésétől.
  Amennyiben a személyes adatokat bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás során dolgozzák fel, az adatfeldolgozás helyesbítését, a tájékoztatáshoz való jogot, a hozzáférést, a törlést és korlátozást a bírósági eljárásokra vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban kell elvégezni. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(36)

Mindenkinek joga van a rá vonatkozó pontatlan személyes adatok helyesbítéséhez és törléséhez, amennyiben az ilyen adatok feldolgozása nem felel meg az ezen irányelvben rögzített rendelkezéseknek.
  Az ilyen helyesbítésről, kiegészítésről vagy törlésről értesíteni kell azokat a címzetteket, akikhez az adatokat továbbították, továbbá azokat a harmadik feleket, akiktől a hibás adatok származtak. Az adatkezelőknek továbbá tartózkodniuk kell az ilyen adatok további terjesztésétől.
  Amennyiben a személyes adatokat bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás során dolgozzák fel, az adatfeldolgozás helyesbítését, a tájékoztatáshoz való jogot, a hozzáférést, a törlést és korlátozást a bírósági eljárásokra vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban kell elvégezni. [Mód. 28]

| (37) | A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bárminemű feldolgozása tekintetében rögzíteni kell az adatkezelő átfogó feladatát és felelősségét. Az adatkezelőnek biztosítania kell
  és tudnia kell igazolni, hogy valamennyi adatfeldolgozási művelet összhangban áll
  a feldolgozási műveleteknek az ezen irányelv értelmében elfogadott szabályokkal való összhangját. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(37)

A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bárminemű feldolgozása tekintetében rögzíteni kell az adatkezelő átfogó feladatát és felelősségét. Az adatkezelőnek biztosítania kell
  és tudnia kell igazolni, hogy valamennyi adatfeldolgozási művelet összhangban áll
  a feldolgozási műveleteknek az ezen irányelv értelmében elfogadott szabályokkal való összhangját. [Mód. 29]

| (38) | Az irányelv követelményeinek kielégítése érdekében az érintetteket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket követel meg. Az adatkezelő az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhang biztosítása érdekében szakpolitikákat fogad el, valamint különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit kielégítő megfelelő intézkedéseket alkalmaz. |
| --- | --- |

(38)

Az irányelv követelményeinek kielégítése érdekében az érintetteket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket követel meg. Az adatkezelő az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhang biztosítása érdekében szakpolitikákat fogad el, valamint különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit kielégítő megfelelő intézkedéseket alkalmaz.

| (39) | Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme mellett az adatkezelők és -feldolgozók feladata és felelőssége is megköveteli az ezen irányelv szerinti feladatok egyértelmű hozzárendelhetőségét, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatfeldolgozás céljait, feltételeit és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatfeldolgozási műveletet.
  Az érintettet valamennyi közös adatkezelő tekintetében és vele szemben megilleti a jog, hogy az ezen irányelv alapján fennálló jogait gyakorolja. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(39)

Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme mellett az adatkezelők és -feldolgozók feladata és felelőssége is megköveteli az ezen irányelv szerinti feladatok egyértelmű hozzárendelhetőségét, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatfeldolgozás céljait, feltételeit és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatfeldolgozási műveletet.
  Az érintettet valamennyi közös adatkezelő tekintetében és vele szemben megilleti a jog, hogy az ezen irányelv alapján fennálló jogait gyakorolja. [Mód. 30]

| (40) | Az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak az ezen irányelvvel való összhang ellenőrzése érdekében dokumentálnia kell az adatfeldolgozási tevékenységet. Minden adatkezelő vagy -feldolgozó köteles a felügyelő hatósággal együttműködni és az említett dokumentációt kérésre hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

(40)

Az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak az ezen irányelvvel való összhang ellenőrzése érdekében dokumentálnia kell az adatfeldolgozási tevékenységet. Minden adatkezelő vagy -feldolgozó köteles a felügyelő hatósággal együttműködni és az említett dokumentációt kérésre hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek ellenőrzése céljából.

| (40a) | Valamennyi személyesadat-feldolgozási műveletet rögzíteni kell az adatfeldolgozás jogszerűségének felülvizsgálata, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának biztosítása céljából. A rögzítést kérésre a felügyelő hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni az ezen irányelvben rögzített szabályoknak való megfelelés ellenőrzése céljából. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(40a)

Valamennyi személyesadat-feldolgozási műveletet rögzíteni kell az adatfeldolgozás jogszerűségének felülvizsgálata, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának biztosítása céljából. A rögzítést kérésre a felügyelő hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni az ezen irányelvben rögzített szabályoknak való megfelelés ellenőrzése céljából. [Mód. 31]

| (40b) | Az adatkezelőnek vagy az adatfeldolgozónak adatvédelmi hatásvizsgálatot kell végeznie, amennyiben az adatfeldolgozási műveletek jellegükből, alkalmazási területükből vagy céljaikból fakadóan valószínűsíthetően különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, amelynek különösen a személyes adatok védelmét biztosító tervezett intézkedésekre, biztosítékokra és mechanizmusokra, valamint az ezen irányelvvel való összhang bizonyítására kell kiterjednie. A hatásvizsgálatnak személyesadat-feldolgozási műveletek rendszereire és folyamataira kell irányulnia, nem pedig egyedi esetekre. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(40b)

Az adatkezelőnek vagy az adatfeldolgozónak adatvédelmi hatásvizsgálatot kell végeznie, amennyiben az adatfeldolgozási műveletek jellegükből, alkalmazási területükből vagy céljaikból fakadóan valószínűsíthetően különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, amelynek különösen a személyes adatok védelmét biztosító tervezett intézkedésekre, biztosítékokra és mechanizmusokra, valamint az ezen irányelvvel való összhang bizonyítására kell kiterjednie. A hatásvizsgálatnak személyesadat-feldolgozási műveletek rendszereire és folyamataira kell irányulnia, nem pedig egyedi esetekre. [Mód. 32]

| (41) | Az érintettek jogai és szabadságai hatékony védelmének megelőző intézkedésekkel történő biztosítása érdekében az adatkezelő vagy -feldolgozó konzultál a felügyelő hatósággal, bizonyos esetekben a feldolgozást megelőzően.
  Ezenkívül, amennyiben egy adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatfeldolgozási műveletek valószínűleg magas szintű, különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, a felügyelő hatóságnak a műveletek megkezdése előtt meg kell tudnia akadályozni az olyan kockázatos feldolgozást, amely nem áll összhangban ezen irányelvvel, és javaslatokat kell tudnia készíteni e helyzet orvoslására. Ez a konzultáció egyaránt elvégezhető a nemzeti parlament intézkedésének előkészítése, vagy valamely, az adatfeldolgozás jellegét meghatározó és a megfelelő biztosítékokat megállapító jogalkotási rendelkezésen alapuló intézkedés előkészítése során. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(41)

Az érintettek jogai és szabadságai hatékony védelmének megelőző intézkedésekkel történő biztosítása érdekében az adatkezelő vagy -feldolgozó konzultál a felügyelő hatósággal, bizonyos esetekben a feldolgozást megelőzően.
  Ezenkívül, amennyiben egy adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatfeldolgozási műveletek valószínűleg magas szintű, különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve, a felügyelő hatóságnak a műveletek megkezdése előtt meg kell tudnia akadályozni az olyan kockázatos feldolgozást, amely nem áll összhangban ezen irányelvvel, és javaslatokat kell tudnia készíteni e helyzet orvoslására. Ez a konzultáció egyaránt elvégezhető a nemzeti parlament intézkedésének előkészítése, vagy valamely, az adatfeldolgozás jellegét meghatározó és a megfelelő biztosítékokat megállapító jogalkotási rendelkezésen alapuló intézkedés előkészítése során. [Mód. 33]

| (41a) | A biztonság fenntartása és a jelen irányelvvel ellentétes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak értékelnie kell az adatfeldolgozás természetéből fakadó kockázatokat, és meg kell tennie az e kockázatok csökkentésére alkalmas intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell a megfelelő szintű biztonságot, a védendő személyes adatok jellegének és a belőlük fakadó kockázatok vonatkozásában figyelembe véve a technika állását és alkalmazásuk költségeit. Az adatfeldolgozás biztonságát biztosító technikai szabványok és szervezeti intézkedések kialakítása során elő kell mozdítani a technológiai semlegességet. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(41a)

A biztonság fenntartása és a jelen irányelvvel ellentétes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak értékelnie kell az adatfeldolgozás természetéből fakadó kockázatokat, és meg kell tennie az e kockázatok csökkentésére alkalmas intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell a megfelelő szintű biztonságot, a védendő személyes adatok jellegének és a belőlük fakadó kockázatok vonatkozásában figyelembe véve a technika állását és alkalmazásuk költségeit. Az adatfeldolgozás biztonságát biztosító technikai szabványok és szervezeti intézkedések kialakítása során elő kell mozdítani a technológiai semlegességet. [Mód. 34]

| (42) | A személyes adatok megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben –
  jelentős gazdasági veszteséget és társadalmi
  kárt okozhat – a
  személyazonossággal való visszaélést

  hírnévrontást is beleértve – az érintett számára. Az adatkezelőnek ezért, amint tudomására jut az ilyen jogsértés, értesítenie kell az illetékes nemzeti hatóságot. Azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait vagy magánéletét a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja, haladéktalanul értesíteni kell, annak érdekében, hogy megtehessék a szükséges óvintézkedéseket. Az egyének személyes adatait és magánéletét hátrányosan befolyásolónak tekintendő a jogsértés, ha például személyazonosság-lopást, személyazonossággal való visszaélést, fizikai károkozást, súlyos sértést vagy hírnévrontást eredményezhet a személyes adatok feldolgozásával összefüggésben. .
  Az értesítésnek tartalmaznia kell a szolgáltató által a biztonsági probléma orvoslása érdekében megtett intézkedésekről szóló tájékoztatást, valamint az érintett előfizetőnek vagy személynek szóló ajánlásokat. Az érintetteknek szóló tájékoztatást a lehető leghamarabb meg kell tenni, szorosan együttműködve a felügyelő hatósággal, az általa nyújtott iránymutatást betartva. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(42)

A személyes adatok megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben –
  jelentős gazdasági veszteséget és társadalmi
  kárt okozhat – a
  személyazonossággal való visszaélést

  hírnévrontást is beleértve – az érintett számára. Az adatkezelőnek ezért, amint tudomására jut az ilyen jogsértés, értesítenie kell az illetékes nemzeti hatóságot. Azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait vagy magánéletét a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja, haladéktalanul értesíteni kell, annak érdekében, hogy megtehessék a szükséges óvintézkedéseket. Az egyének személyes adatait és magánéletét hátrányosan befolyásolónak tekintendő a jogsértés, ha például személyazonosság-lopást, személyazonossággal való visszaélést, fizikai károkozást, súlyos sértést vagy hírnévrontást eredményezhet a személyes adatok feldolgozásával összefüggésben. .
  Az értesítésnek tartalmaznia kell a szolgáltató által a biztonsági probléma orvoslása érdekében megtett intézkedésekről szóló tájékoztatást, valamint az érintett előfizetőnek vagy személynek szóló ajánlásokat. Az érintetteknek szóló tájékoztatást a lehető leghamarabb meg kell tenni, szorosan együttműködve a felügyelő hatósággal, az általa nyújtott iránymutatást betartva. [Mód. 35]

| (43) | A személyes adatok megsértéséről szóló értesítés formájára és az arra alkalmazandó eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításakor megfelelő figyelmet kell fordítani a jogsértés körülményeire, beleértve azt is, hogy a személyes adatokat védték-e olyan megfelelő műszaki védelmi intézkedésekkel, amelyek hatékonyan korlátozzák a visszaélés előfordulásának valószínűségét. E szabályoknak és eljárásoknak figyelembe kell venniük továbbá az illetékes hatóságok jogos érdekeit olyan esetekben, amikor az idő előtti feltárás szükségtelenül veszélyeztethetné a jogsértés körülményeinek kivizsgálását. |
| --- | --- |

(43)

A személyes adatok megsértéséről szóló értesítés formájára és az arra alkalmazandó eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításakor megfelelő figyelmet kell fordítani a jogsértés körülményeire, beleértve azt is, hogy a személyes adatokat védték-e olyan megfelelő műszaki védelmi intézkedésekkel, amelyek hatékonyan korlátozzák a visszaélés előfordulásának valószínűségét. E szabályoknak és eljárásoknak figyelembe kell venniük továbbá az illetékes hatóságok jogos érdekeit olyan esetekben, amikor az idő előtti feltárás szükségtelenül veszélyeztethetné a jogsértés körülményeinek kivizsgálását.

| (44) | Az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak ki kell jelölnie egy olyan személyt, aki segítséget nyújt számára az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhang ellenőrzése
  és bizonyítása
  tekintetében.
  Olyan esetekben, amikor több illetékes hatóság működik egy központi hatóság felügyelete alatt, legalább e központi hatóságnak ki kell jelölnie
  az
  említett
  az adatvédelmi tisztviselőt az illetékes hatóság több szerve közösen is kinevezheti. Az adatvédelmi tisztviselőknek olyan helyzetben kell lenniük, hogy kötelezettségeiket és feladataikat függetlenül és hatékonyan láthassák el
  , elsősorban olyan szabályok megállapítása révén, amelyek elejét veszik az adatvédelmi tisztviselő egyéb feladataival való összeférhetetlenségnek
  . [Mód. 36] |
| --- | --- |

(44)

Az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak ki kell jelölnie egy olyan személyt, aki segítséget nyújt számára az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhang ellenőrzése
  és bizonyítása
  tekintetében.
  Olyan esetekben, amikor több illetékes hatóság működik egy központi hatóság felügyelete alatt, legalább e központi hatóságnak ki kell jelölnie
  az
  említett
  az adatvédelmi tisztviselőt az illetékes hatóság több szerve közösen is kinevezheti. Az adatvédelmi tisztviselőknek olyan helyzetben kell lenniük, hogy kötelezettségeiket és feladataikat függetlenül és hatékonyan láthassák el
  , elsősorban olyan szabályok megállapítása révén, amelyek elejét veszik az adatvédelmi tisztviselő egyéb feladataival való összeférhetetlenségnek
  . [Mód. 36]

| (45) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országba történő adattovábbításra csak akkor kerüljön sor, ha az

  a szóban forgó konkrét
  adattovábbítás bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében szükséges, és a harmadik országbeli adatkezelő vagy nemzetközi szervezet az ezen irányelv értelmében vett illetékes hatóságnak minősül. Adattovábbításra csak azokban az esetekben kerülhet sor, amelyeknél a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet képes biztosítani, illetve ha megfelelő biztosítékokat nyújtottak
  , vagy ha jogilag kötelező eszköz útján megfelelő biztosítékokat teremtettek
  .
  Harmadik országok illetékes hatóságainak továbbított adatokat a továbbítás céljától eltérő célokból a továbbiakban feldolgozni nem lehet.
  . [Mód. 37] |
| --- | --- |

(45)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országba történő adattovábbításra csak akkor kerüljön sor, ha az

  a szóban forgó konkrét
  adattovábbítás bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében szükséges, és a harmadik országbeli adatkezelő vagy nemzetközi szervezet az ezen irányelv értelmében vett illetékes hatóságnak minősül. Adattovábbításra csak azokban az esetekben kerülhet sor, amelyeknél a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet képes biztosítani, illetve ha megfelelő biztosítékokat nyújtottak
  , vagy ha jogilag kötelező eszköz útján megfelelő biztosítékokat teremtettek
  .
  Harmadik országok illetékes hatóságainak továbbított adatokat a továbbítás céljától eltérő célokból a továbbiakban feldolgozni nem lehet.
  . [Mód. 37]

| (45a) | Harmadik országok illetékes hatóságai vagy nemzetközi szervezetek számára továbbított adatok e hatóságok vagy nemzetközi szervezetek általi további továbbítását csak akkor szabad megengedni, ha e továbbítás az eredeti továbbítással megegyező konkrét célból volt szükséges, és ha a második címzett is illetékes hatóság. Az adatok további továbbítását általános bűnüldözési célokból nem szabad megengedni. Az adatok további továbbításához az eredeti adattovábbítást végző illetékes hatóság hozzájárulása szükséges. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(45a)

Harmadik országok illetékes hatóságai vagy nemzetközi szervezetek számára továbbított adatok e hatóságok vagy nemzetközi szervezetek általi további továbbítását csak akkor szabad megengedni, ha e továbbítás az eredeti továbbítással megegyező konkrét célból volt szükséges, és ha a második címzett is illetékes hatóság. Az adatok további továbbítását általános bűnüldözési célokból nem szabad megengedni. Az adatok további továbbításához az eredeti adattovábbítást végző illetékes hatóság hozzájárulása szükséges. [Mód. 38]

| (46) | A Bizottság az Unió egészére kiterjedő hatállyal úgy határozhat, hogy adott harmadik országok vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet megfelelő adatvédelmi szintet nyújtanak, biztosítva ezáltal az Unió egész területén a jogbiztonságot és az egységességet az ilyen védelmi szintet biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek tekintetében. Ezekben az esetekben a személyes adatok az említett országokba további engedély nélkül is továbbíthatók. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az Unió egészére kiterjedő hatállyal úgy határozhat, hogy adott harmadik országok vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet megfelelő adatvédelmi szintet nyújtanak, biztosítva ezáltal az Unió egész területén a jogbiztonságot és az egységességet az ilyen védelmi szintet biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek tekintetében. Ezekben az esetekben a személyes adatok az említett országokba további engedély nélkül is továbbíthatók.

| (47) | A Bizottságnak az Unió alapjául szolgáló alapvető értékekkel, így különösen az emberi jogok védelmével összhangban figyelembe kell vennie, hogy az adott harmadik országban mennyire tisztelik a jogállamiságot, a bírói igazságszolgáltatáshoz való jogot valamint a nemzetközi emberi jogi normákat és előírásokat. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottságnak az Unió alapjául szolgáló alapvető értékekkel, így különösen az emberi jogok védelmével összhangban figyelembe kell vennie, hogy az adott harmadik országban mennyire tisztelik a jogállamiságot, a bírói igazságszolgáltatáshoz való jogot valamint a nemzetközi emberi jogi normákat és előírásokat.

| (48) | A Bizottságnak azt is fel kell tudnia ismerni, hogy az adott harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem képes megfelelő adatvédelmi szintet nyújtani. Ennek következtében a személyes adatoknak az említett harmadik országba történő továbbítását meg kell tiltani, kivéve, ha nemzetközi megállapodáson, megfelelő biztosítékokon vagy eltérésen alapul. Rendelkezni kell a Bizottság és az ilyen harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti konzultációkra vonatkozó eljárásokról. Ugyanakkor az ilyen bizottsági határozat nem sértheti annak lehetőségét, hogy az adattovábbítást
  jogilag kötelező eszközök útján nyújtott
  megfelelő biztosítékok vagy az irányelvben szereplő eltérés alapján végezzék. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(48)

A Bizottságnak azt is fel kell tudnia ismerni, hogy az adott harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem képes megfelelő adatvédelmi szintet nyújtani. Ennek következtében a személyes adatoknak az említett harmadik országba történő továbbítását meg kell tiltani, kivéve, ha nemzetközi megállapodáson, megfelelő biztosítékokon vagy eltérésen alapul. Rendelkezni kell a Bizottság és az ilyen harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti konzultációkra vonatkozó eljárásokról. Ugyanakkor az ilyen bizottsági határozat nem sértheti annak lehetőségét, hogy az adattovábbítást
  jogilag kötelező eszközök útján nyújtott
  megfelelő biztosítékok vagy az irányelvben szereplő eltérés alapján végezzék. [Mód. 39]

| (49) | Ilyen megfelelőségi határozat hiányában csak akkor van lehetőség adattovábbításra, ha jogilag kötelező eszköz útján a személyes adatok védelmére megfelelő biztosítékokat teremtettek., vagy az adatkezelő vagy -feldolgozó megvizsgálta az adattovábbítási művelet vagy műveletcsoport valamennyi körülményét, és e vizsgálat alapján úgy véli, hogy megfelelő biztosítékok állnak fenn a személyes adatok védelme tekintetében. Amennyiben nem áll fenn a továbbítást lehetővé tévő indok, eltéréseket kell engedni az érintett vagy más személy létfontosságú érdekének védelme érdekében, vagy az érintett jogos érdekének a személyes adatot továbbító tagállam jogszabályai által előírt biztosítása érdekében, vagy ha ez valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében nélkülözhetetlen, illetve egyedi esetekben bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére, büntetőeljárás lefolytatására vagy büntetőjogi szankciók végrehajtására irányuló célból, vagy egyedi esetekben jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme érdekében.
  [Mód. 40] |
| --- | --- |

(49)

Ilyen megfelelőségi határozat hiányában csak akkor van lehetőség adattovábbításra, ha jogilag kötelező eszköz útján a személyes adatok védelmére megfelelő biztosítékokat teremtettek., vagy az adatkezelő vagy -feldolgozó megvizsgálta az adattovábbítási művelet vagy műveletcsoport valamennyi körülményét, és e vizsgálat alapján úgy véli, hogy megfelelő biztosítékok állnak fenn a személyes adatok védelme tekintetében. Amennyiben nem áll fenn a továbbítást lehetővé tévő indok, eltéréseket kell engedni az érintett vagy más személy létfontosságú érdekének védelme érdekében, vagy az érintett jogos érdekének a személyes adatot továbbító tagállam jogszabályai által előírt biztosítása érdekében, vagy ha ez valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében nélkülözhetetlen, illetve egyedi esetekben bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére, büntetőeljárás lefolytatására vagy büntetőjogi szankciók végrehajtására irányuló célból, vagy egyedi esetekben jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme érdekében.
  [Mód. 40]

| (49a) | Amennyiben nem áll fenn a továbbítást lehetővé tévő indok, eltéréseket kell engedni az érintett vagy más személy létfontosságú érdekének védelme érdekében, vagy az érintett jogos érdekének a személyes adatot továbbító tagállam jogszabályai által előírt biztosítása érdekében, vagy ha ez valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében nélkülözhetetlen, illetve egyedi esetekben bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére, büntetőeljárás lefolytatására vagy büntetőjogi szankciók végrehajtására irányuló célból, vagy egyedi esetekben jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme érdekében. Az eltéréseket megszorítóan kell értelmezni, és azok nem tehetik lehetővé a személyes adatok gyakori, nagyszámú és strukturális továbbítását, valamint a nagybani adattovábbítást, aminek a feltétlenül szükséges adatokra kell korlátozódnia. Ezenkívül a továbbításra vonatkozó döntést megfelelő felhatalmazással rendelkező személynek kell meghoznia, a továbbítást dokumentálni kell, és kérésre – a továbbítás jogszerűségének ellenőrzése céljából – hozzáférhetővé kell tenni a felügyelő hatóság számára. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(49a)

Amennyiben nem áll fenn a továbbítást lehetővé tévő indok, eltéréseket kell engedni az érintett vagy más személy létfontosságú érdekének védelme érdekében, vagy az érintett jogos érdekének a személyes adatot továbbító tagállam jogszabályai által előírt biztosítása érdekében, vagy ha ez valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében nélkülözhetetlen, illetve egyedi esetekben bűncselekmények megelőzésére, nyomozására, felderítésére, büntetőeljárás lefolytatására vagy büntetőjogi szankciók végrehajtására irányuló célból, vagy egyedi esetekben jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme érdekében. Az eltéréseket megszorítóan kell értelmezni, és azok nem tehetik lehetővé a személyes adatok gyakori, nagyszámú és strukturális továbbítását, valamint a nagybani adattovábbítást, aminek a feltétlenül szükséges adatokra kell korlátozódnia. Ezenkívül a továbbításra vonatkozó döntést megfelelő felhatalmazással rendelkező személynek kell meghoznia, a továbbítást dokumentálni kell, és kérésre – a továbbítás jogszerűségének ellenőrzése céljából – hozzáférhetővé kell tenni a felügyelő hatóság számára. [Mód. 41]

| (50) | Amennyiben a személyes adatok átlépik a határokat, megnövekedhet annak a kockázata, hogy az egyének nem képesek gyakorolni adatvédelmi jogaikat az említett adatok jogellenes felhasználása vagy nyilvánosságra hozatala elleni védelem. Ezzel egyidejűleg a felügyelő hatóságok megállapíthatják, hogy képtelenek a panaszok érvényesítésére vagy vizsgálat lefolytatására a határaikon kívül folyó tevékenységek tekintetében. A határokon átnyúló közös munka érdekében tett erőfeszítéseiket hátráltathatják az elégtelen megelőzési és jogorvoslati hatáskörök, az egymásnak ellentmondó jogi rendszerek. Ezért elő kell mozdítani az adatvédelmi felügyelő hatóságok közötti szorosabb együttműködést a külföldi partnereikkel folytatott információcsere elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben a személyes adatok átlépik a határokat, megnövekedhet annak a kockázata, hogy az egyének nem képesek gyakorolni adatvédelmi jogaikat az említett adatok jogellenes felhasználása vagy nyilvánosságra hozatala elleni védelem. Ezzel egyidejűleg a felügyelő hatóságok megállapíthatják, hogy képtelenek a panaszok érvényesítésére vagy vizsgálat lefolytatására a határaikon kívül folyó tevékenységek tekintetében. A határokon átnyúló közös munka érdekében tett erőfeszítéseiket hátráltathatják az elégtelen megelőzési és jogorvoslati hatáskörök, az egymásnak ellentmondó jogi rendszerek. Ezért elő kell mozdítani az adatvédelmi felügyelő hatóságok közötti szorosabb együttműködést a külföldi partnereikkel folytatott információcsere elősegítése érdekében.

| (51) | A feladataik ellátása folyamán teljes függetlenséget élvező felügyelő hatóságok tagállamokbeli létrehozása alapvető eleme az egyének védelmének a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A felügyelő hatóságok a természetes személyeket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető védelem biztosítása érdekében ellenőrzik az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását, és hozzájárulnak azoknak az Unió egész területén történő következetes alkalmazásához. E célból a felügyelő hatóságok együttműködnek egymással és a Bizottsággal. [Mód. 42] |
| --- | --- |

(51)

A feladataik ellátása folyamán teljes függetlenséget élvező felügyelő hatóságok tagállamokbeli létrehozása alapvető eleme az egyének védelmének a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A felügyelő hatóságok a természetes személyeket személyes adataik feldolgozása tekintetében megillető védelem biztosítása érdekében ellenőrzik az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását, és hozzájárulnak azoknak az Unió egész területén történő következetes alkalmazásához. E célból a felügyelő hatóságok együttműködnek egymással és a Bizottsággal. [Mód. 42]

| (52) | A tagállam a [...]/2012/EU rendelet alapján az adott tagállamban korábban létrehozott felügyelő hatóságra ruházhatja az ezen irányelv alapján létrehozandó nemzeti felügyelő hatóság által ellátandó feladatokért való felelősséget. |
| --- | --- |

(52)

A tagállam a [...]/2012/EU rendelet alapján az adott tagállamban korábban létrehozott felügyelő hatóságra ruházhatja az ezen irányelv alapján létrehozandó nemzeti felügyelő hatóság által ellátandó feladatokért való felelősséget.

| (53) | A tagállamok saját alkotmányos, szervezeti és igazgatási szerkezetükhöz igazodva egynél több felügyelő hatóságot is létrehozhatnak. Valamennyi felügyelő hatóság számára biztosítani kell a feladatai – ideértve az Unió bármely más felügyelő hatóságával való együttműködést és a kölcsönös segítségnyújtást – hatékony ellátásához szükséges anyagi és személyi erőforrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát
  , a műszaki felszereltséget, a tapasztalatokat és képességeket is beleértve
  . [Mód. 43] |
| --- | --- |

(53)

A tagállamok saját alkotmányos, szervezeti és igazgatási szerkezetükhöz igazodva egynél több felügyelő hatóságot is létrehozhatnak. Valamennyi felügyelő hatóság számára biztosítani kell a feladatai – ideértve az Unió bármely más felügyelő hatóságával való együttműködést és a kölcsönös segítségnyújtást – hatékony ellátásához szükséges anyagi és személyi erőforrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát
  , a műszaki felszereltséget, a tapasztalatokat és képességeket is beleértve
  . [Mód. 43]

| (54) | A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételeket minden tagállamban jogszabályban kell rögzíteni, és biztosítani kell, hogy az említett tagokat vagy a tagállam parlamentje vagy kormánya
  a parlamenttel való egyeztetés alapján
  nevezze ki, valamint szabályozni kell a tagok szükséges képesítését és beosztását. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(54)

A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételeket minden tagállamban jogszabályban kell rögzíteni, és biztosítani kell, hogy az említett tagokat vagy a tagállam parlamentje vagy kormánya
  a parlamenttel való egyeztetés alapján
  nevezze ki, valamint szabályozni kell a tagok szükséges képesítését és beosztását. [Mód. 44]

| (55) | Bár ezen irányelv a tagállami bíróságok tevékenységére is alkalmazandó, a felügyelő hatóság hatásköre nem terjed ki a személyes adatok feldolgozására, ha a bíróságok igazságszolgáltatási feladatkörükben járnak el, ezzel biztosítva a bírák függetlenségét igazságszolgáltatási feladataik ellátása során. E kivétel azonban csak a bírósági ügyekben végzett valódi igazságszolgáltatási tevékenységekre korlátozódik, és nem alkalmazható azokra az egyéb tevékenységekre, amelyek ellátásába a bírákat a nemzeti jognak megfelelően adott esetben bevonják. |
| --- | --- |

(55)

Bár ezen irányelv a tagállami bíróságok tevékenységére is alkalmazandó, a felügyelő hatóság hatásköre nem terjed ki a személyes adatok feldolgozására, ha a bíróságok igazságszolgáltatási feladatkörükben járnak el, ezzel biztosítva a bírák függetlenségét igazságszolgáltatási feladataik ellátása során. E kivétel azonban csak a bírósági ügyekben végzett valódi igazságszolgáltatási tevékenységekre korlátozódik, és nem alkalmazható azokra az egyéb tevékenységekre, amelyek ellátásába a bírákat a nemzeti jognak megfelelően adott esetben bevonják.

| (56) | Ezen irányelv Unió-szerte következetes ellenőrzésének és érvényesítésének biztosítása érdekében a felügyelő hatóságokat minden tagállamban ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell felruházni, ideértve a
  tényleges
  vizsgálati hatáskört, a
  valamennyi felügyeleti feladatuk teljesítéséhez szükséges összes személyes adathoz és információhoz való hozzáférési jogot, az adatkezelő vagy -feldolgozó helyiségeibe való belépési jogot, az adatfeldolgozó berendezést is beleértve,
  jogi kötőerővel bíró beavatkozást, határozatokat és szankciókat, különösen az egyéni panaszok esetén, valamint a bírósági eljárásokban való részvétel jogát is. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(56)

Ezen irányelv Unió-szerte következetes ellenőrzésének és érvényesítésének biztosítása érdekében a felügyelő hatóságokat minden tagállamban ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell felruházni, ideértve a
  tényleges
  vizsgálati hatáskört, a
  valamennyi felügyeleti feladatuk teljesítéséhez szükséges összes személyes adathoz és információhoz való hozzáférési jogot, az adatkezelő vagy -feldolgozó helyiségeibe való belépési jogot, az adatfeldolgozó berendezést is beleértve,
  jogi kötőerővel bíró beavatkozást, határozatokat és szankciókat, különösen az egyéni panaszok esetén, valamint a bírósági eljárásokban való részvétel jogát is. [Mód. 45]

| (57) | Mindegyik felügyelő hatóságnak be kell fogadnia az összes érintett panaszát, és ki kell vizsgálnia az ügyet. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. A felügyelő hatóságnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Amennyiben az ügy további vizsgálatot vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködést tesz szükségessé, az érintett számára időközben tájékoztatást kell nyújtani. |
| --- | --- |

(57)

Mindegyik felügyelő hatóságnak be kell fogadnia az összes érintett panaszát, és ki kell vizsgálnia az ügyet. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. A felügyelő hatóságnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Amennyiben az ügy további vizsgálatot vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködést tesz szükségessé, az érintett számára időközben tájékoztatást kell nyújtani.

| (58) | A felügyelő hatóságoknak feladataik ellátása során együtt kell működniük és kölcsönösen támogatniuk kell egymást annak érdekében, hogy biztosítsák az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések következetes alkalmazását és érvényesítését.
  Valamennyi felügyelő hatóságnak késznek kell lennie a közös műveletekben való részvételre. A megkeresett felügyelő hatóság köteles a megkeresésre meghatározott időn belül választ adni. [Mód. 46] |
| --- | --- |

(58)

A felügyelő hatóságoknak feladataik ellátása során együtt kell működniük és kölcsönösen támogatniuk kell egymást annak érdekében, hogy biztosítsák az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések következetes alkalmazását és érvényesítését.
  Valamennyi felügyelő hatóságnak késznek kell lennie a közös műveletekben való részvételre. A megkeresett felügyelő hatóság köteles a megkeresésre meghatározott időn belül választ adni. [Mód. 46]

| (59) | A [...]/2012/EU

  [...]/2014/EU
  rendelet által létrehozott Európai Adatvédelmi Testület az Unió egész területén hozzájárul ezen irányelv következetes alkalmazásához, ideértve a Bizottság

  az uniós intézmények
  részére történő tanácsadást és a felügyelő hatóságok közötti Unión belüli együttműködés előmozdítását is
  , és az ezen irányelv alapján kidolgozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok előkészítése során véleményét a Bizottság elé terjeszti
  . [Mód. 47] |
| --- | --- |

(59)

A [...]/2012/EU

  [...]/2014/EU
  rendelet által létrehozott Európai Adatvédelmi Testület az Unió egész területén hozzájárul ezen irányelv következetes alkalmazásához, ideértve a Bizottság

  az uniós intézmények
  részére történő tanácsadást és a felügyelő hatóságok közötti Unión belüli együttműködés előmozdítását is
  , és az ezen irányelv alapján kidolgozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok előkészítése során véleményét a Bizottság elé terjeszti
  . [Mód. 47]

| (60) | Minden érintettnek joga van bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, valamint joga van a bírósági jogorvoslathoz, ha álláspontja szerint sérültek az ezen irányelv szerinti jogai, illetve ha a felügyelő hatóság a panasz ügyében nem intézkedik, vagy nem jár el, amikor az érintett jogainak védelme ilyen fellépést követel meg. |
| --- | --- |

(60)

Minden érintettnek joga van bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, valamint joga van a bírósági jogorvoslathoz, ha álláspontja szerint sérültek az ezen irányelv szerinti jogai, illetve ha a felügyelő hatóság a panasz ügyében nem intézkedik, vagy nem jár el, amikor az érintett jogainak védelme ilyen fellépést követel meg.

| (61) | Az érintettek adataik védelmével kapcsolatos jogait és érdekeit védeni hivatott, A tagállam jogának megfelelően létrehozott,
  közérdekből eljáró
  valamennyi szervnek, szervezetnek vagy egyesületnek joga van az érintettek nevében panaszt emelni vagy bírósági jogorvoslatot igénybe venni, amennyiben erre szabályszerűen felhatalmazták, illetve az érintett panaszától függetlenül eljárva saját panaszt emelni, ha álláspontja szerint személyes adatok megsértésére került sor. [Mód. 48] |
| --- | --- |

(61)

Az érintettek adataik védelmével kapcsolatos jogait és érdekeit védeni hivatott, A tagállam jogának megfelelően létrehozott,
  közérdekből eljáró
  valamennyi szervnek, szervezetnek vagy egyesületnek joga van az érintettek nevében panaszt emelni vagy bírósági jogorvoslatot igénybe venni, amennyiben erre szabályszerűen felhatalmazták, illetve az érintett panaszától függetlenül eljárva saját panaszt emelni, ha álláspontja szerint személyes adatok megsértésére került sor. [Mód. 48]

| (62) | Valamennyi természetes vagy jogi személyt megilleti a jog, hogy a felügyelő hatóság rá vonatkozó határozatával szemben bírósági jogorvoslatot vegyen igénybe. A felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani. |
| --- | --- |

(62)

Valamennyi természetes vagy jogi személyt megilleti a jog, hogy a felügyelő hatóság rá vonatkozó határozatával szemben bírósági jogorvoslatot vegyen igénybe. A felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani.

| (63) | A tagállamoknak a hatékonyság érdekében biztosítaniuk kell, hogy a bírósági keresetek az ezen irányelv megsértését orvosló vagy megelőző intézkedések gyors elfogadását tegyék lehetővé. |
| --- | --- |

(63)

A tagállamoknak a hatékonyság érdekében biztosítaniuk kell, hogy a bírósági keresetek az ezen irányelv megsértését orvosló vagy megelőző intézkedések gyors elfogadását tegyék lehetővé.

| (64) | A jogellenes adatfeldolgozás miatt kárt
  – köztük nem vagyoni kárt –
  szenvedett személy kártérítését az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak kell állnia, aki/amely akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárért nem őt terheli a felelősség, így különösen az érintett felróható magatartásának megállapítása, vagy vis maior esetén. [Mód. 49] |
| --- | --- |

(64)

A jogellenes adatfeldolgozás miatt kárt
  – köztük nem vagyoni kárt –
  szenvedett személy kártérítését az adatkezelőnek vagy -feldolgozónak kell állnia, aki/amely akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárért nem őt terheli a felelősség, így különösen az érintett felróható magatartásának megállapítása, vagy vis maior esetén. [Mód. 49]

| (65) | Szankciót kell kiróni minden olyan természetes vagy jogi személyre – függetlenül attól, hogy a magán- vagy a közjog hatálya alá tartozik-e –, aki, illetve amely nem tesz eleget az ezen irányelvben foglaltaknak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a szankciók végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(65)

Szankciót kell kiróni minden olyan természetes vagy jogi személyre – függetlenül attól, hogy a magán- vagy a közjog hatálya alá tartozik-e –, aki, illetve amely nem tesz eleget az ezen irányelvben foglaltaknak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a szankciók végrehajtása érdekében.

| (65a) | Személyes adatok más Unión belüli hatóságoknak vagy magánfeleknek való továbbítása tiltott, kivéve ha a továbbítás összhangban áll a jogszabályokkal, és a címzett valamely tagállamban letelepedett, továbbá ha az érintett jogos egyéni érdekei nem akadályozzák az adattovábbítást, a továbbítást a személyes adatokat továbbító adatkezelőnek egy konkrét ügyben a jogszerűen ráruházott feladatok ellátása, a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan veszélyeztető esemény megelőzése vagy annak megakadályozása céljából kell elvégeznie, hogy az egyének jogai súlyosan sérüljenek. Az adatkezelőnek tájékoztatnia kell a címzettet az adatfeldolgozás céljáról, a felügyelő hatóságot pedig a továbbítás tényéről. A címzettnek az adatfeldolgozásra vonatkozó korlátozásokról is tájékoztatást kell kapnia, és gondoskodnia kell e korlátozások betartásáról. [Mód. 50] |
| --- | --- |

(65a)

Személyes adatok más Unión belüli hatóságoknak vagy magánfeleknek való továbbítása tiltott, kivéve ha a továbbítás összhangban áll a jogszabályokkal, és a címzett valamely tagállamban letelepedett, továbbá ha az érintett jogos egyéni érdekei nem akadályozzák az adattovábbítást, a továbbítást a személyes adatokat továbbító adatkezelőnek egy konkrét ügyben a jogszerűen ráruházott feladatok ellátása, a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan veszélyeztető esemény megelőzése vagy annak megakadályozása céljából kell elvégeznie, hogy az egyének jogai súlyosan sérüljenek. Az adatkezelőnek tájékoztatnia kell a címzettet az adatfeldolgozás céljáról, a felügyelő hatóságot pedig a továbbítás tényéről. A címzettnek az adatfeldolgozásra vonatkozó korlátozásokról is tájékoztatást kell kapnia, és gondoskodnia kell e korlátozások betartásáról. [Mód. 50]

| (66) | Az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok védelméhez való joguk – védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok az Unión belül az illetékes hatóságok között szabadon áramolhassanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni így különösen

  az adatvédelmi hatásvizsgálatot igénylő feldolgozási műveletekre vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása;
  a személyes adatok
  megsértésére vonatkozó szempontok és követelmények, és a személyes adatok
  megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentése
  és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint
  tekintetében. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka folyamán megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is,
  de különösen az Európai Adatvédelmi Testülettel
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. [Mód. 51] |
| --- | --- |

(66)

Az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok védelméhez való joguk – védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok az Unión belül az illetékes hatóságok között szabadon áramolhassanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni így különösen

  az adatvédelmi hatásvizsgálatot igénylő feldolgozási műveletekre vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása;
  a személyes adatok
  megsértésére vonatkozó szempontok és követelmények, és a személyes adatok
  megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentése
  és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint
  tekintetében. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka folyamán megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is,
  de különösen az Európai Adatvédelmi Testülettel
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. [Mód. 51]

| (67) | Ezen irányelv egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az adatkezelők és az adatfeldolgozók általi dokumentálás, az adatfeldolgozás biztonsága – különösen a titkosítási szabványokkal összefüggésben
  és
  a személyes adatok megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentése és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 52] |
| --- | --- |

(67)

Ezen irányelv egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az adatkezelők és az adatfeldolgozók általi dokumentálás, az adatfeldolgozás biztonsága – különösen a titkosítási szabványokkal összefüggésben
  és
  a személyes adatok megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentése és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szint tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 52]

| (68) | Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az adatkezelők és az adatfeldolgozók általi dokumentálással, az adatfeldolgozás biztonságával, a személyes adatok megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentésével és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szinttel kapcsolatos intézkedések elfogadására, feltéve hogy az említett jogi aktusok általános hatállyal bírnak. [Mód. 53] |
| --- | --- |

(68)

Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az adatkezelők és az adatfeldolgozók általi dokumentálással, az adatfeldolgozás biztonságával, a személyes adatok megsértésének felügyelő hatóság részére történő bejelentésével és a harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet által biztosított megfelelő védelmi szinttel kapcsolatos intézkedések elfogadására, feltéve hogy az említett jogi aktusok általános hatállyal bírnak. [Mód. 53]

| (69) | A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az olyan kellően indokolt esetekben, amennyiben valamely harmadik ország vagy annak valamely régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít megfelelő védelmi szintet, ha a rendkívüli sürgősség ezt megköveteli. [Mód. 54] |
| --- | --- |

(69)

A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az olyan kellően indokolt esetekben, amennyiben valamely harmadik ország vagy annak valamely régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít megfelelő védelmi szintet, ha a rendkívüli sürgősség ezt megköveteli. [Mód. 54]

| (70) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok

  adataik
  védelméhez való joguk – védelmét, valamint annak biztosítását, hogy a személyes adatok az Unión belül az illetékes hatóságok között szabadon áramolhassanak, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani
  illetőleg

  , és ezért azok – a fellépés léptéke vagy hatásai miatt – uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság említett cikkben rögzített elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. .
  A tagállamok rendelkezhetnek az ezen irányelvben megállapítottnál magasabb szintű szabályokról. [Mód. 55] |
| --- | --- |

(70)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, vagyis a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak – különösen a személyes adatok

  adataik
  védelméhez való joguk – védelmét, valamint annak biztosítását, hogy a személyes adatok az Unión belül az illetékes hatóságok között szabadon áramolhassanak, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani
  illetőleg

  , és ezért azok – a fellépés léptéke vagy hatásai miatt – uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság említett cikkben rögzített elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. .
  A tagállamok rendelkezhetnek az ezen irányelvben megállapítottnál magasabb szintű szabályokról. [Mód. 55]

| (71) | Ezen irányelv hatályon kívül helyezi a 2008/977/IB kerethatározatot. |
| --- | --- |

(71)

Ezen irányelv hatályon kívül helyezi a 2008/977/IB kerethatározatot.

| (72) | Változatlanul hatályban maradnak az ezen irányelv elfogadásának időpontját megelőzően elfogadott, a személyes adatok tagállamok közötti feldolgozását vagy a kijelölt tagállami hatóságoknak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését szabályozó uniós jogi aktusoknak a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozására vonatkozó különös rendelkezései.
  Mivel az Alapjogi Charta 8. cikke és az EUMSZ 16. cikke értelmében
  a
  személyes adatok védelméhez való alapvető jogot az Unió egész területén következetesen és egységesen biztosítani kell, a
  Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül
  a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül
  értékeli a helyzetet az ezen irányelv és az elfogadásának időpontját megelőzően elfogadott, a személyes adatok tagállamok közötti feldolgozását vagy a kijelölt tagállami hatóságoknak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését szabályozó jogi aktusok közötti kapcsolatra tekintettel annak
  , és
  érdekében, hogy felmérje e különös rendelkezések ezen irányelvhez igazításának szükségességét.
  a személyes adatok felelős hatóságok általi feldolgozására vonatkozóan következetes és egységes jogszabályokat biztosítson, illetve biztosítsa a tagállamok kijelölt hatóságainak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését, valamint a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő feldolgozását, megfelelő javaslatokat terjeszt elő
  .. [Mód. 56] |
| --- | --- |

(72)

Változatlanul hatályban maradnak az ezen irányelv elfogadásának időpontját megelőzően elfogadott, a személyes adatok tagállamok közötti feldolgozását vagy a kijelölt tagállami hatóságoknak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését szabályozó uniós jogi aktusoknak a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozására vonatkozó különös rendelkezései.
  Mivel az Alapjogi Charta 8. cikke és az EUMSZ 16. cikke értelmében
  a
  személyes adatok védelméhez való alapvető jogot az Unió egész területén következetesen és egységesen biztosítani kell, a
  Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül
  a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül
  értékeli a helyzetet az ezen irányelv és az elfogadásának időpontját megelőzően elfogadott, a személyes adatok tagállamok közötti feldolgozását vagy a kijelölt tagállami hatóságoknak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését szabályozó jogi aktusok közötti kapcsolatra tekintettel annak
  , és
  érdekében, hogy felmérje e különös rendelkezések ezen irányelvhez igazításának szükségességét.
  a személyes adatok felelős hatóságok általi feldolgozására vonatkozóan következetes és egységes jogszabályokat biztosítson, illetve biztosítsa a tagállamok kijelölt hatóságainak a Szerződések alapján létrehozott információs rendszerekhez való hozzáférését, valamint a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő feldolgozását, megfelelő javaslatokat terjeszt elő
  .. [Mód. 56]

| (73) | A személyes adatok Unión belüli átfogó és következetes védelmének biztosítása érdekében
  az Unió vagy
  a tagállamok által ezen irányelv hatálybalépését megelőzően kötött nemzetközi megállapodásokat ezen irányelvvel összhangban módosítani kell. [Mód. 57] |
| --- | --- |

(73)

A személyes adatok Unión belüli átfogó és következetes védelmének biztosítása érdekében
  az Unió vagy
  a tagállamok által ezen irányelv hatálybalépését megelőzően kötött nemzetközi megállapodásokat ezen irányelvvel összhangban módosítani kell. [Mód. 57]

| (74) | E rendelet nem sérti a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemnek a 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szereplő rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(74)

E rendelet nem sérti a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemnek a 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szereplő rendelkezéseit.

| (75) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 6a. cikkével összhangban az Egyesült Királyságot és Írországot nem kötelezik az ezen irányelvben meghatározott szabályok, amennyiben az Egyesült Királyságot vagy Írországot nem kötelezik a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés vagy a rendőrségi együttműködés formáira vonatkozó olyan szabályok, amelyek megkívánják az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke alapján megállapított rendelkezések betartását. |
| --- | --- |

(75)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 6a. cikkével összhangban az Egyesült Királyságot és Írországot nem kötelezik az ezen irányelvben meghatározott szabályok, amennyiben az Egyesült Királyságot vagy Írországot nem kötelezik a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés vagy a rendőrségi együttműködés formáira vonatkozó olyan szabályok, amelyek megkívánják az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke alapján megállapított rendelkezések betartását.

| (76) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 2. és 2a. cikkével összhangban ezen irányelv Dániára nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv az Európai Unió működéséről szóló szerződés Harmadik része V. címének értelmében a schengeni vívmányokat fejleszti tovább, Dánia – az említett jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban – az ezen irányelv elfogadását követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogába átülteti-e ezt az irányelvet.
  [Mód. 58] |
| --- | --- |

(76)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 2. és 2a. cikkével összhangban ezen irányelv Dániára nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv az Európai Unió működéséről szóló szerződés Harmadik része V. címének értelmében a schengeni vívmányokat fejleszti tovább, Dánia – az említett jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban – az ezen irányelv elfogadását követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogába átülteti-e ezt az irányelvet.
  [Mód. 58]

| (77) | Izland és Norvégia tekintetében ezen irányelv az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi. |
| --- | --- |

(77)

Izland és Norvégia tekintetében ezen irányelv az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi.

| (78) | Svájc tekintetében ezen irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi. |
| --- | --- |

(78)

Svájc tekintetében ezen irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi.

| (79) | Liechtenstein tekintetében ezen irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (10) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi. |
| --- | --- |

(79)

Liechtenstein tekintetében ezen irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (10) értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi.

| (80) | Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert, a Szerződésben rögzített elveket, nevezetesen a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot. E jogok a Charta 52. cikkének (1) bekezdésével összhangban csak akkor korlátozhatók, ha az elengedhetetlen, és az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja. |
| --- | --- |

(80)

Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert, a Szerződésben rögzített elveket, nevezetesen a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot. E jogok a Charta 52. cikkének (1) bekezdésével összhangban csak akkor korlátozhatók, ha az elengedhetetlen, és az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja.

| (81) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról (11) szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(81)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról (11) szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (82) | Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az érintettek büntetőeljárás során feldolgozott személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatási, hozzáférési, helyesbítési, törlési és korlátozási jogának gyakorlásáról, valamint ezek esetleges korlátozásáról rendelkezzenek nemzeti büntetőeljárási szabályaikban, |
| --- | --- |

(82)

Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az érintettek büntetőeljárás során feldolgozott személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatási, hozzáférési, helyesbítési, törlési és korlátozási jogának gyakorlásáról, valamint ezek esetleges korlátozásáról rendelkezzenek nemzeti büntetőeljárási szabályaikban,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és célkitűzések

(1)   Ez az irányelv a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének
  védelmére, valamint e személyes adatok szabad mozgására vonatkozó feltételeket
  védelméről szóló szabályokat állapítja meg.

(2)   A tagállamok ezen irányelvvel összhangban:

| a) | védelmezik a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen a személyes adatok

  adataik és a magánéletük
  védelméhez való jogukat; valamint |
| --- | --- |

a)

védelmezik a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen a személyes adatok

  adataik és a magánéletük
  védelméhez való jogukat; valamint

| b) | biztosítják, hogy az illetékes hatóságok közötti Unión belüli személyesadat-cserét nem korlátozzák vagy tiltják a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmével összefüggő okokból. |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy az illetékes hatóságok közötti Unión belüli személyesadat-cserét nem korlátozzák vagy tiltják a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmével összefüggő okokból.

(2a)
     
  Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelvben megállapítottnál magasabb szintű biztosítékokról rendelkezzenek. [Mód. 59]

2. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból végzett feldolgozására.

(2)   Ezen irányelvet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon történő feldolgozására, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon történő feldolgozására, amelyek valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni.

(3)   Ezen irányelv nem alkalmazandó az alábbi személyesadat-feldolgozásokra:

| a) | az uniós jog hatályán kívül eső, így különösen a nemzetbiztonságot érintő tevékenységek során végzett adatfeldolgozás

  személyesadat-feldolgozásra
  ; |
| --- | --- |

a)

az uniós jog hatályán kívül eső, így különösen a nemzetbiztonságot érintő tevékenységek során végzett adatfeldolgozás

  személyesadat-feldolgozásra
  ;

| b) | az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei által végzett adatfeldolgozás.
  [Mód. 60] |
| --- | --- |

b)

az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei által végzett adatfeldolgozás.
  [Mód. 60]

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| (1) | „érintett”: azonosított vagy közvetlen vagy közvetett módon az adatkezelő vagy más természetes vagy jogi személy által ésszerű módon – különösen egy azonosító számra, tartózkodási információra, online azonosító jelekre vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható természetes személy; |
| --- | --- |

(1)

„érintett”: azonosított vagy közvetlen vagy közvetett módon az adatkezelő vagy más természetes vagy jogi személy által ésszerű módon – különösen egy azonosító számra, tartózkodási információra, online azonosító jelekre vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható természetes személy;

| (2) | „személyes adat”: az
  azonosított vagy azonosítható természetes személyre
  érintettre vonatkozó bármely információ
  azonosítható személy az a személy, aki közvetlen vagy közvetett módon – különösen egy azonosító jelre, például névre, azonosító számra, tartózkodási információra, egyedi azonosítóra vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi vagy nemi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható; |
| --- | --- |

(2)

„személyes adat”: az
  azonosított vagy azonosítható természetes személyre
  érintettre vonatkozó bármely információ
  azonosítható személy az a személy, aki közvetlen vagy közvetett módon – különösen egy azonosító jelre, például névre, azonosító számra, tartózkodási információra, egyedi azonosítóra vagy a személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi vagy nemi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén – azonosítható;

| 2a. | „álnéven szereplő adat”: olyan személyes adat, amely nem rendelhető hozzá egy bizonyos érintetthez további adatok felhasználása nélkül, amennyiben az ilyen kiegészítő adatokat elkülönítve tárolják és azokra a hozzá nem rendelhetőség biztosítása érdekében technikai és szervezeti intézkedések vonatkoznak; |
| --- | --- |

2a.

„álnéven szereplő adat”: olyan személyes adat, amely nem rendelhető hozzá egy bizonyos érintetthez további adatok felhasználása nélkül, amennyiben az ilyen kiegészítő adatokat elkülönítve tárolják és azokra a hozzá nem rendelhetőség biztosítása érdekében technikai és szervezeti intézkedések vonatkoznak;

| (3) | „adatfeldolgozás”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, strukturálás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés, továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés; |
| --- | --- |

(3)

„adatfeldolgozás”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, strukturálás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés, továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

| 3a. | „profilalkotás”: a személyes adatok automatizált feldolgozásának bármely olyan formája, amelynek célja valamely természetes személyhez kapcsolódó egyes személyes szempontok értékelése, vagy különösen a természetes személy munkahelyi teljesítményének, gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének elemzése vagy előrejelzése; |
| --- | --- |

3a.

„profilalkotás”: a személyes adatok automatizált feldolgozásának bármely olyan formája, amelynek célja valamely természetes személyhez kapcsolódó egyes személyes szempontok értékelése, vagy különösen a természetes személy munkahelyi teljesítményének, gazdasági helyzetének, tartózkodási helyének, egészségének, személyes igényeinek, megbízhatóságának vagy viselkedésének elemzése vagy előrejelzése;

| (4) | „a feldolgozás korlátozása”: a tárolt személyes adat megjelölése jövőbeli feldolgozásának korlátozása céljából; |
| --- | --- |

(4)

„a feldolgozás korlátozása”: a tárolt személyes adat megjelölése jövőbeli feldolgozásának korlátozása céljából;

| (5) | „nyilvántartó rendszer”: a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető; |
| --- | --- |

(5)

„nyilvántartó rendszer”: a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető;

| (6) | „adatkezelő”: az a hatóság, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját; ha a célokat, feltételeket és módokat egy adott uniós vagy nemzeti jogszabály határozza meg, az adatkezelőt vagy a kinevezésére vonatkozó külön szempontokat ez az uniós vagy nemzeti jogszabály jelöli ki; |
| --- | --- |

(6)

„adatkezelő”: az a hatóság, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját; ha a célokat, feltételeket és módokat egy adott uniós vagy nemzeti jogszabály határozza meg, az adatkezelőt vagy a kinevezésére vonatkozó külön szempontokat ez az uniós vagy nemzeti jogszabály jelöli ki;

| (7) | „adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely személyes adatokat dolgoz fel az adatkezelő nevében; |
| --- | --- |

(7)

„adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely személyes adatokat dolgoz fel az adatkezelő nevében;

| (8) | „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére a személyes adatot továbbítják; |
| --- | --- |

(8)

„címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére a személyes adatot továbbítják;

| (9) | „személyes adatok megsértése”: a biztonság olyan megsértése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, módosítását

  megsemmisítése
  ,
  elvesztése, módosítása,
  , jogosulatlan felfedését

  felfedése
  vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi

  hozzáférés
  ; |
| --- | --- |

(9)

„személyes adatok megsértése”: a biztonság olyan megsértése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, módosítását

  megsemmisítése
  ,
  elvesztése, módosítása,
  , jogosulatlan felfedését

  felfedése
  vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi

  hozzáférés
  ;

| (10) | „genetikai adat”: az egyén jellemzőire vonatkozó bármely olyan
  személyes
  adat, amelyet a születés előtti korai fejlődés során örökölt vagy szerzett; |
| --- | --- |

(10)

„genetikai adat”: az egyén jellemzőire vonatkozó bármely olyan
  személyes
  adat, amelyet a születés előtti korai fejlődés során örökölt vagy szerzett;

| (11) | „biometrikus adat”: az egyén olyan fizikai, pszichológiai vagy viselkedési jellemzőjére vonatkozó adat, amely lehetővé teszi az egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat; |
| --- | --- |

(11)

„biometrikus adat”: az egyén olyan fizikai, pszichológiai vagy viselkedési jellemzőjére vonatkozó adat, amely lehetővé teszi az egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat;

| (12) | „egészségügyi adat”: minden olyan
  személyes
  adat, amely az érintett testi vagy pszichikai egészségi állapotára vagy az érintettnek nyújtott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozik; |
| --- | --- |

(12)

„egészségügyi adat”: minden olyan
  személyes
  adat, amely az érintett testi vagy pszichikai egészségi állapotára vagy az érintettnek nyújtott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozik;

| (13) | „gyermek”: bármely 18 évesnél fiatalabb személy; |
| --- | --- |

(13)

„gyermek”: bármely 18 évesnél fiatalabb személy;

| (14) | „illetékes hatóságok”: bűncselekmények megelőzéséért, nyomozásáért, felderítéséért, büntetőeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős bármely hatóság; |
| --- | --- |

(14)

„illetékes hatóságok”: bűncselekmények megelőzéséért, nyomozásáért, felderítéséért, büntetőeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős bármely hatóság;

| (15) | „felügyelő hatóság”: a tagállam által a 39. cikk értelmében létrehozott hatóság. [Mód. 61] |
| --- | --- |

(15)

„felügyelő hatóság”: a tagállam által a 39. cikk értelmében létrehozott hatóság. [Mód. 61]

II. FEJEZET

ALAPELVEK

4. cikk

A személyes adatok feldolgozására vonatkozó alapelvek

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a személyes adatok:

| a) | feldolgozását tisztességesen és jogszerűen és tisztességesen
  valamint az érintett számára átlátható és ellenőrizhető módon
  kell végezni; |
| --- | --- |

a)

feldolgozását tisztességesen és jogszerűen és tisztességesen
  valamint az érintett számára átlátható és ellenőrizhető módon
  kell végezni;

| b) | gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal ellentétesen; |
| --- | --- |

b)

gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal ellentétesen;

| c) | megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás célját szükséges legkisebb mértéket;
  és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el a személyes adatokat nem tartalmazó információk feldolgozásával;
  ; |
| --- | --- |

c)

megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás célját szükséges legkisebb mértéket;
  és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el a személyes adatokat nem tartalmazó információk feldolgozásával;
  ;

| d) | pontosak és szükség esetén naprakészek; minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, feldolgozásuk céljaira való tekintettel, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek; |
| --- | --- |

d)

pontosak és szükség esetén naprakészek; minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, feldolgozásuk céljaira való tekintettel, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek;

| e) | tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé; |
| --- | --- |

e)

tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé;

| f) | feldolgozása az adatkezelő felelősségére történik, akinek biztosítania kell
  és bizonyítania kell tudnia
  az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhangot. |
| --- | --- |

f)

feldolgozása az adatkezelő felelősségére történik, akinek biztosítania kell
  és bizonyítania kell tudnia
  az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel való összhangot.

| fa) | feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy ténylegesen lehetővé váljon az érintett számára a 10–17. cikkben említett jogainak gyakorlása; |
| --- | --- |

fa)

feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy ténylegesen lehetővé váljon az érintett számára a 10–17. cikkben említett jogainak gyakorlása;

| fb) | feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy az a személyes adatok jogosultatlan vagy jogellenes feldolgozása vagy véletlen elvesztése, megsemmisítése vagy károsodása ellen a megfelelő technikai vagy szervezeti intézkedések alkalmazásával védelmet nyújtson; |
| --- | --- |

fb)

feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy az a személyes adatok jogosultatlan vagy jogellenes feldolgozása vagy véletlen elvesztése, megsemmisítése vagy károsodása ellen a megfelelő technikai vagy szervezeti intézkedések alkalmazásával védelmet nyújtson;

| fc) | feldolgozásának kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott azon alkalmazottai által kell történnie, akiknek erre engedélyezett feladataik ellátásához szükségük van. [Mód. 62] |
| --- | --- |

fc)

feldolgozásának kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott azon alkalmazottai által kell történnie, akiknek erre engedélyezett feladataik ellátásához szükségük van. [Mód. 62]

4a. cikk

Hozzáférés az eredetileg az 1. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő célokból feldolgozott adatokhoz

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok kizárólag akkor férhetnek hozzá az eredetileg az 1. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő feldolgozott személyes adatokhoz, ha uniós vagy tagállami jogszabály erre kifejezetten felhatalmazza őket, mely jogszabálynak meg kell felelnie a 7. cikk (1a) bekezdésében foglalt követelményeknek, és rendelkeznie kell a következőkről:

| a) | a hozzáférés kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott alkalmazottai számára engedélyezett a feladataik teljesítése során, amennyiben a konkrét esetben ésszerű indokok alapján feltételezhető, hogy a személyes adatok feldolgozása érdemben hozzájárul bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához; |
| --- | --- |

a)

a hozzáférés kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott alkalmazottai számára engedélyezett a feladataik teljesítése során, amennyiben a konkrét esetben ésszerű indokok alapján feltételezhető, hogy a személyes adatok feldolgozása érdemben hozzájárul bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához;

| b) | a hozzáférés iránti kérelmet írásban kell benyújtani, a kérelem jogalapjának megjelölésével; |
| --- | --- |

b)

a hozzáférés iránti kérelmet írásban kell benyújtani, a kérelem jogalapjának megjelölésével;

| c) | az írásos kérelmet dokumentálni kell; és |
| --- | --- |

c)

az írásos kérelmet dokumentálni kell; és

| d) | a személyes adatok feldolgozására vonatkozó alapvető jogok és szabadságok védelmének biztosítása érdekében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre. E biztosítékok nem érintik a tagállami jogszabályokkal összhangban lévő, a személyes adatokhoz való hozzáférés különleges feltételeit, mint például a bíróság által engedélyezett hozzáférést, és kiegészítik azokat. |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok feldolgozására vonatkozó alapvető jogok és szabadságok védelmének biztosítása érdekében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre. E biztosítékok nem érintik a tagállami jogszabályokkal összhangban lévő, a személyes adatokhoz való hozzáférés különleges feltételeit, mint például a bíróság által engedélyezett hozzáférést, és kiegészítik azokat.

(2)
     
  A magánfelek vagy egyéb hatóságok birtokában lévő adatokhoz való hozzáférés csak bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy felelősségre vonás keretében engedélyezhető, az uniós jog vagy tagállami jogszabályok által meghatározandó szükségességi és arányossági követelményekkel összhangban, teljes mértékben megfelelve a 7a. cikknek. [Mód. 63]

4b. cikk

A tárolásra és a felülvizsgálatra vonatkozó határidők

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy az ezen irányelv szerint feldolgozott személyes adatokat az illetékes hatóságok törlik, ha már nem szükségesek arra a célra, amelyre azokat feldolgozták.

(2)
     
  A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok léptessenek életbe mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a személyes adatok törlésére és az adatok tárolása szükségességének időszaki felülvizsgálatára – a személyes adatok különböző kategóriáira vonatkozó tárolási idők meghatározását is beleértve – a 4. cikknek megfelelően határidőket állapítsanak meg. E határidők vagy a rendszeres felülvizsgálati időközök betartása érdekében eljárási intézkedéseket kell megállapítani. [Mód. 64]

5. cikk

Az érintettek különböző kategóriáinak megkülönböztetése

  különböző kategóriái

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő – lehetőség szerint –

  illetékes hatóságok, az 1. cikk (1) bekezdésében említett célokból, kizárólag azon érintettek személyes adatait dolgozhatják fel, akik az alábbi különböző kategóriákba tartoznak, és az adatkezelő
  világos különbséget tesz az érintettek alábbi különböző kategóriáinak személyes adatai

  e kategóriák
  között:

| a) | olyan személyek, akik tekintetében alapos indokkal feltételezhető, hogy bűncselekményt követtek el vagy készülnek elkövetni; |
| --- | --- |

a)

olyan személyek, akik tekintetében alapos indokkal feltételezhető, hogy bűncselekményt követtek el vagy készülnek elkövetni;

| b) | bűncselekményért

  bűncselekmény elkövetése miatt
  elítélt személyek; |
| --- | --- |

b)

bűncselekményért

  bűncselekmény elkövetése miatt
  elítélt személyek;

| c) | bűncselekmény áldozatai, illetve olyan személyek, akikről bizonyos tények alapján okkal feltételezhető, hogy bűncselekmény áldozataivá válhatnak,
  valamint
  ; |
| --- | --- |

c)

bűncselekmény áldozatai, illetve olyan személyek, akikről bizonyos tények alapján okkal feltételezhető, hogy bűncselekmény áldozataivá válhatnak,
  valamint
  ;

| d) | a bűncselekménnyel érintett további felek, így például olyan személyek, akik a bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők, vagy olyan személy, aki a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhat, illetve az a) és b) pontban említett személyek kapcsolatai vagy bűntársai; valamint |
| --- | --- |

d)

a bűncselekménnyel érintett további felek, így például olyan személyek, akik a bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők, vagy olyan személy, aki a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhat, illetve az a) és b) pontban említett személyek kapcsolatai vagy bűntársai; valamint

| e) | a fent említett kategóriákon kívül eső személyek. |
| --- | --- |

e)

a fent említett kategóriákon kívül eső személyek.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említettektől eltérő érintettek személyes adatai kizárólag akkor dolgozhatók fel:

| a) | amennyiben az egy konkrét bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozáshoz vagy büntetőeljárás lefolytatásához szükséges annak érdekében, hogy értékelhető legyen az adatoknak az (1) bekezdésben jelzett kategóriáknak való megfelelése; vagy |
| --- | --- |

a)

amennyiben az egy konkrét bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozáshoz vagy büntetőeljárás lefolytatásához szükséges annak érdekében, hogy értékelhető legyen az adatoknak az (1) bekezdésben jelzett kategóriáknak való megfelelése; vagy

| b) | ha a feldolgozás célzott, megelőzési célokból vagy bűnügyi elemzés céljából nélkülözhetetlen, ha és amennyiben ez a cél jogszerű, jól meghatározott és konkrét, valamint a feldolgozás szigorúan annak értékelésére korlátozódik, hogy az adatok megfelelnek-e az (1) bekezdés szerinti kategóriák valamelyikének. Ezt rendszeresen, de legalább félévente felül kell vizsgálni. Bármely más célból történő felhasználás tilos. |
| --- | --- |

b)

ha a feldolgozás célzott, megelőzési célokból vagy bűnügyi elemzés céljából nélkülözhetetlen, ha és amennyiben ez a cél jogszerű, jól meghatározott és konkrét, valamint a feldolgozás szigorúan annak értékelésére korlátozódik, hogy az adatok megfelelnek-e az (1) bekezdés szerinti kategóriák valamelyikének. Ezt rendszeresen, de legalább félévente felül kell vizsgálni. Bármely más célból történő felhasználás tilos.

(3)
     
  A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett érintettekhez kapcsolódó személyes adatok további feldolgozására a tagállami jognak megfelelően további korlátozások és biztosítékok vonatkoznak. [Mód. 65]

6. cikk

A személyes adatok pontosságának és megbízhatóságának különböző fokai

(1)   A tagállamok – lehetőség szerint – biztosítják

  előírják, hogy
  a feldolgozandó különböző személyesadat-kategóriák közötti, pontosság és megbízhatóság foka szerinti különbségtételt

  személyes adatok pontosságát és megbízhatóságát biztosítani kell
  .

(2)   A tagállamok, amennyire lehetséges, biztosítják a tényeken és a személyes értékelésen alapuló személyes adatok közötti különbségtételt
  pontosságuk és megbízhatóságuk mértékével összhangban
  .

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hibás, hiányos vagy már nem naprakész személyes adatok ne legyenek továbbíthatók vagy hozzáférhetővé tehetők. E célból az illetékes hatóságok a továbbítást vagy hozzáférhetővé tételt megelőzően értékelik a személyes adatok minőségét. Amennyire lehetséges, valamennyi adattovábbítás során csatolni kell azon információkat, amelyek lehetővé teszik az átvevő tagállam számára, hogy megítélje az adatok pontosságát, teljességét, naprakészségét és megbízhatóságát. Személyes adatok, különösen az eredetileg magánfelek birtokában lévő adatok továbbítására az illetékes hatóság kérelme nélkül nem kerülhet sor.

(2b)
     
  Amennyiben megállapításra kerül, hogy hibás adatokat továbbítottak vagy adatokat jogellenesen továbbítottak, erről a címzettet haladéktalanul értesíteni kell. A címzett köteles az adatokat az (1) bekezdéssel és a 15. cikkel összhangban haladéktalanul helyesbíteni, illetve a 16. cikkel összhangban törölni. [Mód. 66]

7. cikk

Az adatfeldolgozás jogszerűsége

(1)
     A tagállamok előírják, hogy a személyes adatok feldolgozása csak és kizárólag akkor és annyiban jogszerű, amennyiben az adatfeldolgozás az alábbiak miatt

  az 1. cikk (1) bekezdése céljából uniós vagy tagállami jogon alapul, és az alábbiakhoz
  szükséges:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő célok érdekében az illetékes hatóság által jogszabály alapján végzendő feladat ellátása; vagy |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő célok érdekében az illetékes hatóság által jogszabály alapján végzendő feladat ellátása; vagy

| b) | az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése; vagy

| c) | az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelme; vagy |
| --- | --- |

c)

az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelme; vagy

| d) | a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárítása. |
| --- | --- |

d)

a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély elhárítása.

(1a)
     
  A személyes adatok ezen irányelv szerinti feldolgozását szabályozó tagállami jogszabály kifejezett, részletes rendelkezéseket tartalmaz legalább az alábbiak tekintetében:

| a) | az adatfeldolgozás céljai; |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozás céljai;

| b) | a feldolgozni kívánt személyes adatok; |
| --- | --- |

b)

a feldolgozni kívánt személyes adatok;

| c) | az adatfeldolgozás konkrét céljai és eszközei; |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás konkrét céljai és eszközei;

| d) | az adatkezelő kijelölése vagy az adatkezelő kijelölésére vonatkozó egyedi kritériumok meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az adatkezelő kijelölése vagy az adatkezelő kijelölésére vonatkozó egyedi kritériumok meghatározása;

| e) | az illetékes hatóságok személyes adatok feldolgozására megfelelően felhatalmazott alkalmazottainak kategóriái; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok személyes adatok feldolgozására megfelelően felhatalmazott alkalmazottainak kategóriái;

| f) | az adatfeldolgozás során követendő eljárás; |
| --- | --- |

f)

az adatfeldolgozás során követendő eljárás;

| g) | a megszerzett személyes adatok hasznosítása; |
| --- | --- |

g)

a megszerzett személyes adatok hasznosítása;

| h) | az illetékes hatóságok adatfeldolgozási tevékenységgel kapcsolatos mérlegelési jogkörének korlátai. [Mód. 67] |
| --- | --- |

h)

az illetékes hatóságok adatfeldolgozási tevékenységgel kapcsolatos mérlegelési jogkörének korlátai. [Mód. 67]

7a. cikk

Összeegyeztethetetlen célból történő további adatfeldolgozás

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy személyes adatok az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő céloktól eltérő célra való, az adatgyűjtés eredeti céljaival összhangban nem álló további feldolgozása kizárólag akkor és annyiban megengedett, amennyiben:

| a) | a célja egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos, és azt uniós vagy tagállami jog valamely jogszerű, jól meghatározott és konkrét célból írja elő; |
| --- | --- |

a)

a célja egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos, és azt uniós vagy tagállami jog valamely jogszerű, jól meghatározott és konkrét célból írja elő;

| b) | a feldolgozás szigorúan a konkrét adatfeldolgozási művelethez szükséges időszakot nem meghaladó időszakra korlátozódik; |
| --- | --- |

b)

a feldolgozás szigorúan a konkrét adatfeldolgozási művelethez szükséges időszakot nem meghaladó időszakra korlátozódik;

| c) | bármely más célból történő további felhasználás tilos. |
| --- | --- |

c)

bármely más célból történő további felhasználás tilos.

A tagállam bármely feldolgozást megelőzően egyeztet az illetékes nemzeti felügyelő hatósággal, és adatvédelmi hatásvizsgálatot végez.

(2)
     
  A 7. cikk (1a) bekezdésében meghatározott követelményeken felül a további feldolgozást engedélyező, az (1) bekezdésben említett tagállami jogszabály kifejezett és részletes rendelkezéseket tartalmaz legalább az alábbiak tekintetében:

| a) | az adott feldolgozás konkrét céljai és eszközei; |
| --- | --- |

a)

az adott feldolgozás konkrét céljai és eszközei;

| b) | a hozzáférés kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott alkalmazottai számára engedélyezett a feladataik teljesítése során, amennyiben a konkrét esetben ésszerű indokok alapján feltételezhető, hogy a személyes adatok feldolgozása érdemben hozzájárul bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához; továbbá |
| --- | --- |

b)

a hozzáférés kizárólag az illetékes hatóságok megfelelően felhatalmazott alkalmazottai számára engedélyezett a feladataik teljesítése során, amennyiben a konkrét esetben ésszerű indokok alapján feltételezhető, hogy a személyes adatok feldolgozása érdemben hozzájárul bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásához; továbbá

| c) | megfelelő biztosítékokat állapítanak meg a személyes adatok feldolgozásával összefüggésben az alapvető jogok és szabadságok védelmének biztosítására. |
| --- | --- |

c)

megfelelő biztosítékokat állapítanak meg a személyes adatok feldolgozásával összefüggésben az alapvető jogok és szabadságok védelmének biztosítására.

A tagállamok előírhatják, hogy a személyes adatokhoz való hozzáférésre – az adott tagállam nemzeti jogával összhangban – további feltételek, például bírósági engedély is vonatkozzon.

(3)
     
  A tagállamok ezenkívül történelmi, statisztikai vagy tudományos célból is engedélyezhetik a személyes adatok további feldolgozását, feltéve, hogy megfelelő biztosítékokat hoznak létre, például anonimmá teszik az adatokat. [Mód. 68]

8. cikk

A személyes adatok különleges kategóriáinak feldolgozása

(1)   A tagállamok megtiltják a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a
  szexuális irányultságra vagy nemi identitásra,
  szakszervezeti tagságra
  és tevékenységekre
  utaló személyes adatok,
  valamint
  a
  biometrikus
  a genetikai adatok, az egészségügyi adatok vagy a szexuális életre vonatkozó adatok feldolgozását.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható abban az esetben, ha:

| a) | az adatfeldolgozást

  adatfeldolgozás az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok érdekében az illetékes hatóságok által végzett feladat teljesítéséhez feltétlenül szükséges és azzal arányos, olyan uniós vagy tagállami
  jogszabály teszi lehetővé a megfelelő biztosítékok biztosítása mellett;
  alapján történik, amely az érintett jogos érdekeinek védelme érdekében egyedi és megfelelő intézkedésekről, köztük igazságügyi hatóságtól származó egyedi engedélyről rendelkezik, ha a nemzeti jog előírja
  ; vagy |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozást

  adatfeldolgozás az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok érdekében az illetékes hatóságok által végzett feladat teljesítéséhez feltétlenül szükséges és azzal arányos, olyan uniós vagy tagállami
  jogszabály teszi lehetővé a megfelelő biztosítékok biztosítása mellett;
  alapján történik, amely az érintett jogos érdekeinek védelme érdekében egyedi és megfelelő intézkedésekről, köztük igazságügyi hatóságtól származó egyedi engedélyről rendelkezik, ha a nemzeti jog előírja
  ; vagy

| b) | az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy

| c) | az adatfeldolgozás olyan adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott
  amennyiben a konkrét esetben elérni kívánt célhoz lényegesek és feltétlenül szükségesek
  . [Mód. 69] |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás olyan adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett egyértelműen nyilvánosságra hozott
  amennyiben a konkrét esetben elérni kívánt célhoz lényegesek és feltétlenül szükségesek
  . [Mód. 69]

8a. cikk

Genetikai adatok feldolgozása bűnügyi nyomozás vagy bírósági eljárás érdekében

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy genetikai adatok kizárólag bizonyítás során, a közbiztonságot fenyegető veszély elhárítása vagy konkrét bűncselekmény elkövetésének megelőzése érdekében, genetikai kapcsolat megállapításának céljára használhatók fel. Genetikai adatok más, genetikailag összekapcsolható jellemzők meghatározására nem használhatók fel.

(2)
     
  A tagállamok előírják, hogy genetikai adatok vagy az elemzésükből származó információk kizárólag az adatfeldolgozás céljához szükséges ideig – figyelemmel a tagállami jog által meghatározott szigorú tárolási időkre – és abban az esetben tárolhatók, ha az érintett egyént élet elleni, vagy személyek testi épsége vagy biztonsága elleni súlyos bűncselekmény elkövetéséért elítélték.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy genetikai adatokat vagy az elemzésükből származó információk kizárólag akkor tárolhatók hosszabb ideig, ha a genetikai adatok egyénhez nem köthetők, különösen ha bűncselekmény elkövetésének helyszínén találták őket. [Mód. 70]

9. cikk

Profilalkotáson és automatikus feldolgozáson alapuló intézkedések

(1)   A tagállamok előírják, hogy tilos az érintettek számára hátrányos jogkövetkezményt maga után vonó, vagy rájuk jelentős mértékben kiható olyan intézkedés, amely
  részben vagy teljes egészében

  egyedül az érintettekre vonatkozó meghatározott személyes szempontok kiértékelését célzó automatizált személyesadat-feldolgozáson alapul, kivéve, ha azt olyan jogszabály teszi lehetővé, amely az érintett jogos érdekeit biztosító intézkedéseket is megállapítja.

(2)   Az érintettekre vonatkozó meghatározott személyes szempontok kiértékelését célzó automatizált személyesadat-feldolgozás kizárólagos alapjául nem szolgálhatnak a személyes adatok 8. cikkben említett különleges kategóriái.

(2a)
     
  Az olyan automatizált személyesadat-feldolgozás, amelynek célja egy érintett elkülönítése a nélkül az előzetes gyanú nélkül, hogy az érintett bűncselekményt követhetett vagy követhet el, csak akkor lehet jogszerű, ha és amennyiben egy súlyos bűncselekmény nyomozásához, vagy a közbiztonságot, az állam létét vagy személyek életét tényszerű bizonyítékok alapján fenyegető, egyértelmű és közvetlen veszély elhárításához feltétlenül szükséges.

(2b)
     
  Minden esetben tilos az a profilalkotás, amely – akár szándékosan, akár egyébként – olyan hatással van az egyénre, amely faji vagy etnikai származáson, politikai véleményen, valláson vagy meggyőződésen, szakszervezeti tagságon, nemi hovatartozáson vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéshez vezet, vagy amely – akár szándékosan, akár egyébként – ilyen hatású intézkedéseket eredményez. [Mód. 71]

9a. cikk

Az érintett jogainak védelmére vonatkozó általános elvek

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az adatvédelem alapja világos legyen, és egyértelmű jogokat biztosítson az érintett számára, amelyeket az adatkezelőnek tiszteletben kell tartania. Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések célja e jogok erősítése, pontosítása, szavatolása és adott esetben kodifikálása.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy e jogok magukban foglalják többek között az érintett személyes adatainak feldolgozására vonatkozó világos és könnyen érthető tájékoztatáshoz való jogot, az adatokhoz való hozzáféréshez, illetve az azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogot, az adatok megszerzéséhez való jogot, az illetékes adatvédelmi hatósághoz történő panaszbenyújtáshoz, valamint a jogainak érvényesítése érdekében bírósági eljárás indításához való jogot, továbbá a jogszerűtlen adatfeldolgozási műveletből eredő kár ellentételezéséhez és megtérítéséhez való jogot. E jogokat általában térítésmentesen kell tudni gyakorolni. Az adatkezelőnek az érintett kérelmeire ésszerű időn belül válaszolnia kell. [Mód. 72]

III. FEJEZET

AZ ÉRINTETT JOGAI

10. cikk

Az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelőnek minden ésszerű lépést meg kell tennie annak érdekében, hogy

  adatkezelő
  a személyes adatok feldolgozása tekintetében és az érintettek jogainak gyakorlása érdekében
  tömör,
  átlátható ,
  egyértelmű
  és könnyen hozzáférhető politikákkal rendelkezzen

  rendelkezik
  .

(2)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő a személyes adatok feldolgozására vonatkozó tájékoztatást és értesítést az érintett részére érthető formában ,
  az érintett befogadóképességének megfelelő,
  világos és
  közérthető
  közérthető nyelven nyújtja
  , különösen ha a tájékoztatást kifejezetten gyermekeknek nyújtja
  .

(3)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelőnek minden ésszerű lépést meg kell tennie annak érdekében, hogy kialakítsa

  adatkezelő kialakítja
  a 11. cikk szerinti tájékoztatáshoz, valamint az érintettek 12–17. cikk szerinti jogainak gyakorlásához szükséges eljárásokat.
  Amennyiben a személyes adatokat automatizált módon dolgozzák fel, az adatkezelő biztosítja a kérelmek elektronikus úton történő benyújtásának lehetőségét is.

(4)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő haladéktalanul
  , de minden esetben legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül
  tájékoztatja az érintettet kérelme elbírálásának fejleményeiről.
  Ezt a tájékoztatást írásban kell nyújtani. Amennyiben az érintett a kérelmet elektronikus formában terjeszti elő, az információt elektronikus formában kell megadni.

(5)   A tagállamok előírják, hogy a (3) és (4) bekezdés szerinti tájékoztatás és a kérelemre az adatkezelő által tett bármely intézkedés térítésmentes. Amennyiben a kérelmek
  egyértelműen túlzóak

  zaklató jellegűek, különösen ismétlődő jellegük, vagy a kérelem mérete vagy terjedelme miatt, az adatkezelő
  az adminisztrációs költségeket figyelembe vevő, ésszerű díjat számíthat fel
  a tájékoztatásért vagy a kért intézkedés megtételéért díjat számíthat fel, vagy visszautasíthatja a kért intézkedés megtételét. Ebben az esetben az adatkezelőt terheli annak bizonyítása, hogy a kérelem zaklató jelleg

  egyértelműen túlzó
  .

(5a)
     
  A tagállamok előírhatják, hogy az érintett e jogait az adatkezelővel szemben közvetlenül, vagy pedig az illetékes tagállami felügyelő hatóságon keresztül gyakorolhatja-e. Amennyiben a felügyelő hatóság helyt adott az érintett kérelmének, tájékoztatja az érintettet az elvégzett felülvizsgálatokról. [Mód. 73]

11. cikk

Az érintett tájékoztatása

(1)   Az érintettre vonatkozó személyes adatok gyűjtése során a tagállamok biztosítják, hogy az adatkezelő minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy legalább az alábbiakról tájékoztassa

  tájékoztatja
  az érintettet:

| a) | az adatkezelő és az adatvédelmi tisztviselő személye és részletes elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő és az adatvédelmi tisztviselő személye és részletes elérhetősége;

| b) | az adatfeldolgozás
  jogalapja és az
  adatok által szolgált célja; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás
  jogalapja és az
  adatok által szolgált célja;

| c) | a személyes adatok tárolásának időtartama; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok tárolásának időtartama;

| d) | azon jog megléte, miszerint kérelmezhető az adatkezelőtől az érintettel kapcsolatos személyes adatokba való betekintés, azok helyesbítése vagy törlése, vagy a feldolgozás korlátozása; |
| --- | --- |

d)

azon jog megléte, miszerint kérelmezhető az adatkezelőtől az érintettel kapcsolatos személyes adatokba való betekintés, azok helyesbítése vagy törlése, vagy a feldolgozás korlátozása;

| e) | a 39. cikk szerinti felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége; |
| --- | --- |

e)

a 39. cikk szerinti felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége;

| f) | a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái; beleértve a harmadik országokbeli címzetteket vagy a nemzetközi szervezeteket is;
  , valamint azon személyek, akik e harmadik ország jogszabályai vagy a nemzetközi szervezet szabályai alapján felhatalmazással rendelkeznek az ezen adatokhoz való hozzáférésre, a Bizottság megfelelőségi határozatának megléte vagy hiánya, a 35. vagy 36. cikkben hivatkozott továbbítások esetén pedig a továbbításra vonatkozó megfelelő biztosítékok másolatának beszerzési módja
  ; |
| --- | --- |

f)

a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái; beleértve a harmadik országokbeli címzetteket vagy a nemzetközi szervezeteket is;
  , valamint azon személyek, akik e harmadik ország jogszabályai vagy a nemzetközi szervezet szabályai alapján felhatalmazással rendelkeznek az ezen adatokhoz való hozzáférésre, a Bizottság megfelelőségi határozatának megléte vagy hiánya, a 35. vagy 36. cikkben hivatkozott továbbítások esetén pedig a továbbításra vonatkozó megfelelő biztosítékok másolatának beszerzési módja
  ;

| fa) | ha az adatkezelő a 9. cikk (1) bekezdése értelmében dolgoz fel személyes adatokat, a 9. cikk (1) bekezdésében említett intézkedés érdekében történő adatfeldolgozás ténye és ennek az érintettre gyakorolt tervezett hatása, a profilalkotás során alkalmazott logikára és az ember által végzett értékeléshez való jogra vonatkozó tájékoztatás; |
| --- | --- |

fa)

ha az adatkezelő a 9. cikk (1) bekezdése értelmében dolgoz fel személyes adatokat, a 9. cikk (1) bekezdésében említett intézkedés érdekében történő adatfeldolgozás ténye és ennek az érintettre gyakorolt tervezett hatása, a profilalkotás során alkalmazott logikára és az ember által végzett értékeléshez való jogra vonatkozó tájékoztatás;

| fb) | a személyes adatok védelmére hozott biztonsági intézkedésekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

fb)

a személyes adatok védelmére hozott biztonsági intézkedésekre vonatkozó információ;

| g) | amennyiben szükséges, az érintett vonatkozásában a tisztességes eljárás biztosítását szolgáló minden további tájékoztatás, tekintettel a személyes adatok feldolgozásának különös körülményeire. |
| --- | --- |

g)

amennyiben szükséges, az érintett vonatkozásában a tisztességes eljárás biztosítását szolgáló minden további tájékoztatás, tekintettel a személyes adatok feldolgozásának különös körülményeire.

(2)   Amennyiben az adatokat az érintettől gyűjti, az adatkezelőnek az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás mellett tájékoztatnia kell továbbá az érintettet a személyes adatok rendelkezésre bocsátásának kötelező vagy fakultatív jellegéről, valamint az adatszolgáltatás elmaradásának esetleges következményeiről.

(3)   Az adatkezelő az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást akkor nyújtja:

| a) | amikor a személyes adatot az érintettől beszerzi, vagy |
| --- | --- |

a)

amikor a személyes adatot az érintettől beszerzi, vagy

| b) | ha a személyes adatot nem az érintettől szerezte be, a rögzítés időpontjában, vagy az adatgyűjtés különös körülményeire tekintettel az adatfeldolgozást követő ésszerű időtartamon belül. |
| --- | --- |

b)

ha a személyes adatot nem az érintettől szerezte be, a rögzítés időpontjában, vagy az adatgyűjtés különös körülményeire tekintettel az adatfeldolgozást követő ésszerű időtartamon belül.

(4)   A tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el az érintett tájékoztatásának
  konkrét esetben való
  késleltetésére
  vagy
  , korlátozására vagy mellőzésére, amennyiben e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett személy
  alapvető jogaira és
  jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban az alábbiak érdekében szükséges és arányos intézkedést jelent:

| a) | hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése; |
| --- | --- |

a)

hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | a közbiztonság védelme; |
| --- | --- |

c)

a közbiztonság védelme;

| d) | a nemzetbiztonság védelme; |
| --- | --- |

d)

a nemzetbiztonság védelme;

| e) | mások jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

mások jogainak és szabadságainak védelme.

(5)   A tagállamok meghatározhatnak

  előírják, hogy az adatkezelő konkrét, egyedi vizsgálattal minden egyes esetben értékelje, hogy
  a (4)
  bekezdésben említett valamely okból teljes vagy részleges korlátozás alkalmazandó-e. A tagállamok jogszabályban
  a (4) bekezdés
  a), b), c) és d) pontja
  szerinti mentességek körébe teljesen vagy részlegesen beletartozó adatfeldolgozási kategóriákat
  is meghatározhatnak
  . [Mód. 74]

12. cikk

Az érintett hozzáférési joga

(1)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az érintett jogosult az adatkezelőtől megerősítést kérni arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak feldolgozása folyamatban van-e. Az ilyen személyes adatok feldolgozása esetén az adatkezelő az alábbiakról nyújt tájékoztatást
  amennyiben az még nem történt meg
  :

| -a) | értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról, és adott esetben érthető információ bármely automatizált adatfeldolgozás során alkalmazott logikáról; |
| --- | --- |

-a)

értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról, és adott esetben érthető információ bármely automatizált adatfeldolgozás során alkalmazott logikáról;

| -aa) | az ilyen feldolgozás jelentősége és várható következményei, legalább a 9. cikkben említett intézkedések esetében; |
| --- | --- |

-aa)

az ilyen feldolgozás jelentősége és várható következményei, legalább a 9. cikkben említett intézkedések esetében;

| a) | az adatfeldolgozás céljai
  , valamint az adatfeldolgozás jogalapjai
  ; |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozás céljai
  , valamint az adatfeldolgozás jogalapjai
  ;

| b) | az érintett személyesadat-kategóriák; |
| --- | --- |

b)

az érintett személyesadat-kategóriák;

| c) | a címzettek vagy a címzettek kategóriái, akik számára az adatokat kiadták, ideértve különösen a harmadik országokbeli címzetteket; |
| --- | --- |

c)

a címzettek vagy a címzettek kategóriái, akik számára az adatokat kiadták, ideértve különösen a harmadik országokbeli címzetteket;

| d) | a személyes adatok tárolásának időtartama; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok tárolásának időtartama;

| e) | azon jog megléte, miszerint kérelmezhető az adatkezelőtől az érintettel kapcsolatos személyes adatokba való betekintés, azok helyesbítése vagy törlése, vagy a feldolgozás korlátozása; |
| --- | --- |

e)

azon jog megléte, miszerint kérelmezhető az adatkezelőtől az érintettel kapcsolatos személyes adatokba való betekintés, azok helyesbítése vagy törlése, vagy a feldolgozás korlátozása;

| f) | a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége; |
| --- | --- |

f)

a felügyelő hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga és a felügyelő hatóság elérhetősége;

| g) | értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról. |
| --- | --- |

g)

értesítés az adatfeldolgozás alatt álló személyes adatokról és az azok forrásával kapcsolatos minden rendelkezésre álló információról.

(2)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az érintettnek joga van másolatot kérni az adatkezelőtől a feldolgozás alatt álló személyes adatokról.
  Amennyiben az érintett a kérelmet elektronikus formában terjeszti elő, az információt elektronikus formában kell megadni, kivéve, ha az érintett másként kéri. [Mód. 75]

13. cikk

A hozzáférési jog korlátozása

(1)   A tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el az érintettek hozzáférési jogának
  konkrét esetben történő
  teljes vagy részleges korlátozására, amennyiben
  és ameddig
  e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az
  alapvető jogokra és az
  érintett személy jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban az alábbiak érdekében
  feltétlenül
  szükséges és arányos intézkedést jelent:

| a) | hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése; |
| --- | --- |

a)

hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | a közbiztonság védelme; |
| --- | --- |

c)

a közbiztonság védelme;

| d) | a nemzetbiztonság védelme; |
| --- | --- |

d)

a nemzetbiztonság védelme;

| e) | mások jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

mások jogainak és szabadságainak védelme.

(2)   A tagállamok
  előírják, hogy az adatkezelő konkrét, egyedi vizsgálattal minden egyes esetben értékeli, hogy az (1) bekezdésben említett valamely okból teljes vagy részleges korlátozás alkalmazandó-e. A tagállamok
  jogszabályban meghatározhatnak az (1) bekezdés
  a)–d) pontja
  szerinti mentességek körébe teljesen vagy részlegesen beletartozó adatfeldolgozási kategóriákat.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés szerinti esetekben a tagállamok előírják, hogy az adatkezelő az érintettet írásban
  indokolatlan késedelem nélkül
  tájékoztatja a hozzáférés bármely megtagadásáról vagy korlátozásáról, a megtagadás
  részletes
  indokairól, valamint a felügyelő hatóságnál történő panaszemelés és a bírósági jogorvoslat lehetőségeiről. A döntés ténybeli vagy jogi indokairól szóló tájékoztatástól el lehet tekinteni, ha e tájékoztatás sértené az (1) bekezdés szerinti célok valamelyikét.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az adatkezelő a
  (2) bekezdésben említett értékelést, valamint a
  döntés ténybeli vagy jogi indokairól szóló tájékoztatás
  korlátozásának
  elmaradásának okait is dokumentálja.
  Ezeket az információkat a nemzeti felügyelő hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. [Mód. 76]

14. cikk

A hozzáférési jog gyakorlására vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az érintettnek különösen a
  12. és
  13. cikk szerinti esetekben,
  mindenkor
  joga van a felügyelő hatóságtól kérni, hogy ellenőrizze az adatfeldolgozás jogszerűségét.

(2)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő az érintettet tájékoztassa a felügyelő hatóság beavatkozásának (1) bekezdés szerinti kérelmezésére vonatkozó jogáról.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti jog gyakorlására kerül sor, a felügyelő hatóságnak az érintettet mindenképpen tájékoztatnia kell legalább arról, hogy a felügyelő hatóság minden szükséges felülvizsgálatot elvégzett, valamint a szóban forgó adatfeldolgozás jogszerűségére vonatkozó eredményről.
  A felügyelő hatóság a bírósági jogorvoslathoz való jogáról is tájékoztatja az érintettet.

(3a)
     
  A tagállamok előírhatják, hogy az érintett e jogát az adatkezelővel szemben közvetlenül, vagy pedig az illetékes tagállami felügyelő hatóságon keresztül gyakorolhatja-e.

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az adatkezelőnek ésszerű idő álljon rendelkezésére az érintettek hozzáférési jogukkal kapcsolatos kérelmére való válaszadásra. [Mód. 77]

15. cikk

A helyesbítési

  helyesbítéshez és kiegészítéshez való
  jog

(1)   A tagállamok előírják, hogy az érintett jogosult az adatkezelőtől a rá vonatkozó pontatlan
  vagy hiányos
  személyes adatok helyesbítését kérni. Az érintett jogosult a hiányos személyes adatok

  vagy
  kiegészítését kérni, különösen
  kiegészítő vagy
  helyesbítő nyilatkozat igénybevétele útján.

(2)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő az érintettet írásban tájékoztatja a helyesbítés elutasításáról, az elutasítás indokairól, valamint a felügyelő hatóságnál történő panaszemelés és a bírósági jogorvoslat lehetőségeiről.

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő minden olyan címzettet tájékoztat valamennyi helyesbítésről, akivel az adatot közölték, kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel.

(2b)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő tájékoztatja a pontatlan személyes adatok helyesbítéséről azt a harmadik felet, amelytől a pontatlan személyes adat származik.

(2c)
     
  A tagállamok előírják, hogy az érintett e jogát az adatkezelővel szemben az illetékes tagállami felügyelő hatóságon keresztül is gyakorolhatja. [Mód. 78]

16. cikk

A törlési jog

(1)   A tagállamok előírják, hogy az érintett jogosult az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok törlését kérni, amennyiben azok feldolgozása nem felel meg az ezen irányelv 4. cikkének a)–e) pontja, valamint.,.
  , 6.,
  7. és 8. cikke értelmében elfogadott rendelkezéseknek.

(2)   Az adatkezelő a törlést haladéktalanul végrehajtja.
  Az adatkezelő továbbá tartózkodik az ilyen adatok további terjesztésétől.

(3)   Az adatkezelő a személyes adatok törlése helyett megjelöli azokat,

  korlátozza azok feldolgozását
  , ha:

| a) | az érintett vitatja az adatok pontosságát, arra az időtartamra, amely alatt az adatkezelő felülvizsgálhatja az adatok pontosságát; |
| --- | --- |

a)

az érintett vitatja az adatok pontosságát, arra az időtartamra, amely alatt az adatkezelő felülvizsgálhatja az adatok pontosságát;

| b) | bizonyítási célból
  , illetve az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelmében
  meg kell tartania a személyes adatokat; |
| --- | --- |

b)

bizonyítási célból
  , illetve az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelmében
  meg kell tartania a személyes adatokat;

| c) | az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri. |
| --- | --- |

c)

az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri.

(3a)
     
  Amennyiben a személyes adatok feldolgozása a (3) bekezdés értelmében korlátozott, az adatkezelő a feldolgozás korlátozásának feloldása előtt tájékoztatja az érintettet.

(4)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő az érintettet írásban tájékoztatja az adatfeldolgozás törlésének

  a törlésnek
  vagy
  a feldolgozás korlátozásának

  megjelölésének

  részletes
  elutasításáról, az elutasítás indokairól, valamint a felügyelő hatóságnál történő panaszemelés és a bírósági jogorvoslat lehetőségeiről.

(4a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő az (1) bekezdésnek megfelelően végrehajtott minden törlésről és korlátozásról tájékoztatja azokat a címzetteket, akiknek ezeket az adatokat továbbították, kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalan erőfeszítést igényel. Az adatfeldolgozó tájékoztatja az érintettet ezekről a harmadik felekről.

(4b)
     
  A tagállamok előírhatják, hogy az érintett e jogát az adatkezelővel szemben közvetlenül, vagy pedig az illetékes tagállami felügyelő hatóságon keresztül gyakorolhatja-e. [Mód. 79]

17. cikk

Az érintettet a bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások keretében megillető jogok

A tagállamok előírhatják, hogy az érintett 11–16. cikk szerinti információs, hozzáférési, helyesbítési, törlési és adatfeldolgozás-korlátozási joga a bírósági eljárásokra vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban gyakorolandó, amennyiben a személyes adatokat bírósági határozat vagy nyilvántartás tartalmazza, és azokat bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások keretében dolgozták fel.

IV. FEJEZET

AZ ADATKEZELŐ ÉS AZ ADATFELDOLGOZÓ

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK

18. cikk

Az adatkezelő felelőssége

(1)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az adatkezelő elfogadja azokat a politikákat és végrehajtja azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyekkel biztosítja
  és minden egyes feldolgozási művelet esetében átlátható módon igazolni tudja
  , hogy a személyes adatok feldolgozása
  mind a feldolgozási eszközök meghatározásának időpontjában, mind pedig a feldolgozás időpontjában
  az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel összhangban történik.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések különösen a következőket tartalmazzák:

| a) | a 23. cikk szerinti dokumentáció vezetése; |
| --- | --- |

a)

a 23. cikk szerinti dokumentáció vezetése;

| aa) | a 25a. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatása; |
| --- | --- |

aa)

a 25a. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatása;

| b) | a 26. cikk szerinti előzetes konzultációhoz szükséges feltételek teljesítése; |
| --- | --- |

b)

a 26. cikk szerinti előzetes konzultációhoz szükséges feltételek teljesítése;

| c) | a 27. cikk szerinti adatbiztonsági követelmények érvényesítése; |
| --- | --- |

c)

a 27. cikk szerinti adatbiztonsági követelmények érvényesítése;

| d) | a 30. cikk szerinti adatvédelmi tisztviselő kijelölése. |
| --- | --- |

d)

a 30. cikk szerinti adatvédelmi tisztviselő kijelölése.

| da) | adott esetben a gyermekekre vonatkozó személyesadat-feldolgozással kapcsolatos különleges garanciák kidolgozása és végrehajtása |
| --- | --- |

da)

adott esetben a gyermekekre vonatkozó személyesadat-feldolgozással kapcsolatos különleges garanciák kidolgozása és végrehajtása

(3)   Az adatkezelő végrehajtja az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedések
  megfelelőségének és
  hatékonyságának felülvizsgálatát biztosító mechanizmusokat. Amennyiben ez arányos, a felülvizsgálatot független belső vagy külső ellenőr végzi. [Mód. 80]

19. cikk

Beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő
  és amennyiben van, az adatfeldolgozó
   –a technika állására
  , az aktuális műszaki ismeretekre, a nemzetközi bevált gyakorlatokra
  és
  az adatfeldolgozással járó kockázatokra

  és végrehajtás költségeire tekintettel –
  mind a feldolgozás célja és eszköze meghatározásának, mind magának a feldolgozásnak az időpontjában
  megfelelő
  és arányos
  technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre oly módon, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések követelményeinek, és biztosítsa az érintettek jogainak védelmét
  , különösen a 4
  .
  cikkben meghatározott elvek tekintetében. A beépített adatvédelemnek különös figyelmet kell fordítania a személyes adatok kezelésének teljes életciklusára a begyűjtéstől a feldolgozáson át a törlésig, következetesen a személyes adatok pontosságára, bizalmasságára, integritására, fizikai biztonságára és törlésére vonatkozó átfogó eljárási biztosítékokra összpontosítva. Amennyiben az adatkezelő a 25a. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatot végzett, annak eredményét az érintett intézkedések és eljárások kidolgozása során figyelembe kell venni.
  .

(2)   Az adatkezelőnek olyan mechanizmusokat

  biztosítania
  kell,
  hogy

  végrehajtania, amelyek alapértelmezett módon biztosítják azt, hogy kizárólag az adatfeldolgozás

  a feldolgozás egyes konkrét
  céljaihoz szükséges személyes adatok kerülnek feldolgozásra
  , és különösen azt, hogy az adatgyűjtés, -tárolás és -terjesztés során az adatok mennyisége és az adattárolási időtartam tekintetében sem lépik túl az e célokhoz szükséges legkisebb mértéket
  .
  Ezeknek a mechanizmusoknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy a személyes adatok alapértelmezett módon ne váljanak határozatlan számú egyén számára hozzáférhetővé, és hogy az érintettek ellenőrizhessék személyes adataik terjesztését. [Mód. 81].

20. cikk

Közös adatkezelők

(1)
     A tagállamok előírják, hogy amennyiben az adatkezelő másokkal együtt határozza meg a személyes adatok feldolgozásának céljait, feltételeit és módját, a közös adatkezelők egymás közötti
  , jogi kötőerővel bíró
  megállapodásban szabályozzák az ezen irányelv szerint elfogadott rendelkezések betartása tekintetében irányadó felelősséget, különösen az érintett jogainak gyakorlását szolgáló eljárások és mechanizmusok tekintetében.

(2)
     
  Az érintett bármely két vagy több közös adatkezelő tekintetében és vele szemben gyakorolhatja az ezen irányelv alapján fennálló jogait, kivéve, ha az érintettet tájékoztatták arról, hogy az (1) bekezdés értelmében a közös adatkezelők közül melyik a felelős. [Mód. 82]

21. cikk

Az adatfeldolgozó

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő – amennyiben az adatfeldolgozás az ő nevében történik – köteles olyan adatfeldolgozót választani, amely a megfelelő technikai és szervezési intézkedések és eljárások végrehajtása tekintetében kellő garanciákat nyújt oly módon, hogy az adatfeldolgozás megfelel az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések követelményeinek, és biztosítja az érintett jogainak védelmét
  különösen az elvégzendő feldolgozást szabályozó technikai biztonsági és szervezési intézkedések tekintetében, továbbá köteles biztosítani az említett intézkedések teljesítését
  .

(2)   A tagállamok előírják, hogy az adatfeldolgozó általi adatfeldolgozást olyan
  szerződésnek vagy
  jogi aktusnak kell szabályoznia, amely az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben köti, és amely az adatfeldolgozó vonatkozásában különösen megköveteli, hogy az kizárólag az adatkezelő utasítása alapján járjon el, különösen, ha tilos a felhasznált személyes adatok továbbítása.

| a) | kizárólag az adatkezelő utasítása alapján járjon el; |
| --- | --- |

a)

kizárólag az adatkezelő utasítása alapján járjon el;

| b) | kizárólag olyan személyzetet alkalmazzon, amely magára nézve titoktartási kötelezettséget ismert el, vagy amelyet törvény kötelez a titoktartásra; |
| --- | --- |

b)

kizárólag olyan személyzetet alkalmazzon, amely magára nézve titoktartási kötelezettséget ismert el, vagy amelyet törvény kötelez a titoktartásra;

| c) | megtegye a 27. cikk szerinti összes szükséges intézkedést; |
| --- | --- |

c)

megtegye a 27. cikk szerinti összes szükséges intézkedést;

| d) | másik adatfeldolgozót kizárólag az adatkezelő előzetes engedélyével vegyen igénybe, azaz kellő időben tájékoztassa az adatkezelőt a másik feldolgozó igénybevételéről ahhoz, hogy az adatkezelő kifogást emelhessen; |
| --- | --- |

d)

másik adatfeldolgozót kizárólag az adatkezelő előzetes engedélyével vegyen igénybe, azaz kellő időben tájékoztassa az adatkezelőt a másik feldolgozó igénybevételéről ahhoz, hogy az adatkezelő kifogást emelhessen;

| e) | amennyiben az adatfeldolgozás jellegére tekintettel lehetséges, az adatkezelővel kötött megállapodásban határozza meg az érintett III. fejezet szerinti jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolására irányuló adatkezelői kötelezettség teljesítéséhez szükséges technikai és szervezési követelményeket; |
| --- | --- |

e)

amennyiben az adatfeldolgozás jellegére tekintettel lehetséges, az adatkezelővel kötött megállapodásban határozza meg az érintett III. fejezet szerinti jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolására irányuló adatkezelői kötelezettség teljesítéséhez szükséges technikai és szervezési követelményeket;

| f) | támogassa az adatkezelőt a 25a–29. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében; |
| --- | --- |

f)

támogassa az adatkezelőt a 25a–29. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében;

| g) | a feldolgozás lezárulta után valamennyi eredményt juttassa vissza az adatkezelőnek, és a személyes adatokat egyéb módon ne dolgozza fel, továbbá a meglévő másolatokat törölje, kivéve, ha azok megőrzését uniós vagy tagállami jogszabály írja elő; |
| --- | --- |

g)

a feldolgozás lezárulta után valamennyi eredményt juttassa vissza az adatkezelőnek, és a személyes adatokat egyéb módon ne dolgozza fel, továbbá a meglévő másolatokat törölje, kivéve, ha azok megőrzését uniós vagy tagállami jogszabály írja elő;

| h) | az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges minden tájékoztatást tegyen elérhetővé az adatkezelő és a felügyelő hatóság számára; |
| --- | --- |

h)

az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges minden tájékoztatást tegyen elérhetővé az adatkezelő és a felügyelő hatóság számára;

| i) | figyelembe vegye a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elvét. |
| --- | --- |

i)

figyelembe vegye a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elvét.

(2a)
     
  Az adatkezelő és az adatfeldolgozó írásban dokumentálja az adatkezelő utasításait és az adatfeldolgozónak a (2) bekezdésben említett kötelezettségeit.

(3)   Amennyiben valamely adatfeldolgozó az adatkezelő utasításaitól eltérő módon dolgozza fel a személyes adatokat, az adatfeldolgozó e feldolgozás tekintetében adatkezelőnek minősül, és rá a közös adatkezelőkre vonatkozó, a 20. cikkben rögzített szabályokat kell alkalmazni. [Mód. 83]

22. cikk

Az adatkezelő és az adatfeldolgozó felügyelete mellett végzett feldolgozás

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatfeldolgozó és bármely, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó felügyelete alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személy kizárólag az adatkezelő utasítása, illetve ezt előíró uniós vagy nemzeti jogszabály alapján dolgozhatja fel ezeket az adatokat.

(1a)
     
  Ha az adatkezelő az adatfeldolgozás céljai, eszközei vagy módszerei tekintetében meghatározó szerepet tölt be vagy meghatározóvá válik, vagy nem kizárólag az adatkezelő utasításai szerint jár el, a 20. cikk szerinti közös adatkezelőnek minősül. [Mód. 84]

23. cikk

Dokumentáció

(1)   A tagállamok előírják, hogy valamennyi adatkezelő és -feldolgozó dokumentálja a feladatkörébe tartozó összes feldolgozási rendszert és eljárást.

(2)   A dokumentáció legalább az alábbi információt tartalmazza:

| a) | az adatkezelő vagy a közös adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő vagy a közös adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó neve és elérhetősége;

| aa) | közös adatkezelők esetében jogi kötőerővel bíró megállapodás; az adatfeldolgozók jegyzéke és az adatfeldolgozók által ellátott tevékenységek; |
| --- | --- |

aa)

közös adatkezelők esetében jogi kötőerővel bíró megállapodás; az adatfeldolgozók jegyzéke és az adatfeldolgozók által ellátott tevékenységek;

| b) | az adatfeldolgozás céljai; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás céljai;

| ba) | az adatkezelő vagy -feldolgozó személyes adatok meghatározott célból történő feldolgozásával megbízott szervezeti egységeinek megjelölése; |
| --- | --- |

ba)

az adatkezelő vagy -feldolgozó személyes adatok meghatározott célból történő feldolgozásával megbízott szervezeti egységeinek megjelölése;

| bb) | az érintettek kategóriájának vagy kategóriáinak leírása és a rájuk vonatkozó adatok, illetve adatkategóriák megjelölése; |
| --- | --- |

bb)

az érintettek kategóriájának vagy kategóriáinak leírása és a rájuk vonatkozó adatok, illetve adatkategóriák megjelölése;

| c) | a személyes adatok címzettjei vagy címzetti kategóriái; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok címzettjei vagy címzetti kategóriái;

| ca) | adott esetben tájékoztatás a profilalkotásról, a profilalkotáson alapuló intézkedésekről és a profilalkotás kifogásolásának mechanizmusairól; |
| --- | --- |

ca)

adott esetben tájékoztatás a profilalkotásról, a profilalkotáson alapuló intézkedésekről és a profilalkotás kifogásolásának mechanizmusairól;

| cb) | érthető tájékoztatás bármely automatizált feldolgozás mögöttes logikájáról; |
| --- | --- |

cb)

érthető tájékoztatás bármely automatizált feldolgozás mögöttes logikájáról;

| d) | az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet,
  valamint az adattovábbítás jogalapja
  azonosítását
  érdemi magyarázatot kell adni, ha a továbbítás ezen irányelv 35
  .
  vagy 36. cikkén alapul;
  . |
| --- | --- |

d)

az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet,
  valamint az adattovábbítás jogalapja
  azonosítását
  érdemi magyarázatot kell adni, ha a továbbítás ezen irányelv 35
  .
  vagy 36. cikkén alapul;
  .

| da) | az adatok különböző kategóriáinak törlésére vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

da)

az adatok különböző kategóriáinak törlésére vonatkozó határidők;

| db) | a 18. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések felülvizsgálatának eredménye; |
| --- | --- |

db)

a 18. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések felülvizsgálatának eredménye;

| dc) | azon adatfeldolgozási művelet jogalapjának megnevezése, amelyre az adatokat szánják. |
| --- | --- |

dc)

azon adatfeldolgozási művelet jogalapjának megnevezése, amelyre az adatokat szánják.

(3)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó kérelemre
  valamennyi dokumentációt
  a felügyelő hatóság rendelkezésére bocsátja a dokumentációt. [Mód. 85]

24. cikk

Nyilvántartás-vezetés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy nyilvántartsák legalább a következő feldolgozási műveleteket: gyűjtés, megváltoztatás, betekintés, közlés, összekapcsolás vagy törlés. A betekintésre és a közlésre vonatkozó nyilvántartásnak különösen tartalmaznia kell e műveletek célját, dátumát és időpontját, valamint – lehetőség szerint – a személyes adatba betekintő vagy azt közlő személy személyazonosságát
  és az ilyen adatok címzettjeinek személyazonosságát
  .

(2)   A nyilvántartások kizárólag az adatfeldolgozás jogszerűségének felülvizsgálata, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának biztosítása céljából használhatók fel,
  továbbá az adatvédelmi tisztviselő vagy az adatvédelmi hatóság általi ellenőrzés céljából
  .

(2a)
     
  Az adatkezelő és az adatfeldolgozó kérelemre a felügyelő hatóság rendelkezésére bocsátja a nyilvántartásokat. [Mód. 86]

25. cikk

Együttműködés a felügyelő hatósággal

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő és az adatfeldolgozó kötelezettségei teljesítése során – kérelemre – együttműködik a felügyelő hatósággal különösen azáltal, hogy rendelkezésre bocsátja a felügyelő hatóság feladatainak ellátásához szükséges össze

  46. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett
  információt
  , és biztosítja a 46
  .
  cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott hozzáférést.

(2)   A felügyelő hatóság 46. cikk
  (1) bekezdésének
  a) és b) pontja szerinti hatáskörének gyakorlását követően az adatkezelő és az adatfeldolgozó
  a felügyelő hatóság által meghatározandó
  ésszerű határidőn belül válaszol a felügyelő hatóságnak. A válasz tartalmazza a felügyelő hatóság észrevételeire válaszul meghozott intézkedések ismertetését és az elért eredményeket. [Mód. 87]

25a. cikk

Adatvédelmi hatásvizsgálat

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy az adatkezelő nevében eljáró adatfeldolgozó új feldolgozási eljárások előtt – vagy meglévő adatfeldolgozási eljárások esetében a lehető legkorábban – elvégezze a tervezett adatfeldolgozási rendszerek és eljárások személyes adatok védelme tekintetében várható hatásának vizsgálatát, amennyiben az adatfeldolgozási műveletek jellegük, alkalmazási területük vagy céljaik tekintetében valószínűsíthetően különleges kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti különleges kockázatokat valószínűsíthetően különösen a következő feldolgozási műveletek jelentik:

| a) | személyes adatok nagyméretű nyilvántartó rendszerekben való feldolgozása bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

a)

személyes adatok nagyméretű nyilvántartó rendszerekben való feldolgozása bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából;

| b) | a személyes adatok 8. cikk szerinti különleges kategóriáinak, gyermekekre vonatkozó személyes adatoknak és biometrikus és helymeghatározó adatoknak a feldolgozása bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok 8. cikk szerinti különleges kategóriáinak, gyermekekre vonatkozó személyes adatoknak és biometrikus és helymeghatározó adatoknak a feldolgozása bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából;

| c) | a természetes személyre vonatkozó egyes személyes szempontok értékelése vagy a természetes személy viselkedésének olyan elemzése vagy előrejelzése, amely automatizált feldolgozáson alapul, és amely valószínűsíthetően az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént jelentős mértékben érintő intézkedésekhez vezet; |
| --- | --- |

c)

a természetes személyre vonatkozó egyes személyes szempontok értékelése vagy a természetes személy viselkedésének olyan elemzése vagy előrejelzése, amely automatizált feldolgozáson alapul, és amely valószínűsíthetően az érintett személy tekintetében joghatással bíró vagy az egyént jelentős mértékben érintő intézkedésekhez vezet;

| d) | a nyilvánosság számára hozzáférhető területek nyomon követése, különösen optikai-elektronikus eszközök alkalmazásával; vagy |
| --- | --- |

d)

a nyilvánosság számára hozzáférhető területek nyomon követése, különösen optikai-elektronikus eszközök alkalmazásával; vagy

| e) | egyéb olyan feldolgozási műveletek, amelyek vonatkozásában a 26. cikk (1) bekezdésének értelmében konzultálni kell a felügyelő hatósággal. |
| --- | --- |

e)

egyéb olyan feldolgozási műveletek, amelyek vonatkozásában a 26. cikk (1) bekezdésének értelmében konzultálni kell a felügyelő hatósággal.

(3)
     
  A vizsgálat legalább az alábbiakra terjed ki:

| a) | a tervezett adatfeldolgozási műveletek módszeres leírása; |
| --- | --- |

a)

a tervezett adatfeldolgozási műveletek módszeres leírása;

| b) | az adatfeldolgozási műveletek szükségességének és a célhoz mért arányosságának értékelése; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozási műveletek szükségességének és a célhoz mért arányosságának értékelése;

| c) | az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok értékelése, valamint a kockázatok kezelésére és a feldolgozott személyes adatok körének minimalizálására tervezett intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok értékelése, valamint a kockázatok kezelésére és a feldolgozott személyes adatok körének minimalizálására tervezett intézkedések;

| d) | a személyes adatok védelmét és az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekkel való összhang igazolását szolgáló biztonsági intézkedések és mechanizmusok, figyelembe véve az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok védelmét és az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekkel való összhang igazolását szolgáló biztonsági intézkedések és mechanizmusok, figyelembe véve az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit;

| e) | a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározása; |
| --- | --- |

e)

a különböző adatkategóriák törlésére vonatkozó határidők általános meghatározása;

| f) | adott esetben az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő tervezett továbbításainak jegyzéke, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a 36. cikk (2) bekezdése szerinti esetekben a megfelelő biztosítékok igazolását. |
| --- | --- |

f)

adott esetben az adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő tervezett továbbításainak jegyzéke, beleértve a harmadik ország és a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a 36. cikk (2) bekezdése szerinti esetekben a megfelelő biztosítékok igazolását.

(4)
     
  Amennyiben az adatkezelő vagy adatfeldolgozó adatvédelmi tisztviselőt jelölt ki, őt a hatásvizsgálat lefolytatásába be kell vonni.

(5)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő a közérdek védelme vagy a feldolgozási műveletek biztonságának sérelme nélkül kikéri a nyilvánosság véleményét a tervezett adatfeldolgozásról.

(6)
     
  A közérdek védelmének vagy az adatfeldolgozási műveletek biztonságának sérelme nélkül az értékelést a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhetővé kell tenni

(7)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően az (1) és (2) bekezdés szerinti, valószínűleg különleges kockázatokat jelentő feldolgozási műveletekre és a (3) bekezdés szerinti vizsgálat követelményeire – köztük a méretezhetőség, a felülvizsgálat és az ellenőrizhetőség követelményére – vonatkozó szempontok és feltételek további meghatározása érdekében a 56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 88]

26. cikk

Előzetes konzultáció a felügyelő hatósággal

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó
  tervezett adatfeldolgozás és az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések közötti összhang biztosítása, valamint különösen az érintettekre vonatkozó kockázatok csökkentése érdekében a személyes adatok feldolgozása előtt
  konzultál a felügyelő hatósággal az olyan személyes adatok feldolgozása előtt, amelyeket új nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni, amennyiben:

| a) | a személyes adatok 8.

  25a
  cikk szerinti különleges kategóriáit kívánják feldolgozni

  adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a feldolgozási műveletek jellegüknél, alkalmazási területüknél és/vagy céljaiknál fogva várhatóan magas szintű
  különleges
  kockázatot jelentenek
  ;
  vagy
  ; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok 8.

  25a
  cikk szerinti különleges kategóriáit kívánják feldolgozni

  adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a feldolgozási műveletek jellegüknél, alkalmazási területüknél és/vagy céljaiknál fogva várhatóan magas szintű
  különleges
  kockázatot jelentenek
  ;
  vagy
  ;

| b) | a feldolgozás fajtája, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások használata révén, egyéb különös

  felügyelő hatóság szükségesnek tartja az olyan meghatározott adatfeldolgozási műveletekről szóló előzetes konzultációt, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva valószínűleg különleges
  kockázatot hordoz

  jelentenek
  az érintettek alapvető jogai és szabadságai, különösen személyes adataik védelme tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a feldolgozás fajtája, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások használata révén, egyéb különös

  felügyelő hatóság szükségesnek tartja az olyan meghatározott adatfeldolgozási műveletekről szóló előzetes konzultációt, amelyek jellegüknél, alkalmazási területüknél, illetve céljaiknál fogva valószínűleg különleges
  kockázatot hordoz

  jelentenek
  az érintettek alapvető jogai és szabadságai, különösen személyes adataik védelme tekintetében.

(1a)
     
  Amennyiben a felügyelő hatóság hatáskörével összhangban azt állapítja meg, hogy a tervezett adatfeldolgozás nem áll összhangban az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel, különösen, ha a kockázatokat elégtelen módon azonosították vagy csökkentették, megtiltja a tervezett adatfeldolgozást, és megfelelő javaslatot tesz az összhang helyreállítására.

(2)   A tagállamok előírhatják, hogy a felügyelő hatóság
  az Európai Adatvédelmi Testület véleménnyel való konzultációt
  megállapítja az (1) bekezdés
  b) pontja
  szerinti előzetes konzultáció tárgyát képező adatfeldolgozási műveletek jegyzékét.

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó a felügyelő hatóság rendelkezésére bocsátja a 25a. cikk által előírt adatvédelmi hatásvizsgálatot, valamint – kérelemre – az összes olyan egyéb információt, amely lehetővé teszi a felügyelő hatóság számára az adatfeldolgozás, valamint elsősorban az érintett személyes adatainak védelméhez fűződő kockázatok és a kapcsolódó biztosítékok közötti összhang vizsgálatát.

(2b)
     
  Ha a felügyelő hatóság véleménye szerint a tervezett adatfeldolgozás nem áll összhangban az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel, vagy a kockázatokat elégtelen módon azonosították vagy csökkentették, megfelelő javaslatot tesz az összhang helyreállítására.

(2c)
     
  A tervezett adatfeldolgozás ezen irányelvvel való összhangjának biztosítása és különösen az érintettekhez kapcsolódó kockázatok csökkentése érdekében a tagállamok konzultálnak a felügyelő hatósággal a nemzeti parlament által elfogadandó jogalkotási intézkedés előkészítése vagy az adatfeldolgozás jellegét meghatározó ilyen jogalkotási intézkedésen alapuló intézkedés előkészítése során. [Mód. 89]

2. SZAKASZ

ADATBIZTONSÁG

27. cikk

Az adatfeldolgozás biztonsága

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő és az adatfeldolgozó, a technika állására és a végrehajtás költségeire tekintettel, végrehajtja a megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket
  és eljárásokat
  az adatfeldolgozás által jelentett kockázatoknak és a védendő adatok jellegének megfelelő védelmi szint biztosítása érdekében.

(2)   Az automatizált adatfeldolgozás tekintetében minden tagállam előírja, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó a kockázatok értékelését követően intézkedéseket hajt végre a következő célok érdekében:

| a) | jogosulatlan személyeknek a személyes adatok feldolgozásához használt adatfeldolgozó berendezésekhez való hozzáférésének megtagadása (berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

a)

jogosulatlan személyeknek a személyes adatok feldolgozásához használt adatfeldolgozó berendezésekhez való hozzáférésének megtagadása (berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| b) | az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése);

| c) | a jogosulatlan adatbevitel, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintésének, módosításának vagy törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

a jogosulatlan adatbevitel, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintésének, módosításának vagy törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése);

| d) | az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatának megakadályozása (felhasználók ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatának megakadályozása (felhasználók ellenőrzése);

| e) | annak biztosítása, hogy az automatikus adatfeldolgozó rendszer használatára felhatalmazott személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

annak biztosítása, hogy az automatikus adatfeldolgozó rendszer használatára felhatalmazott személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése);

| f) | annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják, illetve bocsátották vagy bocsáthatják rendelkezésre (adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják, illetve bocsátották vagy bocsáthatják rendelkezésre (adattovábbítás ellenőrzése);

| g) | annak biztosítása, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vittek be automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

annak biztosítása, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vittek be automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (bevitel ellenőrzése);

| h) | a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozása (szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozása (szállítás ellenőrzése);

| i) | annak biztosítása, hogy a telepített rendszereket üzemzavar esetén helyre lehessen állítani (helyreállítás); |
| --- | --- |

i)

annak biztosítása, hogy a telepített rendszereket üzemzavar esetén helyre lehessen állítani (helyreállítás);

| j) | annak biztosítása, hogy a rendszer teljesítse feladatait, hogy a feladatok során fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (sértetlenség). |
| --- | --- |

j)

annak biztosítása, hogy a rendszer teljesítse feladatait, hogy a feladatok során fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (sértetlenség).

| ja) | annak biztosítása, hogy az érzékeny személyes adatok 8. cikk szerinti feldolgozása esetében további biztonsági intézkedéseket kell hozni a kockázatokkal kapcsolatos helyzetfelismerés és annak biztosítása érdekében, hogy közel valós idejű megelőző, korrekciós és kárenyhítő lépéseket lehessen tenni azon sebezhetőségekkel vagy feltárt eseményekkel szemben, amelyek az adatokra nézve kockázatot jelenthetnek. |
| --- | --- |

ja)

annak biztosítása, hogy az érzékeny személyes adatok 8. cikk szerinti feldolgozása esetében további biztonsági intézkedéseket kell hozni a kockázatokkal kapcsolatos helyzetfelismerés és annak biztosítása érdekében, hogy közel valós idejű megelőző, korrekciós és kárenyhítő lépéseket lehessen tenni azon sebezhetőségekkel vagy feltárt eseményekkel szemben, amelyek az adatokra nézve kockázatot jelenthetnek.

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy csak olyan adatfeldolgozó jelölhető ki, amely garantálja, hogy betartja az (1) bekezdés szerint szükséges technikai és szervezési intézkedéseket, valamint a 21. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti utasításokat. Az illetékes hatóságnak az adatfeldolgozót e tekintetben felügyelnie kell.

(3)   A Bizottság a szükséges esetekben végrehajtási jogi aktusok útján pontosan meghatározhatja az (1) és (2) bekezdés szerinti követelményeket a különböző helyzetek, különösen a titkosítási szabványok tekintetében. E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 90]

28. cikk

A felügyelő hatóság értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő a személyes adatok megsértése esetén indokolatlan késedelem nélkül, lehetőség szerint a tudomásszerzéstől számított 24 órán belül értesíti a felügyelő hatóságot a személyes adatok megsértéséről. Az adatkezelő kérelemre írásban
  részletesen
  indokolja a felügyelő hatóság számára azokat az eseteket, amikor az értesítésre nem került sor 24 órán belül ,
  amelyekben késedelem következett be
  .

(2)   Az adatfeldolgozó a személyes adatok megsértésének
  megállapítása után indokolatlan késedelem nélkül

  tudomására jutását követően azonnal figyelmezteti és tájékoztatja az adatkezelőt.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti értesítés legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a személyes adatok megsértésének ismertetése, ideértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatjegyzékek kategóriáit és számát; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok megsértésének ismertetése, ideértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatjegyzékek kategóriáit és számát;

| b) | a 30. cikk szerinti adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó személyének és elérhetőségének közlése; |
| --- | --- |

b)

a 30. cikk szerinti adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó személyének és elérhetőségének közlése;

| c) | a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat;

| d) | a személyes adatok megsértéséből fakadó esetleges következmények ismertetése; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok megsértéséből fakadó esetleges következmények ismertetése;

| e) | az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására
  és hatásának enyhítésére
  javasolt vagy tett intézkedések ismertetése. |
| --- | --- |

e)

az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására
  és hatásának enyhítésére
  javasolt vagy tett intézkedések ismertetése.

Amennyiben indokolatlan késedelem nélkül nem közölhető valamennyi információ, az adatkezelő az értesítést egy második szakaszban kiegészítheti.

(4)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő minden személyesadat-sértést a hozzá kapcsolódó tények, hatások és az orvoslására tett intézkedések feltüntetésével dokumentál. E
  dokumentációnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy

  dokumentáció teszi lehetővé
  tegye
  a felügyelő hatóság számára az e cikkel való összhang vizsgálatát. A dokumentáció csak az említett célból szükséges információt tartalmazza.

(4a)
     
  A felügyelő hatóság közhiteles nyilvántartást vezet a tudomására jutott adatsértési típusokról.

(5)   A Bizottság
  – az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően -
  felhatalmazást kap arra, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett adatsértés megállapítására és az adatkezelő és adatfeldolgozó személyes adatok megsértéséhez kapcsolódó értesítési kötelezettségének különös körülményeire vonatkozó szempontok és követelmények további meghatározása érdekében az 56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(6)   A Bizottság meghatározhatja a felügyelő hatóságok ilyen értesítésének egységes formanyomtatványait, az értesítési követelmény teljesítése során alkalmazandó eljárásokat, valamint a (4) bekezdés szerinti dokumentáció formáját és szabályait, beleértve az abban tárolt információk törlésére vonatkozó határidőket is. E végrehajtási aktusokat az 57. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 91]

29. cikk

Az érintett értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő, amennyiben a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti az érintett személyes adatainak, magánéletének,
  jogainak
  vagy
  jogos érdekeinek
  védelmét, a 28. cikk szerinti értesítést követően indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintettet a személyes adatok megsértéséről.

(2)   Az érintett

  érintettnek küldött
  (1) bekezdés szerinti
  tájékoztatásnak átfogónak kell lennie, és egyértelmű és egyszerű nyelvezetet kell használnia.
  Ismertetnie kell a személyes adat megsértésének jellegét, és tartalmaznia kell legalább a 28. cikk (3) bekezdésének b) és, c)
  és d)
  pontjában előírt tájékoztatást és javaslatot,
  valamint az érintett jogaira, többek között a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást
  .

(3)   A személyes adatok megsértéséről nem szükséges értesíteni az érintettet, ha az adatkezelő a felügyelő hatóság által elfogadott módon igazolja, hogy a megfelelő technológiai védelmi intézkedéseket végrehajtotta, és az említett intézkedéseket alkalmazták a személyes adatok megsértésével érintett adatokra. E technológiai védelmi intézkedéseknek értelmezhetetlenné kell tenniük az adatokat a hozzáférési joggal nem rendelkező személyek számára.

(3a)
     
  Amennyiben az adatkezelő az érintettet még nem értesítette a személyes adatok megsértéséről, a felügyelő hatóság – az adatkezelő azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy az érintettet a személyes adatok megsértéséről értesítse – az adatsértés esetleges hátrányos hatásait mérlegelve felszólíthatja ennek megtételére.

(4)   Az érintett értesítésének késleltetésére
  vagy
  korlátozására vagy elmaradására a 11. cikk (4) bekezdése szerinti okokból kerülhet sor. [Mód. 92]

3. SZAKASZ

AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ

30. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselőt szakmai képesítés és elsősorban az adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete, valamint a 32. cikkben említett feladatok ellátására való alkalmasság alapján kell kijelölni.
  A szakértői ismeretek szükséges szintjét kifejezetten az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatfeldolgozás, valamint az általuk feldolgozott személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem határozza meg.

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő minden egyéb szakmai kötelezettsége összeegyeztethető legyen az adott személy adatvédelmi tisztviselőként ellátandó feladataival és kötelezettségeivel, és ne eredményezzen összeférhetetlenséget.

(2b)
     
  Az adatvédelmi tisztviselőt legalább négy évre jelölik ki. Az adatvédelmi tisztviselő további időtartamra ismételten kijelölhető. Az adatvédelmi tisztviselőt hivatali ideje alatt csak akkor lehet felmenteni hivatalából, ha már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek.

(2c)
     
  A tagállamok az érintett számára biztosítják a jogot ahhoz, hogy a saját személyes adatainak feldolgozásához kapcsolódó valamennyi ügyben kapcsolatba lépjen az adatvédelmi tisztviselővel.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő több szervhez is kijelölhető, figyelemmel az illetékes hatóság szervezeti felépítésére.

(3a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó közölje az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségét a felügyelő hatósággal és a nyilvánossággal. [Mód. 93]

31. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogállása

(1)   A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok védelmével kapcsolatos összes ügybe megfelelő módon és időben bekapcsolódjon.

(2)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó biztosítja az adatvédelmi tisztviselő számára a 32. cikk szerinti feladatok és kötelezettségek hatékony és független ellátásához szükséges eszközöket, és azok ellátásával kapcsolatosan senkitől nem fogad el utasításokat.

(2a)
     
  Az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt támogatja feladatai ellátásában, és biztosítja számára a 32. cikk szerinti feladatok és kötelezettségek végrehajtásához, valamint szaktudásának fenntartásához szükséges eszközöket, köztük a személyzetet, helyiségeket, felszerelést, folyamatos szakmai képzést és egyéb forrásokat. [Mód. 94]

32. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő vagy -feldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt legalább a következő feladatokkal bízza meg:

| a) | az adatkezelő vagy -feldolgozó részére az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezéseknek megfelelő kötelezettségekkel,
  különösen a technikai és szervezeti intézkedésekkel és eljárásokkal
  kapcsolatos
  tudatosságnövelés
  tájékoztatás és tanácsadás, valamint e tevékenységének és a kapott válaszoknak a dokumentálása; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő vagy -feldolgozó részére az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezéseknek megfelelő kötelezettségekkel,
  különösen a technikai és szervezeti intézkedésekkel és eljárásokkal
  kapcsolatos
  tudatosságnövelés
  tájékoztatás és tanácsadás, valamint e tevékenységének és a kapott válaszoknak a dokumentálása;

| b) | a személyes adatok védelmével kapcsolatos politikák végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, ideértve a feladatok kijelölését, az adatfeldolgozási műveletekben részt vevő személyzet képzését és az ehhez kapcsolódó ellenőrzéseket is; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok védelmével kapcsolatos politikák végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, ideértve a feladatok kijelölését, az adatfeldolgozási műveletekben részt vevő személyzet képzését és az ehhez kapcsolódó ellenőrzéseket is;

| c) | az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre, az adatbiztonságra, valamint az érintettek tájékoztatására és az ezen irányelv szerinti jogaik gyakorlásakor benyújtandó kérelmekre vonatkozó követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések végrehajtásának és alkalmazásának ellenőrzése, különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelemre, az adatbiztonságra, valamint az érintettek tájékoztatására és az ezen irányelv szerinti jogaik gyakorlásakor benyújtandó kérelmekre vonatkozó követelmények tekintetében;

| d) | a 23. cikk szerinti dokumentálás biztosítása; |
| --- | --- |

d)

a 23. cikk szerinti dokumentálás biztosítása;

| e) | a személyes adatok megsértéséről szóló, a 28. és 29. cikk szerinti dokumentáció, értesítés és tájékoztatás ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok megsértéséről szóló, a 28. és 29. cikk szerinti dokumentáció, értesítés és tájékoztatás ellenőrzése;

| f) | az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatvédelmi hatásvizsgálat és
  szükség esetén a felügyelő hatósággal való, a 26. cikk (
  1) bekezdése
  szerinti előzetes konzultáció alkalmazásának ellenőrzése; |
| --- | --- |

f)

az adatkezelő vagy -feldolgozó által végzett adatvédelmi hatásvizsgálat és
  szükség esetén a felügyelő hatósággal való, a 26. cikk (
  1) bekezdése
  szerinti előzetes konzultáció alkalmazásának ellenőrzése;

| g) | a felügyelő hatóság megkeresésére adott válaszok ellenőrzése, valamint az adatvédelmi tisztviselő hatáskörén belül a felügyelő hatósággal – annak kérelmére vagy saját kezdeményezésre – történő együttműködés; |
| --- | --- |

g)

a felügyelő hatóság megkeresésére adott válaszok ellenőrzése, valamint az adatvédelmi tisztviselő hatáskörén belül a felügyelő hatósággal – annak kérelmére vagy saját kezdeményezésre – történő együttműködés;

| h) | az adatfeldolgozással kapcsolatos ügyekben kapcsolat tartása a felügyelő hatósággal, valamint adott esetben az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére történő konzultáció. [Mód. 95] |
| --- | --- |

h)

az adatfeldolgozással kapcsolatos ügyekben kapcsolat tartása a felügyelő hatósággal, valamint adott esetben az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére történő konzultáció. [Mód. 95]

V. FEJEZET

A SZEMÉLYES ADATOK HARMADIK ORSZÁGOKBA VAGY NEMZETKÖZI SZERVEZETEK RÉSZÉRE TÖRTÉNŐ TOVÁBBÍTÁSA

33. cikk

A személyes adatok továbbítására vonatkozó általános elvek

A tagállamok előírják, hogy a feldolgozásra kerülő vagy a továbbítás után feldolgozásra szánt személyes adatok csak akkor továbbíthatók az illetékes hatóságok által harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, beleértve a további harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő további továbbítást is, ha:

| a) | az
  adott
  adattovábbítás bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében szükséges; és |
| --- | --- |

a)

az
  adott
  adattovábbítás bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében szükséges; és

| aa) | az adatokat harmadik országbeli adatkezelőhöz vagy olyan nemzetközi szervezethez továbbítják, amely az 1. cikk (1) bekezdésében említett célokra illetékes hatóság; továbbá |
| --- | --- |

aa)

az adatokat harmadik országbeli adatkezelőhöz vagy olyan nemzetközi szervezethez továbbítják, amely az 1. cikk (1) bekezdésében említett célokra illetékes hatóság; továbbá

| ab) | az adatkezelő és az adatfeldolgozó megfelel az e fejezetben meghatározott feltételeknek, beleértve a személyes adatok harmadik országból vagy egy nemzetközi szervezet által egy másik harmadik országba vagy egy másik nemzetközi szervezethez történő további továbbítását; továbbá |
| --- | --- |

ab)

az adatkezelő és az adatfeldolgozó megfelel az e fejezetben meghatározott feltételeknek, beleértve a személyes adatok harmadik országból vagy egy nemzetközi szervezet által egy másik harmadik országba vagy egy másik nemzetközi szervezethez történő további továbbítását; továbbá

| b) | az adatkezelő és az adatfeldolgozó

  -feldolgozó
  teljesíti az e fejezetben rögzített

  irányelv szerint elfogadott egyéb
  feltételeket,
  továbbá
  . |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő és az adatfeldolgozó

  -feldolgozó
  teljesíti az e fejezetben rögzített

  irányelv szerint elfogadott egyéb
  feltételeket,
  továbbá
  .

| ba) | az egyének személyes adatainak az ezen irányelv által az Unióban garantált védelmi szintje nem sérül; továbbá |
| --- | --- |

ba)

az egyének személyes adatainak az ezen irányelv által az Unióban garantált védelmi szintje nem sérül; továbbá

| bb) | a Bizottság a 34. cikkben említett feltételek és eljárás alapján úgy határozott, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít; vagy |
| --- | --- |

bb)

a Bizottság a 34. cikkben említett feltételek és eljárás alapján úgy határozott, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít; vagy

| bc) | a 35. cikknek megfelelően a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre jogilag kötelező erejű eszköz útján. |
| --- | --- |

bc)

a 35. cikknek megfelelően a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre jogilag kötelező erejű eszköz útján.

A tagállamok előírják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett további továbbításra csak akkor kerülhet sor, ha az említett bekezdésben meghatározott feltételeken felül:

| a) | a továbbítás az eredeti továbbítással megegyező konkrét célból szükséges; továbbá |
| --- | --- |

a)

a továbbítás az eredeti továbbítással megegyező konkrét célból szükséges; továbbá

| b) | az illetékes hatóság, amely az eredeti továbbítást végezte, engedélyezi a további továbbítást. [Mód. 96] |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság, amely az eredeti továbbítást végezte, engedélyezi a további továbbítást. [Mód. 96]

34. cikk

Adattovábbítás megfelelőségi határozat alapján

(1)   A tagállamok előírják, hogy a személyes adatok akkor továbbíthatók harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, ha a Bizottság a [...]/2012/EU rendelet 41. cikkével vagy e cikk (3) bekezdésével összhangban úgy ítéli meg, hogy a harmadik ország, annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve a szóban forgó nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít. Az ilyen adattovábbításhoz nem szükséges további

  külön
  engedély.

(2)   A [...]/2012/EU rendelet 41. cikke szerinti határozat elfogadásának elmaradása esetén a védelmi szint megfelelőségét a Bizottság a következők

  következő tényezők
  figyelembevételével mérlegeli:

| a) | a jogállamiság, a hatályos általános és ágazati jogszabályok, köztük a közbiztonságra, védelemre, nemzetbiztonságra vonatkozó és a büntetőjogi rendelkezések, valamint
  e jogszabályok végrehajtása é
  az adott országban vagy nemzetközi szervezetben érvényesülő biztonsági intézkedések;
  precedensértékű jogesetek,
  továbbá az érintettek – különösen azon Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogai; |
| --- | --- |

a)

a jogállamiság, a hatályos általános és ágazati jogszabályok, köztük a közbiztonságra, védelemre, nemzetbiztonságra vonatkozó és a büntetőjogi rendelkezések, valamint
  e jogszabályok végrehajtása é
  az adott országban vagy nemzetközi szervezetben érvényesülő biztonsági intézkedések;
  precedensértékű jogesetek,
  továbbá az érintettek – különösen azon Unióban lakóhellyel rendelkező érintettek, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogai;

| b) | a szóban forgó harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben
  többek között megfelelő szankcionálási jogkörrel rendelkező és
  az adatvédelmi szabályok betartásának biztosításáért, az érintett részére történő, a jogai gyakorlásához kapcsolódó segítségnyújtásért és tanácsadásért, valamint az uniós és tagállami felügyelő hatóságokkal való együttműködésért felelős egy vagy több független felügyelő hatóság léte és hatékony működése; továbbá |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben
  többek között megfelelő szankcionálási jogkörrel rendelkező és
  az adatvédelmi szabályok betartásának biztosításáért, az érintett részére történő, a jogai gyakorlásához kapcsolódó segítségnyújtásért és tanácsadásért, valamint az uniós és tagállami felügyelő hatóságokkal való együttműködésért felelős egy vagy több független felügyelő hatóság léte és hatékony működése; továbbá

| c) | a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet nemzetközi kötelezettségvállalásai,
  különösen a személyes adatok védelmére vonatkozó, jogi kötőerővel bíró egyezmények vagy eszközök
  . |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet nemzetközi kötelezettségvállalásai,
  különösen a személyes adatok védelmére vonatkozó, jogi kötőerővel bíró egyezmények vagy eszközök
  .

(3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Adatvédelmi Testület véleményének kikérését követően az 56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben
  ezen irányelv hatályán belül határozhat

  határoz
  arról, hogy valamely harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet a (2) bekezdés értelmében vett megfelelő védelmi szintet biztosít. E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktus pontosan rögzíti saját földrajzi ás ágazati alkalmazási körét, és – szükség esetén – meghatározza a (2) bekezdés b) pontjában említett felügyelő hatóságot.

4a)
     
  A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri azokat a fejleményeket, amelyek harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél befolyásolhatják a (2) bekezdésben felsorolt elemek teljesítését, amelyekkel összefüggésben a (3) bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadtak el.

(5)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  az
  56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben az
  ezen irányelv hatályán belül határozhat

  határoz
  arról, hogy valamely harmadik ország vagy valamely harmadik ország régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve valamely nemzetközi szervezet nem biztosít a (2) bekezdés értelmében vett megfelelő védelmi szintet, különösen akkor, ha az adott országban vagy nemzetközi szervezetben hatályos általános és ágazati jogszabályok nem biztosítanak az érintettek számára – különösen azon érintettek számára, akiknek személyes adatait továbbítják – hatékony és érvényesíthető – a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is magukban foglaló – jogokat. E végrehajtási aktusokat az 57. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással vagy – az egyének vonatkozásában személyes adatok védelméhez való jogukra tekintettel rendkívüli sürgősséget igénylő esetekben – az 57. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.

  [Mód.]

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a Bizottság az (5) bekezdés szerint határoz, miszerint

  úgy
  tilos a személyes adatok továbbítása a szóban forgó harmadik ország, annak régiója vagy adatfeldolgozó ágazata, illetve a szóban forgó nemzetközi szervezet részére, e határozat nem sérti a 35. cikk (1) bekezdése, illetve a 36. cikk szerinti továbbítási lehetőséget. A Bizottság megfelelő időben konzultációkat kezdeményez a harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az e cikk (5) bekezdése szerinti határozatból eredő helyzet orvoslására.

(7)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi azoknak a harmadik országoknak, harmadik országon belüli régióknak és adatfeldolgozó ágazatoknak, valamint nemzetközi szervezeteknek a jegyzékét, amelyek esetében úgy ítélte meg, hogy a megfelelő védelmi szint biztosított, illetve nem biztosított.

(8)   A Bizottság ellenőrzi a (3)–(5) bekezdés szerinti végrehajtási
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok alkalmazását. [Mód. 97]

35. cikk

Adattovábbítás megfelelő biztosítékok alapján

(1)   Amennyiben a Bizottság nem hoz a 34. cikk értelmében határozatot
  vagy úgy dönt
  , hogy
  valamely harmadik ország, illetve e harmadik ország valamely területe vagy valamely nemzetközi szervezet nem biztosítja a megfelelő szintű védelmet a 34. cikk (5) bekezdésének megfelelően, az adatkezelő vagy -feldolgozó csak abban az esetben továbbíthat
  , a tagállamok biztosítják, hogy személyes adatok továbbítására

  adatokat
  harmadik országbeli címzettek

  országba, az azon harmadik országon belüli területre
  vagy nemzetközi szervezet részére csak abban az esetben kerülhet sor, ha
  a személyes adatok védelme tekintetében az adatkezelő vagy -feldolgozó megfelelő biztosítékokat nyújt jogilag kötelező eszköz útján.

| a) | a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre jogilag kötelező eszköz útján; vagy |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre jogilag kötelező eszköz útján; vagy

| b) | az adatkezelő vagy -feldolgozó megvizsgálta a személyesadat-továbbítás összes körülményét és megállapítja, hogy e vizsgálat alapján a személyes adatok védelme tekintetében fennállnak a megfelelő biztosítékok. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő vagy -feldolgozó megvizsgálta a személyesadat-továbbítás összes körülményét és megállapítja, hogy e vizsgálat alapján a személyes adatok védelme tekintetében fennállnak a megfelelő biztosítékok.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontján alapuló továbbításra vonatkozó döntést a személyzet megfelelő felhatalmazással rendelkező tagjainak kell meghozniuk. Ezeket az adattovábbításokat dokumentálni kell, és a dokumentációt – kérésre – hozzáférhetővé kell tenni a felügyelő hatóság számára.

  E továbbítást a felügyelő hatóságnak a továbbítás előtt engedélyeznie
  kell. [Mód. 98]

36. cikk

Eltérések

(1)
     
  Amennyiben a Bizottság a 34. cikk (5) bekezdése értelmében úgy határoz, hogy nem áll fenn megfelelő védelmi szint, az érintett harmadik ország, illetve nemzetközi szervezet számára történő személyesadat-továbbításra nem kerül sor, ameddig az érintett a továbbítás kizárásához fűződő jogos egyéni érdekei a szóban forgó esetben nagyobb jelentőségűek, mint az adattovábbításhoz fűződő különleges közérdek.

(2)
     A 34. és 35. cikktől eltérve, a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére csak azzal a feltétellel továbbíthatók, ha az adattovábbítás:

| a) | az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy

| b) | az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy

| c) | valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy

| d) | az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy |
| --- | --- |

d)

az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy

| e) | az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

e)

az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges.

(2a)
     
  A (2) bekezdésen alapuló adatfeldolgozás jogalapját uniós jogszabálynak vagy azon tagállam jogszabályának kell képeznie, amelynek hatálya alá az adatkezelő tartozik; e jogszabálynak közérdekű célt vagy mások jogainak és szabadságának szükséges védelmét kell szolgálnia, tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való jog lényegét, és arányosnak kell lennie a kitűzött jogszerű céllal.

(2b)
     
  Az eltérések alapján végrehajtott minden személyesadat-továbbításnak kellően megalapozottnak kell lennie és szigorúan a legszükségesebb adatokra kell korlátozódnia, mivel az adatok tömeges és gyakori továbbítása nem megengedett.

(2c)
     
  A (2) bekezdésen alapuló továbbításra vonatkozó döntést a személyzet megfelelő felhatalmazással rendelkező tagjainak kell meghozniuk. E továbbításokat dokumentálni kell, a dokumentációt pedig kérésre a felügyelő hatóság rendelkezésére kell bocsátani, beleértve a továbbítás napját és időpontját, a címzett hatóságra vonatkozó információt, a továbbítás indokát és a továbbított adatokat. [Mód. 99]

37. cikk

A személyes adatok továbbításának különös feltételei

A tagállamok előírják, hogy az adatkezelő a személyes adatok címzettjét az adatfeldolgozás valamennyi korlátozásáról tájékoztatja, és minden ésszerű lépést megtesznek az említett korlátozások betartásának biztosítása érdekében..
  Az adatkezelő továbbá az érintett adatok minden elvégzett aktualizálásáról, helyesbítéséről vagy törléséről tájékoztatja a személyes adatok címzettjét, aki hasonlóképpen tájékoztatást nyújt abban az esetben, ha ezt követően további adattovábbításra került sor. [Mód. 100]

38. cikk

A személyes adatok védelmével kapcsolatos nemzetközi együttműködés

(1)   A Bizottság és a tagállamok a harmadik országok és nemzetközi szervezetek tekintetében megfelelő lépéseket tesznek annak érdekében, hogy:

| a) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésének
  biztosítását

  egyszerűsítését célzó hatékony nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki; [Mód. 101] |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésének
  biztosítását

  egyszerűsítését célzó hatékony nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki; [Mód. 101]

| b) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében – a személyes adatok védelme és a többi alapvető jog és szabadság megfelelő biztosítása mellett –, többek között értesítés, panaszok kivizsgálása, nyomozati segítségnyújtás és információátadás útján biztosítsák a kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében – a személyes adatok védelme és a többi alapvető jog és szabadság megfelelő biztosítása mellett –, többek között értesítés, panaszok kivizsgálása, nyomozati segítségnyújtás és információátadás útján biztosítsák a kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást;

| c) | az érintett érdekelteket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében további együttműködést célzó párbeszédbe és tevékenységekbe; |
| --- | --- |

c)

az érintett érdekelteket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítésében további együttműködést célzó párbeszédbe és tevékenységekbe;

| d) | előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását. |
| --- | --- |

d)

előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását.

| da) | tisztázzák a harmadik országokkal való joghatósági konfliktusokat, és azokról folytassanak konzultációt; [Mód. 102] |
| --- | --- |

da)

tisztázzák a harmadik országokkal való joghatósági konfliktusokat, és azokról folytassanak konzultációt; [Mód. 102]

(2)   Az (1) bekezdés céljai érdekében a Bizottság megfelelő lépéseket tesz a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel – különösen azok felügyelő hatóságaival – való kapcsolat fejlesztésére, amennyiben úgy határozott, hogy azok a 34. cikk (3) bekezdése értelmében megfelelő védelmi szintet biztosítanak.

38a. cikk

A Bizottság jelentése

A Bizottság rendszeres időközönként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 33–38. cikk végrehajtásáról. Az első jelentést az ezen irányelv hatálybalépésétől számított négy éven belül kell benyújtani. A Bizottság erre a célra a tagállamoktól és a felügyelő hatóságoktól információkat kérhet, amelyeket késedelem nélkül rendelkezésére kell bocsátani. A jelentéseket nyilvánosságra kell hozni. [Mód. 103]

VI. FEJEZET

FÜGGETLEN FELÜGYELŐ HATÓSÁGOK

1. SZAKASZ

FÜGGETLEN JOGÁLLÁS

39. cikk

A felügyelő hatóság

(1)   Minden tagállam rendelkezik arról, hogy a természetes személyeket személyes adataik feldolgozásával kapcsolatban megillető alapvető jogok és szabadságok védelme, valamint a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának egyszerűsítése érdekében egy vagy több hatóság feladata, hogy az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását ellenőrizze, és azok következetes alkalmazásához az Unió egész területén hozzájáruljon. A felügyelő hatóságok e célból együttműködnek a Bizottsággal és egymással.

(2)   A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a [...]/2012/EU rendelet alapján a tagállamokban létrehozott felügyelő hatóság látja el az e cikk (1) bekezdése értelmében létrehozandó felügyelő hatóság feladatait.

(3)   Amennyiben valamely tagállamban egynél több felügyelő hatóságot hoznak létre, ez a tagállam kijelöli azt a felügyelő hatóságot, amelyik az e hatóságok Európai Adatvédelmi Testületben való hatékony részvétele érdekében egyedüli kapcsolattartóként működik.

40. cikk

Függetlenség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság a ráruházott feladat- és hatáskörök gyakorlásakor teljesen függetlenül jár el
  az ezen irányelv VII
  .
  fejezetében foglalt együttműködési mechanizmusok sérelme nélkül. [Mód. 104]

(2)   Minden tagállam előírja, hogy a felügyelő hatóságok tagjai feladatkörük ellátása során senkitől sem kérnek vagy kapnak utasításokat
  , és teljesen függetlenül és pártatlanul járnak el
  . [Mód. 105]

(3)   A felügyelő hatóságok tagjai tartózkodnak a feladatkörükkel összeférhetetlen cselekményektől, valamint hivatali idejük alatt nem vállalhatnak – akár kereső, akár ingyenesen végzett – összeférhetetlen szakmai tevékenységet.

(4)   A felügyelő hatóság tagjai hivatali idejük leteltét követően a kinevezések és előnyök elfogadása tekintetében feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el.

(5)   Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság számára rendelkezésre bocsátja a feladat- és hatáskörei, köztük a kölcsönös segítségnyújtás, együttműködés és az Európai Adatvédelmi Testületben való részvétel ellátásához szükséges megfelelő emberi, műszaki és pénzügyi forrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát.

| (6) | Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság saját személyzettel rendelkezzen, amelyet a felügyelő hatóság vezetése nevez ki és irányít. |
| --- | --- |

(6)

Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság saját személyzettel rendelkezzen, amelyet a felügyelő hatóság vezetése nevez ki és irányít.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság a függetlenségét nem befolyásoló pénzügyi ellenőrzés alá tartozik. A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság elkülönített éves költségvetéssel rendelkezik. A költségvetést közzé kell tenni.

41. cikk

A felügyelő hatóság tagjaira vonatkozó általános feltételek

(1)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság tagjait az érintett tagállam parlamentje vagy kormánya nevezi ki.

(2)   A tagokat olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem fér kétség, és akik már bizonyították az ellátandó feladatkörhöz szükséges tapasztalataikat és képességeiket.

(3)   A tag feladatköre a hivatali idő lejártával, lemondással vagy felmentéssel szűnik meg, az (5) bekezdésnek megfelelően.

(4)   A tagot az illetékes nemzeti bíróság felmentheti, vagy a nyugdíjhoz, illetve az egyéb juttatásokhoz való jogától megfoszthatja abban az esetben, ha már nem felel meg a feladatai teljesítéséhez előírt feltételeknek, vagy súlyos kötelességszegést követett el.

(5)   Amennyiben a hivatali idő lejár, vagy a tag lemond, a tag mindaddig ellátja feladatköreit, amíg új tagot nem neveznek ki.

42. cikk

A felügyelő hatóság létrehozására vonatkozó szabályok

Valamennyi tagállam jogszabályban rendelkezik a következőkről:

| a) | a felügyelő hatóság létrehozása és jogállása a 39. és 40. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

a felügyelő hatóság létrehozása és jogállása a 39. és 40. cikkel összhangban;

| b) | a felügyelő hatóság tagjai feladatköreinek ellátásához szükséges végzettség, tapasztalat és készségek; |
| --- | --- |

b)

a felügyelő hatóság tagjai feladatköreinek ellátásához szükséges végzettség, tapasztalat és készségek;

| c) | a felügyelő hatóság tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok és eljárások, valamint a hivatali feladatkörökkel összeférhetetlen tevékenységekre és foglalkozásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a felügyelő hatóság tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok és eljárások, valamint a hivatali feladatkörökkel összeférhetetlen tevékenységekre és foglalkozásokra vonatkozó szabályok;

| d) | a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának időtartama, amely legalább négy év, kivéve az ezen irányelv hatálybalépését követő első kinevezést, amely rövidebb ideig tarthat; |
| --- | --- |

d)

a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának időtartama, amely legalább négy év, kivéve az ezen irányelv hatálybalépését követő első kinevezést, amely rövidebb ideig tarthat;

| e) | a felügyelő hatóság tagjainak esetleges ismételt kinevezhetősége; |
| --- | --- |

e)

a felügyelő hatóság tagjainak esetleges ismételt kinevezhetősége;

| f) | a felügyelő hatóság tagjainak és munkatársainak feladatköreire vonatkozó szabályok és általános feltételek; |
| --- | --- |

f)

a felügyelő hatóság tagjainak és munkatársainak feladatköreire vonatkozó szabályok és általános feltételek;

| g) | a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának megszűnésére vonatkozó szabályok és eljárások, beleértve azt az esetet, ha már nem tesznek eleget a kötelezettségek végrehajtásához szükséges feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést követtek el. |
| --- | --- |

g)

a felügyelő hatóság tagjai megbízatásának megszűnésére vonatkozó szabályok és eljárások, beleértve azt az esetet, ha már nem tesznek eleget a kötelezettségek végrehajtásához szükséges feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést követtek el.

43. cikk

Szakmai titoktartás

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a felügyelő hatóság tagjait és személyzetét a hivatali feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott bizalmas információk tekintetében hivatali idejük alatt és annak leteltét követően is is
  a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban
  szakmai titoktartási kötelezettség terheli
  , és azok feladataikat az ezen irányelvben előírtak szerint, független és átlátható módon látják el
  . [Mód. 106].

2. SZAKASZ

FELADAT- ÉS HATÁSKÖRÖK

44. cikk

Illetékesség

(1)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóságok a
  feladatok ellátására illetékességgel rendelkeznek, és hogy a
  rájuk ruházott hatásköröket a tagállamuk területén ezen irányelvnek megfelelően gyakorolják. [Mód. 107]

(2)   A tagállamok előírják, hogy hatásköre nem terjed ki a bíróságok által igazságszolgáltatási feladataik körében végzett adatfeldolgozási műveletek felügyeletére.

45. cikk

Feladatkörök

(1)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság:

| a) | ellenőrzi és biztosítja az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések és az azokat végrehajtó intézkedések alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi és biztosítja az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések és az azokat végrehajtó intézkedések alkalmazását;

| b) | foglalkozik az érintett vagy az érintetteket
  egy

  képviselő, szabályszerű felhatalmazással rendelkező szervezet által az 50. cikkel összhangban benyújtott panaszokkal, az ügyet a szükséges mértékben megvizsgálja, és az érintettet, illetve

  vagy
  a szervezetet ésszerű időn belül tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről és eredményekről, különösen ha további vizsgálat vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködés válik szükségessé; |
| --- | --- |

b)

foglalkozik az érintett vagy az érintetteket
  egy

  képviselő, szabályszerű felhatalmazással rendelkező szervezet által az 50. cikkel összhangban benyújtott panaszokkal, az ügyet a szükséges mértékben megvizsgálja, és az érintettet, illetve

  vagy
  a szervezetet ésszerű időn belül tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről és eredményekről, különösen ha további vizsgálat vagy egy másik felügyelő hatósággal való együttműködés válik szükségessé;

| c) | ellenőrzi az adatfeldolgozás 14. cikk szerinti jogszerűségét, valamint ésszerű határidőn belül tájékoztatja az érintettet az ellenőrzés eredményéről vagy az ellenőrzés elmaradásának okairól; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi az adatfeldolgozás 14. cikk szerinti jogszerűségét, valamint ésszerű határidőn belül tájékoztatja az érintettet az ellenőrzés eredményéről vagy az ellenőrzés elmaradásának okairól;

| d) | kölcsönös segítséget nyújt más felügyelő hatóság számára, és biztosítja az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések következetes alkalmazását és érvényesítését; |
| --- | --- |

d)

kölcsönös segítséget nyújt más felügyelő hatóság számára, és biztosítja az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések következetes alkalmazását és érvényesítését;

| e) | saját kezdeményezés, panasz vagy egy másik felügyelő hatóság megkeresése alapján vizsgálatot
  , szemlét vagy ellenőrzést
  folytat le, és ésszerű határidőn belül tájékoztatja a vizsgálat eredményéről az érintettet, amennyiben az emelt panaszt; |
| --- | --- |

e)

saját kezdeményezés, panasz vagy egy másik felügyelő hatóság megkeresése alapján vizsgálatot
  , szemlét vagy ellenőrzést
  folytat le, és ésszerű határidőn belül tájékoztatja a vizsgálat eredményéről az érintettet, amennyiben az emelt panaszt;

| f) | figyelemmel kíséri a személyes adatok védelmére kiható jelentősebb fejleményeket, különösen az információtechnológia és a hírközlési technológia fejlődését; |
| --- | --- |

f)

figyelemmel kíséri a személyes adatok védelmére kiható jelentősebb fejleményeket, különösen az információtechnológia és a hírközlési technológia fejlődését;

| g) | egyeztet a tagállami intézményekkel és szervekkel a személyes adatok feldolgozásához fűződő egyéni jogok és szabadságok védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről; |
| --- | --- |

g)

egyeztet a tagállami intézményekkel és szervekkel a személyes adatok feldolgozásához fűződő egyéni jogok és szabadságok védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről;

| h) | a 26. cikk szerint konzultál az adatfeldolgozási műveletekről; |
| --- | --- |

h)

a 26. cikk szerint konzultál az adatfeldolgozási műveletekről;

| i) | részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben. |
| --- | --- |

i)

részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben.

(2)   Valamennyi felügyelő hatóság előmozdítja a polgárok tudatosságát a személyes adatok védelmével kapcsolatos kockázatok, szabályok, biztosítékok és jogok tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani a kifejezetten gyermekekre irányuló tevékenységekre.

(3)   A felügyelő hatóság kérelemre valamennyi érintettnek tanácsokat ad az ezen irányelv szerint elfogadott rendelkezésekben meghatározott jogaik gyakorlásával kapcsolatban, és e célból adott esetben együttműködik más tagállamok felügyelő hatóságaival.

(4)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti panaszok vonatkozásában a felügyelő hatóság – a kommunikáció más módjainak kizárása nélkül – a panasz benyújtásához szükséges, elektronikus úton kitölthető formanyomtatványt bocsát rendelkezésre.

(5)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság az érintett vonatkozásában térítésmentesen látja el feladatait.

(6)   Amennyiben a kérelmek zaklató

  nyilvánvalóan túlzóak
  , jellegűek, különösen ismétlődő jellegük miatt, a felügyelő hatóság
  ésszerű
  díjat számíthat fel, vagy visszautasíthatja az érintett által kért

  E díj nem haladhatja meg a
  intézkedés megtételét

  meghozatalának költségeit
  . A felügyelő hatóságot terheli annak bizonyítása, hogy a kérelem zaklató

  nyilvánvalóan túlzó
  jellegű. [Mód. 108]

46. cikk

Hatáskörök

(1)
     A tagállamok előírják, hogy
  minden egyes

  valamennyi felügyelő hatóság
  hatáskörrel
  rendelkezzen különösen:
  arra, hogy:

| a) | vizsgálati hatáskörrel, így hatáskörrel arra, hogy hozzáférjen az adatfeldolgozási műveletek tárgyát képező adatokhoz, valamint arra, hogy összegyűjtsön minden, felügyeleti feladatkörének gyakorlásához szükséges adatot;
  a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén értesítse az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, és szükség esetén felhívja az adatkezelőt vagy -feldolgozót a rendelkezés megsértésének adott módon történő orvoslására, az érintettek védelmének javítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

vizsgálati hatáskörrel, így hatáskörrel arra, hogy hozzáférjen az adatfeldolgozási műveletek tárgyát képező adatokhoz, valamint arra, hogy összegyűjtsön minden, felügyeleti feladatkörének gyakorlásához szükséges adatot;
  a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén értesítse az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, és szükség esetén felhívja az adatkezelőt vagy -feldolgozót a rendelkezés megsértésének adott módon történő orvoslására, az érintettek védelmének javítása érdekében
  ;

| b) | tényleges vizsgálati hatáskörrel, így véleménynyilvánítási jogkörrel az adatfeldolgozás elvégzését megelőzően, illetve az ilyen vélemények megfelelő közzétételére irányuló jogkörrel, továbbá hatáskörrel arra, hogy elrendelje az adat korlátozását, törlését vagy megsemmisítését, az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát, az adatkezelő figyelmeztetését vagy megrovását, továbbá tájékoztassa az ügyről a nemzeti parlamentet vagy más politikai intézményt;
  érintett ezen irányelv szerinti jogainak, köztük a 12–17. cikkben foglalt jogoknak gyakorlására vonatkozó kérelmének adatkezelő általi teljesítését, amennyiben a szóban forgó kérelmet e rendelkezések megsértésével elutasították
  ; |
| --- | --- |

b)

tényleges vizsgálati hatáskörrel, így véleménynyilvánítási jogkörrel az adatfeldolgozás elvégzését megelőzően, illetve az ilyen vélemények megfelelő közzétételére irányuló jogkörrel, továbbá hatáskörrel arra, hogy elrendelje az adat korlátozását, törlését vagy megsemmisítését, az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát, az adatkezelő figyelmeztetését vagy megrovását, továbbá tájékoztassa az ügyről a nemzeti parlamentet vagy más politikai intézményt;
  érintett ezen irányelv szerinti jogainak, köztük a 12–17. cikkben foglalt jogoknak gyakorlására vonatkozó kérelmének adatkezelő általi teljesítését, amennyiben a szóban forgó kérelmet e rendelkezések megsértésével elutasították
  ;

| c) | hatáskörrel arra

  elrendelje
  hogy az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértése esetén jogi eljárást indítson, vagy a jogsértésre felhívja az igazságszolgáltatási hatóságok figyelmét.
  adatkezelő vagy -feldolgozó adja meg a 10
  .
  cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a 11., 28. és 29. cikk szerinti tájékoztatást; |
| --- | --- |

c)

hatáskörrel arra

  elrendelje
  hogy az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértése esetén jogi eljárást indítson, vagy a jogsértésre felhívja az igazságszolgáltatási hatóságok figyelmét.
  adatkezelő vagy -feldolgozó adja meg a 10
  .
  cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a 11., 28. és 29. cikk szerinti tájékoztatást;

| d) | biztosítsa a 26. cikkben említett előzetes konzultációra vonatkozó véleményekkel való összhangot; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa a 26. cikkben említett előzetes konzultációra vonatkozó véleményekkel való összhangot;

| e) | figyelmeztesse vagy elmarasztalja az adatkezelőt vagy -feldolgozót; |
| --- | --- |

e)

figyelmeztesse vagy elmarasztalja az adatkezelőt vagy -feldolgozót;

| f) | elrendelje bármely adat helyesbítését, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértésével történt, és elrendelje azon harmadik személyek ilyen intézkedésről történő értesítését, akikkel az adatot közölték; |
| --- | --- |

f)

elrendelje bármely adat helyesbítését, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértésével történt, és elrendelje azon harmadik személyek ilyen intézkedésről történő értesítését, akikkel az adatot közölték;

| g) | elrendelje az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát; |
| --- | --- |

g)

elrendelje az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát;

| h) | felfüggessze a harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlást; |
| --- | --- |

h)

felfüggessze a harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlást;

| i) | tájékoztassa a kérdésről a nemzeti parlamenteket, a kormányt vagy más közintézményt, valamint a nyilvánosságot. |
| --- | --- |

i)

tájékoztassa a kérdésről a nemzeti parlamenteket, a kormányt vagy más közintézményt, valamint a nyilvánosságot.

(2)
     
  Valamennyi felügyelő hatóság vizsgálati hatáskörrel rendelkezik arra, hogy:

| a) | az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól a felügyeleti feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi személyes adatba és információba betekintést nyerjen; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelőtől vagy -feldolgozótól a felügyeleti feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi személyes adatba és információba betekintést nyerjen;

| b) | a nemzeti joggal összhangban – a bírósági engedély sérelme nélkül, amennyiben ezt a nemzeti jog előírja – az adatkezelő vagy -feldolgozó bármely helyiségébe belépjen, beleértve minden adatfeldolgozó eszközhöz és módhoz való hozzáférést, amennyiben alapos indokok alapján feltételezhető, hogy ott az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértésével járó tevékenység zajlik. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti joggal összhangban – a bírósági engedély sérelme nélkül, amennyiben ezt a nemzeti jog előírja – az adatkezelő vagy -feldolgozó bármely helyiségébe belépjen, beleértve minden adatfeldolgozó eszközhöz és módhoz való hozzáférést, amennyiben alapos indokok alapján feltételezhető, hogy ott az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértésével járó tevékenység zajlik.

(3)
     
  A tagállamok a 43. cikk sérelme nélkül előírják, hogy a felügyelő hatóságok kérésére semmilyen további titoktartási követelmény nem írható elő.

(4)
     
  A tagállamok előírhatják, hogy a nemzeti joggal összhangban az EU BIZALMAS-hoz hasonló vagy magasabb szintű besorolással rendelkező információkhoz való hozzáféréshez további biztonsági ellenőrzés szükséges. Amennyiben az érintett felügyelő hatóság tagállamának nemzeti joga szerint nem szükséges további biztonsági ellenőrzés, ezt az összes többi tagállamnak el kell ismernie.

(5)
     
  Valamennyi felügyelő hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy felhívja az igazságügyi hatóságok figyelmét az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértésére, és részt vegyen a bírósági eljárásokban, továbbá az 53. cikk (2) bekezdésének megfelelően az illetékes bíróság előtt keresetet indítson.

(6)
     
  Minden egyes felügyelő hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy közigazgatási jogsértés miatt közigazgatási szankciót alkalmazzon. [Mód. 109]

46a. cikk

A jogsértések bejelentése

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóságok figyelembe veszik az Európai Adatvédelmi Testület által a(z) .../2013/EU rendelet 66. cikkének (4b) bekezdése szerint kibocsátott iránymutatást, és hatékony mechanizmusokat dolgoznak ki az ezen irányelv megsértésére vonatkozó bizalmas jellegű bejelentések ösztönzésére.

(2)
     
  A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok hatékony mechanizmusokat dolgoznak ki az ezen irányelv megsértésére vonatkozó bizalmas jellegű bejelentések ösztönzésére. [Mód. 110]

47. cikk

A tevékenységről szóló jelentés

A tagállamok előírják, hogy valamennyi felügyelő hatóság éves

  legalább kétévente
  jelentést készít a tevékenységeiről. A jelentést elérhetővé kell tenni a
  nyilvánosság, az érintett parlament, a
  Bizottság és az Európai Adatvédelmi Testület számára.
  A jelentés információkat tartalmaz arról, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékben fértek hozzá a joghatóságuk alá tartozó magánfelek birtokában lévő adatokhoz bűncselekmények nyomozása vagy büntetőeljárás lefolytatása céljából. [Mód. 111]

VII. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS

48. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóságok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések következetes végrehajtása és alkalmazása érdekében, valamint a hatékony együttműködést célzó intézkedéseket vezetnek be. A kölcsönös segítségnyújtás elsősorban az információkérést és az olyan felügyeleti intézkedéseket foglalja magában, mint például az előzetes egyezetés, vizsgálat és nyomozás folytatására vonatkozó kérelmek.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság megteszi az összes szükséges intézkedést a valamely másik felügyelő hatóságtól érkezett megkeresés megválaszolása érdekében.
  Ezen intézkedések közé tartozhat különösen a vonatkozó információk átadása vagy az olyan végrehajtási intézkedések, amelyek az ezen irányelvvel ellentétes adatfeldolgozási műveletek haladéktalan, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belüli megszüntetését vagy tilalmát célozzák.

(2a)
     
  A segítségnyújtás iránti kérelem minden szükséges információt tartalmaz, beleértve a megkeresés célját és indokait. Az átadott információkat kizárólag abban az ügyben lehet felhasználni, amellyel kapcsolatban kérték őket.

(2b)
     
  A segítségnyújtás iránti kérelemmel megkeresett felügyelő hatóság nem tagadhatja meg annak teljesítését, kivéve ha:

| a) | nem illetékes a kérelem feldolgozásában; vagy |
| --- | --- |

a)

nem illetékes a kérelem feldolgozásában; vagy

| b) | a kérelem teljesítése összeegyeztethetetlen lenne az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

b)

a kérelem teljesítése összeegyeztethetetlen lenne az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekkel.

(3)   A megkeresett felügyelő hatóság tájékoztatja a megkereső felügyelő hatóságot az eredményekről, vagy adott esetben az elért előrelépésről vagy a megkereső felügyelő hatóság kérelmének teljesítése érdekében hozott intézkedésekről.

(3a)
     
  A felügyelő hatóságok elektronikus úton, a lehető legrövidebb időn belül, egységes formanyomtatvány használatával bocsátják rendelkezésre a más felügyelő hatóságok által kért információt.

(3b)
     
  A kölcsönös segítségnyújtás iránti kérelem nyomán megtett intézkedések térítésmentesek. [Mód. 112]

48a. cikk

Közös műveletek

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy az együttműködés és a kölcsönös segítségnyújtás fokozása érdekében a felügyelő hatóságok közös végrehajtási intézkedéseket és egyéb olyan közös műveleteket hajtanak végre, amelyekben egy tagállam területén egy másik tagállam felügyelő hatóságának kijelölt tagjai vagy munkatársai vesznek részt.

(2)
     
  A tagállamok előírják, hogy amennyiben az adatfeldolgozási műveletek valószínűleg egy vagy több más tagállambeli érintettre is kihatnak, az illetékes felügyelő hatóság felkérhető a közös műveletekben való részvételre. Az illetékes felügyelő hatóság felkérheti az összes említett tagállam felügyelő hatóságát, hogy vegyen részt az adott műveletben, és ilyen felkérés esetén haladéktalanul válaszoljon a felügyelő hatóság műveletekben való részvételre irányuló megkeresésére.

(3)
     
  A tagállamok meghatározzák a konkrét együttműködési tevékenységekre vonatkozó gyakorlati szempontokat.

49. cikk

Az Európai Adatvédelmi Testület feladatai

(1)   A [...]/2012/EU

  [...]/2013/EU
  rendelettel létrehozott Európai Adatvédelmi Testület az ezen irányelv hatálya alá tartozó adatfeldolgozással kapcsolatban az alábbi feladatokat látja el:

| a) | tanáccsal látja el a Bizottságot

  az uniós intézményeket
  a személyes adatok Unión belüli védelmével kapcsolatos problémák, köztük az ezen irányelv bármely javasolt módosítása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

tanáccsal látja el a Bizottságot

  az uniós intézményeket
  a személyes adatok Unión belüli védelmével kapcsolatos problémák, köztük az ezen irányelv bármely javasolt módosítása tekintetében;

| b) | a Bizottság,
  az Európai Parlament vagy a Tanács
  kérésére, illetve a saját vagy tagjainak kezdeményezésére megvizsgál bármely, az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását érintő kérdést, valamint az említett rendelkezések következetes alkalmazásának elősegítésére
  – a végrehajtási hatáskörök alkalmazását is beleértve –
  iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgoz ki a felügyelő hatóságok számára; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság,
  az Európai Parlament vagy a Tanács
  kérésére, illetve a saját vagy tagjainak kezdeményezésére megvizsgál bármely, az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazását érintő kérdést, valamint az említett rendelkezések következetes alkalmazásának elősegítésére
  – a végrehajtási hatáskörök alkalmazását is beleértve –
  iránymutatásokat, ajánlásokat és bevált módszereket dolgoz ki a felügyelő hatóságok számára;

| c) | felülvizsgálja a b) pont szerinti iránymutatások, ajánlások és bevált módszerek gyakorlati alkalmazását, és erről rendszeres jelentést készít a Bizottságnak; |
| --- | --- |

c)

felülvizsgálja a b) pont szerinti iránymutatások, ajánlások és bevált módszerek gyakorlati alkalmazását, és erről rendszeres jelentést készít a Bizottságnak;

| d) | véleményezi a Bizottság számára a harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek által nyújtott védelem szintjét; |
| --- | --- |

d)

véleményezi a Bizottság számára a harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek által nyújtott védelem szintjét;

| e) | előmozdítja a felügyelő hatóságok közötti együttműködést és a hatékony két- vagy többoldalú információcserét és gyakorlatok cseréjét
  , beleértve a közös műveletek és más közös tevékenységek összehangolását, amennyiben egy vagy több felügyelő hatóság kérésére így dönt
  ; |
| --- | --- |

e)

előmozdítja a felügyelő hatóságok közötti együttműködést és a hatékony két- vagy többoldalú információcserét és gyakorlatok cseréjét
  , beleértve a közös műveletek és más közös tevékenységek összehangolását, amennyiben egy vagy több felügyelő hatóság kérésére így dönt
  ;

| f) | támogatja a közös képzési programokat, továbbá megkönnyíti a felügyelő hatóságok – valamint emellett adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek felügyelő hatóságai – közötti személyzeti csereprogramokat; |
| --- | --- |

f)

támogatja a közös képzési programokat, továbbá megkönnyíti a felügyelő hatóságok – valamint emellett adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek felügyelő hatóságai – közötti személyzeti csereprogramokat;

| g) | előmozdítja a világ adatvédelmi felügyelő hatóságai közötti tudás- és dokumentációátadást, beleértve az adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat átadását is. |
| --- | --- |

g)

előmozdítja a világ adatvédelmi felügyelő hatóságai közötti tudás- és dokumentációátadást, beleértve az adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat átadását is.

| ga) | az ezen irányelv szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok előkészítése során véleményt nyilvánít a Bizottságnak. |
| --- | --- |

ga)

az ezen irányelv szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok előkészítése során véleményt nyilvánít a Bizottságnak.

(2)   Amennyiben
  az Európai Parlament,
  a
  Tanács vagy a
  Bizottság tanácsot kér az Európai Adatvédelmi Testülettől, az ügy sürgősségét figyelembe véve meghatározhatja azt a határidőt, amelyen belül az Európai Adatvédelmi Testületnek tanácsot kell adnia.

(3)   Az Európai Adatvédelmi Testület véleményeit, iránymutatásait, javaslatait és bevált módszereit továbbítja a Bizottságnak és az 57. cikk (1) bekezdése szerinti bizottságnak, és nyilvánosságra hozza azokat.

(4)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Adatvédelmi Testületet a Testület által meghozott véleményeket, iránymutatásokat, javaslatokat és bevált módszereket követően megtett intézkedésekről. [Mód. 114]

VIII. FEJEZET

JOGORVOSLAT, FELELŐSSÉG ÉS SZANKCIÓK

50. cikk

A felügyelő bizottsághoz címzett panasz benyújtásához való jog

(1)   A tagállamok az egyéb közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, rendelkeznek arról, hogy minden érintettnek joga van panaszt emelni bármely tagállam felügyelő hatóságánál, ha megítélése szerint a rá vonatkozó személyes adatok feldolgozása ellentétes az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel.

(2)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy valamennyi olyan szerv, szervezet vagy egyesület, amelynek célja az érintettek személyes adatok védelmére vonatkozó jogainak és érdekeinek védelme,
  amely közérdekből jár el
  , és amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre, egy vagy több érintett nevében eljárva, bármely tagállam felügyelő hatóságánál jogosult a panaszemelésre, ha megítélése szerint az érintett személyes adatainak feldolgozása következtében megsértették annak az ezen irányelv szerinti jogait. Az érintett(ek)nek szabályszerű meghatalmazást kell adni(uk) a szervezetnek vagy egyesületnek.

(3)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a (2) bekezdés szerinti szerv, szervezet vagy egyesület az érintett panaszától függetlenül jogosult bármely tagállam felügyelő hatóságánál panaszt emelni, ha megítélése szerint a személyes adatok megsértésére került sor. [Mód. 115]

51. cikk

A felügyelő hatósággal szembeni bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   A tagállamok rendelkeznek a
  minden természetes vagy jogi személyt megillető azon jogról, hogy a
  felügyelő hatóság
  rá vonatkozó
  hatóság döntései elleni

  ellen
  bírósági jogorvoslathoz való jogról.
  jogorvoslatot vehessen igénybe.

(2)   A
  tagállamok előírják, hogy a
  jogai védelméhez szükséges határozat hiányában, vagy amennyiben a felügyelő hatóság három hónapon belül nem tájékoztatja az érintettet – a 45. cikk (1) bekezdésének

  bekezdése
  b) pontjának megfelelően – a panasszal kapcsolatos eljárási fejleményekről vagy annak eredményéről, valamennyi érintettnek joga van a felügyelő hatóságot a panasz elbírálására kötelező bírósági jogorvoslathoz.

(3)   A tagállamok előírják, hogy a felügyelő hatóság elleni eljárást a felügyelő hatóság székhelye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani.

(3a)
     
  A tagállamok biztosítják az e cikkben említett jogerős bírósági határozatok végrehajtását. [Mód. 116]

52. cikk

Az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szembeni bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   A tagállamok a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslatokat, köztük a felügyelő hatóságnál emelt panaszok benyújtásának jogát tiszteletben tartva rendelkeznek arról, hogy minden természetes személyt megillet a bírósági jogorvoslathoz való jog, ha megítélése szerint a személyes adatainak az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel ellentétes feldolgozása következtében megsértették az e rendelkezések szerinti jogait.

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják az e cikkben említett jogerős bírósági határozatok végrehajtását. [Mód. 117]

53. cikk

A bírósági eljárásokra vonatkozó közös szabályok

(1)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az 50. cikk (2) bekezdése szerinti szerv, szervezet vagy egyesület jogosult az 51. ,és 52. és
  54
  . cikk szerinti jogokat egy vagy több érintett nevében

  arra vonatkozó meghatalmazása alapján
  gyakorolni. [Mód. 118]

(2)   Az

  A tagállamok előírják, hogy
  ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések végrehajtása, illetve a személyes adatok Unión belüli védelmének következetes biztosítása érdekében valamennyi felügyelő hatóság jogosult a jogi eljárásokban részt venni és bírósági keresetet indítani. [Mód. 119]

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló bírósági keresetek lehetővé teszik a feltételezett jogsértés megszüntetésére és az érintett érdekek jövőbeni megsértésének megelőzésére irányuló, ideiglenes intézkedéseket is magukban foglaló intézkedések gyors elfogadását.

54. cikk

Felelősség és kártérítéshez való jog

(1)   A tagállamok előírják, hogy minden olyan személy, aki jogellenes adatfeldolgozási művelet vagy az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezésekkel összeegyeztethetetlen cselekmény eredményeként
  – többek között nem vagyoni kárt –
  kárt szenvedett, az elszenvedett károkért az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szemben kártérítésre

  kártérítés követelésére
  jogosult. [Mód. 120]

(2)   Amennyiben az adatfeldolgozásban egynél több adatkezelő vagy -feldolgozó vesz részt, minden adatkezelő vagy -feldolgozó egyetemlegesen felel a kár teljes összegéért.

(3)   Az adatkezelő vagy -feldolgozó részben vagy egészben mentesül e felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt okozó eseményért nem felelős.

55. cikk

Szankciók

A tagállamok rögzítik az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és azok végrehajtásának biztosítására minden szükséges intézkedést megtesznek. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

VIIIa. fejezet

Személyes adatok továbbítása más feleknek

55a. cikk

Személyes adatok továbbítása az Unión belüli más hatóságoknak és magánfeleknek

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az adatkezelő nem továbbít személyes adatokat, illetve az adatfeldolgozót nem utasítja személyes adatok továbbítására olyan természetes vagy jogi személynek, amely nem tartozik az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések hatálya alá, kivéve, ha:

| a) | a továbbítás megfelel az uniós vagy tagállami jogszabályoknak; továbbá |
| --- | --- |

a)

a továbbítás megfelel az uniós vagy tagállami jogszabályoknak; továbbá

| b) | a címzett az Európai Unió egyik tagállamában letelepedett; továbbá |
| --- | --- |

b)

a címzett az Európai Unió egyik tagállamában letelepedett; továbbá

| c) | az adattovábbítás nem ütközik az adatalany semmilyen jogos egyéni érdekével; továbbá |
| --- | --- |

c)

az adattovábbítás nem ütközik az adatalany semmilyen jogos egyéni érdekével; továbbá

| d) | a továbbítást a személyes adatokat továbbító adatkezelőnek egy konkrét ügyben a következő célból kell elvégeznie:










  i. | a jogszerűen ráruházott feladatok ellátása; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

a továbbítást a személyes adatokat továbbító adatkezelőnek egy konkrét ügyben a következő célból kell elvégeznie:

i.

a jogszerűen ráruházott feladatok ellátása; vagy

| ii. | a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan veszélyeztető esemény megelőzése; vagy |
| --- | --- |

ii.

a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan veszélyeztető esemény megelőzése; vagy

| iii. | annak megakadályozása, hogy egyének jogai súlyosan sérüljenek. |
| --- | --- |

iii.

annak megakadályozása, hogy egyének jogai súlyosan sérüljenek.

(2)
     
  Az adatkezelő tájékoztatja a címzettet arról a kizárólagos célról, amelyre a személyes adatok feldolgozása megengedett.

(3)
     
  Az adatkezelő az ilyen adattovábbításokról tájékoztatja a felügyelő hatóságot.

(4)
     
  Az adatkezelő tájékoztatja a címzettet a feldolgozásra vonatkozó korlátozásokról, és biztosítja e korlátozások betartását. [Mód. 121]

IX. FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ ÉS VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK

56. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a a
  25a.


  cikk (7) bekezdésében, a
  28. cikk (5) bekezdésében,
  , a 34. cikk (3) bekezdésében, valamint a 34. cikk (5) bekezdésében
  említett,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való
  felhatalmazása az ezen irányelv hatálybalépésnek időpontjától számított határozatlan időre szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a
  25a. cikk (7) bekezdésében, a
  28. cikk (5) bekezdésében
  , a 34. cikk (3) bekezdésében és a 34. cikk (5) bekezdésében
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott

  megjelölt
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A
  25a.


  cikk (7) bekezdésében, a
  28. cikk (5) bekezdésében
  , a 34. cikk (3) bekezdésében és a 34. cikk (5) bekezdésében
  említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két

  hat
  hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen

  ez az
  időtartam két

  hat
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 122]

56a. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának határideje

A Bizottság a 25a. cikk (7) bekezdése és a 28. cikk (5) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat [hat hónappal a 62. cikk (1) bekezdésében említett időpont előtt] elfogadja. A Bizottság az e bekezdésben említett határidőt hat hónappal meghosszabbíthatja. [Mód. 123]

57. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni. [Mód. 124]

X. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

58. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályát veszti.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, hatályon kívül helyezett kerethatározatra történő hivatkozásokat ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni.

59. cikk

A büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködésre vonatkozóan korábban elfogadott uniós jogi aktusokkal való kapcsolat

Változatlanul hatályban maradnak az ezen irányelv elfogadásának időpontját megelőzően elfogadott, a tagállamok közötti személyesadat-feldolgozást és a tagállamok kijelölt hatóságainak a Szerződések alapján létrehozott, ezen irányelv hatálya alá tartozó információs rendszerekhez való hozzáférését szabályozó uniós jogi aktusok személyesadat-védelemre vonatkozó, a bűncselekmények megelőzésével, nyomozásával, felderítésével, büntetőeljárás lefolytatásával vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásával kapcsolatos különös rendelkezései.

60. cikk

A bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködés területén korábban megkötött nemzetközi megállapodásokhoz fűződő viszony

A tagállamok által ezen irányelv hatálybalépését megelőzően kötött nemzetközi megállapodásokat az ezen irányelv hatálybalépését követő öt éven belül szükség esetén módosítani kell.

61. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság
  az Európai Adatvédelmi Testület véleményének beszerzése után
  értékeli ezen irányelv alkalmazását
  és átültetését
  .
  A koordinációt a tagállamokkal szoros együttműködésben végzi, és bejelentett és be nem jelentett látogatásokat tesz. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot az egész folyamat alatt tájékoztatni kell, és biztosítani kell számukra a vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést.
  .

(2)   A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követő három

  két
  éven belül felülvizsgálja az Európai Unió egyéb, a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozását szabályozó jogi aktusait, különösen az 59. cikkben említett uniós jogi aktusokat,
  és
  annak érdekében, hogy szükséges-e azokat az ezen irányelvhez igazítani, valamint hogy adott esetben megtegye az említett jogi aktusok módosítására irányuló szükséges javaslatokat a személyes adatok
  illetékes hatóságok általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő, az
  ezen irányelv hatálya alá tartozó
  feldolgozására vonatkozóan
  védelme következetes megközelítésének biztosítása érdekében

  és egységes jogszabályokat biztosítson, megteszi a szükséges javaslatokat
  .

(2a)
     
  A Bizottság az ezen irányelv hatálybalépését követő két éven belül megfelelő javaslatokat terjeszt elő a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi, bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő feldolgozására vonatkozó jogi keret felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az Unióban a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal kapcsolatban következetes és egységes jogi szabályozást biztosítson. [Mód.125]

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként jelentéseket terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az ezen irányelv (1) bekezdésnek megfelelő értékeléséről és felülvizsgálatáról. Az első jelentéseket legkésőbb ezen irányelv hatályba lépésétől számított négy éven belül kell benyújtani. A további jelentéseket azt követően négyévente kell benyújtani. A Bizottság – amennyiben szükségesnek ítéli – megfelelő javaslatokat tesz ezen irányelv módosítására és más jogi eszközök kiigazítására. A jelentéseket nyilvánosságra kell hozni.

62. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (*1) -ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Ezeket a rendelkezéseket ... (*1) -tól/-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti jog azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

63. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

64. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt .

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

1

(2)  Az európai parlament 2014. március 12-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

3

(4)  A Tanács 2008/977/IB kerethatározata (2008. november 27.) a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.).

4

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
  (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU irányelve (2011. december 13.) a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 335., 2011.12.17., 1. o.).

7

(8)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

8

(9)  HL L 53., 2008.2.27., 52.o.

9

(10)  HL L 160., 2011.6.18., 19. o.

10

(11)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

11

(*1)  A hatálybalépést követő két év elteltével.

*1

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/546 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/546

---

P7_TA(2014)0220

Az egységes európai égbolt végrehajtása ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai égbolt végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 378/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0410), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0410),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0171/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0171/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a máltai parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amelynek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a máltai parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amelynek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2013. november 28-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2013. november 28-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0095/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0095/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0186

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 100. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a z Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelet (3) („keretrendelet”), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK rendelet (4) („léginavigációs-szolgálati rendelet”), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK rendelet (5) („légtérrendelet”) és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK rendelet (6) („átjárhatósági rendelet”) jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség, a szöveget az egyértelműség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelet (3) („keretrendelet”), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK rendelet (4) („léginavigációs-szolgálati rendelet”), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK rendelet (5) („légtérrendelet”) és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK rendelet (6) („átjárhatósági rendelet”) jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség, a szöveget az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A közös közlekedéspolitika végrehajtása olyan hatékony légi közlekedési rendszert tesz szükségessé, amely lehetővé teszi a légi közlekedési szolgáltatások biztonságos és rendszeres üzemeltetését, ilyen módon elősegítve az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását.
  [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

A közös közlekedéspolitika végrehajtása olyan hatékony légi közlekedési rendszert tesz szükségessé, amely lehetővé teszi a légi közlekedési szolgáltatások biztonságos és rendszeres üzemeltetését, ilyen módon elősegítve az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását.
  [Mód. 1]

| (3) | Az egységes európai égboltról szóló első jogszabálycsomag, így az 549/2004/EK rendelet, az 550/2004/EK rendelet, az 551/2004/EK rendelet és az 552/2004/EK rendelet elfogadásával az Európai Parlament és a Tanács szilárd jogi alapot teremtett a légiforgalmi szolgáltatások (ATM) rendszerének folytonos, átjárható és biztonságos működéséhez. A második csomag, nevezetesen az 1070/2009/EK rendelet elfogadása tovább erősítette az egységes európai égbolt kezdeményezést a teljesítményösztönző rendszer és a hálózatkezelői funkció bevezetése révén, melyek rendeltetése tovább javítani az európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer teljesítményét. |
| --- | --- |

(3)

Az egységes európai égboltról szóló első jogszabálycsomag, így az 549/2004/EK rendelet, az 550/2004/EK rendelet, az 551/2004/EK rendelet és az 552/2004/EK rendelet elfogadásával az Európai Parlament és a Tanács szilárd jogi alapot teremtett a légiforgalmi szolgáltatások (ATM) rendszerének folytonos, átjárható és biztonságos működéséhez. A második csomag, nevezetesen az 1070/2009/EK rendelet elfogadása tovább erősítette az egységes európai égbolt kezdeményezést a teljesítményösztönző rendszer és a hálózatkezelői funkció bevezetése révén, melyek rendeltetése tovább javítani az európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer teljesítményét.

| (4) | A polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezmény 1. cikkében a szerződő államok elismerik, hogy „minden állam teljes és kizárólagos szuverenitással rendelkezik a saját területe feletti légtérben”. E szuverenitás keretében gyakorolják az Unió tagállamai – az alkalmazandó nemzetközi egyezményekre is figyelemmel – a hatósági jogköröket a légi forgalom irányítása során. |
| --- | --- |

(4)

A polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezmény 1. cikkében a szerződő államok elismerik, hogy „minden állam teljes és kizárólagos szuverenitással rendelkezik a saját területe feletti légtérben”. E szuverenitás keretében gyakorolják az Unió tagállamai – az alkalmazandó nemzetközi egyezményekre is figyelemmel – a hatósági jogköröket a légi forgalom irányítása során.

| (5) | A közös közlekedéspolitika végrehajtása olyan hatékony légiközlekedési rendszert tesz szükségessé, amely lehetőséget biztosít a légiközlekedési szolgáltatások biztonságos, rendszeres és fenntartható üzemeltetésére, ilyen módon optimalizálva a kapacitásokat és elősegítve az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását. |
| --- | --- |

(5)

A közös közlekedéspolitika végrehajtása olyan hatékony légiközlekedési rendszert tesz szükségessé, amely lehetőséget biztosít a légiközlekedési szolgáltatások biztonságos, rendszeres és fenntartható üzemeltetésére, ilyen módon optimalizálva a kapacitásokat és elősegítve az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását.

| (5a) | Annak elkerülése érdekében, hogy a légi forgalom várt növekedése ne idézzen elő és ne súlyosbítsa az európai légtérbeli torlódást és az azzal együtt járó gazdasági, környezeti és biztonsági költségeket, fel kell számolni e térség töredezettségét, és e rendeletet minél hamarabb végre kell hajtani. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(5a)

Annak elkerülése érdekében, hogy a légi forgalom várt növekedése ne idézzen elő és ne súlyosbítsa az európai légtérbeli torlódást és az azzal együtt járó gazdasági, környezeti és biztonsági költségeket, fel kell számolni e térség töredezettségét, és e rendeletet minél hamarabb végre kell hajtani. [Mód. 2]

| (5b) | Az egységes európai égbolt végrehajtásának pozitív hatást kell gyakorolnia az európai növekedésre, a foglalkoztatásra és a versenyképességre, különösen a magasan képzett munkaerő iránti kereslet fellendítése révén. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(5b)

Az egységes európai égbolt végrehajtásának pozitív hatást kell gyakorolnia az európai növekedésre, a foglalkoztatásra és a versenyképességre, különösen a magasan képzett munkaerő iránti kereslet fellendítése révén. [Mód. 3]

| (6) | A légiforgalmi biztonsági előírások javítására, illetve az általános európai légi forgalmat szolgáló ATM és ANS rendszerek összteljesítményének fejlesztésére vonatkozó célok egyidejű követése megköveteli a humán tényező figyelembevételét. A tagállamoknak ezért meg kell fontolniuk az „események bejelentése” (just culture) szerinti elvek bevezetését

  bevezetése mellett vonatkozó teljesítménymutatókat kell beépíteni az egységes európai égbolt teljesítményösztönző rendszerébe
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(6)

A légiforgalmi biztonsági előírások javítására, illetve az általános európai légi forgalmat szolgáló ATM és ANS rendszerek összteljesítményének fejlesztésére vonatkozó célok egyidejű követése megköveteli a humán tényező figyelembevételét. A tagállamoknak ezért meg kell fontolniuk az „események bejelentése” (just culture) szerinti elvek bevezetését

  bevezetése mellett vonatkozó teljesítménymutatókat kell beépíteni az egységes európai égbolt teljesítményösztönző rendszerébe
  . [Mód. 4]

| (7) | A tagállamok általános nyilatkozatot (7) fogadtak el az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekről. E nyilatkozatnak megfelelően a tagállamoknak bővíteniük kell különösen a polgári-katonai együttműködést, és – amennyiben és amilyen mértékben valamennyi érintett tagállam szükségesnek ítéli meg – elő kell segíteniük a fegyveres erőik közötti együttműködést a légiforgalmi szolgáltatásokat érintő valamennyi kérdésben
  a légtér rugalmas használatának lehetővé tétele érdekében
  . [Mód. 5] |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok általános nyilatkozatot (7) fogadtak el az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekről. E nyilatkozatnak megfelelően a tagállamoknak bővíteniük kell különösen a polgári-katonai együttműködést, és – amennyiben és amilyen mértékben valamennyi érintett tagállam szükségesnek ítéli meg – elő kell segíteniük a fegyveres erőik közötti együttműködést a légiforgalmi szolgáltatásokat érintő valamennyi kérdésben
  a légtér rugalmas használatának lehetővé tétele érdekében
  . [Mód. 5]

| (8) | A katonai műveletek és a kiképzés tartalmára, hatókörére, illetve végrehajtására vonatkozó határozatok nem tartoznak az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése szerinti hatáskörébe. |
| --- | --- |

(8)

A katonai műveletek és a kiképzés tartalmára, hatókörére, illetve végrehajtására vonatkozó határozatok nem tartoznak az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése szerinti hatáskörébe.

| (9) | A tagállamok, egymástól eltérő mértékben, olyan módon szervezték át nemzeti léginavigációs szolgáltatóikat, hogy fokozták azok önállóságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát. Biztosítani kell, hogy a piaci körülmények között nyújtható szolgáltatásoknak jól működő közös piaca legyen, valamint hogy teljesüljenek a közérdeket érintő minimális követelmények azon szolgáltatások esetében, amelyek a jelenlegi műszaki lehetőségek fényében természetes monopóliumnak tekintendők. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok, egymástól eltérő mértékben, olyan módon szervezték át nemzeti léginavigációs szolgáltatóikat, hogy fokozták azok önállóságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát. Biztosítani kell, hogy a piaci körülmények között nyújtható szolgáltatásoknak jól működő közös piaca legyen, valamint hogy teljesüljenek a közérdeket érintő minimális követelmények azon szolgáltatások esetében, amelyek a jelenlegi műszaki lehetőségek fényében természetes monopóliumnak tekintendők.

| (10) | A szolgáltatás Európán belüli rendelkezésre állásának következetes és teljes körű
  és független
  ellenőrzése érdekében elegendő függetlenséget és megfelelő
  pénzügyi és humán
  erőforrásokat kell biztosítani a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoknak. Ez a függetlenség nem gátolhatja ezeket a hatóságokat abban, hogy közigazgatási feladataikat ellássák. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(10)

A szolgáltatás Európán belüli rendelkezésre állásának következetes és teljes körű
  és független
  ellenőrzése érdekében elegendő függetlenséget és megfelelő
  pénzügyi és humán
  erőforrásokat kell biztosítani a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoknak. Ez a függetlenség nem gátolhatja ezeket a hatóságokat abban, hogy közigazgatási feladataikat ellássák. [Mód. 6]

| (11) | A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  felügyeleti hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be az egységes európai égbolt rendszerének megvalósításában,. Ezért a Bizottságnak
  és az Európai Unió Repülési Ügynökségének (EAA)
   – a legjobb gyakorlatok cseréjének lehetővé tétele és közös megközelítési módok kidolgozása érdekében – ösztönöznie kell a köztük zajló együttműködést, ideértve a régiós szintű fokozott együttműködést
  , az e cserét szolgáló platformok biztosítása révén
  . Az együttműködésnek rendszeresnek kell lennie. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(11)

A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  felügyeleti hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be az egységes európai égbolt rendszerének megvalósításában,. Ezért a Bizottságnak
  és az Európai Unió Repülési Ügynökségének (EAA)
   – a legjobb gyakorlatok cseréjének lehetővé tétele és közös megközelítési módok kidolgozása érdekében – ösztönöznie kell a köztük zajló együttműködést, ideértve a régiós szintű fokozott együttműködést
  , az e cserét szolgáló platformok biztosítása révén
  . Az együttműködésnek rendszeresnek kell lennie. [Mód. 7]

| (12) | Az egységes európai égbolt végrehajtásához
  a szociális partnereket jobban kell tájékoztatni a jelentős szociális hatásokkal járó valamennyi intézkedésről, és konzultálni kell velük azokról. Uniós szinten a 98/500/EK bizottsági határozat (8) szerint létrehozott ágazati párbeszédbizottsággal szintén konzultációt kell folytatni. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(12)

Az egységes európai égbolt végrehajtásához
  a szociális partnereket jobban kell tájékoztatni a jelentős szociális hatásokkal járó valamennyi intézkedésről, és konzultálni kell velük azokról. Uniós szinten a 98/500/EK bizottsági határozat (8) szerint létrehozott ágazati párbeszédbizottsággal szintén konzultációt kell folytatni. [Mód. 8]

| (13) | A távközlési, navigációs és légtérellenőrző szolgálatok, valamint a meteorológiai
  , légtér-kialakítási
  és légiforgalmi tájékoztató szolgálatok ellátását
  – az adatok általános légi forgalom számára történő formázását és rendelkezésre bocsátását magában foglaló szolgáltatásokkal együtt –
  piaci feltételek alapján kell

  lehetne
  megszervezni, figyelemmel e szolgálatok sajátos jellemzőire és a magas szintű biztonság fenntartására

  szavatolására, valamint az éghajlatot érő hatások csökkentésére
  is. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(13)

A távközlési, navigációs és légtérellenőrző szolgálatok, valamint a meteorológiai
  , légtér-kialakítási
  és légiforgalmi tájékoztató szolgálatok ellátását
  – az adatok általános légi forgalom számára történő formázását és rendelkezésre bocsátását magában foglaló szolgáltatásokkal együtt –
  piaci feltételek alapján kell

  lehetne
  megszervezni, figyelemmel e szolgálatok sajátos jellemzőire és a magas szintű biztonság fenntartására

  szavatolására, valamint az éghajlatot érő hatások csökkentésére
  is. [Mód. 9]

| (14) | Az egyenértékű léginavigációs szolgálatok ellátását illetően nem szabad különbséget tenni a légtérhasználók között. |
| --- | --- |

(14)

Az egyenértékű léginavigációs szolgálatok ellátását illetően nem szabad különbséget tenni a légtérhasználók között.

| (15) | A légtérhasználókat és/vagy léginavigációs szolgáltatókat a közös léginavigációs infrastruktúrák, a léginavigációs szolgálatok és a légtérhasználat fejlesztésében segítő közös projektek, különösen a 219/2007/EK tanácsi rendelet (9) 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2009/320/EK tanácsi határozat által jóváhagyott ATM-főterv megvalósítása szempontjából esetlegesen szükséges projektek nem működhetnek a hasonló célkitűzéssel egy vagy több tagállam által létrehozott, már működő projektek kárára. A közös projektek elindításához szükséges finanszírozásra vonatkozó rendelkezések nem korlátozhatják a közös projektek kialakítási módját. A közös projektek finanszírozása érdekében, különös tekintettel a SESAR program végrehajtásának felgyorsítására, a Bizottság javaslatot tehet a többéves pénzügyi kereten belüli finanszírozásra, ideértve a transzeurópai hálózat

  az Európai Hálózatfinanszírozási Eszkö,
  a
  Horizont 2020
  keretében történő és az Európai Beruházási Bank általi finanszírozást. Az említett finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása mellett a tagállamok szabadon kell, hogy döntsenek arról, hogyan kerüljenek felhasználásra a légiközlekedési ágazat kibocsátási egységeinek a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében történő elárverezése révén keletkező bevételek, és ebben a tekintetben azt is szabadon kell, hogy mérlegeljék, hogy a bevételek egy részét a funkcionális légtérblokkok szintjén a közös projektek finanszírozására fordítsák-e.
  Adott esetben a közös projekteknek arra kell irányulniuk, hogy valamennyi tagállamban létrehozhassák az alapvető átjárható képességeket. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(15)

A légtérhasználókat és/vagy léginavigációs szolgáltatókat a közös léginavigációs infrastruktúrák, a léginavigációs szolgálatok és a légtérhasználat fejlesztésében segítő közös projektek, különösen a 219/2007/EK tanácsi rendelet (9) 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2009/320/EK tanácsi határozat által jóváhagyott ATM-főterv megvalósítása szempontjából esetlegesen szükséges projektek nem működhetnek a hasonló célkitűzéssel egy vagy több tagállam által létrehozott, már működő projektek kárára. A közös projektek elindításához szükséges finanszírozásra vonatkozó rendelkezések nem korlátozhatják a közös projektek kialakítási módját. A közös projektek finanszírozása érdekében, különös tekintettel a SESAR program végrehajtásának felgyorsítására, a Bizottság javaslatot tehet a többéves pénzügyi kereten belüli finanszírozásra, ideértve a transzeurópai hálózat

  az Európai Hálózatfinanszírozási Eszkö,
  a
  Horizont 2020
  keretében történő és az Európai Beruházási Bank általi finanszírozást. Az említett finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása mellett a tagállamok szabadon kell, hogy döntsenek arról, hogyan kerüljenek felhasználásra a légiközlekedési ágazat kibocsátási egységeinek a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében történő elárverezése révén keletkező bevételek, és ebben a tekintetben azt is szabadon kell, hogy mérlegeljék, hogy a bevételek egy részét a funkcionális légtérblokkok szintjén a közös projektek finanszírozására fordítsák-e.
  Adott esetben a közös projekteknek arra kell irányulniuk, hogy valamennyi tagállamban létrehozhassák az alapvető átjárható képességeket. [Mód. 10]

| (15a) | Az ATM-főtervhez kapcsolódó légi és földi beruházási projektek – amennyiben egyedi mechanizmusok alkalmazására nem kerül sor – koordináció nélkül valósulhatnak meg, ami késleltetheti a SESAR technológiák hatékony alkalmazását. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(15a)

Az ATM-főtervhez kapcsolódó légi és földi beruházási projektek – amennyiben egyedi mechanizmusok alkalmazására nem kerül sor – koordináció nélkül valósulhatnak meg, ami késleltetheti a SESAR technológiák hatékony alkalmazását. [Mód. 11]

| (16) | A hálózatkezelő szerv központi szerepet játszik a légiforgalmi szolgáltatások hálózati szintű teljesítményének javításában azáltal, hogy egyes, hálózati szinten jobban megoldható szolgáltatásokat központilag nyújt. Egy esetleges légiközlekedési válság kezelését megkönnyíti, ha a válságkezelés

  e válságok megelőzése és
  a
  rájuk való válaszadás érdekében elfogadandó intézkedések
  összehangolását a hálózatkezelő biztosítja
  . Ezzel összefüggésben a Bizottság felelősségébe kell utalni annak biztosítását, hogy a központosított szolgáltatásnyújtás és a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szerepe között ne jöjjön létre érdekellentét. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(16)

A hálózatkezelő szerv központi szerepet játszik a légiforgalmi szolgáltatások hálózati szintű teljesítményének javításában azáltal, hogy egyes, hálózati szinten jobban megoldható szolgáltatásokat központilag nyújt. Egy esetleges légiközlekedési válság kezelését megkönnyíti, ha a válságkezelés

  e válságok megelőzése és
  a
  rájuk való válaszadás érdekében elfogadandó intézkedések
  összehangolását a hálózatkezelő biztosítja
  . Ezzel összefüggésben a Bizottság felelősségébe kell utalni annak biztosítását, hogy a központosított szolgáltatásnyújtás és a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szerepe között ne jöjjön létre érdekellentét. [Mód. 12]

| (17) | A Bizottság meggyőződése, hogy a légtér biztonságos és hatékony használata csak a légtér polgári és katonai felhasználóinak szoros együttműködésével valósítható meg, főképpen a rugalmas légtérfelhasználás elve és az ICAO által megállapított hatékony polgári-katonai összehangolás alapján; ezért a Bizottság hangsúlyozza, hogy a polgári és katonai légtérhasználók közötti együttműködést fokozni kell
  a légtér rugalmas használatának lehetővé tétele érdekében
  . [Mód. 13] |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság meggyőződése, hogy a légtér biztonságos és hatékony használata csak a légtér polgári és katonai felhasználóinak szoros együttműködésével valósítható meg, főképpen a rugalmas légtérfelhasználás elve és az ICAO által megállapított hatékony polgári-katonai összehangolás alapján; ezért a Bizottság hangsúlyozza, hogy a polgári és katonai légtérhasználók közötti együttműködést fokozni kell
  a légtér rugalmas használatának lehetővé tétele érdekében
  . [Mód. 13]

| (18) | Közvetlenül kihat a repülési műveletek biztonságosságára és hatékonyságára a légtér állapotára és a konkrét légiközelekedési helyzetekre vonatkozó információk pontossága és időszerű továbbítása a polgári és katonai irányítók felé
  , és javítania kell azok kiszámíthatóságát
  . A légtér állapotára vonatkozó aktualizált információkhoz történő időszerű hozzáférés elengedhetetlen mindazok számára, akik a repülési tervek benyújtásakor vagy módosításakor a rendelkezésre álló légtérstruktúrákat kívánják használni. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(18)

Közvetlenül kihat a repülési műveletek biztonságosságára és hatékonyságára a légtér állapotára és a konkrét légiközelekedési helyzetekre vonatkozó információk pontossága és időszerű továbbítása a polgári és katonai irányítók felé
  , és javítania kell azok kiszámíthatóságát
  . A légtér állapotára vonatkozó aktualizált információkhoz történő időszerű hozzáférés elengedhetetlen mindazok számára, akik a repülési tervek benyújtásakor vagy módosításakor a rendelkezésre álló légtérstruktúrákat kívánják használni. [Mód. 14]

| (19) | A korszerű, hiánytalan, magas szintű és aktuális repülési információk biztosítása jelentős hatással van a biztonságra, és megkönnyíti az Unió légteréhez való hozzáférést és az azon belüli mozgásszabadságot. Az ATM-főtervvel kapcsolatban az Uniónak kezdeményeznie kell e terület korszerűsítését a hálózatkezelővel való együttműködésben, és korszerű, felhasználóbarát, jóváhagyott és integrált eligazítás révén kellene biztosítania, hogy a felhasználók egy nyilvános hozzáférési ponton hozzájussanak ezekhez az adatokhoz. |
| --- | --- |

(19)

A korszerű, hiánytalan, magas szintű és aktuális repülési információk biztosítása jelentős hatással van a biztonságra, és megkönnyíti az Unió légteréhez való hozzáférést és az azon belüli mozgásszabadságot. Az ATM-főtervvel kapcsolatban az Uniónak kezdeményeznie kell e terület korszerűsítését a hálózatkezelővel való együttműködésben, és korszerű, felhasználóbarát, jóváhagyott és integrált eligazítás révén kellene biztosítania, hogy a felhasználók egy nyilvános hozzáférési ponton hozzájussanak ezekhez az adatokhoz.

| (20) | Az 1108/2009/EK rendeletben és az 1070/2009/EK rendeletben történt változások figyelembevétele érdekében e rendelet tartalmát a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 65a. cikkének megfelelően hozzá kell igazítani a 216/2008/EK rendelet tartalmához. |
| --- | --- |

(20)

Az 1108/2009/EK rendeletben és az 1070/2009/EK rendeletben történt változások figyelembevétele érdekében e rendelet tartalmát a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 65a. cikkének megfelelően hozzá kell igazítani a 216/2008/EK rendelet tartalmához.

| (21) | Ezenkívül az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendelet 2004-ben és 2009-ben megállapított műszaki részleteit naprakésszé kell tenni, és a fejlődés figyelembevétele érdekében technikai szempontból ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(21)

Ezenkívül az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendelet 2004-ben és 2009-ben megállapított műszaki részleteit naprakésszé kell tenni, és a fejlődés figyelembevétele érdekében technikai szempontból ki kell igazítani.

| (22) | E rendelet földrajzi hatályát az ICAO NAT régión belül ki kell igazítani, figyelemmel a meglévő és tervezett szolgáltatási szerződésekre, valamint arra, hogy biztosítani kell a régióban tevékenykedő léginavigációs szolgáltatók és légtérhasználók tekintetében a szabályok következetes alkalmazását.
  [Mód. 15] |
| --- | --- |

(22)

E rendelet földrajzi hatályát az ICAO NAT régión belül ki kell igazítani, figyelemmel a meglévő és tervezett szolgáltatási szerződésekre, valamint arra, hogy biztosítani kell a régióban tevékenykedő léginavigációs szolgáltatók és légtérhasználók tekintetében a szabályok következetes alkalmazását.
  [Mód. 15]

| (23) | Mivel a hálózatkezelő egy operatív szervezet, és az Eurocontrol reformja folyamatban van, a hálózatkezelő szerepét tovább kell fejleszteni az ágazat által irányított partnerség irányába. |
| --- | --- |

(23)

Mivel a hálózatkezelő egy operatív szervezet, és az Eurocontrol reformja folyamatban van, a hálózatkezelő szerepét tovább kell fejleszteni az ágazat által irányított partnerség irányába.

| (24) | A légiforgalmi szolgáltatók közötti együttműködés javítására hivatott funkcionális légtérblokkok fontos szerepet játszanak az európai ATM-rendszer teljesítményének fokozásában. Ezen

  E
  szerep hatékonyságának növelése céljából a légtérblokkokat még inkább teljesítményorientálttá

  kiegészítése érdekében a léginavigációs szolgáltatóknak lehetőséget
  kell tenni,

  kapniuk arra
  ,
  hogy szabadon létrehozzanak olyan teljesítményalapú
  ágazati partnerségekre kell alapozni, és az ágazatnak nagyobb szabadságot kell adni a légtérblokkok módosításában a teljesítménycélok elérése, vagy ahol lehetséges, meghaladása érdekében

  partnerségeket, amelyek átfedésben lehetnek a meglévő funkcionális légtérblokkokkal
  . [Mód. 16] |
| --- | --- |

(24)

A légiforgalmi szolgáltatók közötti együttműködés javítására hivatott funkcionális légtérblokkok fontos szerepet játszanak az európai ATM-rendszer teljesítményének fokozásában. Ezen

  E
  szerep hatékonyságának növelése céljából a légtérblokkokat még inkább teljesítményorientálttá

  kiegészítése érdekében a léginavigációs szolgáltatóknak lehetőséget
  kell tenni,

  kapniuk arra
  ,
  hogy szabadon létrehozzanak olyan teljesítményalapú
  ágazati partnerségekre kell alapozni, és az ágazatnak nagyobb szabadságot kell adni a légtérblokkok módosításában a teljesítménycélok elérése, vagy ahol lehetséges, meghaladása érdekében

  partnerségeket, amelyek átfedésben lehetnek a meglévő funkcionális légtérblokkokkal
  . [Mód. 16]

| (25) | A funkcionális légétrblokkoknak rugalmasan kell működniük, egyesítve Európa különböző szolgáltatóit, hogy egymás erősségeit kamatoztassák. E rugalmasságnak lehetővé kell tennie egyrészt a szinergiáknak a szolgáltatók földrajzi helyzetétől és nemzeti hovatartozásától független kihasználását, másrészt a szolgáltatásnyújtás változatos formáinak kialakulását a jobb teljesítményre törekvés jegyében. |
| --- | --- |

(25)

A funkcionális légétrblokkoknak rugalmasan kell működniük, egyesítve Európa különböző szolgáltatóit, hogy egymás erősségeit kamatoztassák. E rugalmasságnak lehetővé kell tennie egyrészt a szinergiáknak a szolgáltatók földrajzi helyzetétől és nemzeti hovatartozásától független kihasználását, másrészt a szolgáltatásnyújtás változatos formáinak kialakulását a jobb teljesítményre törekvés jegyében.

| (26) | A légiforgalmi

  léginavigációs
  szolgáltatók ügyfél-orientáltságának erősítése és a légtérhasználók véleményének a rájuk is hatással lévő döntéshozatalban való jobb érvényesülése érdekében a léginavigációs szolgáltatók jelentős döntéseinek meghozatala kapcsán hatékonyabbá kell tenni az érdekeltek részvételét és a velük

  érdekeltekkel
  való konzultációt. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(26)

A légiforgalmi

  léginavigációs
  szolgáltatók ügyfél-orientáltságának erősítése és a légtérhasználók véleményének a rájuk is hatással lévő döntéshozatalban való jobb érvényesülése érdekében a léginavigációs szolgáltatók jelentős döntéseinek meghozatala kapcsán hatékonyabbá kell tenni az érdekeltek részvételét és a velük

  érdekeltekkel
  való konzultációt. [Mód. 17]

| (27) | A teljesítményösztönző rendszer alapvető eszköz az ATM gazdasági szabályozásához, minőségét és döntései függetlenségét fenn kell tartani, sőt lehetőség szerint javítani kell. |
| --- | --- |

(27)

A teljesítményösztönző rendszer alapvető eszköz az ATM gazdasági szabályozásához, minőségét és döntései függetlenségét fenn kell tartani, sőt lehetőség szerint javítani kell.

| (28) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon a műszaki vagy operatív fejlemények figyelembevétele – nevezetesen a mellékletek módosítása, illetve a hálózatkezelésre vagy a teljesítményösztönző rendszerre vonatkozó előírások kiegészítése
  , az ATM-főterv megvalósításáért felelős szervezet (üzemeltetésirányító) kijelölése és hatásköreinek meghatározása
  formájában –, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Az egyes felhatalmazások tartalmát és alkalmazási körét a vonatkozó cikkek tartalmazzák részletesen. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon megkapja. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon a műszaki vagy operatív fejlemények figyelembevétele – nevezetesen a mellékletek módosítása, illetve a hálózatkezelésre vagy a teljesítményösztönző rendszerre vonatkozó előírások kiegészítése
  , az ATM-főterv megvalósításáért felelős szervezet (üzemeltetésirányító) kijelölése és hatásköreinek meghatározása
  formájában –, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Az egyes felhatalmazások tartalmát és alkalmazási körét a vonatkozó cikkek tartalmazzák részletesen. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon megkapja. [Mód. 18]

| (29) | A hálózatkezelői szolgálatokra vonatkozó lista bővítése során a Bizottságnak szabályszerű konzultációt kell folytatnia az ágazat érdekelt feleivel
  és a szociális partnerekkel
  . [Mód. 19] |
| --- | --- |

(29)

A hálózatkezelői szolgálatokra vonatkozó lista bővítése során a Bizottságnak szabályszerű konzultációt kell folytatnia az ágazat érdekelt feleivel
  és a szociális partnerekkel
  . [Mód. 19]

| (30) | Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételek között történjen, végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, különösen a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok hatásköreinek gyakorlása, a kisegítő szolgálatok egy szolgáltató vagy szolgáltatók csoportja általi kizárólagos nyújtása, az uniós és ahhoz kapcsolódó helyi szintű teljesítménycélok betartását szolgáló korrekciós intézkedések, a díjszámítási rendszerrel kapcsolatos megfelelés ellenőrzése, a hálózati funkciókra vonatkozó közös projektek igazgatása és elfogadása, a funkcionális légtérblokkok, a léginavigációs szolgáltatók jelentős működési döntéseinek meghozatala kapcsán az érdekeltek részvételének módozatai, az adatvédelem és az adatokhoz való hozzáférés, az elektronikus légiforgalmi tájékoztatás, a műszaki fejlődés és a légiforgalmi szolgáltatások működési átjárhatósága tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(30)

Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételek között történjen, végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, különösen a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok hatásköreinek gyakorlása, a kisegítő szolgálatok egy szolgáltató vagy szolgáltatók csoportja általi kizárólagos nyújtása, az uniós és ahhoz kapcsolódó helyi szintű teljesítménycélok betartását szolgáló korrekciós intézkedések, a díjszámítási rendszerrel kapcsolatos megfelelés ellenőrzése, a hálózati funkciókra vonatkozó közös projektek igazgatása és elfogadása, a funkcionális légtérblokkok, a léginavigációs szolgáltatók jelentős működési döntéseinek meghozatala kapcsán az érdekeltek részvételének módozatai, az adatvédelem és az adatokhoz való hozzáférés, az elektronikus légiforgalmi tájékoztatás, a műszaki fejlődés és a légiforgalmi szolgáltatások működési átjárhatósága tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 20]

| (31) | A 182/2011/EU rendeletnek megfelelően az e rendelet értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusok esetében vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az általános hatályú végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor. |
| --- | --- |

(31)

A 182/2011/EU rendeletnek megfelelően az e rendelet értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusok esetében vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az általános hatályú végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor.

| (32) | Egyedi hatályú végrehajtási jogi aktusok elfogadása esetében a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(32)

Egyedi hatályú végrehajtási jogi aktusok elfogadása esetében a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.

| (33) | Az e rendeletben említett intézkedések megsértése esetére meghatározott szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, a biztonság csökkentése nélkül. |
| --- | --- |

(33)

Az e rendeletben említett intézkedések megsértése esetére meghatározott szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, a biztonság csökkentése nélkül.

| (34) | Adott esetben
  a kisegítő szolgálatok beszerzését értelemszerűen az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) előírásaival összhangban kell végezni. Emellett figyelemmel kell lenni adott esetben a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek által nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról szóló, sz. bizottsági értelmező közleményre (14) is. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(34)

Adott esetben
  a kisegítő szolgálatok beszerzését értelemszerűen az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) előírásaival összhangban kell végezni. Emellett figyelemmel kell lenni adott esetben a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek által nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról szóló, sz. bizottsági értelmező közleményre (14) is. [Mód. 21]

| (35) | A gibraltári párbeszédfórum első miniszteri ülésén, Córdobában, 2006. szeptember 18-án elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat (a továbbiakban: miniszteri nyilatkozat) az

  Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság a két ország külügyminisztereinek együttes nyilatkozatában
  1987. december 2-i
  , a repülőtérről szóló londoni közös nyilatkozat helyébe lép, és az ennek való teljes megfelelés az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek tekintendő

  2-án Londonban megegyezett a gibraltári repülőtér használatára kiterjedő szorosabb együttműködésre vonatkozó rendelkezésekről
  .
  A rendelkezéseket még nem alkalmazták. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(35)

A gibraltári párbeszédfórum első miniszteri ülésén, Córdobában, 2006. szeptember 18-án elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat (a továbbiakban: miniszteri nyilatkozat) az

  Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság a két ország külügyminisztereinek együttes nyilatkozatában
  1987. december 2-i
  , a repülőtérről szóló londoni közös nyilatkozat helyébe lép, és az ennek való teljes megfelelés az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek tekintendő

  2-án Londonban megegyezett a gibraltári repülőtér használatára kiterjedő szorosabb együttműködésre vonatkozó rendelkezésekről
  .
  A rendelkezéseket még nem alkalmazták. [Mód. 22]

| (36) | A miniszteri nyilatkozat fényében és annak értelmében e rendelet teljes egészében vonatkozik a gibraltári repülőtérre. A miniszteri nyilatkozat sérelme nélkül a gibraltári repülőtérre történő alkalmazásnak és a végrehajtásához kapcsoló összes intézkedésnek teljes összhangban kell állnia a nyilatkozattal és az abban foglalt szabályokkal.
  [Mód. 23] |
| --- | --- |

(36)

A miniszteri nyilatkozat fényében és annak értelmében e rendelet teljes egészében vonatkozik a gibraltári repülőtérre. A miniszteri nyilatkozat sérelme nélkül a gibraltári repülőtérre történő alkalmazásnak és a végrehajtásához kapcsoló összes intézkedésnek teljes összhangban kell állnia a nyilatkozattal és az abban foglalt szabályokkal.
  [Mód. 23]

| (37) | Mivel e rendelet célkitűzése, nevezetesen az egységes európai égbolt végrehajtása a tevékenység transznacionális jellege folytán a tagállamok által kellőképpen nem valósítható meg, és ezért uniós szinten jobban teljesíthető, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben meghatározott elvével összhangban e rendelet nem haladja meg a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(37)

Mivel e rendelet célkitűzése, nevezetesen az egységes európai égbolt végrehajtása a tevékenység transznacionális jellege folytán a tagállamok által kellőképpen nem valósítható meg, és ezért uniós szinten jobban teljesíthető, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben meghatározott elvével összhangban e rendelet nem haladja meg a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet megállapítja az egységes európai égbolt létrehozására és megfelelő működésére irányadó szabályokat annak érdekében, hogy megerősítse a légi forgalom jelenlegi biztonsági előírásait, hozzájáruljon a légiközlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez,
  többek között mérsékelje az éghajlatra gyakorolt hatást,
  és valamennyi légtérhasználó elvárásainak figyelembevételével az európai általános légi forgalomban fokozza a légiforgalmi szolgáltatások (ATM) és a léginavigációs szolgálatok (ANS) összhatékonyságát. Az egységes európai égbolt páneurópai
  és – a szomszédos országokkal kötött egyedi megállapodásoknak megfelelően – harmadik országokbeli
  útvonalak összefüggő hálózatából, egységesen működő légtérből, valamint olyan hálózatkezelési és légiforgalm

  légiforgalmi
  szolgáltatási rendszerekből áll, amelyek kizárólag a biztonságon, a hatékonyságon és a működési átjárhatóságon alapulnak, és az összes légtérhasználó érdekét szolgálják. [Mód. 24]

(2)   E rendelet alkalmazása nem sérti a tagállamok légterük feletti szuverenitását és a tagállamoknak a közrenddel, közbiztonsággal és védelmi kérdésekkel kapcsolatos, a 38. cikkben említett követelményeit. E rendelet hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésekre.

(3)   E rendeletet a tagállamoknak a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. évi chicagói egyezmény („Chicagói Egyezmény”) szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül kell alkalmazni. Ezzel összefüggésben ez a rendelet a hatálya alá tartozó területeken a tagállamokat segíteni hivatott a Chicagói Egyezmény szerinti kötelezettségeik teljesítésében úgy, hogy alapot nyújt ennek rendelkezései közös értelmezéséhez és egységes végrehajtásához, valamint biztosítja, hogy e rendelkezéseket megfelelő súllyal vegyék figyelembe a rendeletben és a hozzá tartozó végrehajtási szabályokban.

(4)   Ezt a rendeletet a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) EUR,
  és
  AFI és NAT régióján belüli azon légtérre kell alkalmazni, amelyre vonatkozóan e rendeletnek megfelelően a tagállamok biztosítják a légiforgalmi szolgálatokat. A tagállamok az ICAO más régióiban lévő és az illetékességi körükbe tartozó légtérre is alkalmazhatják e rendeletet, azzal a feltétellel, hogy erről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot. [Mód. 25]

(5)   E rendeletnek a gibraltári repülőtérre való alkalmazását úgy kell értelmezni, hogy az nem érinti a Spanyol Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága vonatkozó jogi álláspontját az azon terület feletti szuverenitással kapcsolatos vita tekintetében, ahol a repülőtér található. [Mód. 26]

(5a)
     
  E rendelet Gibraltár repülőterére történő alkalmazását a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság külügyminiszterei által Londonban, 1987. december 2-án kiadott együttes nyilatkozatban meghatározott rendelkezések alkalmazásáig fel kell függeszteni. Spanyolország és az Egyesült Királyság kormánya tájékoztatja a Tanácsot ezek alkalmazásának kezdő időpontjáról. [Mód. 27]

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat”: olyan szolgálat, amelynek feladatai a következők:






  a) | összeütközések megelőzése:






  — | légi járművek között és |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat”: olyan szolgálat, amelynek feladatai a következők:

a)

összeütközések megelőzése:

—

légi járművek között és

| — | a munkaterületen a légi jármű és akadályok között; és |
| --- | --- |

—

a munkaterületen a légi jármű és akadályok között; és

| b) | gyors és rendezett légi forgalom biztosítása; |
| --- | --- |

b)

gyors és rendezett légi forgalom biztosítása;

| 2. | „repülőtéri irányító szolgálat”: a repülőtéri forgalom részére nyújtott légiforgalmi irányító szolgálat; |
| --- | --- |

2.

„repülőtéri irányító szolgálat”: a repülőtéri forgalom részére nyújtott légiforgalmi irányító szolgálat;

| 3. | „légiforgalmi tájékoztató szolgálat”: a meghatározott szabályozási területen belül létrehozott, a légi közlekedés biztonságához, rendszerességéhez és hatékonyságához szükséges légiforgalmi tájékoztatások és adatok biztosításáért felelős szolgálat; |
| --- | --- |

3.

„légiforgalmi tájékoztató szolgálat”: a meghatározott szabályozási területen belül létrehozott, a légi közlekedés biztonságához, rendszerességéhez és hatékonyságához szükséges légiforgalmi tájékoztatások és adatok biztosításáért felelős szolgálat;

| 4. | „léginavigációs szolgálatok”: a légiforgalmi szolgálatok; a távközlési, navigációs és felderítési szolgálatok; a légi navigációhoz szükséges meteorológiai szolgálatok; valamint a légiforgalmi tájékoztató szolgálatok; |
| --- | --- |

4.

„léginavigációs szolgálatok”: a légiforgalmi szolgálatok; a távközlési, navigációs és felderítési szolgálatok; a légi navigációhoz szükséges meteorológiai szolgálatok; valamint a légiforgalmi tájékoztató szolgálatok;

| 5. | „léginavigációs szolgáltató”: olyan közjogi vagy magánjogi jogalany, amely az általános légi forgalomra vonatkozó léginavigációs szolgálatot lát el; |
| --- | --- |

5.

„léginavigációs szolgáltató”: olyan közjogi vagy magánjogi jogalany, amely az általános légi forgalomra vonatkozó léginavigációs szolgálatot lát el;

| 6. | „légtérblokk”: olyan, térben és időben meghatározott kiterjedésű légtér, amelyen belül léginavigációs szolgálatot látnak el; |
| --- | --- |

6.

„légtérblokk”: olyan, térben és időben meghatározott kiterjedésű légtér, amelyen belül léginavigációs szolgálatot látnak el;

| 7. | „légtérgazdálkodás”: tervezési szolgálat, amelynek elsődleges célja az, hogy dinamikus időkiosztás útján, valamint egyes esetekben a légtérhasználók különféle kategóriái közötti, azok rövid távú igényeit alapul vevő légtérfelosztással maximalizálja a rendelkezésre álló légtér kihasználtságát
  , egyszersmind pedig a légtér-kialakításhoz kapcsolódó stratégiai funkció
  ; [Mód. 28] |
| --- | --- |

7.

„légtérgazdálkodás”: tervezési szolgálat, amelynek elsődleges célja az, hogy dinamikus időkiosztás útján, valamint egyes esetekben a légtérhasználók különféle kategóriái közötti, azok rövid távú igényeit alapul vevő légtérfelosztással maximalizálja a rendelkezésre álló légtér kihasználtságát
  , egyszersmind pedig a légtér-kialakításhoz kapcsolódó stratégiai funkció
  ; [Mód. 28]

| 8. | „légtérhasználók”: az általános légi forgalom szabályai szerint üzemeltetett valamennyi légi jármű üzemeltetője; |
| --- | --- |

8.

„légtérhasználók”: az általános légi forgalom szabályai szerint üzemeltetett valamennyi légi jármű üzemeltetője;

| 9. | „légiforgalomáramlás-szervezés”: olyan szolgálat, amelyet azzal a célkitűzéssel hoztak létre, hogy hozzájáruljon a légi forgalom biztonságos, rendezett és gyors áramlásához annak biztosításával, hogy a légiforgalom-irányítás kapacitását a lehető legnagyobb mértékig használják ki, és hogy a forgalom mennyisége összeegyeztethető legyen a megfelelő légiforgalmi szolgáltatók által közzétett kapacitásokkal; |
| --- | --- |

9.

„légiforgalomáramlás-szervezés”: olyan szolgálat, amelyet azzal a célkitűzéssel hoztak létre, hogy hozzájáruljon a légi forgalom biztonságos, rendezett és gyors áramlásához annak biztosításával, hogy a légiforgalom-irányítás kapacitását a lehető legnagyobb mértékig használják ki, és hogy a forgalom mennyisége összeegyeztethető legyen a megfelelő légiforgalmi szolgáltatók által közzétett kapacitásokkal;

| 10. | „légiforgalmi szolgáltatások (ATM)”: azon fedélzeti és földi szolgálatok (légiforgalmi szolgálatok, légtérgazdálkodás és légiforgalomáramlás-szervezés) együttese, amelyek valamennyi üzemeltetési fázisban a légi járművek biztonságos és hatékony mozgásának biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

10.

„légiforgalmi szolgáltatások (ATM)”: azon fedélzeti és földi szolgálatok (légiforgalmi szolgálatok, légtérgazdálkodás és légiforgalomáramlás-szervezés) együttese, amelyek valamennyi üzemeltetési fázisban a légi járművek biztonságos és hatékony mozgásának biztosításához szükségesek;

| 11. | „légiforgalmi szolgálatok”: a különféle repüléstájékoztató szolgálatok, riasztószolgálat, légiforgalmi tanácsadó szolgálat és légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat (körzeti, bevezető és repülőtéri irányító szolgálatok); |
| --- | --- |

11.

„légiforgalmi szolgálatok”: a különféle repüléstájékoztató szolgálatok, riasztószolgálat, légiforgalmi tanácsadó szolgálat és légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat (körzeti, bevezető és repülőtéri irányító szolgálatok);

| 12. | „körzeti irányító szolgálat”: a légtér valamely blokkjában

  irányítói területen
  az ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat

  ATC-szolgáltatás
  ; [Mód. 29] |
| --- | --- |

12.

„körzeti irányító szolgálat”: a légtér valamely blokkjában

  irányítói területen
  az ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat

  ATC-szolgáltatás
  ; [Mód. 29]

| 13. | „bevezető irányító szolgálat”: az érkező vagy induló, ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat; |
| --- | --- |

13.

„bevezető irányító szolgálat”: az érkező vagy induló, ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat;

| 14. | „ATM-főterv”: az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet (15) 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2009/320/EK tanácsi határozattal (16) jóváhagyott terv; |
| --- | --- |

14.

„ATM-főterv”: az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet (15) 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2009/320/EK tanácsi határozattal (16) jóváhagyott terv;

| 15. | „légi közlekedési válsághelyzet”: az akkor előálló körülmények, amikor a légtérkapacitás rendellenesen lecsökken, mert az időjárási viszonyok igen kedvezőtlenek, vagy a légtér jelentős része természeti
  , egészségügyi, biztonsági, katonai
  vagy politikai okokból nem áll rendelkezésre; [Mód. 30] |
| --- | --- |

15.

„légi közlekedési válsághelyzet”: az akkor előálló körülmények, amikor a légtérkapacitás rendellenesen lecsökken, mert az időjárási viszonyok igen kedvezőtlenek, vagy a légtér jelentős része természeti
  , egészségügyi, biztonsági, katonai
  vagy politikai okokból nem áll rendelkezésre; [Mód. 30]

| 16. | „egymáshoz kapcsolt szolgálatok

  szolgáltatások
  ”:
  ugyanazon szervezet által nyújtott
  két vagy több léginavigációs szolgálat

  szolgáltatás
  ; [Mód. 31] |
| --- | --- |

16.

„egymáshoz kapcsolt szolgálatok

  szolgáltatások
  ”:
  ugyanazon szervezet által nyújtott
  két vagy több léginavigációs szolgálat

  szolgáltatás
  ; [Mód. 31]

| 17. | „tanúsítvány”: egy

  az Európai Unió Repülési Ügynöksége (EAA) vagy valamely
  nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság által bármilyen formában kiadott, a nemzeti

  vonatkozó
  jognak megfelelő olyan dokumentum, amely igazolja, hogy egy léginavigációs szolgáltató megfelel az egy adott szolgáltatás

  tevékenység
  nyújtására vonatkozó követelményeknek; [Mód. 32] |
| --- | --- |

17.

„tanúsítvány”: egy

  az Európai Unió Repülési Ügynöksége (EAA) vagy valamely
  nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság által bármilyen formában kiadott, a nemzeti

  vonatkozó
  jognak megfelelő olyan dokumentum, amely igazolja, hogy egy léginavigációs szolgáltató megfelel az egy adott szolgáltatás

  tevékenység
  nyújtására vonatkozó követelményeknek; [Mód. 32]

| 18. | „távközlési szolgálatok”: állandó helyű és mozgó légiforgalmi szolgálatok, amelyek a légiforgalmi irányítás érdekében lehetővé teszik a föld-föld, a levegő-föld, a föld-levegő és a levegő-levegő irányú összeköttetést; |
| --- | --- |

18.

„távközlési szolgálatok”: állandó helyű és mozgó légiforgalmi szolgálatok, amelyek a légiforgalmi irányítás érdekében lehetővé teszik a föld-föld, a levegő-föld, a föld-levegő és a levegő-levegő irányú összeköttetést;

| 18a. | „Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat” (EATMN): rendszerek és rendszerelemek, valamint az ATM főtervben ismertetett főbb operatív és technológiai változtatásokra vonatkozó ütemtervek páneurópai hálózata, amely az Unióban lehetővé teszi a teljes mértékben átjárható léginavigációs szolgáltatások nyújtását – ideértve a harmadik országokkal való határokon az interfészeket is –, az e rendeletben kitűzött teljesítménycélok elérése érdekében; [Mód. 33] |
| --- | --- |

18a.

„Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat” (EATMN): rendszerek és rendszerelemek, valamint az ATM főtervben ismertetett főbb operatív és technológiai változtatásokra vonatkozó ütemtervek páneurópai hálózata, amely az Unióban lehetővé teszi a teljes mértékben átjárható léginavigációs szolgáltatások nyújtását – ideértve a harmadik országokkal való határokon az interfészeket is –, az e rendeletben kitűzött teljesítménycélok elérése érdekében; [Mód. 33]

| 19. | „rendszerelemek”: olyan tárgyi eszközök, például hardver, valamint immateriális javak, például szoftver, amelyektől az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat (EATMN) működési átjárhatósága függ; [Mód. 34] |
| --- | --- |

19.

„rendszerelemek”: olyan tárgyi eszközök, például hardver, valamint immateriális javak, például szoftver, amelyektől az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat (EATMN) működési átjárhatósága függ; [Mód. 34]

| 19a.„ | üzemeltetésirányító”: a Bizottság által ajánlattételi felhíváson keresztül kiválasztott operatív érdekeltek csoportja, akik az ATM-főterv üzemeltetés-irányítása igazgatási szintjéért felelősek; [Mód. 35] |
| --- | --- |

19a.„

üzemeltetésirányító”: a Bizottság által ajánlattételi felhíváson keresztül kiválasztott operatív érdekeltek csoportja, akik az ATM-főterv üzemeltetés-irányítása igazgatási szintjéért felelősek; [Mód. 35]

| 20. | „nyilatkozat”: az ATM/ANS alkalmazásában olyan írásbeli nyilatkozat, amelyet:






  — | ATM/ANS-rendszerek és rendszerelemek tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet állít ki rendszerek és rendszerelemek megfelelőségéről vagy alkalmazhatóságáról; |
| --- | --- | --- |

20.

„nyilatkozat”: az ATM/ANS alkalmazásában olyan írásbeli nyilatkozat, amelyet:

—

ATM/ANS-rendszerek és rendszerelemek tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet állít ki rendszerek és rendszerelemek megfelelőségéről vagy alkalmazhatóságáról;

| — | egy szolgáltató állít ki arról, hogy a használatbavételre kerülő szolgálat, illetve rendszer megfelel a vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

—

egy szolgáltató állít ki arról, hogy a használatbavételre kerülő szolgálat, illetve rendszer megfelel a vonatkozó követelményeknek;

| — | az egyes repüléstájékoztató szolgálatokhoz kapcsolódó feladatok ellátására való képességről és az e feladatok ellátásához szükséges eszközök meglétéről állítanak ki. |
| --- | --- |

—

az egyes repüléstájékoztató szolgálatokhoz kapcsolódó feladatok ellátására való képességről és az e feladatok ellátásához szükséges eszközök meglétéről állítanak ki.

| 21. | „rugalmas légtérhasználat”: az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) (17) által kibocsátott „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace” című kiadványban meghatározott, az Európai Polgári Repülési Konferencia körzetében alkalmazott légtér-gazdálkodási elv; |
| --- | --- |

21.

„rugalmas légtérhasználat”: az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) (17) által kibocsátott „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace” című kiadványban meghatározott, az Európai Polgári Repülési Konferencia körzetében alkalmazott légtér-gazdálkodási elv;

| 22. | „repüléstájékoztató szolgálat”: olyan szolgálat, amelyet a repülések biztonságos és hatékony végrehajtásához hasznos tanácsok és tájékoztatások adása céljából nyújtanak; |
| --- | --- |

22.

„repüléstájékoztató szolgálat”: olyan szolgálat, amelyet a repülések biztonságos és hatékony végrehajtásához hasznos tanácsok és tájékoztatások adása céljából nyújtanak;

| 23. | „riasztószolgálat”: a kutatásra vagy mentésre szoruló légi járművekkel kapcsolatban a megfelelő szervezetek értesítése és szükség szerint e szervezetek segítése; |
| --- | --- |

23.

„riasztószolgálat”: a kutatásra vagy mentésre szoruló légi járművekkel kapcsolatban a megfelelő szervezetek értesítése és szükség szerint e szervezetek segítése;

| 24. | „funkcionális légtérblokk”: a működési követelményeken alapuló, az államhatároktól függetlenül kialakított légtérblokk, ahol a léginavigációs szolgálatok

  szolgáltatások
  és a kapcsolódó tevékenységek teljesítményalapúak és optimalizáltak, annak érdekében, hogy valamennyi funkcionális légtérblokkban

  funkciók
  a léginavigációs szolgáltatók között

  közötti
  fokozott együttműködés vagy adott esetben egy integrált szolgáltató jöjjön létre

  révén teljesítményalapúak és optimalizáltak
  ; [Mód. 36] |
| --- | --- |

24.

„funkcionális légtérblokk”: a működési követelményeken alapuló, az államhatároktól függetlenül kialakított légtérblokk, ahol a léginavigációs szolgálatok

  szolgáltatások
  és a kapcsolódó tevékenységek teljesítményalapúak és optimalizáltak, annak érdekében, hogy valamennyi funkcionális légtérblokkban

  funkciók
  a léginavigációs szolgáltatók között

  közötti
  fokozott együttműködés vagy adott esetben egy integrált szolgáltató jöjjön létre

  révén teljesítményalapúak és optimalizáltak
  ; [Mód. 36]

| 25. | „általános légi forgalom”: a polgári légi járművek, valamint az állami légi járművek (beleértve a katonai, vámhatósági és rendőrségi légi járműveket is) azon mozgásainak összessége, amelyeket a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezménnyel létrehozott Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) eljárásainak megfelelően hajtanak végre; |
| --- | --- |

25.

„általános légi forgalom”: a polgári légi járművek, valamint az állami légi járművek (beleértve a katonai, vámhatósági és rendőrségi légi járműveket is) azon mozgásainak összessége, amelyeket a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezménnyel létrehozott Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) eljárásainak megfelelően hajtanak végre;

| 25a. | „emberi tényező”: az ATM-ágazatban meglévő szociális, kulturális és személyzeti feltételek; [Mód. 37] |
| --- | --- |

25a.

„emberi tényező”: az ATM-ágazatban meglévő szociális, kulturális és személyzeti feltételek; [Mód. 37]

| 26. | „működési átjárhatóság”: az EATMN rendszereitől és rendszerelemeitől, valamint üzemeltetési eljárásaitól annak érdekében megkövetelt funkcionális, műszaki és működési tulajdonságok együttese, hogy az EATMN működése biztonságos, folytonos és hatékony legyen . A működési átjárhatóságot úgy érik el, hogy megteremtik a rendszereknek és a rendszerelemeknek az alapvető követelményekkel való összhangját; |
| --- | --- |

26.

„működési átjárhatóság”: az EATMN rendszereitől és rendszerelemeitől, valamint üzemeltetési eljárásaitól annak érdekében megkövetelt funkcionális, műszaki és működési tulajdonságok együttese, hogy az EATMN működése biztonságos, folytonos és hatékony legyen . A működési átjárhatóságot úgy érik el, hogy megteremtik a rendszereknek és a rendszerelemeknek az alapvető követelményekkel való összhangját;

| 27. | „meteorológiai szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyek meteorológiai előrejelzésekkel, rövid jelentésekkel és megfigyelésekkel, valamint az államok által légiforgalmi felhasználásra adott egyéb meteorológiai információkkal és adatokkal látják el a légi járműveket; |
| --- | --- |

27.

„meteorológiai szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyek meteorológiai előrejelzésekkel, rövid jelentésekkel és megfigyelésekkel, valamint az államok által légiforgalmi felhasználásra adott egyéb meteorológiai információkkal és adatokkal látják el a légi járműveket;

| 28. | „navigációs szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyek helymeghatározási és időre vonatkozó információkkal látják el a légi járműveket; |
| --- | --- |

28.

„navigációs szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyek helymeghatározási és időre vonatkozó információkkal látják el a légi járműveket;

| 29. | „működési adatok”: a repülés valamennyi szakaszára vonatkozó olyan információk, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a repülőterek üzemben tartói és az egyéb érintett szereplők operatív döntéseket hozhassanak; |
| --- | --- |

29.

„működési adatok”: a repülés valamennyi szakaszára vonatkozó olyan információk, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a repülőterek üzemben tartói és az egyéb érintett szereplők operatív döntéseket hozhassanak;

| 30. | „használatbavétel”: az első üzembe helyezés a rendszer kezdeti üzembe állítását, illetve a rendszer felújítását követően; |
| --- | --- |

30.

„használatbavétel”: az első üzembe helyezés a rendszer kezdeti üzembe állítását, illetve a rendszer felújítását követően;

| 31. | „útvonalhálózat”: az általános légi forgalom áramlására szolgáló, a légiforgalmi irányító szolgálatok
  leghatékonyabb
  ellátásához szükséges meghatározott útvonalrendszer; [Mód. 38] |
| --- | --- |

31.

„útvonalhálózat”: az általános légi forgalom áramlására szolgáló, a légiforgalmi irányító szolgálatok
  leghatékonyabb
  ellátásához szükséges meghatározott útvonalrendszer; [Mód. 38]

| 32. | „légtérellenőrző szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyekkel a biztonságos elkülönítés lehetővé tétele érdekében a légi jármű mindenkori helyzete meghatározható; |
| --- | --- |

32.

„légtérellenőrző szolgálatok”: azok a berendezések és szolgálatok, amelyekkel a biztonságos elkülönítés lehetővé tétele érdekében a légi jármű mindenkori helyzete meghatározható;

| 33. | „rendszer”: a fedélzeti és

  és/vagy
  földi rendszerelemek, valamint

  és/vagy
  a világűrben található azon berendezések összessége, amelyek a repülés valamennyi szakaszában segítséget nyújtanak a léginavigációs szolgálatoknak; [Mód. 39] |
| --- | --- |

33.

„rendszer”: a fedélzeti és

  és/vagy
  földi rendszerelemek, valamint

  és/vagy
  a világűrben található azon berendezések összessége, amelyek a repülés valamennyi szakaszában segítséget nyújtanak a léginavigációs szolgálatoknak; [Mód. 39]

| 34. | „felújítás”: olyan módosítások, amelyek megváltoztatják a rendszer működési jellemzőit; |
| --- | --- |

34.

„felújítás”: olyan módosítások, amelyek megváltoztatják a rendszer működési jellemzőit;

| 35. | „határon átnyúló szolgáltatások”: bármely olyan helyzet, amikor egy tagállamban nyújtott léginavigációs szolgálatot egy másik tagállamban tanúsított szolgáltató nyújt; |
| --- | --- |

35.

„határon átnyúló szolgáltatások”: bármely olyan helyzet, amikor egy tagállamban nyújtott léginavigációs szolgálatot egy másik tagállamban tanúsított szolgáltató nyújt;

| 36. | „nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság”: azon egy vagy több

  az a
  nemzeti szerv,
  amelyet az EAA akkreditált, és
  amelyre az adott tagállam ráruházta az e rendelet szerinti felügyeleti feladatokat, valamint azok az illetékes nemzeti hatóságok, amelyek hatáskörébe tartoznak a 216/2008/EK rendelet 8b. cikke szerinti feladatok

  feladatokat
  ; [Mód. 40] |
| --- | --- |

36.

„nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság”: azon egy vagy több

  az a
  nemzeti szerv,
  amelyet az EAA akkreditált, és
  amelyre az adott tagállam ráruházta az e rendelet szerinti felügyeleti feladatokat, valamint azok az illetékes nemzeti hatóságok, amelyek hatáskörébe tartoznak a 216/2008/EK rendelet 8b. cikke szerinti feladatok

  feladatokat
  ; [Mód. 40]

| 37. | „kisegítő szolgálatok”: a

  CNS (távközlési, navigációs és légtérellenőrző), MET (meteorológiai) és AIS (
  légiforgalmi
  tájékoztató)
  szolgálatok körébe nem tartozó léginavigációs szolgálatok, valamint olyan egyéb szolgáltatások és tevékenységek, amelyek a léginavigációs szolgálatok nyújtásához kapcsolódnak és azt támogatják; [Mód. 41] |
| --- | --- |

37.

„kisegítő szolgálatok”: a

  CNS (távközlési, navigációs és légtérellenőrző), MET (meteorológiai) és AIS (
  légiforgalmi
  tájékoztató)
  szolgálatok körébe nem tartozó léginavigációs szolgálatok, valamint olyan egyéb szolgáltatások és tevékenységek, amelyek a léginavigációs szolgálatok nyújtásához kapcsolódnak és azt támogatják; [Mód. 41]

| 38. | „helyi teljesítménycélok”: a tagállamok által helyi szinten – nevezetesen a funkcionális légtérblokk, az ország, a díjszámítási körzet vagy a repülőtér szintjén – rögzített teljesítménycélok; |
| --- | --- |

38.

„helyi teljesítménycélok”: a tagállamok által helyi szinten – nevezetesen a funkcionális légtérblokk, az ország, a díjszámítási körzet vagy a repülőtér szintjén – rögzített teljesítménycélok;

| 38a. | „ágazati partnerség”: a légiforgalmi szolgáltatás javítása céljából kötött szerződés értelmében létrejött együttműködési megállapodás a különböző léginavigációs szolgáltatók között, ideértve a hálózatkezelőt, a légtérhasználókat, a repülőtereket és más hasonló gazdasági szereplőket is; [Mód. 42] |
| --- | --- |

38a.

„ágazati partnerség”: a légiforgalmi szolgáltatás javítása céljából kötött szerződés értelmében létrejött együttműködési megállapodás a különböző léginavigációs szolgáltatók között, ideértve a hálózatkezelőt, a légtérhasználókat, a repülőtereket és más hasonló gazdasági szereplőket is; [Mód. 42]

| 38b. | „integrált operatív légtérblokk”: meghatározott kiterjedésű, ellenőrzött légtér, amely kiterjed az európai légtérre és megfelelő megállapodásoktól függően a szomszédos harmadik országok légterére, és amelyben dinamikus felosztási struktúrát és időkiosztást, fokozott teljesítményű irányítói erőforrásokat, teljes mértékben átjárható léginavigációs szolgáltatásokat és kombinált megoldásokat alkalmaznak az egységes európai égbolt kiteljesítését célzó optimális, kiszámítható és biztonságos légtérhasználat kérdésének kezelése érdekében; [Mód. 43] |
| --- | --- |

38b.

„integrált operatív légtérblokk”: meghatározott kiterjedésű, ellenőrzött légtér, amely kiterjed az európai légtérre és megfelelő megállapodásoktól függően a szomszédos harmadik országok légterére, és amelyben dinamikus felosztási struktúrát és időkiosztást, fokozott teljesítményű irányítói erőforrásokat, teljes mértékben átjárható léginavigációs szolgáltatásokat és kombinált megoldásokat alkalmaznak az egységes európai égbolt kiteljesítését célzó optimális, kiszámítható és biztonságos légtérhasználat kérdésének kezelése érdekében; [Mód. 43]

| 38c. | „helyi teljesítményterv”: az egy vagy több nemzeti légiközlekedési hatóság által helyi szinten, nevezetesen a funkcionális légtérblokk szintjén, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott terv; [Mód. 44] |
| --- | --- |

38c.

„helyi teljesítményterv”: az egy vagy több nemzeti légiközlekedési hatóság által helyi szinten, nevezetesen a funkcionális légtérblokk szintjén, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott terv; [Mód. 44]

| 38d. | „minősített szervezet”: olyan szerv, amelyet az Ügynökség vagy valamely nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bízhat meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy a nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el; [Mód. 45] |
| --- | --- |

38d.

„minősített szervezet”: olyan szerv, amelyet az Ügynökség vagy valamely nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bízhat meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy a nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el; [Mód. 45]

II. FEJEZET

NEMZETI HATÓSÁGOK

3. cikk

A Nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok [Mód. 46]

(1)   A tagállamok közösen vagy egymástól függetlenül kijelölnek vagy létrehoznak egy vagy több szervet mint nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságot, annak érdekében, hogy az lássa el az e rendelet
  és a 216/2008/EK rendelet
  szerint az ilyen hatóság számára meghatározott feladatokat. [Mód. 47]

(2)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok jogilag elkülönülnek és – különösen a szervezés, a szervezeti felépítés és a döntéshozatal
  , többek között a különálló éves költségvetési előirányzat
  tekintetében – függetlenek minden léginavigációs szolgáltatótól és minden olyan

  olyan vállalattól, szervezettől, közjogi és
  magánjogi és közjogi jogalanytól, amely
  illetve annak személyzetétől,
  amely
  az e rendelet és a 216/2008/EK rendelet 1. cikke szerinti hatósági tevékenység hatálya alá tartozik, vagy amely
  érdekelt ilyen szolgáltatók

  jogalanyok
  tevékenységében. [Mód. 48]

(3)   A (2) bekezdés sérelme nélkül a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok a szervezés tekintetében összekapcsolhatók más szabályozó szervekkel, illetve biztonsági hatóságokkal. [Mód. 49]

(4)   Azon

  A
  nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoknak, amelyek e rendelet hatálybalépésekor jogilag nem különülnek el a (2) bekezdésnek megfelelően minden léginavigációs szolgáltatótól és ilyen szolgáltatók tevékenységében érdekelt magánjogi és közjogi jogalanytól

  hatálybalépésétől
  ,
  de
  legkésőbb 2020.
  2017.
  január 1
  -jéig teljesíteniük

  1-től biztosítaniuk
  kell ezt a követelményt

  az e cikkben foglalt rendelkezéseknek való megfelelést
  . [Mód. 50]

(5)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok pártatlanul, függetlenül és átláthatóan gyakorolják hatáskörüket. Így különösen úgy kell őket megszervezni, személyzettel ellátni, irányítani és finanszírozni, hogy hatáskörüket ilyen módon gyakorolhassák. [Mód. 51]

(6)   A következő rendelkezések a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  személyzetére vonatkoznak: [Mód. 52]

| a) | a személyzet tagjait egyértelmű és átlátható, a függetlenségüket garantáló szabályok
  és kritériumok
  alapján kell felvenni, a stratégiai döntéshozatallal megbízott személyeket pedig az ország kormányának, a miniszterek tanácsának vagy más olyan hatóságnak kell kineveznie, amely a léginavigációs szolgáltatókra nincs közvetlen befolyással, és belőlük nem tesz szert haszonra; [Mód. 53] |
| --- | --- |

a)

a személyzet tagjait egyértelmű és átlátható, a függetlenségüket garantáló szabályok
  és kritériumok
  alapján kell felvenni, a stratégiai döntéshozatallal megbízott személyeket pedig az ország kormányának, a miniszterek tanácsának vagy más olyan hatóságnak kell kineveznie, amely a léginavigációs szolgáltatókra nincs közvetlen befolyással, és belőlük nem tesz szert haszonra; [Mód. 53]

| b) | a személyzet tagjait átlátható eljárással, egyedi képesítéseik alapján – ez magában foglalja az egyebek mellett az ellenőrzés, illetve a léginavigációs szolgálatok és rendszerek területén szerzett megfelelő szaktudást és vonatkozó tapasztalatot is

  többek között a megfelelő készségek és a vonatkozó tapasztalat
   – kell kiválasztani. [Mód. 54] |
| --- | --- |

b)

a személyzet tagjait átlátható eljárással, egyedi képesítéseik alapján – ez magában foglalja az egyebek mellett az ellenőrzés, illetve a léginavigációs szolgálatok és rendszerek területén szerzett megfelelő szaktudást és vonatkozó tapasztalatot is

  többek között a megfelelő készségek és a vonatkozó tapasztalat
   – kell kiválasztani. [Mód. 54]

| ba) | a személyzet tagjai nem rendelhetők ki léginavigációs szolgáltatóktól vagy léginavigációs szolgáltatók ellenőrzése alatt álló vállalatoktól; [Mód. 55] |
| --- | --- |

ba)

a személyzet tagjai nem rendelhetők ki léginavigációs szolgáltatóktól vagy léginavigációs szolgáltatók ellenőrzése alatt álló vállalatoktól; [Mód. 55]

| c) | a személyzet függetlenül jár el, és a nemzeti légiközlekedési hatóság feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem kormánytól, sem közjogi vagy magánjogi jogalanytól
  , ami nem érinti a más vonatkozó nemzeti hatóságokkal való szoros együttműködést
  ; [Mód. 56] |
| --- | --- |

c)

a személyzet függetlenül jár el, és a nemzeti légiközlekedési hatóság feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem kormánytól, sem közjogi vagy magánjogi jogalanytól
  , ami nem érinti a más vonatkozó nemzeti hatóságokkal való szoros együttműködést
  ; [Mód. 56]

| d) | a stratégiai döntéshozatallal megbízott személyeknek évente kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot kell tenniük, és azokban be kell számolniuk minden olyan közvetlen és közvetett érdekeltségükről, amely sértheti függetlenségüket, és befolyásolhatja feladataik teljesítését; valamint |
| --- | --- |

d)

a stratégiai döntéshozatallal megbízott személyeknek évente kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot kell tenniük, és azokban be kell számolniuk minden olyan közvetlen és közvetett érdekeltségükről, amely sértheti függetlenségüket, és befolyásolhatja feladataik teljesítését; valamint

| e) | a stratégiai döntéshozatallal, ellenőrzésekkel vagy más, a léginavigációs szolgáltatók teljesítménycéljainak felügyeletéhez közvetlenül kapcsolódó feladatokkal megbízott

  feladatokat több mint hat hónapja ellátó
  személyek a léginavigációs szolgáltatóknál semmilyen szakmai munkakört vagy feladatkört nem tölthetnek be a nemzeti felügyelő hatósági megbízatásuk végétől számított legalább egy évig.
  : [Mód. 57]









  i. | legalább 12 hónapig a vezető beosztású alkalmazottak esetében; [Mód. 58] |
| --- | --- | --- |

e)

a stratégiai döntéshozatallal, ellenőrzésekkel vagy más, a léginavigációs szolgáltatók teljesítménycéljainak felügyeletéhez közvetlenül kapcsolódó feladatokkal megbízott

  feladatokat több mint hat hónapja ellátó
  személyek a léginavigációs szolgáltatóknál semmilyen szakmai munkakört vagy feladatkört nem tölthetnek be a nemzeti felügyelő hatósági megbízatásuk végétől számított legalább egy évig.
  : [Mód. 57]

i.

legalább 12 hónapig a vezető beosztású alkalmazottak esetében; [Mód. 58]

| ii. | legalább hat hónapig a nem vezető beosztású alkalmazottak esetében; [Mód. 59] |
| --- | --- |

ii.

legalább hat hónapig a nem vezető beosztású alkalmazottak esetében; [Mód. 59]

| ea) | a hatóság felső vezetőségének kinevezése háromtól hét évig terjedő, egyszer meghosszabbítható határozott időtartamra szól, amely időtartam alatt csak akkor menthetők fel hivatalukból, ha már nem teljesítik az e cikkben meghatározott feltételeket, vagy ha a nemzeti jog értelmében kötelességszegést követtek el. [Mód. 60] |
| --- | --- |

ea)

a hatóság felső vezetőségének kinevezése háromtól hét évig terjedő, egyszer meghosszabbítható határozott időtartamra szól, amely időtartam alatt csak akkor menthetők fel hivatalukból, ha már nem teljesítik az e cikkben meghatározott feltételeket, vagy ha a nemzeti jog értelmében kötelességszegést követtek el. [Mód. 60]

(7)   A tagállamok biztosítják

  gondoskodnak arról
  , hogy a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok rendelkezzenek a szükséges erőforrásokkal és kapacitással
  rendelkezzenek
  az e rendelet szerint rájuk háruló

  kirótt
  feladatok hatékony és időbeni

  időben történő
  ellátásához. A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok kizárólagos jogkörébe tartozik személyzetük felvétele és irányítása a számukra elkülönített – többek között a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságnak a 4. cikk szerinti feladataival arányban megállapított útvonaldíjakból származó – előirányzatok felhasználásával. [Mód. 61]

(8)   A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok nevét és címét, továbbá az azokban bekövetkező változásokat, valamint az e cikknek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket. [Mód. 62]

(9)   A Bizottság a (6) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazása céljára részletes szabályokat fogad el a felvételi és kiválasztási eljárások vonatkozásában. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni
  , és azokban részletesen meg kell határozni: [Mód. 63]

| a) | a kinevezésre jogosult hatóság által előírt, minden, a 216/2008/EK rendelet 1. cikke szerinti hatósági tevékenység hatálya alá tartozó, vagy ilyen jogalanyok tevékenységében érdekelt vállalattól, szervezettől, közjogi és magánjogi jogalanytól való különválasztás szintjét, az összeférhetetlenségek elkerülése és az igazgatási hatékonyság közötti egyensúly megőrzése érdekében; [Mód. 64] |
| --- | --- |

a)

a kinevezésre jogosult hatóság által előírt, minden, a 216/2008/EK rendelet 1. cikke szerinti hatósági tevékenység hatálya alá tartozó, vagy ilyen jogalanyok tevékenységében érdekelt vállalattól, szervezettől, közjogi és magánjogi jogalanytól való különválasztás szintjét, az összeférhetetlenségek elkerülése és az igazgatási hatékonyság közötti egyensúly megőrzése érdekében; [Mód. 64]

| b) | az ellenőrzésekben részt vevő alkalmazottak számára előírt, vonatkozó szakmai képesítéseket. [Mód. 65] |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzésekben részt vevő alkalmazottak számára előírt, vonatkozó szakmai képesítéseket. [Mód. 65]

4. cikk

A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok feladatai [Mód. 66]

(1)   A 3. cikkben említett nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok hatáskörébe kell utalni többek között a következő feladatokat: [Mód. 67]

| a) | az e rendelet
  és a 216/2008/EK rendelet
  alkalmazásának ellenőrzéséről való gondoskodás, különösen azon léginavigációs szolgáltatók biztonságos és hatékony működése tekintetében, amelyek a szóban forgó hatóságot kijelölő vagy létrehozó tagállam joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatos szolgálatokat látnak el; [Mód. 68] |
| --- | --- |

a)

az e rendelet
  és a 216/2008/EK rendelet
  alkalmazásának ellenőrzéséről való gondoskodás, különösen azon léginavigációs szolgáltatók biztonságos és hatékony működése tekintetében, amelyek a szóban forgó hatóságot kijelölő vagy létrehozó tagállam joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatos szolgálatokat látnak el; [Mód. 68]

| b) | engedélyeknek a léginavigációs szolgáltatók részére a 216/2008/EK rendelet 8b.,
  8c. és 10.

  cikkével összhangban történő kiadása,
  cikkében felsorolt feladatok ellátása, illetve teljes vagy részleges átruházása,
  valamint az engedélyek kiadásához kapcsolódó feltételek teljesülésének felügyelete

  e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséről való gondoskodás feladatának ellátása, különösen azon léginavigációs szolgáltatók biztonságos és hatékony működése tekintetében, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtanak
  ; [Mód. 69] |
| --- | --- |

b)

engedélyeknek a léginavigációs szolgáltatók részére a 216/2008/EK rendelet 8b.,
  8c. és 10.

  cikkével összhangban történő kiadása,
  cikkében felsorolt feladatok ellátása, illetve teljes vagy részleges átruházása,
  valamint az engedélyek kiadásához kapcsolódó feltételek teljesülésének felügyelete

  e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséről való gondoskodás feladatának ellátása, különösen azon léginavigációs szolgáltatók biztonságos és hatékony működése tekintetében, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtanak
  ; [Mód. 69]

| c) | szakszolgálati engedélyeknek, jogosításoknak, kiterjesztéseknek és minősítéseknek a légiforgalmi irányítók részére a 216/2008/EK rendelet 8c. cikkével összhangban történő kiadása, valamint az engedélyek kiadásához kapcsolódó feltételek teljesülésének felügyelete;
  [Mód. 70] |
| --- | --- |

c)

szakszolgálati engedélyeknek, jogosításoknak, kiterjesztéseknek és minősítéseknek a légiforgalmi irányítók részére a 216/2008/EK rendelet 8c. cikkével összhangban történő kiadása, valamint az engedélyek kiadásához kapcsolódó feltételek teljesülésének felügyelete;
  [Mód. 70]

| d) | teljesítménytervek kidolgozása és végrehajtásának nyomon követése a 11. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

teljesítménytervek kidolgozása és végrehajtásának nyomon követése a 11. cikknek megfelelően;

| e) | a díjszámítási rendszer alkalmazásának nyomon követése a 12. és a 13. cikknek megfelelően
  , ideértve a 13. cikk (7) bekezdésében említett kereszttámogatásra vonatkozó rendelkezéseket
  ; [Mód. 71] |
| --- | --- |

e)

a díjszámítási rendszer alkalmazásának nyomon követése a 12. és a 13. cikknek megfelelően
  , ideértve a 13. cikk (7) bekezdésében említett kereszttámogatásra vonatkozó rendelkezéseket
  ; [Mód. 71]

| f) | a működési adatokhoz való hozzáférés feltételeinek jóváhagyása a 22. cikknek megfelelően; valamint |
| --- | --- |

f)

a működési adatokhoz való hozzáférés feltételeinek jóváhagyása a 22. cikknek megfelelően; valamint

| g) | a nyilatkozatoknak és a rendszerek használatbavételének felügyelete; |
| --- | --- |

g)

a nyilatkozatoknak és a rendszerek használatbavételének felügyelete;

| ga) | éves jelentés készítése a tagállamok érintett hatóságai, az EAA és a Bizottság részére saját tevékenységéről és feladatai végrehajtásáról. Az ilyen jelentéseknek az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében be kell számolniuk a megtett lépésekről és az elért eredményekről. [Mód. 72] |
| --- | --- |

ga)

éves jelentés készítése a tagállamok érintett hatóságai, az EAA és a Bizottság részére saját tevékenységéről és feladatai végrehajtásáról. Az ilyen jelentéseknek az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében be kell számolniuk a megtett lépésekről és az elért eredményekről. [Mód. 72]

(2)   Minden egyes nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság megfelelő ellenőrzéseket és vizsgálatokat szervez az e rendelet követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében. Az érintett léginavigációs szolgáltató elősegíti ezt a munkát
  , és az érintett tagállam felkínál minden szükséges segítséget, hogy biztosítsa a megfelelés ellenőrzésének hatékonyságát
  . [Mód. 73]

5. cikk

Együttműködés a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok között [Mód. 74]

(1)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok egymás között információkat cserélnek ki munkájukról, döntéshozatali vezérelveikről, gyakorlataikról és eljárásaikról, valamint az uniós jog alkalmazásáról. A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok együttműködnek annak érdekében, hogy döntéshozatalukat az Unión belül összehangolják. A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok részt vesznek egy, a közös munkavégzést szolgáló, rendszeresen
  – évente legalább egyszer –
  ülésező hálózatban. A
  hálózatnak a
  Bizottság és az Európai Unió Repülési Ügynöksége (a továbbiakban: EAA) is tagjai, ők hangolják össze a munkáját, továbbá támogatják azt, és szükség szerint ajánlásokat címeznek a hálózatnak. A Bizottság és az EAA elősegíti a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok tevékeny együttműködését, valamint a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok közötti – a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének f) pontja alapján az EAA által létrehozandó szakértői állományon alapuló – munkaerőcserét és -megosztást.

E hálózat többek között:

| a) | egyszerűsített módszereket és iránymutatásokat dolgozhat ki és terjeszthet a 4. cikkben felsorolt hatósági feladatok végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

egyszerűsített módszereket és iránymutatásokat dolgozhat ki és terjeszthet a 4. cikkben felsorolt hatósági feladatok végrehajtására vonatkozóan;

| b) | segítséget nyújthat az egyes nemzeti légiközlekedési hatóságoknak szabályozási kérdésekben; |
| --- | --- |

b)

segítséget nyújthat az egyes nemzeti légiközlekedési hatóságoknak szabályozási kérdésekben;

| c) | véleményeket dolgozhat ki a Bizottság és az EAA számára a szabályalkotásról és a tanúsításról; |
| --- | --- |

c)

véleményeket dolgozhat ki a Bizottság és az EAA számára a szabályalkotásról és a tanúsításról;

| d) | véleményeket, iránymutatásokat és ajánlásokat dolgozhat ki a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

d)

véleményeket, iránymutatásokat és ajánlásokat dolgozhat ki a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás megkönnyítése céljából;

| e) | két vagy több tagállamban végrehajtandó, közös megoldásokat fejleszthet ki az ATM-főterv vagy a Chicagói Egyezmény céljainak megvalósítása érdekében. [Mód. 75] |
| --- | --- |

e)

két vagy több tagállamban végrehajtandó, közös megoldásokat fejleszthet ki az ATM-főterv vagy a Chicagói Egyezmény céljainak megvalósítása érdekében. [Mód. 75]

Az e rendelet 22. cikkében és a 45/2001/EK rendeletben előírt adatvédelmi szabályokra is figyelemmel a Bizottság támogatja a léginavigációs szolgáltatók

  platformot biztosít a hálózat tagjai közötti, az összes érintett vállalat, szervezet vagy jogalany
  üzleti titkainak bizalmas kezelését biztosító, lehetőleg elektronikus eszközökkel lebonyolított – e bekezdés első és második albekezdésében említett – információcserét a hálózat tagjai között

  információcsere számára
  . [Mód. 76]

(2)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok szorosan együttműködnek – együttműködési megállapodások révén is – annak érdekében, hogy segítsék egymást nyomonkövetési feladataik ellátásában, valamint az ellenőrzések és a vizsgálatok lebonyolításában. [Mód. 77]

(3)   Az olyan

  A
  funkcionális légtérblokkok tekintetében, amelyek több tagállam joghatósága alá tartozó légtérre terjednek ki, az érintett tagállamok
  a 4. cikknek megfelelő
  megállapodást kötnek az említett blokkokra vonatkozó szolgáltatásokat ellátó

  nyújtó
  léginavigációs szolgáltatóknak e cikkben meghatározott felügyeletéről. Az érintett nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok tervet dolgoznak ki, és abban rögzítik a szóban forgó megállapodás érvényre juttatása érdekében való együttműködésük részletes szabályait. [Mód. 78]

(4)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok szorosan együttműködnek azon léginavigációs szolgáltatók megfelelő felügyeletének biztosítása érdekében, amelyek rendelkeznek valamely tagállam érvényes tanúsítványával és egy másik tagállam joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatban is nyújtanak szolgáltatásokat. Ez az együttműködés kiterjed az e rendeletben foglaltaknak, illetve a 216/2008/EK rendelet 8b. cikke (1) bekezdésének megfelelően elfogadott vonatkozó közös követelményeknek mellékletben a be nem tartása esetén alkalmazandó eljárások létrehozására is. [Mód. 79]

(5)   A más tagállam joghatósága alá tartozó légtérben nyújtott léginavigációs szolgálatok esetében a (2)
  , (3)
  és a (4) bekezdésben említett eljárásoknak része a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított felügyeleti feladatok, valamint az e feladatok végrehajtása utáni eredmények kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás. A kölcsönös elismerés azokra az esetekre is alkalmazandó, amikor a nemzeti felügyeleti hatóságok a szolgáltatók tanúsítási folyamatainak elismeréséről is megállapodást kötnek. [Mód. 80]

(6)   Amennyiben azt a nemzeti jog lehetővé teszi, regionális együttműködési célból a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok a felügyeleti feladatok megosztásáról is megállapodhatnak egymással. [Mód. 81]

6. cikk

Minősített szervezetek

(1)   
  Az EEA és
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok határozhatnak úgy, hogy a 4. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket
  , vizsgálatokat
  és vizsgálatokat

  az e rendeletben számukra előírt egyéb feladatokat
  teljesen vagy részben olyan minősített szervezetekre ruházzák át, amelyek megfelelnek az I. mellékletben meghatározott követelményeknek. [Mód. 82]

(2)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoktól származó ilyen megbízatás az Unióban három évig érvényes, és ez az időszak meghosszabbítható

  . Az EEA és
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok az Unióban található minősített szervezetek bármelyikét utasíthatják arra, hogy végezzék el ezen ellenőrzéseket és vizsgálatokat. [Mód. 83]

(3)   A tagállamok

  Az EEA és
  a
  nemzeti légiközlekedési hatóságok
  értesítik a Bizottságot , az EAA-t és a többi tagállamot
  és adott esetben az EAA-t
  azokról a minősített szervezetekről, amelyekre az (1) bekezdésnek megfelelően feladatokat ruháztak át, megjelölve mindegyik szervezet hatáskörét és azonosító számát, továbbá értesítik őket minden vonatkozó változásról is . A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a minősített szervezetek jegyzékét, valamint mindegyikük azonosító számát és hatáskörét, és folyamatosan frissíti ezt a jegyzéket. [Mód. 84]

(4)   A tagállamoknak vissza kell vonniuk

  Az EEA és
  a
  nemzeti légiközlekedési hatóságok visszavonják
  az azoknak a minősített

  a minősített
  szervezeteknek adott feladatátruházást, amelyek már nem teljesítik az I. mellékletben rögzített követelményeket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, az EAA-t és a többi tagállamot. [Mód. 85]

(5)   Az e rendelet hatálybalépése előtt az 552/2004/EK rendelet 8. cikke alapján bejelentett szervezetként kijelölt szervezetek e cikk alkalmazásában minősített szervezeteknek tekintendők.

7. cikk

Az érdekeltekkel folytatott konzultáció

(1)   A nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok nemzeti jogszabályaiknak megfelelően konzultációs mechanizmusokat hoznak létre az érdekelteknek – beleértve feladataik elvégzése céljából a szakszemélyzet érdekképviseleti szerveit is – az egységes európai égbolt megvalósításába történő megfelelő bevonása érdekében. [Mód. 86]

(2)   Az érdekeltek körébe tartozhatnak:

| — | a léginavigációs szolgáltatók, |
| --- | --- |

—

a léginavigációs szolgáltatók,

| — | a repülőterek üzemeltetői, |
| --- | --- |

—

a repülőterek üzemeltetői,

| — | az érintett légtérhasználók és a légtérhasználókat képviselő érintett csoportok, |
| --- | --- |

—

az érintett légtérhasználók és a légtérhasználókat képviselő érintett csoportok,

| — | a katonai hatóságok, |
| --- | --- |

—

a katonai hatóságok,

| — | a gyártók, |
| --- | --- |

—

a gyártók,

| — | a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei. |
| --- | --- |

—

a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei.

III. FEJEZET

A SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSA

8. cikk

A léginavigációs szolgáltatók tanúsítása

(1)   Az Unióban valamennyi léginavigációs szolgálat ellátásához

  szolgáltatás nyújtásához
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok vagy az EAA általi engedélyezés vagy részükre történő nyilatkozattétel szükséges a 216/2008/EK rendelet 8b. cikkében foglaltaknak megfelelően. [Mód. 87]

(2)   A tanúsítási eljárás során arról is meg kell bizonyosodni, hogy a kérelmezők elegendő pénzügyi erővel rendelkeznek, valamint felelősségbiztosítási és biztosítási fedezetet szereztek, amennyiben az érintett tagállam arról nem gondoskodik.

(3)   A tanúsítványban elő kell írni a légtérhasználóknak a szolgáltatásokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférését, különös tekintettel a biztonságra. A tanúsításra a II. mellékletben megállapított feltételek vonatkoznak.

(4)   A tanúsítványok kibocsátásával a léginavigációs szolgáltatók jogosulttá válnak arra, hogy szolgáltatásaikat tagállamok

  bármely tagállam
  , az Unión belüli
  és szomszédos harmadik országbeli, továbbá adott esetben a funkcionális légtérblokkokon belüli
  más léginavigációs szolgáltatók, légtérhasználók és repülőterek számára is felkínálják
  az érintett felek közötti kölcsönös megállapodástól függően
  . A kisegítő szolgáltatok tekintetében e jogosultságnak feltétele a 10. cikk (2) bekezdésében foglaltak betartása. [Mód. 88]

9. cikk

A légiforgalmi szolgáltatók kijelölése

(1)   A tagállamok az egyedi légtérblokkokon belül biztosítják a légiforgalmi szolgálatok kizárólagos alapon történő ellátását a joghatóságuk alá tartozó légtér tekintetében. E célból a tagállamok kijelölnek egy, az Unióban érvényes tanúsítvánnyal vagy nyilatkozattal rendelkező légiforgalmi szolgáltatót.

(2)   A tagállamok a határon átnyúló szolgáltatások nyújtása tekintetében biztosítják, hogy nemzeti joguk nem akadályozza az e cikknek és a 18. cikk (3) bekezdésének való megfelelést azáltal, hogy az adott tagállam joghatósága alá tartozó légtérben légiforgalmi szolgáltatást biztosító szolgáltatókra nézve előírja, hogy teljesítsék a következő feltételek valamelyikét:

| a) | közvetlenül vagy többségi tulajdon révén az adott tagállam vagy annak állampolgárai tulajdonában legyenek; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül vagy többségi tulajdon révén az adott tagállam vagy annak állampolgárai tulajdonában legyenek;

| b) | gazdasági tevékenységük központja vagy a létesítő okirat szerinti székhelyük az adott tagállamban legyen; |
| --- | --- |

b)

gazdasági tevékenységük központja vagy a létesítő okirat szerinti székhelyük az adott tagállamban legyen;

| c) | csak az adott tagállamban lévő infrastruktúrákat használjanak. |
| --- | --- |

c)

csak az adott tagállamban lévő infrastruktúrákat használjanak.

(3)   A tagállamok meghatározzák a kijelölt légiforgalmi szolgáltatókra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. A kötelezettségek magukban foglalhatják olyan vonatkozó információk időbeni átadásának feltételeit, amelyek segítségével a tagállamok joghatósága alá tartozó légtérben valamennyi légi jármű mozgása azonosítható.

(4)   A tagállamok saját mérlegelésük szerint választhatnak légiforgalmi szolgáltatót azzal a feltétellel, hogy ez utóbbi engedéllyel rendelkezik vagy nyilatkozatot tett a 216/2008/EK rendeletben foglaltak szerint .

(5)   A 16. cikkel összhangban létrehozott
  azon
  funkcionális légtérblokkok tekintetében, amelyek egynél több tagállam joghatósága alá tartozó légtérre terjednek ki, az érintett tagállamok e cikk (1) bekezdésével összhangban a légtérblokk létrehozása előtt legalább egy hónappal közösen jelölnek ki egy vagy több légiforgalmi szolgáltatót. [Mód. 89]

(6)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az e cikk keretében hozott azon határozatokról, amelyek a joghatóságuk alá tartozó légtér tekintetében az egyes légtérblokkokon belüli légiforgalmi szolgáltatók kijelölésére vonatkoznak.

10. cikk

A kisegítő szolgálatok ellátása

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a kisegítő szolgálatot kínáló szolgáltatók az ebben a cikkben foglaltaknak megfelelően
  ne legyenek olyan jogi akadályok a kisegítő szolgálatot kínáló szolgáltatók előtt, amelyek akadályoznák azon képességüket, hogy
  méltányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható feltételek szerint versenyezhessenek az Unióban e szolgálatok ellátásáért.

Az ebben a cikkben előírt követelményeket legkésőbb 2020. január 1-jére teljesíteni kell.

(2)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a légiforgalmi szolgálatok ellátása elkülönüljön a
  léginavigációs szolgáltatók üzleti tervük kidolgozásakor
  a
  pénzügyi és minőségi szempontból leginkább kedvező szolgáltató kiválasztása érdekében ajánlatokat kérjenek különböző
  kisegítő szolgálatok ellátásától

  szolgálatot nyújtó szolgáltatóktól
  . Az elkülönítés annak megkövetelését is magában foglalja, hogy a légiforgalmi szolgálatokat, illetve a kisegítő szolgálatokat más-más vállalkozás lássa el.

  A 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott teljesítmény-felülvizsgálati szerv a teljesítménytervek értékelésekor ellenőrzi az e bekezdés rendelkezéseinek való megfelelés szintjét.

(3)   A

  Külső
  kisegítő szolgálatok
  megválasztása során be kell tartani a 2004/18/EK irányelv rendelkezéseit. Az e szolgálatok
  közbeszerzésével foglalkozó szervezet

  szervezetnek
  különösen a költséghatékonyságnak

  költség- és energiahatékonyságot
  , a szolgáltatás általános minőségének és

  minőségét,
  aa szolgáltatás biztonságának szempontjai figyelembevételével választ ki szolgáltatót a szóban forgó szolgálatok ellátására

  átjárhatóságát és biztonságát, valamint a közbeszerzési folyamat átláthatóságát alkalmazza kötelező kiválasztási kritériumként
  .

(4)   Egy kisegítő szolgálatot kínáló szolgáltató csak akkor válaszható ki arra, hogy egy tagállam légterében szolgálatot lásson el, ha:

| a) | rendelkezik a 216/2008/EK rendelet 8b. cikke szerinti engedéllyel; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a 216/2008/EK rendelet 8b. cikke szerinti engedéllyel;

| b) | gazdasági tevékenységének központja valamelyik tagállamban van; |
| --- | --- |

b)

gazdasági tevékenységének központja valamelyik tagállamban van;

| c) | több mint 50 %-ban a tagállamok, illetve azok állampolgárai tulajdonában van, és a tagállamoknak, illetve azok állampolgárainak tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár közvetetten, egy vagy több vállalkozás közbeiktatásával, hacsak másképp nem rendelkezik egy olyan, harmadik országgal kötött megállapodás, amelynek az Unió is részes fele; valamint |
| --- | --- |

c)

több mint 50 %-ban a tagállamok, illetve azok állampolgárai tulajdonában van, és a tagállamoknak, illetve azok állampolgárainak tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár közvetetten, egy vagy több vállalkozás közbeiktatásával, hacsak másképp nem rendelkezik egy olyan, harmadik országgal kötött megállapodás, amelynek az Unió is részes fele; valamint

| d) | a szolgáltató megfelel a nemzeti biztonsági és védelmi előírásoknak. |
| --- | --- |

d)

a szolgáltató megfelel a nemzeti biztonsági és védelmi előírásoknak.

(5)   Az EATMN működésével kapcsolatos kisegítő szolgálatokat a hálózatkezelő is elláthatja központilag úgy, hogy a szóban forgó szolgálatokkal kiegészíti a 17. cikk (2) bekezdésében említett szolgálatokat, a 17. cikk (3) bekezdésének megfelelően. A szóban forgó szolgálatokat – különösen azokat, amelyek az ATM-infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával kapcsolatosak – továbbá egy léginavigációs szolgálató vagy ilyen szolgáltatókból álló csoportosulás is elláthatja kizárólagos alapon. A Bizottság meghatározza a léginavigációs szolgáltatók, illetve ilyen szolgáltatókból álló csoportosulások kiválasztásának a szakmai felkészültség és a szolgálatok ellátására való képesség pártatlan és költséghatékony figyelembevételén alapuló részletes szabályait, és átfogó értékelést készít a kisegítő szolgálatok központosított ellátásának becsült költségeiről és várható hasznáról. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. A Bizottság e végrehajtási aktusokkal összhangban jelöli ki a szolgáltatókat, illetve szolgáltatókból álló csoportosulásokat.

(5a)
     
  A Bizottság részletes szabályokat állapít meg, amelyek meghatározzák az e cikk által érintett szolgáltatások kiválasztásának módjait. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(5b)
     
  A Bizottság átfogó tanulmányt készít a kisegítő szolgálatok ellátására vonatkozó piaci elvek bevezetésének operatív, gazdasági, biztonsági és szociális hatásairól, és azt 2016. január 1-jéig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E tanulmány figyelembe veszi az ATM-főterv végrehajtását és a SESAR-technológiák által a kisegítő szolgálatok ágazatára gyakorolt hatást. [Mód. 90]

11. cikk

Teljesítményösztönző rendszer

(1)   Az egységes európai égbolt keretében a léginavigációs szolgálatok és a hálózati szolgálatok teljesítményének növelésére létre kell hozni a léginavigációs szolgálatok és hálózati szolgálatok teljesítményösztönző rendszerét. Ennek elemei:

| a) | az egész Unióra vonatkozó teljesítménycélok és ezekhez kapcsolódó helyi teljesítménycélok a teljesítmény olyan kulcsfontosságú területein, mint a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság
  , az ATM-főterv teljes referencia-időszakra rögzített magas szintű céljaival összhangban
  ; [Mód. 91] |
| --- | --- |

a)

az egész Unióra vonatkozó teljesítménycélok és ezekhez kapcsolódó helyi teljesítménycélok a teljesítmény olyan kulcsfontosságú területein, mint a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság
  , az ATM-főterv teljes referencia-időszakra rögzített magas szintű céljaival összhangban
  ; [Mód. 91]

| b) | olyan, teljesítménycélokat is tartalmazó nemzeti tervek vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó tervek

  helyi teljesítménytervek
  , amelyek biztosítják az uniós szintű és a kapcsolódó helyi teljesítménycéloknak való megfelelést; továbbá [Mód. 92] |
| --- | --- |

b)

olyan, teljesítménycélokat is tartalmazó nemzeti tervek vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó tervek

  helyi teljesítménytervek
  , amelyek biztosítják az uniós szintű és a kapcsolódó helyi teljesítménycéloknak való megfelelést; továbbá [Mód. 92]

| c) | a léginavigációs szolgálatok és a hálózati szolgálatok teljesítményének rendszeres felülvizsgálata, folyamatos ellenőrzése és értékelése. |
| --- | --- |

c)

a léginavigációs szolgálatok és a hálózati szolgálatok teljesítményének rendszeres felülvizsgálata, folyamatos ellenőrzése és értékelése.

(2)   A Bizottság kijelöl egy független, pártatlan és megfelelő hatáskörrel rendelkező szervet, hogy az „teljesítmény-felülvizsgálati szervként”
  (PRB)
  járjon el. A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek az a feladata, hogy segítse a

  PRB-t 2015. július 1-jei hatállyal európai gazdasági szabályozóként hozzák létre
  a Bizottság munkáját,

  felügyelete mellett. A PRB feladata a Bizottság segítése
  együttműködésben a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságokkal, és hogy kérésre a nemzeti felügyeleti hatóságokat támogassa vaz (1) bekezdésben említett teljesítményrendszer végrehajtásában

  végrehajtása során
  .
  A PRB-nek funkcionálisan és jogilag minden – nemzeti vagy páneurópai szintű – szolgáltatótól különállónak kell lennie.
  Az EAA, és

  a hálózatkezelő,
  az Eurocontrol vagy más illetékes hatóság

  szerv
  technikai segítséget nyújthat a teljesítmény-felülvizsgálati szervnek

  PRB számára
  . [Mód. 93]

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett nemzeti terveket vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó terveket

  helyi teljesítményterveket
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok készítik el és a tagállamok fogadják el. Ezek a tervek kötelező helyi célokat, valamint a tagállam (tagállamok) által elfogadott, megfelelő ösztönzőrendszert tartalmaznak. A terveket a
  Bizottsággal, a PRB-vel,
  léginavigációs szolgáltatókkal, a légtérhasználók

  légtérfelhasználók
  képviselőivel és adott esetben a repülőterek üzemeltetőivel és a repülőtéri koordinátorokkal egyeztetve kell elkészíteni. [Mód. 94]

(4)   A Bizottság a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel

  PRB-vel
  együttműködésben értékeli, hogy a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkszintű tervek

  helyi teljesítménytervek
  és a helyi célok mennyiben felelnek meg az Unió egészére érvényes teljesítménycéloknak. [Mód. 95]

Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítéli meg

  megállapítja
  , hogy a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó tervek

  helyi teljesítménytervek
  , illetve a helyi célok nem felelnek meg az Unió egészére vonatkozó céloknak, akkor előírhatja, hogy az érintett tagállamok megtegyék a szükséges korrekciós intézkedéseket. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 96]

(5)   Az (1) bekezdés szerinti teljesítményösztönző rendszer referencia-időszaka legalább három és legfeljebb öt év. Ebben az időszakban a helyi célok teljesítésének meghiúsulása esetén az érintett tagállamok intézkedéseket határoznak meg és alkalmaznak a helyzet orvoslására . Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek az intézkedések nem elegendők a helyzet orvoslásához, akkor olyan határozatot hozhat, melyben az érintett tagállamokat kötelezi a szükséges intézkedések meghozatalára, illetve szankciók alkalmazására. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárással kell elfogadni.

(6)   A Bizottság
  és az EAA a PRB-vel együtt
  rendszeresen értékeli az Unió egészére vonatkozó és a kapcsolódó helyi teljesítménycélok teljesítését. [Mód. 97]

(7)   Az (1) bekezdésben említett teljesítményösztöntő rendszer a következőkön alapul:

| a) | a léginavigációs szolgálatok és a hálózati szolgálatok teljesítményére vonatkozó, valamennyi érintett féltől – a léginavigációs szolgáltatóktól, a légtérhasználóktól, a repülőtér-üzemeltetőktől,
  az EAA-tól,
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoktól, a tagállamoktól és az Eurocontroltól – származó releváns adatok gyűjtése, validálása, vizsgálata, értékelése és terjesztése; [Mód. 98] |
| --- | --- |

a)

a léginavigációs szolgálatok és a hálózati szolgálatok teljesítményére vonatkozó, valamennyi érintett féltől – a léginavigációs szolgáltatóktól, a légtérhasználóktól, a repülőtér-üzemeltetőktől,
  az EAA-tól,
  a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoktól, a tagállamoktól és az Eurocontroltól – származó releváns adatok gyűjtése, validálása, vizsgálata, értékelése és terjesztése; [Mód. 98]

| b) | az ICAO „Global Air Traffic Management Operational Concept” (Átfogó légiforgalmi szolgáltatási működési koncepció) című, 9854. sz. dokumentuma alapján a teljesítmény megfelelő, kulcsfontosságú területeinek meghatározása, összhangban az ATM-főterv teljesítménykeretével, ideértve a biztonsággal, a környezetvédelemmel, a kapacitással, a költséghatékonysággal
  és az emberi tényezővel
  kapcsolatos területeket, szükség szerint átdolgozva az egységes európai égbolt egyedi igényeinek és e területek vonatkozó céljainak figyelembevétele érdekében, valamint a teljesítmény legfontosabb mutatóinak meghatározása a teljesítmény mérésére
  . Különös figyelmet kell fordítani a biztonsági teljesítménymutatókra
  ; [Mód. 99] |
| --- | --- |

b)

az ICAO „Global Air Traffic Management Operational Concept” (Átfogó légiforgalmi szolgáltatási működési koncepció) című, 9854. sz. dokumentuma alapján a teljesítmény megfelelő, kulcsfontosságú területeinek meghatározása, összhangban az ATM-főterv teljesítménykeretével, ideértve a biztonsággal, a környezetvédelemmel, a kapacitással, a költséghatékonysággal
  és az emberi tényezővel
  kapcsolatos területeket, szükség szerint átdolgozva az egységes európai égbolt egyedi igényeinek és e területek vonatkozó céljainak figyelembevétele érdekében, valamint a teljesítmény legfontosabb mutatóinak meghatározása a teljesítmény mérésére
  . Különös figyelmet kell fordítani a biztonsági teljesítménymutatókra
  ; [Mód. 99]

| c) | a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén keletkező információkat figyelembe vevő, az Unió egészére érvényes teljesítménycélok, valamint a kapcsolódó helyi szintű teljesítménycélok meghatározása és felülvizsgálata
  . Az Unió egészére érvényes teljesítménycélokat annak biztosítása mellett kell meghatározni, hogy a funkcionális légtérblokkok elegendő rugalmasságot őrizzenek meg a legjobb eredmények eléréséhez
  ; [Mód. 100] |
| --- | --- |

c)

a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén keletkező információkat figyelembe vevő, az Unió egészére érvényes teljesítménycélok, valamint a kapcsolódó helyi szintű teljesítménycélok meghatározása és felülvizsgálata
  . Az Unió egészére érvényes teljesítménycélokat annak biztosítása mellett kell meghatározni, hogy a funkcionális légtérblokkok elegendő rugalmasságot őrizzenek meg a legjobb eredmények eléréséhez
  ; [Mód. 100]

| d) | kritériumok a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó

  helyi
  teljesítményterveknek a nemzeti felügyelő

  légiközlekedési
  hatóságok általi kidolgozásához, amely tervek tartalmazzák a helyi teljesítménycélokat és az ösztönzőrendszert. A teljesítménytervek: [Mód. 101]







  i. | a léginavigációs szolgáltatók üzleti tervein alapulnak
  , amelyeknek figyelembe kell venniük az ATM főterv végrehajtását
  ; [Mód. 102] |
| --- | --- | --- |

d)

kritériumok a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó

  helyi
  teljesítményterveknek a nemzeti felügyelő

  légiközlekedési
  hatóságok általi kidolgozásához, amely tervek tartalmazzák a helyi teljesítménycélokat és az ösztönzőrendszert. A teljesítménytervek: [Mód. 101]

i.

a léginavigációs szolgáltatók üzleti tervein alapulnak
  , amelyeknek figyelembe kell venniük az ATM főterv végrehajtását
  ; [Mód. 102]

| ii. | kiterjednek a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó költségalap minden költségelemére; |
| --- | --- |

ii.

kiterjednek a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó költségalap minden költségelemére;

| iii. | az Unió egészére érvényes teljesítménycéloknak megfelelő, kötelezően elérendő helyi teljesítménycélokat tartalmaz; |
| --- | --- |

iii.

az Unió egészére érvényes teljesítménycéloknak megfelelő, kötelezően elérendő helyi teljesítménycélokat tartalmaz;

| e) | a helyi teljesítménycélok értékelése a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkszintű terv

  helyi teljesítményterv
  alapján; [Mód. 103] |
| --- | --- |

e)

a helyi teljesítménycélok értékelése a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkszintű terv

  helyi teljesítményterv
  alapján; [Mód. 103]

| f) | a nemzeti és a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó teljesítményterveknek a

  helyi teljesítménytervek ellenőrzése, beleértve
  megfelelő riasztási mechanizmusokra is kiterjedő nyomon követése

  mechanizmusokat
  ; [Mód. 104] |
| --- | --- |

f)

a nemzeti és a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó teljesítményterveknek a

  helyi teljesítménytervek ellenőrzése, beleértve
  megfelelő riasztási mechanizmusokra is kiterjedő nyomon követése

  mechanizmusokat
  ; [Mód. 104]

| g) | azon kritériumok, amelyek alapján a referencia-időszak alatt szankcionálják az Unió egészére érvényes és a kapcsolódó helyi teljesítménycéloknak való meg nem felelést,
  illetve e tekintetben kompenzációs mechanizmusokat alkalmaznak,
  és amelyek támogatják a riasztási mechanizmusokat; [Mód. 105] |
| --- | --- |

g)

azon kritériumok, amelyek alapján a referencia-időszak alatt szankcionálják az Unió egészére érvényes és a kapcsolódó helyi teljesítménycéloknak való meg nem felelést,
  illetve e tekintetben kompenzációs mechanizmusokat alkalmaznak,
  és amelyek támogatják a riasztási mechanizmusokat; [Mód. 105]

| h) | az ösztönzőrendszer tagállami létrehozására vonatkozó általános elvek; |
| --- | --- |

h)

az ösztönzőrendszer tagállami létrehozására vonatkozó általános elvek;

| i) | a teljesítményönsztöző rendszer működéséhez való alkalmazkodáshoz szükséges – az e bekezdésben említett végrehajtási aktus elfogadásától számított legfeljebb 12 hónapig alkalmazható – átmeneti rendelkezések alkalmazásáról szóló elvek; |
| --- | --- |

i)

a teljesítményönsztöző rendszer működéséhez való alkalmazkodáshoz szükséges – az e bekezdésben említett végrehajtási aktus elfogadásától számított legfeljebb 12 hónapig alkalmazható – átmeneti rendelkezések alkalmazásáról szóló elvek;

| j) | a teljesítménycélok teljesítésének értékeléséhez és az új célok kijelöléséhez megfelelő referencia-időszakok és időtartamok; |
| --- | --- |

j)

a teljesítménycélok teljesítésének értékeléséhez és az új célok kijelöléséhez megfelelő referencia-időszakok és időtartamok;

| k) | a szükséges kapcsolódó ütemezések; |
| --- | --- |

k)

a szükséges kapcsolódó ütemezések;

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  Unió egészére érvényes teljesítménycélokat fogadjon el és az
  az e bekezdésben foglalt pontokkal összhangban rögzíte

  rögzítse
  a teljesítményösztönző rendszer megfelelő működésének részletes szabályait. [Mód. 106]

(8)   A teljesítményösztönző rendszer megalkotásakor figyelembe kell venni, hogy az útvonali és a terminálokon nyújtott szolgáltatások, valamint a hálózati szolgálatok különböznek egymástól, és – szükség esetén teljesítményfelmérés céljából is – ennek megfelelően kell kezelni őket.

(8a)
     
  A Bizottság tanulmányt készít arról, hogy az ATM-rendszerben jelen lévő nem léginavigációs szolgáltatók – például repülőterek üzemeltetői, repülőtéri koordinátorok és légi járművek üzembentartói – magatartása milyen hatást gyakorolhat az európai ATM-hálózat hatékony működésére.

A tanulmány hatályának legalább az alábbiakra kell kiterjednie:

| a) | az ATM-rendszerben jelen lévő azon nem léginavigációs szolgáltatók azonosítása, amelyek képesek befolyásolni a hálózat teljesítményét; |
| --- | --- |

a)

az ATM-rendszerben jelen lévő azon nem léginavigációs szolgáltatók azonosítása, amelyek képesek befolyásolni a hálózat teljesítményét;

| b) | az ilyen szereplők magatartásának hatása a léginavigációs szolgálatok teljesítményére, a biztonsággal, a környezetvédelemmel és a kapacitással kapcsolatos fő teljesítménymutatók vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

az ilyen szereplők magatartásának hatása a léginavigációs szolgálatok teljesítményére, a biztonsággal, a környezetvédelemmel és a kapacitással kapcsolatos fő teljesítménymutatók vonatkozásában;

| c) | a szereplőkre vonatkozó teljesítménymutatók és fő teljesítménymutatók kidolgozásának megvalósíthatósága; |
| --- | --- |

c)

a szereplőkre vonatkozó teljesítménymutatók és fő teljesítménymutatók kidolgozásának megvalósíthatósága;

| d) | az európai ATM-hálózat számára a további teljesítménymutatók és fő teljesítménymutatók alkalmazásából esetlegesen keletkező előnyök; valamint az optimális teljesítmény elérése előtt álló bármely akadály. |
| --- | --- |

d)

az európai ATM-hálózat számára a további teljesítménymutatók és fő teljesítménymutatók alkalmazásából esetlegesen keletkező előnyök; valamint az optimális teljesítmény elérése előtt álló bármely akadály.

A tanulmány kidolgozását legkésőbb az e rendelet közzétételét követő 12 hónapon belül kell megkezdeni, és legkésőbb 12 hónappal később le kell zárni; a tanulmány eredményét ezt követően a Bizottság és a tagállamok vizsgálják meg azzal a céllal, hogy a teljesítményösztönző rendszer hatályát kiterjesszék oly módon, hogy az magában foglalja a jövőbeni referencia-időszakokra vonatkozó további teljesítménymutatókat és fő teljesítménymutatókat, e cikk rendelkezéseivel összhangban. [Mód. 107]

12. cikk

Általános díjszámítási előírások

A 13. és a 14. cikk követelményeivel összhangban a léginavigációs szolgáltatásokra vonatkozó díjszámítási rendszer a biztonság optimális szintjét fenntartva hozzájárul ahhoz, hogy a légtérhasználóknak felszámított díjak meghatározása, kivetése és beszedése átláthatóbb legyen, a léginavigációs szolgáltatások nyújtása költséghatékonyabbá váljon és a légi közlekedés hatékonyabban szerveződjön. A rendszernek összhangban kell lennie a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezmény 15. cikkével, valamint az Eurocontrol útvonaldíjrendszerével is.

13. cikk

Díjszámítási alapelvek

(1)   A díjszámítási rendszer alapját a szolgáltatók részéről felmerülő azon költségek elszámolása képezi, amelyek a légtérhasználók részére biztosított léginavigációs szolgálatokhoz kapcsolódnak. A rendszer e költségeket a felhasználói kategóriák között osztja el.

(2)   A díjak költségalapjának megállapításakor a (3)–(8) bekezdés szerinti alapelveket kell alkalmazni.

(3)   A légtérhasználók között elosztandó költség a léginavigációs szolgálatok ellátásának megállapított költsége, ideértve a tőkebefektetés után járó megfelelő kamatösszegeket és az eszközök értékcsökkenését, valamint a karbantartás, az üzemeltetés, az igazgatás és az ügyvitel költségeit, beleértve az EAA-nál a vonatkozó hatósági feladatok kapcsán felmerült költségeket is . A megállapított költségeken azok a költségek értendők, amelyeket a tagállamok nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén a 11. cikk (5) bekezdésében említett referencia-időszak minden naptári évében meghatározott referencia-időszak elején vagy annak során, a 11. cikkében rögzített riasztási mechanizmusok alkalmazásával a megfelelő kiigazítások megtétele után megállapítanak.

(4)   Az ezzel összefüggésben figyelembe veendő költségek az európai régióra vonatkozó ICAO regionális léginavigációs terv szerint meghatározott és megvalósított létesítményekkel, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megállapított költségek. Ide tartoznak a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok és/vagy minősített szervezetek részéről felmerülő költségek, valamint az adott tagállam és a szolgáltató részéről a léginavigációs szolgálatok ellátásával kapcsolatban felmerülő egyéb költségek is. Nem tartoznak ide a tagállamok által kiszabott, a 33. cikkben említett szankciók költségei, sem a 11. cikk (5) bekezdésében említett korrekciós intézkedések vagy szankciók költségei. [Mód. 108]

(5)   A funkcionális légtérblokkok vonatkozásában – a tagállamok közötti keretszabályozások részeként – a tagállamok ésszerű erőfeszítéseket tesznek a díjszabási politikát meghatározó közös alapelvek elfogadására
  annak érdekében, hogy saját teljesítménytervükkel összhangban egységes díjat állapítsanak meg
  . [Mód. 109]

(6)   A különböző léginavigációs szolgálatok költségét minden egyes szolgálatra vonatkozóan külön-külön kell meghatározni a 21. cikk (3) bekezdése szerint;

(7)   Nem megengedett a kereszttámogatás az útvonali és a repülőtéri szolgáltatások között. A mind a repülőtéri, mind az útvonali szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket átlátható módszertan alapján arányosan kell felosztani a kétféle szolgáltatás között. A fenti két kategória egyikébe tartozó, különböző légiforgalmi szolgálatok közötti kereszttámogatás csak objektív okokkal megindokolt és egyértelműen azonosított esetekben megengedett. Nem megengedett a kereszttámogatás a légiforgalmi és a kisegítő szolgálatok között.

(8)   Biztosítani kell a díjak költségalapjának átláthatóságát. Végrehajtási szabályokat kell elfogadni a szolgáltatók általi tájékoztatásadásra annak érdekében, hogy lehetővé váljon a szolgáltató előrejelzéseinek, tényleges költségeinek és bevételeinek felülvizsgálata. A nemzeti felügyeleti hatóságok, a szolgáltatók, a légtérhasználók, a Bizottság és az Eurocontrol között rendszeres információcsere zajlik.

(9)   A tagállamoknak a következő alapelveket kell alkalmazniuk a díjaknak a (3)–(8) bekezdéssel összhangban történő megállapításakor:

| a) | megkülönböztetéstől mentes feltételekkel kell megállapítani a léginavigációs szolgálatokért fizetendő díjakat; amikor egyazon szolgáltatás igénybevételéért különböző légtérhasználókra vetnek ki díjakat, semmiféle megkülönböztetés nem alkalmazható a légtérhasználó állampolgársága vagy besorolása alapján; |
| --- | --- |

a)

megkülönböztetéstől mentes feltételekkel kell megállapítani a léginavigációs szolgálatokért fizetendő díjakat; amikor egyazon szolgáltatás igénybevételéért különböző légtérhasználókra vetnek ki díjakat, semmiféle megkülönböztetés nem alkalmazható a légtérhasználó állampolgársága vagy besorolása alapján;

| b) | egyes felhasználók, különösen könnyű légi járművek és állami légi járművek üzemeltetőjének mentesítése engedélyezhető, feltéve, hogy e mentesség költségét nem hárítják át más felhasználókra; |
| --- | --- |

b)

egyes felhasználók, különösen könnyű légi járművek és állami légi járművek üzemeltetőjének mentesítése engedélyezhető, feltéve, hogy e mentesség költségét nem hárítják át más felhasználókra;

| c) | a díjakat naptári évre vonatkozóan kell meghatározni a megállapított költségek alapján; |
| --- | --- |

c)

a díjakat naptári évre vonatkozóan kell meghatározni a megállapított költségek alapján;

| d) | a léginavigációs szolgálatok bevétele biztosíthatja a befektetett eszközök szükséges fejlesztéséhez az eszközök ésszerű megtérülését; |
| --- | --- |

d)

a léginavigációs szolgálatok bevétele biztosíthatja a befektetett eszközök szükséges fejlesztéséhez az eszközök ésszerű megtérülését;

| e) | a díjaknak tükrözniük kell a légtérfelhasználók számára rendelkezésre bocsátott léginavigációs szolgálatok és berendezések költségét, beleértve az EAA-nál a vonatkozó hatósági feladatok kapcsán felmerült költségeket is, figyelembe véve a különféle érintett légijármű-típusok viszonylagos kapacitását; |
| --- | --- |

e)

a díjaknak tükrözniük kell a légtérfelhasználók számára rendelkezésre bocsátott léginavigációs szolgálatok és berendezések költségét, beleértve az EAA-nál a vonatkozó hatósági feladatok kapcsán felmerült költségeket is, figyelembe véve a különféle érintett légijármű-típusok viszonylagos kapacitását;

| f) | a díjak ösztönzőleg hatnak a léginavigációs szolgálatok biztonságos, hatékony, eredményes és fenntartható ellátására, a nagyfokú biztonság, a költséghatékonyság és a teljesítménycélok elérése céljából, valamint ösztönzik az integrált szolgáltatások nyújtását, ugyanakkor csökkentik a légi közlekedés környezeti hatásait. Az f)

  E
  pont alkalmazása céljából a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kidolgozott

  helyi
  teljesítménytervekhez kapcsolódóan a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok bevezethetnek olyan, esetlegesen pénzügyi előnyöket és hátrányokat jelentő ösztönzőket is magukban foglaló mechanizmusokat, amelyek a léginavigációs szolgáltatókat és/vagy a légtérhasználókat az optimális biztonsági szint fenntartása mellett a rendelkezésre bocsátott léginavigációs szolgálatok javítására, például a kapacitásbővítésre, a késések mérséklésére és a fenntartható fejlődés megvalósítására ösztönzik. [Mód. 110] |
| --- | --- |

f)

a díjak ösztönzőleg hatnak a léginavigációs szolgálatok biztonságos, hatékony, eredményes és fenntartható ellátására, a nagyfokú biztonság, a költséghatékonyság és a teljesítménycélok elérése céljából, valamint ösztönzik az integrált szolgáltatások nyújtását, ugyanakkor csökkentik a légi közlekedés környezeti hatásait. Az f)

  E
  pont alkalmazása céljából a nemzeti vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kidolgozott

  helyi
  teljesítménytervekhez kapcsolódóan a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok bevezethetnek olyan, esetlegesen pénzügyi előnyöket és hátrányokat jelentő ösztönzőket is magukban foglaló mechanizmusokat, amelyek a léginavigációs szolgáltatókat és/vagy a légtérhasználókat az optimális biztonsági szint fenntartása mellett a rendelkezésre bocsátott léginavigációs szolgálatok javítására, például a kapacitásbővítésre, a késések mérséklésére és a fenntartható fejlődés megvalósítására ösztönzik. [Mód. 110]

(10)   A Bizottság intézkedéseket fogad el, amelyek részletesen meghatározzák az (1)–(9) bekezdés alkalmazása céljából követendő eljárásokat.
  A Bizottság pénzügyi mechanizmusokat javasolhat a SESAR-technológiák alkalmazásához kapcsolódó légi és földi tőkeráfordítások szinkronizálásának javítására.
   A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 111]

14. cikk

A 12. és a 13. cikknek való megfelelés felülvizsgálata

(1)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a 12. és 13. cikkben említett alapelveknek és szabályoknak való megfelelés folyamatos felülvizsgálatát. A Bizottság törekszik arra, hogy létrehozza az Eurocontrol szakértelmének felhasználásához szükséges mechanizmusokat, továbbá a felülvizsgálat eredményeit megosztja a tagállamokkal, az Eurocontrollal és a légtérhasználók képviselőivel.

(2)   A Bizottság egy vagy több tagállam kérésére, vagy saját kezdeményezésére megvizsgálja azokat az intézkedéseket, amelyeket a nemzeti hatóságok a 12. és a 13. cikk alkalmazása kapcsán, a költségek és díjak megállapítására vonatkozóan fogadtak el. A 32. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság a vizsgálat eredményeit megosztja a tagállamokkal, az Eurocontrollal és a légtérfelhasználók képviselőivel. Egy adott kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül, az érintett tagállam meghallgatása után a Bizottság határozatot hoz arról, hogy a 12. és a 13. cikkben foglaltakat betartották-e, és hogy ennek megfelelően az intézkedés továbbra is alkalmazható-e. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni .

14a. cikk

Az ATM-főterv végrehajtása

Az ATM-főterv végrehajtását a Bizottság koordinálja. A hálózatkezelő, a PRB és az üzemeltetésirányító e rendelet rendelkezéseivel összhangban hozzájárul az ATM-főterv végrehajtásához. [Mód. 112]

14b. cikk

A Bizottság intézkedéseket fogad el az ATM-főterv végrehajtása irányításának megteremtésére, ideértve a felelős irányítási szerv meghatározását és kiválasztását (üzemeltetésirányító). A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 113]

14c. cikk

Az üzemeltetésirányító kötelező határidőket javasol a Bizottság számára az üzemeltetés tekintetében, valamint megfelelő korrekciós intézkedéseket a késleltetett végrehajtásra vonatkozóan. [Mód. 114]

15. cikk

Közös projektek

(1)   Az ATM-főterv végrehajtása előmozdítható közös projektekkel. Ezek a projektek támogatják e rendelet arra irányuló célkitűzéseit, hogy az európai légiközlekedési rendszer teljesítménye javuljon a rendszer olyan kulcsterületein, mint a kapacitás, a járatszervezés hatékonysága és a költséghatékonyság, valamint a környezeti fenntarthatóság, a biztonsági célok elsődleges szem előtt tartásával. A közös projekteknek arra kell törekedniük, hogy
  az ATM-funkciók kiépítése
  kellő időben, sor kerüljön azon

  összehangoltan és szinkronizáltan történjék,
  az ATM-funkciók összehangolt és szinkronizált kiépítésére, amelyek szükségesek az ATM-főtervben szereplő alapvető üzemi változások véghezviteléhez.

  véghezvitele érdekében, ideértve a legmegfelelőbb földrajzi kiterjedés, a teljesítményalapú projektstruktúra és a kiépítésirányító által alkalmazandó szolgáltatási megközelítés meghatározását is
  .
  Adott esetben a közös projektek kialakítása és végrehajtása arra irányul, hogy valamennyi tagállamban lehetővé váljon az alapvető átjárható képességek készletének megléte. [Mód. 115]

(2)   A Bizottság intézkedéseket fogadhat el a közös projektek irányításának létrehozására és végrehajtásuk ösztönzőinek meghatározására. A
  közös projekteket irányító szervnek az ATM-főterv referenciaértékeinek megvalósításáért felelős szervnek kell lennie. A
  szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. Ezek az intézkedések . nem befolyásolják

  kiegészítik
  a projekteknek a funkcionális légtérblokkok tekintetében történő végrehajtására a légtérblokkok felei által közösen elfogadott mechanizmusokat. [Mód. 116]

(3)   A Bizottság a hálózattal kapcsolatos azon funkciók tekintetében, amelyek légiforgalmi irányítás és a léginavigációs szolgálatok európai összteljesítményének javítása szempontjából különösen fontosak, közös projekteket fogadhat el, melyekben kijelöli a telepítésre érett ATM-funkciókat, valamint a telepítés menetrendjét és földrajzi hatókörét. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni .A közös projektek adott esetben a többéves pénzügyi kereten belül uniós finanszírozásból is támogathatók. E célból, és a tagállamok saját pénzügyi forrásaik felhasználása feletti mérlegelési szabadságának sérelme nélkül a Bizottság független költség-haszon elemzést készít, és a 28. cikkel összhangban megfelelő konzultációkat folytat a tagállamokkal és az érintett felekkel, felkutatva a projektek végrehajtásához mozgósítható minden megfelelő finanszírozási eszközt. A közös projektek végrehajtásából eredő támogatható költségek térítése az átláthatóság és megkülönböztetésmentesség elvével összhangban történik.

(3a)
     
  A közös projektek jelentik az eszközt a SESAR projektben kidolgozott operatív fejlesztések koordinált és kellő időben történő megvalósításához. A közös projektek ezzel döntő módon járulnak hozzá az uniós szintű célok eléréséhez. [Mód. 117]

16. cikk

Funkcionális légtérblokkok

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a légiforgalmi

  léginavigációs
  szolgáltatások integrált nyújtásán alapuló
  , operatív
  funkcionális légtérblokkok kijelölése és megvalósítása megtörténjen, tekintettel az egységes európai égbolton belül a légiforgalmi szolgáltatási hálózat szükséges kapacitásának és hatékonyságának elérésére, a magas fokú biztonság fenntartására, valamint a légiközlekedési rendszer általában vett teljesítményének növelésére és a káros környezeti hatások csökkentésére. [Mód. 118]

(2)   A funkcionális légtérblokkokat lehetőség szerint a léginavigációs szolgáltatók között létrejött – különösen a légiforgalmi szolgáltatásokon kívüli léginavigációs szolgálatoknak a 10. cikk szerinti ellátásával kapcsolatos – ipari együttműködési partnerségek alapján kell kialakítani. Az ipari partnerségek a teljesítmény maximalizálása érdekében egy vagy több funkcionális légtérblokkra, vagy egy légtérblokk valamely részére terjedhetnek ki. [Mód. 119]

(3)   A tagállamok,
  a nemzeti légiközlekedési hatóságok,
  valamint a légiforgalmi szolgáltatók a lehető legnagyobb mértékben együttműködnek az e cikkben foglaltaknak való megfelelés biztosítása érdekében. Ha indokolt, az együttműködés a funkcionális légtérblokkokban részt vevő harmadik országok légiforgalmi

  a nemzeti légiközlekedési hatóságaira és léginavigációs
  szolgáltatóira is kiterjedhet. [Mód. 120]

(4)   A funkcionális légtérblokkoknak különösen a következő követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | biztonsági elemzések támasztják alá a létrehozásukat; |
| --- | --- |

a)

biztonsági elemzések támasztják alá a létrehozásukat;

| b) | úgy vannak kialakítva, hogy minél nagyobb legyen az ipari partnerségekkel való szinergia a 11. cikknek megfelelően rögzített teljesítménycélok teljesítése és lehetőség szerinti túlteljesítése érdekében; [Mód. 121] |
| --- | --- |

b)

úgy vannak kialakítva, hogy minél nagyobb legyen az ipari partnerségekkel való szinergia a 11. cikknek megfelelően rögzített teljesítménycélok teljesítése és lehetőség szerinti túlteljesítése érdekében; [Mód. 121]

| c) | a légi forgalom áramlását figyelembe véve lehetővé teszik a légtér optimális
  és rugalmas
  kihasználását; [Mód. 122] |
| --- | --- |

c)

a légi forgalom áramlását figyelembe véve lehetővé teszik a légtér optimális
  és rugalmas
  kihasználását; [Mód. 122]

| d) | biztosítják az összhangot a 17. cikk alapján létrehozott európai útvonalhálózattal; |
| --- | --- |

d)

biztosítják az összhangot a 17. cikk alapján létrehozott európai útvonalhálózattal;

| e) | általános hozzáadott értékük, beleértve a műszaki és emberi erőforrások optimális kihasználását is, alátámasztja létjogosultságukat a költség-haszon elemzések fényében; |
| --- | --- |

e)

általános hozzáadott értékük, beleértve a műszaki és emberi erőforrások optimális kihasználását is, alátámasztja létjogosultságukat a költség-haszon elemzések fényében;

| f) | adott esetben biztosítják a légiforgalmi szolgálati egységek között a légiforgalmi irányítási feladatkör gördülékeny és rugalmas átadását; |
| --- | --- |

f)

adott esetben biztosítják a légiforgalmi szolgálati egységek között a légiforgalmi irányítási feladatkör gördülékeny és rugalmas átadását;

| g) | kompatibilitást biztosítanak a különböző légtér-konfigurációk között; |
| --- | --- |

g)

kompatibilitást biztosítanak a különböző légtér-konfigurációk között;

| h) | összhangban állnak az ICAO-n belül megkötött regionális megállapodásokból eredő feltételekkel; |
| --- | --- |

h)

összhangban állnak az ICAO-n belül megkötött regionális megállapodásokból eredő feltételekkel;

| i) | tiszteletben tartják az e rendelet hatálybalépésekor meglévő regionális megállapodásokat, és különösen azokat, amelyekben részt vesznek európai harmadik országok; |
| --- | --- |

i)

tiszteletben tartják az e rendelet hatálybalépésekor meglévő regionális megállapodásokat, és különösen azokat, amelyekben részt vesznek európai harmadik országok;

| ia) | konszolidálják az ATM-infrastruktúrával kapcsolatos közbeszerzéseket, és a meglévő berendezések átjárhatóságának növelését célozzák; [Mód. 123] |
| --- | --- |

ia)

konszolidálják az ATM-infrastruktúrával kapcsolatos közbeszerzéseket, és a meglévő berendezések átjárhatóságának növelését célozzák; [Mód. 123]

| ib) | elősegítik az Unió egészére érvényes teljesítménycélokkal való összhangot. [Mód. 124] |
| --- | --- |

ib)

elősegítik az Unió egészére érvényes teljesítménycélokkal való összhangot. [Mód. 124]

A (4) bekezdés c), d) és g) pontjában foglalt követelményeket a légtér kialakításának a hálózatkezelő által a 17. cikk alapján végrehajtott optimalizálásával összhangban kell teljesíteni.

(5)   Az e cikkben előírt követelmények a léginavigációs szolgáltatóknak egy vagy több funkcionális légtérben

  légtérblokkban
  való részvételével teljesíthetők. [Mód. 125 a módosítás nem érinti az összes nyelvi változatot]

(6)   Funkcionális

  Működőképes funkcionális
  légtérblokk azon tagállamok, valamint adott esetben harmadik országok összessége általi közös kijelöléssel hozható létre, amelyek joghatósága alá tartozik a funkcionális légtérblokkba tartozó légtér valamely része. [Mód. 126]

A funkcionális légtérblokkot létrehozó közös kijelölésnek tartalmaznia kell a szükséges rendelkezéseket – ideértve az átmeneti intézkedéseket is – arról, hogy a blokk hogyan módosítható, és hogy egy tagállam, illetve adott esetben egy harmadik ország hogyan léphet ki a blokkból.

(7)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a funkcionális légtérblokkok létrehozásáról. Azt megelőzően, hogy tájékoztatnák a Bizottságot egy funkcionális légtérblokk létrehozásáról, az érintett tagállamok megfelelő információkkal látják el a Bizottságot, a többi tagállamot és az egyéb érdekelt feleket, és lehetőséget adnak nekik arra, hogy megtegyék észrevételeiket.

(8)   Ha két vagy több tagállam között nehézségek merülnek fel egy, a joghatóságuk alá tartozó légteret érintő, határon átnyúló funkcionális légtérblokk tekintetében, az érintett tagállamok együttesen véleményezés céljából az egységes égbolttal foglalkozó bizottság elé terjeszthetik az ügyet. A véleményt az érintett tagállamoknak kell címezni. A (6) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok figyelembe veszik e véleményt annak érdekében, hogy megoldást találjanak.

(9)   A (6) és a (7) bekezdésben említett tagállami értesítések kézhezvételét követően a Bizottság megvizsgálja, hogy az egyes funkcionális légtérblokkok megfelelnek-e a (4) bekezdésben foglalt követelményeknek, és a vizsgálat eredményét megvitatásra a tagállamok elé terjeszti. Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy vagy több funkcionális légtérblokk nem felel meg a követelményeknek, párbeszédet kezdeményez az érintett tagállamokkal a helyzet orvoslására meghozandó intézkedésekre vonatkozó konszenzus kialakítása céljából.

(10)   A Bizottság a (6) bekezdés szerinti légiforgalmi szolgálató(k) közös kijelölése vonatkozásában részletes intézkedéseket fogadhat el, melyekben rögzíti a szolgáltató(k) kiválasztásának részletes szabályait, a kijelölés időtartamát, valamint a felügyeletre, a nyújtandó szolgáltatások rendelkezésre állására és a felelősségre vonatkozó előírásokat. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni .

(11)   A Bizottság intézkedéseket fogadhat el a (6) bekezdés alapján a tagállamok által rendelkezésre bocsátandó információk vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
  E bekezdés rendelkezései nem érintik az e rendelet hatálybalépésének időpontjában meglévő, a funkcionális légtérblokkokra vonatkozó megállapodásokat, amennyiben e megállapodások teljesítik – vagy adott esetben meghaladják – a 11. cikkel összhangban kitűzött teljesítménycélokat. [Mód. 127]

16a. cikk

Ágazati partnerségek

(1)
     
  A léginavigációs szolgáltatók együttműködhetnek ágazati partnerségek létrehozásában, különösen a 10. cikk szerinti kisegítő szolgáltatások ellátásához kapcsolódóan. Az ipari partnerségek a teljesítmény maximalizálása érdekében egy vagy több funkcionális légtérblokkra, vagy egy légtérblokk valamely részére terjedhetnek ki.

(2)
     
  A Bizottság és a tagállamok megtesznek mindent annak biztosítása érdekében, hogy a léginavigációs szolgáltatók közötti partnerségek előtt álló valamennyi akadályt felszámolják, különös tekintettel a felelősséggel kapcsolatos kérdésekre, a díjazási modellekre és az átjárhatóság akadályaira. [Mód. 128]

17. cikk

Hálózatkezelés és kialakítás

(1)   A légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózat szolgálatai lehetővé teszik a légtér optimális
  és rugalmas
  kihasználását, és biztosítják, hogy a légtérhasználók a kívánt útvonalakon repülhessenek, miközben a lehető legnagyobb mértékben biztosítják a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférést. E hálózati szolgálatok a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén tett kezdeményezések támogatásának célját szolgálják, és a szabályozási és operatív feladatok szétválasztását tiszteletben tartva kell kialakítani őket. [Mód. 129]

(2)   Az (1) bekezdésben említett célok elérése érdekében és a nemzeti útvonalakkal és légtérstruktúrákkal kapcsolatos tagállami hatáskörök sérelme nélkül a Bizottság biztosítja, hogy 
  az alábbi funkciók és szolgálatok
  egy hálózatkezelő felügyelete alatt sor kerüljön az alábbi szolgálatok ellátására

  általi koordinálását
  : [Mód. 130]

| a) | az európai útvonalhálózat kialakítása; |
| --- | --- |

a)

az európai útvonalhálózat kialakítása;

| b) | az általános légi forgalom által használt repülési frekvenciasávok terén szűkösen rendelkezésre álló erőforrások koordinálása, különösen a rádiófrekvenciák, valamint a radar válaszjeladó kódok koordinálása; |
| --- | --- |

b)

az általános légi forgalom által használt repülési frekvenciasávok terén szűkösen rendelkezésre álló erőforrások koordinálása, különösen a rádiófrekvenciák, valamint a radar válaszjeladó kódok koordinálása;

| c) | központi funkció a légiforgalomáramlás-szervezés terén; |
| --- | --- |

c)

központi funkció a légiforgalomáramlás-szervezés terén;

| d) | a 23. cikknek megfelelően légiforgalmi tájékoztató portál létrehozása; |
| --- | --- |

d)

a 23. cikknek megfelelően légiforgalmi tájékoztató portál létrehozása;

| e) | a légtér
  – többek között a légtérrel kapcsolatos ágazatok
  és
  struktúrák az útvonali és
  a
  repülőtéri területeken – és a
  16. cikk szerinti légtérblokkok kialakításának a léginavigációs szolgáltatókkal együttműködésben történő optimalizálása; [Mód. 131] |
| --- | --- |

e)

a légtér
  – többek között a légtérrel kapcsolatos ágazatok
  és
  struktúrák az útvonali és
  a
  repülőtéri területeken – és a
  16. cikk szerinti légtérblokkok kialakításának a léginavigációs szolgáltatókkal együttműködésben történő optimalizálása; [Mód. 131]

| f) | központi funkció a légi közlekedési válsághelyzetek koordinációja terén. |
| --- | --- |

f)

központi funkció a légi közlekedési válsághelyzetek koordinációja terén.

Az e bekezdésben felsorolt
  funkciók és
  szolgálatok nem foglalják magukban általános hatályú kötelező intézkedések elfogadását vagy politikai mérlegelési jog gyakorlását. Figyelembe veszik a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén tett javaslatokat. E feladatokat a katonai hatóságokkal együttműködve kell végrehajtani, a légtér rugalmas felhasználásával kapcsolatos eljárásokkal összhangban. [Mód. 132]

A Bizottság a (4) bekezdésben említett végrehajtási szabályokkal összhangban kijelölheti az Eurocontrolt vagy más, független és illetékes szervet a hálózatkezelő feladatainak ellátására . Ezeket a feladatokat pártatlanul, költséghatékonyan kell végrehajtani,
  az Unió,
  a tagállamok és az érdekelt felek nevében. Ezeket a feladatokat megfelelően, a szolgáltatásnyújtás és szabályozás külön-külön történő elszámoltathatóságának elismerésével kell irányítani, a teljes ATM-hálózat igényeinek figyelembevételével, valamint a légtérhasználók és a léginavigációs szolgáltatók teljes körű bevonásával. Legkésőbb 2020.
  2016.
  január 1-ig

  1-jéig
  a Bizottság a hálózatkezelő szerepére önálló szolgáltatót jelöl ki, amely lehetőség szerint ágazati partnerség formájában működik. [Mód. 133]

(3)   A Bizottság a 26. cikknek megfelelően felhatalmazást kap olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek révén tovább bővítheti a szolgálatoknak a (2) bekezdés szerinti jegyzékét annak érdekében, hogy azt a műszaki és üzemi fejlődéshez igazítsa, figyelemmel a kisegítő szolgálatok centralizált módon történő nyújtására .

(4)   A Bizottság részletes szabályokat fogad el a következőkre vonatkozóan:

| a) | a folyamatok és eljárások összehangolása és harmonizálása a légiforgalmi frekvenciák kezelési hatékonyságának javítása érdekében, az alapelvek és a követelmények kidolgozását is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a folyamatok és eljárások összehangolása és harmonizálása a légiforgalmi frekvenciák kezelési hatékonyságának javítása érdekében, az alapelvek és a követelmények kidolgozását is beleértve;

| b) | az általános európai légi forgalom számára kijelölt frekvenciákkal kapcsolatos igények korai azonosításának és megoldásának összehangolás az európai légiforgalmi hálózat kialakításának és működtetésének támogatására; |
| --- | --- |

b)

az általános európai légi forgalom számára kijelölt frekvenciákkal kapcsolatos igények korai azonosításának és megoldásának összehangolás az európai légiforgalmi hálózat kialakításának és működtetésének támogatására;

| c) | az ATM-hálózatnak az ATM-főtervben meghatározott további szolgálatai , |
| --- | --- |

c)

az ATM-hálózatnak az ATM-főtervben meghatározott további szolgálatai ,

| d) | a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelési funkció közötti, a (2) bekezdésben említett feladatokra vonatkozó, együttműködéssel történő döntéshozatalra irányuló részletes szabályok; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelési funkció közötti, a (2) bekezdésben említett feladatokra vonatkozó, együttműködéssel történő döntéshozatalra irányuló részletes szabályok;

| e) | a hálózatkezelő valamennyi érintett operatív szereplő bevonásával történő igazgatásának részletes szabályai; |
| --- | --- |

e)

a hálózatkezelő valamennyi érintett operatív szereplő bevonásával történő igazgatásának részletes szabályai;

| f) | az érintett szereplőkkel a nemzeti és európai szintű döntéshozatal során történő konzultációra vonatkozó rendelkezések; valamint |
| --- | --- |

f)

az érintett szereplőkkel a nemzeti és európai szintű döntéshozatal során történő konzultációra vonatkozó rendelkezések; valamint

| g) | a feladatok és jogkörök megosztása a hálózatkezelői funkció és a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek között az általános légiközlekedés számára a Nemzetközi Távközlési Unió által kijelölt rádióspektrumon belül, biztosítva, hogy a hálózatra hatást nem gyakorló frekvencia-kijelölést továbbra is a nemzeti frekvenciagazdálkodási szolgálatok lássák el. Azokban az esetekben, amelyek hatást gyakorolnak a hálózatra, a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek együttműködnek a hálózatkezelői funkcióért felelősökkel a frekvenciák használatának optimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

g)

a feladatok és jogkörök megosztása a hálózatkezelői funkció és a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek között az általános légiközlekedés számára a Nemzetközi Távközlési Unió által kijelölt rádióspektrumon belül, biztosítva, hogy a hálózatra hatást nem gyakorló frekvencia-kijelölést továbbra is a nemzeti frekvenciagazdálkodási szolgálatok lássák el. Azokban az esetekben, amelyek hatást gyakorolnak a hálózatra, a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek együttműködnek a hálózatkezelői funkcióért felelősökkel a frekvenciák használatának optimalizálása érdekében.

A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(5)   A légtér kialakításának a (2) bekezdésben és a (4) bekezdés c) pontjában nem említett egyéb vonatkozásait nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kell kezelni. A kialakítás folyamata során figyelembe kell venni a forgalmi igényeket és ezek összetettségét, a nemzeti és a funkcionális légtérblokkok teljesítményterveit

  helyi teljesítményterveket
  , valamint az érintett légtérhasználókkal és a légtérhasználókat képviselő érintett csoportokkal, valamint adott esetben a katonai hatóságokkal teljes körű konzultációt kell folytatni. [Mód. 134]

18. cikk

Kapcsolat a szolgáltatók között

(1)   A léginavigációs szolgáltatók igénybe vehetik az Unióban tanúsítvánnyal rendelkező vagy nyilatkozatot tett egyéb szolgáltatók szolgáltatásait.

(2)   A léginavigációs szolgáltatók olyan írásbeli egyezmények vagy azokkal egyenértékű jogi megállapodások révén formalizálják munkakapcsolataikat, amelyek meghatározzák az egyes szolgáltatók által vállalt egyedi kötelességeket és feladatokat, valamint lehetővé teszik a működési adatok valamennyi szolgáltató közötti cseréjét annyiban, amennyiben azok érintik az általános légi forgalmat. E megállapodásokról értesítik az érintett nemzeti felügyeleti hatóságot.

(3)   Légiforgalmi szolgálatok ellátása esetén szükség van az érintett tagállamok jóváhagyására.

19. cikk

Kapcsolatok az érdekelt felekkel

A léginavigációs szolgáltatók konzultációs mechanizmusokat hoznak létre azon konzultációkhoz, melyeket a légtérhasználók és a repülőtér-üzemeltetők érintett csoportjaival folytatnak a nyújtott szolgáltatásokat
  , a stratégiai beruházási terveket – különösen a légi és földi berendezések üzemeltetési közötti szinkronizálást igénylő területeken –
  vagy a légtér-konfigurációk vonatkozó módosulásait érintő fő kérdésekről. A légtérhasználókat a stratégiai beruházási tervek jóváhagyásának folyamatába is bevonják. A Bizottság intézkedéseket fogad el a konzultáció módozatainak részletes meghatározására és a légtérhasználóknak a
  stratégiai
  beruházási tervek elfogadásába

  kidolgozásába
  való bevonására
  annak biztosítása érdekében, hogy e tervek összhangban legyenek az ATM-főtervvel és a 15
  .
  cikkben említett közös projektekkel
  . A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 135]

Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság szerepének sérelme nélkül a Bizottság létrehozza az emberi tényezővel foglalkozó szakértői tanácsadó csoportot, amelyhez az európai ATM szociális partnerei, valamint a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei tartoznak. E csoport szerepe az, hogy tanácsadást nyújtson a Bizottság számára az üzemeltetés és az emberi tényező közötti kölcsönös hatásokról az ATM-ágazatban. [Mód. 136]

20. cikk

Kapcsolat a katonai hatóságokkal

A tagállamok a közös közlekedéspolitika keretében megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy az egyedi légtérblokkok kezelésére vonatkozóan az illetékes polgári és katonai hatóságok között írásbeli szabályozás vagy azzal egyenértékű jogi megállapodás jöjjön létre, illetve hogy a már meglévő ilyen szabályozás vagy megállapodások hatályát meghosszabbítsák.

21. cikk

Az elszámolások átláthatósága

(1)   A léginavigációs szolgáltatók tulajdoni, illetve jogi formájuktól függetlenül összeállítják, könyvvizsgálatra benyújtják és közzéteszik pénzügyi elszámolásaikat. Ezen elszámolásoknak összhangban kell lenniük az Unió által elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal. Ha a szolgáltató jogállása következtében nem lehetséges a nemzetközi számviteli standardoknak való maradéktalan megfelelés, a szolgáltató arra törekszik, hogy a lehető legnagyobb mértékben megközelítse e megfelelést.

A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítása érdekében, hogy a léginavigációs szolgáltatók 2017. július 1-jéig megfeleljenek e cikknek. [Mód. 137]

(2)   A léginavigációs szolgáltatók minden esetben éves jelentést tesznek közzé, és rendszeresen független könyvvizsgálatnak vetik alá magukat.

(3)   Ha a léginavigációs szolgáltatók egymással összefüggő szolgáltatásokat nyújtanak, akkor a 12. cikkben említett, a léginavigációs szolgálatokra vonatkozó díjszámítási rendszerrel összhangban meghatározzák és közzéteszik a léginavigációs szolgálatokból eredő költségeket és bevételeket, valamint adott esetben összevont (konszolidált) beszámolókat vezetnek a más, nem léginavigációs szolgálatok vonatkozásában, ugyanazon előírásoknak megfelelően, mintha a szóban forgó szolgáltatásokat külön vállalkozások nyújtanák.

(4)   A tagállamok kijelölik azokat az illetékes hatóságokat, amelyek jogosultak hozzáférni az illetékességi körükbe tartozó légtéren belül szolgálatokat ellátó szolgáltatók elszámolásaihoz.

(5)   A tagállamok a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (18)

  9. cikkének átmeneti rendelkezéseit alkalmazhatják azokra a léginavigációs szolgáltatókra vonatkozóan, amelyek e rendelet alkalmazási körébe tartoznak.
  [Mód. 138]

22. cikk

Az adatokhoz való hozzáférés és az adatok védelme

(1)   Az általános légi forgalmat érintően a releváns működési adatokat az összes léginavigációs szolgáltató, légtérhasználó és repülőtér valós időben átadja egymásnak operatív igényeik kielégítése érdekében. Ezek az adatok csak operatív célokra használhatók fel.

(2)   A vonatkozó működési adatokhoz való hozzáférést megkülönböztetéstől mentesen biztosítják az érintett hatóságok, a tanúsítvánnyal rendelkező vagy nyilatkozatot tett léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók és a repülőterek részére.

(3)   A tanúsítvánnyal rendelkező vagy nyilatkozatot tett szolgáltatók, a légtérhasználók és a repülőterek az (1) bekezdésben említettektől eltérő, releváns működési adataik tekintetében szabványos hozzáférési feltételeket állapítanak meg. A nemzeti felügyeleti hatóságok hagyják jóvá e szabványos feltételeket. A Bizottság intézkedéseket állapíthat meg az adatcsere tekintetében követendő eljárásokra és az említett hozzáférési feltételek és azok jóváhagyása által érintett adatok típusára vonatkozóan. Az említett végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

IV. FEJEZET

LÉGTÉR

23. cikk

Elektronikus légiforgalmi tájékoztatás

(1)   A tagállamok által közzétett légiforgalmi tájékoztató adatok sérelme nélkül és azokkal összhangban a Bizottság a hálózatkezelővel szoros együttműködésben biztosítja, hogy olyan, i színvonalú elektronikus légiforgalmi tájékoztató adatok álljanak rendelkezésre harmonizált formában, amelyek adatminőség és időszerűség szempontjából megfelelnek az érintett felhasználók igényeinek.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt cél megvalósítása érdekében a Bizottság elektronikus, integrált tájékoztató portál formájában biztosítja egy uniós szintű légiforgalmi tájékoztató rendszer létrehozását, és ehhez az érintettek számára korlátlan hozzáférést biztosít. Ez a rendszer szerves egységbe szervezi a szükséges adatokhoz, például, de a légiforgalmi tájékoztató adatokhoz, a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodájának (ARO) adataihoz, a meteorológiai, valamint az áramlásszervezési adatokhoz való hozzáférést és ezen adatok rendelkezésre bocsátását.

(3)   A Bizottság intézkedéseket fogad el egy elektronikus, integrált tájékoztató portál létrehozására és működtetésére. Az említett végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

24. cikk

A légiforgalmi szolgáltatások technológiai fejlődése és működési átjárhatósága

(1)   A Bizottság részletes szabályokat fogad el a légiforgalmi szolgáltatások technológiai fejlődésének és működési átjárhatóságának elősegítésére az ATM-főterv fejlesztésével és megvalósításával összefüggésben. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok tekintetében a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja alkalmazandó. A Bizottság adott esetben felkéri az EAA-t, hogy a szóban forgó szabályokat építse be a 216/2008/EK rendelet 56. cikkében említett éves munkaprogramba.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

A mellékletek kiigazítása

A Bizottság a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az I. mellékletben felsorolt minősített szervezetekre vonatkozó követelményeknek, valamint a II. mellékletben felsorolt, a léginavigációs szolgáltatók tanúsítványaihoz kapcsolódó feltételeknek a kiegészítésére vagy módosítására – figyelemmel a nemzeti felügyeleti hatóságok e követelmények és feltételek alkalmazásában szerzett tapasztalataira, illetve a légiforgalmi szolgáltatások rendszerének a léginavigációs szolgálatok működési átjárhatósága és integrált szolgáltatásnyújtása területén való fejlődésére.

26. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.

(2)   A Bizottság a 11. cikk (7) bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre

  hét évre
  kapja.

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 139]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 11. cikk (7) bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 11. cikk (7) bekezdése, a 17. cikk (3) bekezdése és a 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az említett aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítést követő kéthónapos időtartam alatt sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az említett időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.

27. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot munkájában az egységes égbolttal foglalkozó bizottság segíti, a továbbiakban: a bizottság. A bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni .

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni .

28. cikk

Az érdekeltekkel folytatott bizottsági konzultáció

(1)   A Bizottság uniós szintű konzultációs mechanizmust hoz létre adott esetben az e rendelet végrehajtásával kapcsolatos kérdések megvitatása érdekében . A 98/500/EK bizottsági határozattal létrehozott ágazati párbeszédbizottságot bevonják a konzultációba.

(2)   Az érdekeltek közé tartozhatnak:

| — | a léginavigációs szolgáltatók, |
| --- | --- |

—

a léginavigációs szolgáltatók,

| — | a repülőterek üzemeltetői, |
| --- | --- |

—

a repülőterek üzemeltetői,

| — | az érintett légtérhasználók és a légtérhasználókat képviselő érintett csoportok, |
| --- | --- |

—

az érintett légtérhasználók és a légtérhasználókat képviselő érintett csoportok,

| — | a katonai hatóságok, |
| --- | --- |

—

a katonai hatóságok,

| — | a gyártó ipar, és |
| --- | --- |

—

a gyártó ipar, és

| — | a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei. |
| --- | --- |

—

a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei.

29. cikk

Ágazati konzultációs testület

A bizottság és az Eurocontrol szerepének sérelme nélkül a Bizottság „ágazati konzultációs testületet” hoz létre, amelynek tagjai a léginavigációs szolgáltatók, valamint a légtérhasználók, repülőterek, üzemeltetők, gyártók szövetségei és a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei. E testület szerepe kizárólag az, hogy tanácsokat adjon a Bizottságnak az egységes európai égbolt megvalósításával kapcsolatban.

30. cikk

Kapcsolatok a harmadik országokkal

Az Unió és tagállamai törekszenek arra és támogatják azt, hogy az egységes európai égboltot olyan országokra terjesszék ki, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak. E célból akár a szomszédos harmadik országokkal megkötött megállapodások keretében, akár funkcionális légtérblokkok közös kijelölése vagy hálózati funkciókról kötött megállapodások keretében arra törekszenek, hogy támogassák e rendelet céljainak megvalósulását az említett országokban.

31. cikk

Külső szervek nyújtotta támogatás

A Bizottság az e rendeletben előírt feladatai teljesítéséhez támogatást kérhet egy külső szervtől .

32. cikk

Titoktartás

(1)   Sem a nemzeti jogszabályaiknak megfelelően eljáró nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságok, sem a Bizottság nem hozhat nyilvánosságra bizalmas jellegű információkat, különösen azokat, amelyek a léginavigációs szolgáltatókkal, azok üzleti kapcsolataival, illetve költségösszetevőivel kapcsolatosak. [Mód. 140]

(2)   Az (1) bekezdés nem sértheti a nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóságoknak és a Bizottságnak az információ nyilvánosságra hozatalára vonatkozó jogát akkor, ha az a kötelességeik teljesítéséhez feltétlenül szükséges; ez esetben az információ nyilvánosságra hozatalának arányosnak kell lennie, és figyelembe kell vennie a léginavigációs szolgáltatóknak, a légtérhasználóknak

  légtérfelhasználóknak
  , a repülőterek üzemeltetőinek és egyéb érdekelt feleknek az üzleti titkaik védelmével kapcsolatos jogos érdekeit. [Mód. 141]

(3)   A 12. cikkben említett díjszámítási rendszerrel összhangban benyújtott információkat és adatokat közzé kell tenni.

33. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek különösen a légtérhasználók és a szolgáltatók általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókra
  és kompenzációs mechanizmusokra
  vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek e szankciók végrehajtása érdekében. A megállapított szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. [Mód. 142]

34. cikk

Felülvizsgálat és a hatásvizsgálat módszerei

(1)   A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, és jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére valamennyi, a 11. cikk (5) bekezdésének d) pontjában említett referencia-időszak végén. Indokolt esetben e célból a Bizottság e rendelet végrehajtásával kapcsolatos információkat kérhet.

(2)   A jelentések tartalmazzák az e rendelet szerint hozott intézkedésekkel elért eredmények értékelését, ideértve az ágazatban végbemenő, elsősorban gazdasági, társadalmi, környezeti, foglalkoztatási és technológiai vonatkozású fejleményekkel kapcsolatos megfelelő információkat, valamint a szolgáltatás minőségével kapcsolatos információkat, figyelembe véve az eredeti célkitűzéseket és a jövőbeni igényeket.

35. cikk

Védelmi intézkedések

E rendelet nem gátolja a tagállamokat abban, hogy intézkedéseket alkalmazzanak olyan mértékben, amennyire az alapvető biztonsági, illetve védelmi politikai érdekeik megóvásához szükséges. Ezen intézkedések elsősorban azok, amelyek elengedhetetlenek:

| a) | az ICAO körzeti léginavigációs megállapodásaival összhangban az illetékességi körükbe tartozó légtér felügyeletéhez, ideértve az e légteret használó összes légi jármű felderítésének, azonosításának és értékelésének képességét, azzal a céllal, hogy megpróbálják megóvni a repülések biztonságát, továbbá intézkedjenek a biztonsági és védelmi szükségletek biztosításáról; |
| --- | --- |

a)

az ICAO körzeti léginavigációs megállapodásaival összhangban az illetékességi körükbe tartozó légtér felügyeletéhez, ideértve az e légteret használó összes légi jármű felderítésének, azonosításának és értékelésének képességét, azzal a céllal, hogy megpróbálják megóvni a repülések biztonságát, továbbá intézkedjenek a biztonsági és védelmi szükségletek biztosításáról;

| b) | a közrend fenntartását befolyásoló súlyos belső zavarok esetén, |
| --- | --- |

b)

a közrend fenntartását befolyásoló súlyos belső zavarok esetén,

| c) | háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség esetén, |
| --- | --- |

c)

háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség esetén,

| d) | egy tagállamnak a béke és a nemzetközi biztonság fenntartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeinek teljesítéséhez, |
| --- | --- |

d)

egy tagállamnak a béke és a nemzetközi biztonság fenntartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeinek teljesítéséhez,

| e) | katonai műveletek és kiképzés folytatása érdekében, ideértve a szükséges gyakorlási lehetőségeket is. |
| --- | --- |

e)

katonai műveletek és kiképzés folytatása érdekében, ideértve a szükséges gyakorlási lehetőségeket is.

36. cikk

Az Európai Unió Repülési Ügynöksége (EAA)

E rendelet végrehajtásakor a tagállamok és a Bizottság az e rendeletben meghatározott megfelelő szerepkörükkel összhangban megfelelő módon együttműködnek az EAA-val .

37. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

38. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja.

2

(3)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

3

(4)  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

4

(5)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

5

(6)  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

6

(7)  HL L 96., 2004.3.31., 9. o.

7

(8)  HL L 225., 1998.8.12., 27. o.

8

(9)  HL L 95., 2009.4.9., 41. o.

9

(10)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

10

(11)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

11

(12)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

12

(13)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

13

(14)  HL C 179., 2006.8.1., 2. o.

14

(15)  HL L 64., 2007.3.2., 1. o.

15

(16)  HL L 95., 2009.4.9., 41. o.

16

(17)  Az Eurocontrol a légi közlekedés biztonságával kapcsolatos együttműködésre vonatkozó, 1960. december 13-án megkötött – az 1981. február 12-i jegyzőkönyvvel módosított és az 1997. június 27-i jegyzőkönyvvel felülvizsgált – nemzetközi egyezménnyel jött létre.

17

(18)  
  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

18

HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

I. MELLÉKLET

A MINŐSÍTETT SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 1. | A minősített szervezettel szemben támasztott követelmények:






  — | okmányokkal tudja igazolni azon kiterjedt tapasztalatait, amelyeket a légi közlekedési ágazatokban működő közjogi és magánjogi szervezetek, különösen a léginavigációs szolgáltatók értékelése terén, valamint egyéb hasonló ágazatokban az e rendelet alkalmazási körébe tartozó egy vagy több területen szerzett, |
| --- | --- | --- |

1.

A minősített szervezettel szemben támasztott követelmények:

—

okmányokkal tudja igazolni azon kiterjedt tapasztalatait, amelyeket a légi közlekedési ágazatokban működő közjogi és magánjogi szervezetek, különösen a léginavigációs szolgáltatók értékelése terén, valamint egyéb hasonló ágazatokban az e rendelet alkalmazási körébe tartozó egy vagy több területen szerzett,

| — | a fent említett szervezetek rendszeres vizsgálatára vonatkozóan átfogó szabályokkal és előírásokkal rendelkezik, amelyeket közzétesz, és kutatási, valamint fejlesztési programok révén folyamatosan továbbfejleszt és javít. |
| --- | --- |

—

a fent említett szervezetek rendszeres vizsgálatára vonatkozóan átfogó szabályokkal és előírásokkal rendelkezik, amelyeket közzétesz, és kutatási, valamint fejlesztési programok révén folyamatosan továbbfejleszt és javít.

| — | nem áll léginavigációs szolgáltatók, repülőtéri hatóságok vagy léginavigációs szolgálatok, illetve légi szállítási szolgáltatások ellátásában kereskedelmileg érdekelt egyéb felek ellenőrzése alatt, |
| --- | --- |

—

nem áll léginavigációs szolgáltatók, repülőtéri hatóságok vagy léginavigációs szolgálatok, illetve légi szállítási szolgáltatások ellátásában kereskedelmileg érdekelt egyéb felek ellenőrzése alatt,

| — | a végrehajtandó feladatokkal arányban álló, számottevő műszaki, igazgatási, kisegítő és kutató személyi állománnyal rendelkezik |
| --- | --- |

—

a végrehajtandó feladatokkal arányban álló, számottevő műszaki, igazgatási, kisegítő és kutató személyi állománnyal rendelkezik

| — | felelősségbiztosítást köt, kivéve, ha a nemzeti jog szerint a tagállam felelős a szervezetért, illetve maga a tagállam közvetlenül felelős az ellenőrzésekért. |
| --- | --- |

—

felelősségbiztosítást köt, kivéve, ha a nemzeti jog szerint a tagállam felelős a szervezetért, illetve maga a tagállam közvetlenül felelős az ellenőrzésekért.

A minősített szervezet, annak igazgatója és az ellenőrzések elvégzéséért felelős személyzet sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőként nem vehet részt a rendszerelemek vagy rendszerek tervezésében, gyártásában, forgalmazásában, karbantartásában, illetve felhasználásában. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a gyártó vagy tervező egymással műszaki információkat osszon meg.

A minősített szervezetnek a lehető legnagyobb szakmai integritással és műszaki hozzáértéssel kell elvégeznie az ellenőrzéseket, és nem lehet kitéve semmilyen, különösen pénzügyi jellegű nyomásnak vagy ösztönzésnek, amely az ítéletét vagy az ellenőrzés eredményeit befolyásolhatná, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akiket, illetve amelyeket az ellenőrzés eredményei érintenek.

| 2. | A minősített szervezet személyzetének:






  — | átfogó műszaki és szakmai képesítéssel kell rendelkeznie, |
| --- | --- | --- |

2.

A minősített szervezet személyzetének:

—

átfogó műszaki és szakmai képesítéssel kell rendelkeznie,

| — | az elvégzendő ellenőrzések követelményeivel kapcsolatban kielégítő ismeretekkel, az ilyen jellegű tevékenységekkel kapcsolatban pedig megfelelő tapasztalatokkal kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

az elvégzendő ellenőrzések követelményeivel kapcsolatban kielégítő ismeretekkel, az ilyen jellegű tevékenységekkel kapcsolatban pedig megfelelő tapasztalatokkal kell rendelkeznie,

| — | képesnek kell lennie az ellenőrzések elvégzését igazoló nyilatkozatok, dokumentációk és jelentések elkészítésére. |
| --- | --- |

—

képesnek kell lennie az ellenőrzések elvégzését igazoló nyilatkozatok, dokumentációk és jelentések elkészítésére.

| — | pártatlansága garantált . A személyzet díjazásának függetlennek kell lennie az elvégzett ellenőrzések számától, illetve az ellenőrzések eredményétől. |
| --- | --- |

—

pártatlansága garantált . A személyzet díjazásának függetlennek kell lennie az elvégzett ellenőrzések számától, illetve az ellenőrzések eredményétől.

II. MELLÉKLET

A TANÚSÍTVÁNYOKHOZ KAPCSOLÓDÓ FELTÉTELEK

| 1. | A tanúsítványoknak a következő adatokat kell tartalmazniuk:






  a) | a tanúsítványt kibocsátó nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság
  nevét
  ; [Mód. 143] |
| --- | --- | --- |

1.

A tanúsítványoknak a következő adatokat kell tartalmazniuk:

a)

a tanúsítványt kibocsátó nemzeti felügyeleti

  légiközlekedési
  hatóság
  nevét
  ; [Mód. 143]

| b) | a kérelmező (név és cím); |
| --- | --- |

b)

a kérelmező (név és cím);

| c) | a tanúsított szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

a tanúsított szolgáltatások;

| d) | nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy a kérelmező a 216/2008/EK rendelet 8b . cikkében meghatározott közös követelményeknek megfelel; |
| --- | --- |

d)

nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy a kérelmező a 216/2008/EK rendelet 8b . cikkében meghatározott közös követelményeknek megfelel;

| e) | a tanúsítvány kibocsátásának napja és érvényességének időtartama. |
| --- | --- |

e)

a tanúsítvány kibocsátásának napja és érvényességének időtartama.

| 2. | Az adott esetben a tanúsítványokhoz kapcsolódó kiegészítő feltételek a következőkre vonatkozhatnak:






  a) | a légtérhasználóknak a szolgáltatásokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférése és e szolgáltatások teljesítésének szükséges szintje, ideértve a biztonsági és működési átjárhatósági szinteket is; |
| --- | --- | --- |

2.

Az adott esetben a tanúsítványokhoz kapcsolódó kiegészítő feltételek a következőkre vonatkozhatnak:

a)

a légtérhasználóknak a szolgáltatásokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférése és e szolgáltatások teljesítésének szükséges szintje, ideértve a biztonsági és működési átjárhatósági szinteket is;

| b) | az adott szolgáltatásokra vonatkozó működési előírások; |
| --- | --- |

b)

az adott szolgáltatásokra vonatkozó működési előírások;

| c) | a szolgáltatások ellátásának határideje; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatások ellátásának határideje;

| d) | az adott szolgálatokon belül felhasználandó különböző üzemi berendezések; |
| --- | --- |

d)

az adott szolgálatokon belül felhasználandó különböző üzemi berendezések;

| e) | a léginavigációs szolgálatoktól eltérő szolgálatok működtetésének behatárolása, illetve korlátozása; |
| --- | --- |

e)

a léginavigációs szolgálatoktól eltérő szolgálatok működtetésének behatárolása, illetve korlátozása;

| f) | a szolgáltatás(ok)ra vonatkozó, a szolgáltató és egy harmadik személy közötti szerződések, megállapodások, illetve egyéb egyezmények; |
| --- | --- |

f)

a szolgáltatás(ok)ra vonatkozó, a szolgáltató és egy harmadik személy közötti szerződések, megállapodások, illetve egyéb egyezmények;

| g) | azon tájékoztatás, amely indokoltan szükséges annak ellenőrzéséhez, hogy a szolgálatok megfelelnek-e a közös követelményeknek, ideértve a működési elveket, a pénzügyi és a működési adatokat, továbbá a léginavigációs szolgálatok típusában és/vagy körében bekövetkező fontosabb változásokat; |
| --- | --- |

g)

azon tájékoztatás, amely indokoltan szükséges annak ellenőrzéséhez, hogy a szolgálatok megfelelnek-e a közös követelményeknek, ideértve a működési elveket, a pénzügyi és a működési adatokat, továbbá a léginavigációs szolgálatok típusában és/vagy körében bekövetkező fontosabb változásokat;

| h) | olyan egyéb jogi feltételek, amelyek nem kifejezetten a léginavigációs szolgálatokra vonatkoznak, például a tanúsítvány felfüggesztésével vagy visszavonásával kapcsolatos feltételek. |
| --- | --- |

h)

olyan egyéb jogi feltételek, amelyek nem kifejezetten a léginavigációs szolgálatokra vonatkoznak, például a tanúsítvány felfüggesztésével vagy visszavonásával kapcsolatos feltételek.

III. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az 549/2004/EK rendelet | Az 550/2004/EK rendelet | Az 551/2004/EK rendelet | Az 552/2004/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. cikk (1)–(3) bekezdés | | | | 1. cikk (1)–(3) bekezdés |
| | | 1. cikk (3) bekezdés | | 1. cikk (4) bekezdés |
| 1. cikk (4) bekezdés | | | | 1. cikk (5) bekezdés |
| | 1. cikk | | | — |
| | | 1. cikk (1), (2) és (4) bekezdés | | — |
| | | | 1. cikk | — |
| 2. cikk 1–35. pont | | | | 2. cikk 1–35. pont |
| | | | | 2. cikk 36–38. pont |
| 2. cikk 17., 18., 23., 24., 32., 35., 36. pont | | | | — |
| 3. cikk | | | | — |
| 4. cikk (1) és (2) bekezdés | | | | 3. cikk (1) és (2) bekezdés |
| | | | | 3. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 4. cikk (3) bekezdés | | | | 3. cikk (5) bekezdés |
| | | | | 3. cikk (6) bekezdés |
| 3. cikk (4)–(5) bekezdés | | | | 3. cikk (7) és (8) bekezdés |
| | | | | 3. cikk (9) bekezdés |
| | 2. cikk (1) bekezdés | | | 4. cikk (1a) bekezdés |
| | | | | 4. cikk (1b)–(1 g) bekezdés |
| | 2. cikk (2) bekezdés | | | 4. cikk (2) bekezdés |
| | | | | 5. cikk (1) és (2) bekezdés |
| | 2. cikk (3)–(6) bekezdés | | | 5. cikk (3)–(6) bekezdés |
| | 3. cikk (1) és (2) bekezdés | | | 6. cikk (1) és (2) bekezdés |
| | | | 8. cikk (1) és (3) bekezdés | 6. cikk (3) és (4) bekezdés |
| | | | | 6. cikk (5) bekezdés |
| | | | 8. cikk (2) és (4) bekezdés | — |
| | 6. cikk | | | — |
| 10. cikk (1) bekezdés | | | | 7. cikk (1) bekezdés |
| | | | | 7. cikk (2) bekezdés |
| | 7. cikk (1) bekezdés | | | 8. cikk (1) bekezdés |
| | | | | 8. cikk (2) bekezdés |
| | 7. cikk (4) és (6) bekezdés | | | 8. cikk (3) és (4) bekezdés |
| | 7. cikk (2), (3), (5), (7)–(9) bekezdés | | | — |
| | 8. cikk | | | 9. cikk |
| | | | | 10. cikk |
| | 9. cikk | | | — |
| 11. cikk | | | | 11. cikk |
| | 14. cikk | | | 12. cikk |
| | 15. cikk | | | 13. cikk |
| | 16. cikk | | | 14. cikk |
| | 15a. cikk | | | 15. cikk |
| | 9a. cikk (1) bekezdés | | | 16. cikk (1) és (3) bekezdés |
| | | | | 16. cikk (2) bekezdés |
| | 9a. cikk (2) bekezdés i) pont | | | — |
| | 9a. cikk (2) bekezdés | | | 16. cikk (4) bekezdés |
| | | | | 16. cikk (5) bekezdés |
| | 9a. cikk (3)–(9) bekezdés | | | 16. cikk (6)–(12) bekezdés |
| | 9b. cikk | | | — |
| | | 6. cikk (1) bekezdéstől (2) bekezdés b) pontig | | 17. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés b) pont |
| | | | | 17. cikk (2) bekezdés c)–e) pont |
| | | 6. cikk (3) bekezdéstől (4) bekezdés d) pontig | | 17. cikk (3) bekezdéstől (4) bekezdés d) pontig |
| | | | | 17. cikk (4) bekezdés e) pont |
| | | 6. cikk (4) bekezdés e)–f) pont | | 17. cikk (4) bekezdés f) és g) pont |
| | | 6. cikk (5) és (7) bekezdés | | 17. cikk (5) és (6) bekezdés |
| | | 6. cikk (8) és (9) bekezdés | | — |
| | 10. cikk | | | 18. cikk |
| | | | | 19. cikk |
| | 11. cikk | | | 20. cikk |
| | 12. cikk | | | 21. cikk |
| | 13. cikk | | | 22. cikk |
| | | 3. cikk | | — |
| | | 3a. cikk | | 23. cikk |
| | | 4. cikk | | — |
| | | 7. cikk | | — |
| | | 8. cikk | | — |
| | | | | 24. cikk (1) és (2) bekezdés |
| | | | 3. cikk (3) bekezdés | — |
| | | | 2. cikk–3. cikk (2) bekezdés | — |
| | | | 3. cikk (4)–(7) bekezdés | — |
| | 17. cikk (1) bekezdés | | | 25. cikk |
| | | | | 26. cikk |
| 5. cikk (1)–(3) bekezdés | | | | 27. cikk (1)–(3) bekezdés |
| 5. cikk (4) és (5) bekezdés | | | | — |
| 10. cikk (2) és (3) bekezdés | | | | 28. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 6. cikk | | | | 29. cikk |
| 7. cikk | | | | 30. cikk |
| 8. cikk | | | | 31. cikk |
| | 4. cikk | | | — |
| | | | 9. cikk | — |
| | 18. cikk | | | 32. cikk |
| 9. cikk | | | | 33. cikk |
| 12. cikk (2)–(4) bekezdés | | | | 34. cikk (1)–(3) bekezdés |
| 12. cikk (1) bekezdés | | | | — |
| | 18a. cikk | | | — |
| | | 10. cikk | | — |
| 13. cikk | | | | 35. cikk |
| 13a. cikk | | | | 36. cikk |
| | | | 10. cikk | — |
| | | | 11. cikk | 37. cikk |
| | 19. cikk (1) bekezdés | | | 38. cikk |
| | 19. cikk (2) bekezdés | | | — |
| | I. melléklet | | V. melléklet | I. melléklet |
| | | | I. melléklet | — |
| | II. melléklet | | | II. melléklet |
| | | | II. melléklet | — |
| | | | | III. melléklet |
| | | | III. melléklet | — |
| | | | IV. melléklet | — |

Az 549/2004/EK rendelet

Az 550/2004/EK rendelet

Az 551/2004/EK rendelet

Az 552/2004/EK rendelet

E rendelet

1. cikk (1)–(3) bekezdés

1. cikk (1)–(3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

1. cikk (5) bekezdés

1. cikk

—

1. cikk (1), (2) és (4) bekezdés

—

1. cikk

—

2. cikk 1–35. pont

2. cikk 1–35. pont

2. cikk 36–38. pont

2. cikk 17., 18., 23., 24., 32., 35., 36. pont

—

3. cikk

—

4. cikk (1) és (2) bekezdés

3. cikk (1) és (2) bekezdés

3. cikk (3) és (4) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

3. cikk (5) bekezdés

3. cikk (6) bekezdés

3. cikk (4)–(5) bekezdés

3. cikk (7) és (8) bekezdés

3. cikk (9) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1a) bekezdés

4. cikk (1b)–(1 g) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

5. cikk (1) és (2) bekezdés

2. cikk (3)–(6) bekezdés

5. cikk (3)–(6) bekezdés

3. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk (1) és (2) bekezdés

8. cikk (1) és (3) bekezdés

6. cikk (3) és (4) bekezdés

6. cikk (5) bekezdés

8. cikk (2) és (4) bekezdés

—

6. cikk

—

10. cikk (1) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

7. cikk (2) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

7. cikk (4) és (6) bekezdés

8. cikk (3) és (4) bekezdés

7. cikk (2), (3), (5), (7)–(9) bekezdés

—

8. cikk

9. cikk

10. cikk

9. cikk

—

11. cikk

11. cikk

14. cikk

12. cikk

15. cikk

13. cikk

16. cikk

14. cikk

15a. cikk

15. cikk

9a. cikk (1) bekezdés

16. cikk (1) és (3) bekezdés

16. cikk (2) bekezdés

9a. cikk (2) bekezdés i) pont

—

9a. cikk (2) bekezdés

16. cikk (4) bekezdés

16. cikk (5) bekezdés

9a. cikk (3)–(9) bekezdés

16. cikk (6)–(12) bekezdés

9b. cikk

—

6. cikk (1) bekezdéstől (2) bekezdés b) pontig

17. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés b) pont

17. cikk (2) bekezdés c)–e) pont

6. cikk (3) bekezdéstől (4) bekezdés d) pontig

17. cikk (3) bekezdéstől (4) bekezdés d) pontig

17. cikk (4) bekezdés e) pont

6. cikk (4) bekezdés e)–f) pont

17. cikk (4) bekezdés f) és g) pont

6. cikk (5) és (7) bekezdés

17. cikk (5) és (6) bekezdés

6. cikk (8) és (9) bekezdés

—

10. cikk

18. cikk

19. cikk

11. cikk

20. cikk

12. cikk

21. cikk

13. cikk

22. cikk

3. cikk

—

3a. cikk

23. cikk

4. cikk

—

7. cikk

—

8. cikk

—

24. cikk (1) és (2) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

—

2. cikk–3. cikk (2) bekezdés

—

3. cikk (4)–(7) bekezdés

—

17. cikk (1) bekezdés

25. cikk

26. cikk

5. cikk (1)–(3) bekezdés

27. cikk (1)–(3) bekezdés

5. cikk (4) és (5) bekezdés

—

10. cikk (2) és (3) bekezdés

28. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk

29. cikk

7. cikk

30. cikk

8. cikk

31. cikk

4. cikk

—

9. cikk

—

18. cikk

32. cikk

9. cikk

33. cikk

12. cikk (2)–(4) bekezdés

34. cikk (1)–(3) bekezdés

12. cikk (1) bekezdés

—

18a. cikk

—

10. cikk

—

13. cikk

35. cikk

13a. cikk

36. cikk

10. cikk

—

11. cikk

37. cikk

19. cikk (1) bekezdés

38. cikk

19. cikk (2) bekezdés

—

I. melléklet

V. melléklet

I. melléklet

I. melléklet

—

II. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

—

III. melléklet

III. melléklet

—

IV. melléklet

—

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/584 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/584

---

P7_TA(2014)0221

Repülőterek, légiforgalmi szolgáltatás és légi navigációs szolgálatok ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0409), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0409),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0169/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a máltai parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a máltai parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0098/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0098/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 116. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0187

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Azon változások figyelembevételének szándékával, amelyeket az 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vezetett be, az összhangba kell hozni a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) tartalmát az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), az 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) tartalmával. |
| --- | --- |

(1)

Azon változások figyelembevételének szándékával, amelyeket az 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vezetett be, az összhangba kell hozni a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) tartalmát az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), az 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) tartalmával.

| (2) | Az ATM főterv továbbfejlesztése és megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi szükségessé egy sor különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Az EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki szabályok elkészítésében, kiegyensúlyozott módon
  és az összeférhetetlenségek elkerülésével
  kell megközelítenie a különböző tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit, az elfogadható biztonsági szinteket,
  az éghajlati
  és
  környezetvédelmi fenntarthatóságot és
  a felhasználók megállapított kockázati hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

Az ATM főterv továbbfejlesztése és megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi szükségessé egy sor különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Az EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki szabályok elkészítésében, kiegyensúlyozott módon
  és az összeférhetetlenségek elkerülésével
  kell megközelítenie a különböző tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit, az elfogadható biztonsági szinteket,
  az éghajlati
  és
  környezetvédelmi fenntarthatóságot és
  a felhasználók megállapított kockázati hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében. [Mód. 1]

| (3) | A műszaki, tudományos, működési vagy biztonsági igények figyelembevételének szándékával, azon rendelkezések módosítása vagy kiegészítése révén, amelyek a légialkalmasságra, a környezetvédelemre, a pilótákra, a légi működésre, a repülőterekre, az ATM/ANS-re, a légiforgalmi irányítókra, a harmadik országbeli üzemeltetőkre, a felügyeletre és végrehajtásra, a rugalmassági rendelkezésekre, bírságokra, és időszakosan fizetendő büntetésekre és díjakra vonatkoznak, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló aktusok tervezetének elkészítése során a Bizottságnak a szükséges dokumentumokat egyidejűleg, határidőre, a megfelelő módon továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(3)

A műszaki, tudományos, működési vagy biztonsági igények figyelembevételének szándékával, azon rendelkezések módosítása vagy kiegészítése révén, amelyek a légialkalmasságra, a környezetvédelemre, a pilótákra, a légi működésre, a repülőterekre, az ATM/ANS-re, a légiforgalmi irányítókra, a harmadik országbeli üzemeltetőkre, a felügyeletre és végrehajtásra, a rugalmassági rendelkezésekre, bírságokra, és időszakosan fizetendő büntetésekre és díjakra vonatkoznak, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló aktusok tervezetének elkészítése során a Bizottságnak a szükséges dokumentumokat egyidejűleg, határidőre, a megfelelő módon továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (3a) | A Bizottság bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt konzultációt folytat az Ügynökséggel és azokkal a szavazati joggal rendelkező államokkal, amelyek az igazgatóságban képviseltetik magukat. Figyelembe veszi e tanácsadó szervek véleményét, és tartózkodik a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásától abban az esetben, ha a szakértők többsége és az Ügynökség annak elfogadását ellenzi. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(3a)

A Bizottság bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt konzultációt folytat az Ügynökséggel és azokkal a szavazati joggal rendelkező államokkal, amelyek az igazgatóságban képviseltetik magukat. Figyelembe veszi e tanácsadó szervek véleményét, és tartózkodik a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásától abban az esetben, ha a szakértők többsége és az Ügynökség annak elfogadását ellenzi. [Mód. 2]

| (3b) | A kockázatalapú, arányos és fenntartható szabályozási keret létrehozásának megkönnyítése érdekében a Bizottság további elemzést készít a 216/2008/EK rendelet új fejleményekhez való igazításának szükségességéről. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3b)

A kockázatalapú, arányos és fenntartható szabályozási keret létrehozásának megkönnyítése érdekében a Bizottság további elemzést készít a 216/2008/EK rendelet új fejleményekhez való igazításának szükségességéről. [Mód. 3]

| (3c) | Az Ügynökség az Unió légiközlekedési rendszerének központi elemeként vezető szerepet játszik az Unió külső légiközlekedési stratégiájában. Különösen a 216/2008/EK rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzések egyikének elérése tekintetében az Ügynökség a Bizottsággal szoros együttműködésben jelentősen hozzájárul az Unió repülési követelményeinek terjesztéséhez, valamint az uniós repüléstechnikai termékek, szakemberek és szolgáltatások világszintű mozgásának előmozdításához annak érdekében, hogy könnyebbé váljon azok hozzáférése az új növekvő piacokhoz. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(3c)

Az Ügynökség az Unió légiközlekedési rendszerének központi elemeként vezető szerepet játszik az Unió külső légiközlekedési stratégiájában. Különösen a 216/2008/EK rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzések egyikének elérése tekintetében az Ügynökség a Bizottsággal szoros együttműködésben jelentősen hozzájárul az Unió repülési követelményeinek terjesztéséhez, valamint az uniós repüléstechnikai termékek, szakemberek és szolgáltatások világszintű mozgásának előmozdításához annak érdekében, hogy könnyebbé váljon azok hozzáférése az új növekvő piacokhoz. [Mód. 4]

| (3d) | Bizonyítványok és jóváhagyások kiadása, valamint más szolgáltatások biztosítása meghatározó szerepet játszik az Ügynökség által az ipar számára biztosított szolgáltatások tekintetében, és ily módon hozzájárul az Unió repüléstechnikai ágazatának versenyképességéhez. Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy igazodni tudjon a piaci kereslethez, amely ingadozhat. Ezért a díjakból és költségekből származó bevételekből finanszírozott személyzet számának kiigazíthatónak kell lennie, és azt nem szabad a létszámtervben rögzíteni. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(3d)

Bizonyítványok és jóváhagyások kiadása, valamint más szolgáltatások biztosítása meghatározó szerepet játszik az Ügynökség által az ipar számára biztosított szolgáltatások tekintetében, és ily módon hozzájárul az Unió repüléstechnikai ágazatának versenyképességéhez. Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy igazodni tudjon a piaci kereslethez, amely ingadozhat. Ezért a díjakból és költségekből származó bevételekből finanszírozott személyzet számának kiigazíthatónak kell lennie, és azt nem szabad a létszámtervben rögzíteni. [Mód. 5]

| (3e) | E rendelet célja a 216/2008/EK rendelet 65a. cikkében rögzített követelmény teljesítése azáltal, hogy megszünteti az átfedést az 549/2004/EK és 216/2008/EK rendelet között úgy, hogy az előbbit az utóbbihoz igazítja és biztosítja a feladatok világos kijelölését a Bizottság, az Ügynökség és az Eurocontrol között oly módon, hogy a Bizottság a gazdasági és műszaki szabályozásra helyezi a hangsúlyt, az Ügynökség mint a Bizottság ügynöksége a műszaki szabályozás létrehozását és a felülvizsgálatokat végzi, az Eurocontrol pedig az operatív jellegű feladatokkal, különösen az 550/2004/EK rendeletnek megfelelően a hálózatirányítási koncepcióhoz kapcsolódó teendőkkel foglalkozik; a léginavigációs szolgáltatásokra vonatkozó közös útdíjrendszert, többek között felügyeletet hoztak létre a légtérhasználók érdekeit szolgáló nagyobb átláthatóság és költséghatékonyság érdekében. Ezzel kapcsolatosan és csökkentendő az ATM/ANS felügyeleti tevékenységeinek összköltségét módosítani kell a jelenlegi útdíjrendszert oly módon, hogy az megfelelően lefedje az Ügynökség ATM/ANS felügyeleti tevékenységeit. Egy ilyen módosítás biztosítja, hogy megfelelő források álljanak az Ügynökség rendelkezésére ahhoz, hogy ellássa az Unió átfogó repülésbiztonsági rendszerszemléletében rábízott biztonsági felügyeleti feladatokat, hozzájáruljon a rendszert finanszírozó légtérhasználók számára átláthatóbb, költséghatékonyabb és tényleges léginavigációs szolgáltatások nyújtásához és ösztönözze az integrált szolgáltatások nyújtását. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3e)

E rendelet célja a 216/2008/EK rendelet 65a. cikkében rögzített követelmény teljesítése azáltal, hogy megszünteti az átfedést az 549/2004/EK és 216/2008/EK rendelet között úgy, hogy az előbbit az utóbbihoz igazítja és biztosítja a feladatok világos kijelölését a Bizottság, az Ügynökség és az Eurocontrol között oly módon, hogy a Bizottság a gazdasági és műszaki szabályozásra helyezi a hangsúlyt, az Ügynökség mint a Bizottság ügynöksége a műszaki szabályozás létrehozását és a felülvizsgálatokat végzi, az Eurocontrol pedig az operatív jellegű feladatokkal, különösen az 550/2004/EK rendeletnek megfelelően a hálózatirányítási koncepcióhoz kapcsolódó teendőkkel foglalkozik; a léginavigációs szolgáltatásokra vonatkozó közös útdíjrendszert, többek között felügyeletet hoztak létre a légtérhasználók érdekeit szolgáló nagyobb átláthatóság és költséghatékonyság érdekében. Ezzel kapcsolatosan és csökkentendő az ATM/ANS felügyeleti tevékenységeinek összköltségét módosítani kell a jelenlegi útdíjrendszert oly módon, hogy az megfelelően lefedje az Ügynökség ATM/ANS felügyeleti tevékenységeit. Egy ilyen módosítás biztosítja, hogy megfelelő források álljanak az Ügynökség rendelkezésére ahhoz, hogy ellássa az Unió átfogó repülésbiztonsági rendszerszemléletében rábízott biztonsági felügyeleti feladatokat, hozzájáruljon a rendszert finanszírozó légtérhasználók számára átláthatóbb, költséghatékonyabb és tényleges léginavigációs szolgáltatások nyújtásához és ösztönözze az integrált szolgáltatások nyújtását. [Mód. 6]

| (4) | Annak érdekében, hogy biztosítva legyenek e Rendelet végrehajtásának egységes feltételei, végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra. A hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy biztosítva legyenek e Rendelet végrehajtásának egységes feltételei, végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra. A hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

| (5) | A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, indokolt esetekben a repülőterekre vonatkozó kivételek és a rugalmassági rendelkezések alkalmazását nem engedélyező döntések tekintetében, amennyiben ez megalapozott és sürgős okból kifolyólag elkerülhetetlenül szükséges. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, indokolt esetekben a repülőterekre vonatkozó kivételek és a rugalmassági rendelkezések alkalmazását nem engedélyező döntések tekintetében, amennyiben ez megalapozott és sürgős okból kifolyólag elkerülhetetlenül szükséges.

| (5a) | A világszerte alkalmazott technológiák közötti működési átjárhatóság biztosítása érdekében a Bizottságnak és az EASA-nak egy nemzetközi szinten koordinált megközelítés alkalmazását kell ösztönöznie a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által elindított szabványosítási erőfeszítések tekintetében. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(5a)

A világszerte alkalmazott technológiák közötti működési átjárhatóság biztosítása érdekében a Bizottságnak és az EASA-nak egy nemzetközi szinten koordinált megközelítés alkalmazását kell ösztönöznie a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által elindított szabványosítási erőfeszítések tekintetében. [Mód. 7]

| (6) | Eseti elemzés alapján és figyelembe véve
  az Ügynökség
  sajátos jellegét, az Ügynökség
  irányításáról és működéséről szóló egyes alapelveket hozzá kell igazítani ahhoz, az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítéshez, amelyet az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012 júliusában fogadott el.
  Az ügyvezető testület összetételének különösen figyelembe kell vennie a légiközlekedés fontosságát a különböző tagállamokban és biztosítania kell a megkövetelt szakértelem megfelelő képviseletét. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(6)

Eseti elemzés alapján és figyelembe véve
  az Ügynökség
  sajátos jellegét, az Ügynökség
  irányításáról és működéséről szóló egyes alapelveket hozzá kell igazítani ahhoz, az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítéshez, amelyet az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012 júliusában fogadott el.
  Az ügyvezető testület összetételének különösen figyelembe kell vennie a légiközlekedés fontosságát a különböző tagállamokban és biztosítania kell a megkövetelt szakértelem megfelelő képviseletét. [Mód. 8]

| (7) | A 216/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 216/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 216/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett repülőterek és részeik, valamint felszerelések, személyzet és szervezetek, amelyeket a katonaság irányít és üzemeltet, és amelyek esetében a kiszolgált légi forgalom főként nem általános légi forgalom;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett repülőterek és részeik, valamint felszerelések, személyzet és szervezetek, amelyeket a katonaság irányít és üzemeltet, és amelyek esetében a kiszolgált légi forgalom főként nem általános légi forgalom;”

| ii. | a c) pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett ATM/ANS, beleértve a rendszereket és rendszerelemeket, személyzetet és szervezeteket, amelyeket a katonaság biztosít vagy bocsát rendelkezésre, elsősorban nem általános légiforgalmi műveletekhez.” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett ATM/ANS, beleértve a rendszereket és rendszerelemeket, személyzetet és szervezeteket, amelyeket a katonaság biztosít vagy bocsát rendelkezésre, elsősorban nem általános légiforgalmi műveletekhez.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy azon általános légi forgalom számára nyitott katonai létesítmények, ahol katonai személyzet nyújt szolgáltatást az általános légi forgalom számára, és amelyek nem esnek az (1) bekezdés hatálya alá, legalább olyan hatékony repülésbiztonsági szintet nyújtsanak, mint amilyet az Va. és Vb. mellékletekben foglalt alapvető követelmények előírnak.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy azon általános légi forgalom számára nyitott katonai létesítmények, ahol katonai személyzet nyújt szolgáltatást az általános légi forgalom számára, és amelyek nem esnek az (1) bekezdés hatálya alá, legalább olyan hatékony repülésbiztonsági szintet nyújtsanak, mint amilyet az Va. és Vb. mellékletekben foglalt alapvető követelmények előírnak.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „g) | az ATM főterv fejlesztésének és megvalósításának támogatása; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„g)

az ATM főterv fejlesztésének és megvalósításának támogatása;

| h) | a polgári légiközlekedés szabályozása olyan módon, amely legjobban elősegíti annak
  biztonságát, fenntartható
  fejlődését, teljesítményét, a rendszerek közötti együttműködést
  , az éghajlatvédelmet, a környezetbarát megközelítést
  és az
  energiatakarékosságot az
  egyes tevékenységek sajátosságainak megfelelő mértékben.”[Mód. 9] |
| --- | --- |

h)

a polgári légiközlekedés szabályozása olyan módon, amely legjobban elősegíti annak
  biztonságát, fenntartható
  fejlődését, teljesítményét, a rendszerek közötti együttműködést
  , az éghajlatvédelmet, a környezetbarát megközelítést
  és az
  energiatakarékosságot az
  egyes tevékenységek sajátosságainak megfelelő mértékben.”[Mód. 9]

| b) | A (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | egy független ügynökségnek, az Európai Unió Repülési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozása;” |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

egy független ügynökségnek, az Európai Unió Repülési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozása;”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | »folyamatos felügyelet«: azon elvégzendő feladatok, amelyek azt igazolják, hogy a feltételek, amelyek alapján a bizonyítványt kiállították, vagy amelyre vonatkozóan nyilatkozatot tettek, folyamatosan teljesülnek a bizonyítvány vagy nyilatkozat érvényességi időtartamának bármely időpontjában, valamint amelyek igazolják a védintézkedések végrehajtását.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

»folyamatos felügyelet«: azon elvégzendő feladatok, amelyek azt igazolják, hogy a feltételek, amelyek alapján a bizonyítványt kiállították, vagy amelyre vonatkozóan nyilatkozatot tettek, folyamatosan teljesülnek a bizonyítvány vagy nyilatkozat érvényességi időtartamának bármely időpontjában, valamint amelyek igazolják a védintézkedések végrehajtását.”

| b) | a da) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „da) | »ATM/ANS rendszerelemek«: minden, az egységes európai égbolt létrehozásáról szóló ... (*1) rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott rendszerelem;” |
| --- | --- | --- |

b)

a da) pont helyébe a következő szöveg lép:

„da)

»ATM/ANS rendszerelemek«: minden, az egységes európai égbolt létrehozásáról szóló ... (*1) rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott rendszerelem;”

| c) | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „ea) | »nyilatkozat«: az ATM/ANS vonatkozásában:






  — | az ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet által, a rendszereknek és rendszerelemeknek az előírásoknak való megfelelőségéről és használatra való alkalmasságáról kiállított; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ea)

»nyilatkozat«: az ATM/ANS vonatkozásában:

—

az ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet által, a rendszereknek és rendszerelemeknek az előírásoknak való megfelelőségéről és használatra való alkalmasságáról kiállított;

| — | a valamely szolgáltató által az alkalmazásra szánt szolgáltatásnak vagy rendszernek a vonatkozó előírásoknak való megfelelőségéről kiállított; |
| --- | --- |

—

a valamely szolgáltató által az alkalmazásra szánt szolgáltatásnak vagy rendszernek a vonatkozó előírásoknak való megfelelőségéről kiállított;

| — | bizonyos repüléstájékoztató szolgáltatásokhoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességgel és eszközökkel való rendelkezésről szóló írott dokumentum.” |
| --- | --- |

—

bizonyos repüléstájékoztató szolgáltatásokhoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességgel és eszközökkel való rendelkezésről szóló írott dokumentum.”

| d) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | »minősített szervezet«: olyan szerv, amelyet az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bíz meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el;” |
| --- | --- | --- |

d)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

»minősített szervezet«: olyan szerv, amelyet az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bíz meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el;”

| e) | a q) és r) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „q) | »ATM/ANS«: légiforgalmi szolgáltatások a ... (*2) EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában foglalt meghatározás szerint; léginavigációs szolgáltatások ugyanennek a rendeletnek a 2. cikke 4. pontjában foglalt meghatározás szerint, beleértve az azonos rendelet 17. cikkében említett hálózatkezelői szolgáltatásokat; valamint az általános légi forgalom biztonság-kritikus jellegű légi navigációja számára adatokat létrehozó, feldolgozó, formázó és rendelkezésre bocsátó szolgálatok; |
| --- | --- | --- |

e)

a q) és r) pont helyébe a következő szöveg lép:

„q)

»ATM/ANS«: légiforgalmi szolgáltatások a ... (*2) EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában foglalt meghatározás szerint; léginavigációs szolgáltatások ugyanennek a rendeletnek a 2. cikke 4. pontjában foglalt meghatározás szerint, beleértve az azonos rendelet 17. cikkében említett hálózatkezelői szolgáltatásokat; valamint az általános légi forgalom biztonság-kritikus jellegű légi navigációja számára adatokat létrehozó, feldolgozó, formázó és rendelkezésre bocsátó szolgálatok;

| r) | »ATM/ANS rendszer«: a biztonsági felszereléseknek és a ... (*2) rendelet 2. cikkének 33. pontjában meghatározott rendszereknek bármilyen kombinációja;” |
| --- | --- |

r)

»ATM/ANS rendszer«: a biztonsági felszereléseknek és a ... (*2) rendelet 2. cikkének 33. pontjában meghatározott rendszereknek bármilyen kombinációja;”

| f) | a bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „t) | »általános légi forgalom«: minden, polgári légi járművel és állami légi járművel – a katonai, vámhatósági és rendőrségi légi járműveket is beleértve – végzett mozgás mindazon esetekben, mikor a mozgások végrehajtása az ICAO eljárásoknak megfelelően történik; |
| --- | --- | --- |

f)

a bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„t)

»általános légi forgalom«: minden, polgári légi járművel és állami légi járművel – a katonai, vámhatósági és rendőrségi légi járműveket is beleértve – végzett mozgás mindazon esetekben, mikor a mozgások végrehajtása az ICAO eljárásoknak megfelelően történik;

| u) | »ATM főterv«: a 219/2007/EK tanácsi rendelet (*3) 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a 2009/320/EK tanácsi határozatban (*4) elfogadott terv.” |
| --- | --- |

u)

»ATM főterv«: a 219/2007/EK tanácsi rendelet (*3) 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a 2009/320/EK tanácsi határozatban (*4) elfogadott terv.”

(*3)  A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.)."

(*4)  A Tanács 2009/320/EK határozata (2009. március 30.) az egységes európai égbolt ATM-kutatási (SESAR) projektje európai légiszolgáltatási főtervének jóváhagyásáról (HL L 95., 2009.4.9., 41. o.)."

| fa) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „ua) | »akkreditáció«: valamely nemzeti légiközlekedési hatóság vagy az e rendelet és a .../.../EU rendelet

   (*5)

  szerinti feladatok ellátására minősített szervezet minősítési folyamata.”;[Mód. 30 és 32] |
| --- | --- | --- |

fa)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„ua)

»akkreditáció«: valamely nemzeti légiközlekedési hatóság vagy az e rendelet és a .../.../EU rendelet

   (*5)

  szerinti feladatok ellátására minősített szervezet minősítési folyamata.”;[Mód. 30 és 32]

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3b) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3b)   A (3a) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy mentesítik e rendelet előírásai alól az olyan repülőtereket, amelyek:






  — | éves utasforgalma legfeljebb 10 000 főt és |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3b) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3b)   A (3a) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy mentesítik e rendelet előírásai alól az olyan repülőtereket, amelyek:

—

éves utasforgalma legfeljebb 10 000 főt és

| — | évente legfeljebb 850 teherszállítási műveletet végeznek, |
| --- | --- |

—

évente legfeljebb 850 teherszállítási műveletet végeznek,

azzal a feltétellel, hogy a mentesség alkalmazásával teljesülnek e Rendeletben és bármely más uniós jogszabályban található általános biztonsági célkitűzések.

A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikkének (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.

Az érintett tagállam a második albekezdésben említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a mentességet.”

| b) | a (3c) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(3c)   A Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területhez tartozó légtérben, vagy bármely más olyan légtérben, amelyben a tagállamok a ... (*6) rendeletet alkalmazzák a rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ATM/ANS-nak meg kell felelnie e rendeletnek.” |
| --- | --- |

b)

a (3c) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(3c)   A Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területhez tartozó légtérben, vagy bármely más olyan légtérben, amelyben a tagállamok a ... (*6) rendeletet alkalmazzák a rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ATM/ANS-nak meg kell felelnie e rendeletnek.”

| 5. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés d) pontjának első mondata helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a termékek, alkatrészek és berendezések karbantartásáért és azok folyamatos légialkalmasságának irányításáért felelős szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek a kiváltságaikkal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés d) pontjának első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a termékek, alkatrészek és berendezések karbantartásáért és azok folyamatos légialkalmasságának irányításáért felelős szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek a kiváltságaikkal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel.”

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett légi járművek légialkalmasságának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | valamely termékre alkalmazandó típusalkalmassági bizonyítvány alapjának megállapítására, valamint az arról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett légi járművek légialkalmasságának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:

a)

valamely termékre alkalmazandó típusalkalmassági bizonyítvány alapjának megállapítására, valamint az arról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek;

| b) | az alkatrészekre és berendezésekre alkalmazandó részletes légialkalmassági előírások megállapítására, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

b)

az alkatrészekre és berendezésekre alkalmazandó részletes légialkalmassági előírások megállapítására, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek;

| c) | a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi járműre alkalmazandó légialkalmassági előírások megállapításának, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

c)

a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi járműre alkalmazandó légialkalmassági előírások megállapításának, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek;

| d) | a kötelező információ nyújtására és terjesztésére vonatkozó feltételek, a termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosítása érdekében, és az ezen kötelező értesítéseknek való alternatív megfelelési módok jóváhagyásának feltételei; |
| --- | --- |

d)

a kötelező információ nyújtására és terjesztésére vonatkozó feltételek, a termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosítása érdekében, és az ezen kötelező értesítéseknek való alternatív megfelelési módok jóváhagyásának feltételei;

| e) | a típusalkalmassági bizonyítványoknak, korlátozott típusalkalmassági bizonyítványoknak, a típusalkalmassági bizonyítványok változtatásai jóváhagyásának, kiegészítő típusengedélyeknek, javítási tervek jóváhagyásának, az egyéni légialkalmassági bizonyítványoknak, a korlátozott légialkalmassági bizonyítványoknak, a repülési engedélyek, valamint a termékek, alkatrészek vagy berendezések bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, beleértve a következőket:






  i. | e bizonyítványok időtartamára vonatkozó feltételek, valamint amennyiben korlátozott időtartamot határoztak meg, a bizonyítvány megújítására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

e)

a típusalkalmassági bizonyítványoknak, korlátozott típusalkalmassági bizonyítványoknak, a típusalkalmassági bizonyítványok változtatásai jóváhagyásának, kiegészítő típusengedélyeknek, javítási tervek jóváhagyásának, az egyéni légialkalmassági bizonyítványoknak, a korlátozott légialkalmassági bizonyítványoknak, a repülési engedélyek, valamint a termékek, alkatrészek vagy berendezések bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, beleértve a következőket:

i.

e bizonyítványok időtartamára vonatkozó feltételek, valamint amennyiben korlátozott időtartamot határoztak meg, a bizonyítvány megújítására vonatkozó feltételek;

| ii. | a repülési engedélyek kiadására alkalmazandó korlátozások. E korlátozások különösen a következőket érintik:






  — | a repülés célja, |
| --- | --- | --- |

ii.

a repülési engedélyek kiadására alkalmazandó korlátozások. E korlátozások különösen a következőket érintik:

—

a repülés célja,

| — | a repülés során használt légtér, |
| --- | --- |

—

a repülés során használt légtér,

| — | a repülőszemélyzet képzettsége; |
| --- | --- |

—

a repülőszemélyzet képzettsége;

| — | a repülőszemélyzeten kívül szállított személyek; |
| --- | --- |

—

a repülőszemélyzeten kívül szállított személyek;

| iii. | a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi jármű, valamint a vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

iii.

a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi jármű, valamint a vonatkozó korlátozások;

| iv. | a működésre való megfelelőséget igazoló adatok, beleértve a következőket:






  — | a karbantartási bizonyítványt kiállító személyzet típusminősítő képzésének minimális tanterve a (2) bekezdés f) pontjának való megfelelés biztosítására; |
| --- | --- | --- |

iv.

a működésre való megfelelőséget igazoló adatok, beleértve a következőket:

—

a karbantartási bizonyítványt kiállító személyzet típusminősítő képzésének minimális tanterve a (2) bekezdés f) pontjának való megfelelés biztosítására;

| — | a pilóták típusminősítéséhez szükséges minimális tananyag és kapcsolódó szimulátorok minősítése a 7. cikknek való megfelelés biztosítására; |
| --- | --- |

—

a pilóták típusminősítéséhez szükséges minimális tananyag és kapcsolódó szimulátorok minősítése a 7. cikknek való megfelelés biztosítására;

| — | a standard minimális felszerelések megfelelő jegyzéke; |
| --- | --- |

—

a standard minimális felszerelések megfelelő jegyzéke;

| — | a légijármű-típusra vonatkozó, a légiutas-kísérő személyzet szempontjából releváns adatok; |
| --- | --- |

—

a légijármű-típusra vonatkozó, a légiutas-kísérő személyzet szempontjából releváns adatok;

| — | és további légi alkalmassági specifikációk az adott üzembentartási fajtára vonatkozóan, a légi járművek folyamatos légi alkalmasságának fenntartása és biztonságának növelése támogatására; |
| --- | --- |

—

és további légi alkalmassági specifikációk az adott üzembentartási fajtára vonatkozóan, a légi járművek folyamatos légi alkalmasságának fenntartása és biztonságának növelése támogatására;

| f) | a (2) bekezdés d), e) és g) pontjával összhangban előírt szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, valamint azon feltételek, amelyek mellett az ilyen jóváhagyásokat nem kell kérelmezni; |
| --- | --- |

f)

a (2) bekezdés d), e) és g) pontjával összhangban előírt szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, valamint azon feltételek, amelyek mellett az ilyen jóváhagyásokat nem kell kérelmezni;

| g) | a (2) bekezdés f) pontjával összhangban előírt személyzeti bizonyítványok kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

g)

a (2) bekezdés f) pontjával összhangban előírt személyzeti bizonyítványok kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

| h) | a bizonyítvány jogosultjainak felelősségei; |
| --- | --- |

h)

a bizonyítvány jogosultjainak felelősségei;

| i) | a szükséges követelményeknek való megfelelés azon (1) bekezdésben említett légi járművek vonatkozásában, amelyekre a (2) vagy (4) bekezdés nem vonatkozik, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett légi járművek vonatkozásában; |
| --- | --- |

i)

a szükséges követelményeknek való megfelelés azon (1) bekezdésben említett légi járművek vonatkozásában, amelyekre a (2) vagy (4) bekezdés nem vonatkozik, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett légi járművek vonatkozásában;

| j) | termékek, alkatrészek és berendezések karbantartására és folyamatos légi alkalmasságának irányítására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

j)

termékek, alkatrészek és berendezések karbantartására és folyamatos légi alkalmasságának irányítására vonatkozó feltételek;

A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett légi járművek légi alkalmasságára vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az I. mellékletet, ahol ez a légi alkalmasságot érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 33]

| 6. | A 6. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa az (1) bekezdésben foglalt követelményeket annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az e rendelet hatályba lépését követően hatályba lépő, és valamennyi tagállamban alkalmazandó a Chicagói Egyezmény és mellékletei módosításaival.
  (3)   Ahol ez a környezetvédelem magas, egységes szintjének biztosítása érdekében szükséges, és a 16. melléklet azon függelékei alapján, amelyeket az (1) bekezdés említ, a Bizottság a 65b. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes szabályokat alkothat az (1) bekezdésben említett követelmények kiegészítésére.” |
| --- | --- |

6.

A 6. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa az (1) bekezdésben foglalt követelményeket annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az e rendelet hatályba lépését követően hatályba lépő, és valamennyi tagállamban alkalmazandó a Chicagói Egyezmény és mellékletei módosításaival.

(3)   Ahol ez a környezetvédelem magas, egységes szintjének biztosítása érdekében szükséges, és a 16. melléklet azon függelékei alapján, amelyeket az (1) bekezdés említ, a Bizottság a 65b. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes szabályokat alkothat az (1) bekezdésben említett követelmények kiegészítésére.”

| 7. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A harmadik albekezdéstől eltérve a szabadidős célú üzemben tartásban részt vevő pilóták szakszolgálati engedélye esetében – amennyiben azt a nemzeti jog lehetővé teszi – a kérelmező orvosi hátteréről elégséges, alapos ismerettel rendelkező háziorvos is eljárhat repülőorvos-szakértőként. A Bizottságnak részletes szabályokat kell alkotnia a háziorvosok repülőorvos-szakértők helyett való alkalmazásáról, különös tekintettel a biztonsági szint fenntartására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- | --- |

7.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A harmadik albekezdéstől eltérve a szabadidős célú üzemben tartásban részt vevő pilóták szakszolgálati engedélye esetében – amennyiben azt a nemzeti jog lehetővé teszi – a kérelmező orvosi hátteréről elégséges, alapos ismerettel rendelkező háziorvos is eljárhat repülőorvos-szakértőként. A Bizottságnak részletes szabályokat kell alkotnia a háziorvosok repülőorvos-szakértők helyett való alkalmazásáról, különös tekintettel a biztonsági szint fenntartására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.”

| b) | a (2) bekezdés hatodik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 4. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében a második és harmadik albekezdés követelményei egy harmadik ország részéről vagy nevében kiállított szakszolgálati engedélyek és orvosi bizonyítványok elfogadása útján is teljesíthetők.”[Mód. 41] |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés hatodik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 4. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében a második és harmadik albekezdés követelményei egy harmadik ország részéről vagy nevében kiállított szakszolgálati engedélyek és orvosi bizonyítványok elfogadása útján is teljesíthetők.”[Mód. 41]

| c) | a (6) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az e pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésben részt vevő repülés-szimulációs oktató-berendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikk alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából az alábbiak tekintetében:” |
| --- | --- |

c)

a (6) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az e pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésben részt vevő repülés-szimulációs oktató-berendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikk alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából az alábbiak tekintetében:”

| d) | a (6) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a jelenlegi nemzeti pilóta-szakszolgálati engedélyek és nemzeti repülőmérnöki engedélyek pilóta-szakszolgálati engedéllyé való átalakításának feltételei, valamint a nemzeti orvosi minősítések átalakításának feltételei;” |
| --- | --- | --- |

d)

a (6) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a jelenlegi nemzeti pilóta-szakszolgálati engedélyek és nemzeti repülőmérnöki engedélyek pilóta-szakszolgálati engedéllyé való átalakításának feltételei, valamint a nemzeti orvosi minősítések átalakításának feltételei;”

| e) | a (6) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a II. melléklet a) pontja ii. alpontjának d) és h) pontjában említett, kereskedelmi légi szállítást végző légi járművek pilótáinak a III. mellékletben megállapított vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelését.” |
| --- | --- | --- |

e)

a (6) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a II. melléklet a) pontja ii. alpontjának d) és h) pontjában említett, kereskedelmi légi szállítást végző légi járművek pilótáinak a III. mellékletben megállapított vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelését.”

| f) | a (6) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:
  „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az ezen pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésében részt vevő repülés-szimulációs oktatóberendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a 65b. cikknek megfelelően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a III. mellékletet ahol ez a pilóták engedélyezésével kapcsolatos műszaki, üzemletetési, vagy tudományos okból, vagy valamilyen biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 34] |
| --- | --- |

f)

a (6) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:

„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az ezen pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésében részt vevő repülés-szimulációs oktatóberendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a 65b. cikknek megfelelően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a III. mellékletet ahol ez a pilóták engedélyezésével kapcsolatos műszaki, üzemletetési, vagy tudományos okból, vagy valamilyen biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 34]

| fa) | a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  A (6) bekezdésben említett intézkedések elfogadásakor a Bizottság különös figyelmet fordít arra, hogy ezek az intézkedések tükrözzék a legkorszerűbb megoldásokat, többek között a legjobb gyakorlatokat és a tudományos és műszaki fejlődést a pilótaképzés terén, valamint a megerősített biztonsági kultúrát és fáradtságkezelő rendszereket.” [Mód. 42] |
| --- | --- |

fa)

a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  A (6) bekezdésben említett intézkedések elfogadásakor a Bizottság különös figyelmet fordít arra, hogy ezek az intézkedések tükrözzék a legkorszerűbb megoldásokat, többek között a legjobb gyakorlatokat és a tudományos és műszaki fejlődést a pilótaképzés terén, valamint a megerősített biztonsági kultúrát és fáradtságkezelő rendszereket.” [Mód. 42]

| 8. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:” |
| --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:”

| b) | az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a II. melléklet a) pontjának ii. alpontjában, valamint d) és h) pontjában említett kereskedelmi célú légi járművek üzemben tartásának megfelelősége a IV. melléklet, és adott esetben, az Vb. melléklet vonatkozó alapvető követelményeinek tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

b)

az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a II. melléklet a) pontjának ii. alpontjában, valamint d) és h) pontjában említett kereskedelmi célú légi járművek üzemben tartásának megfelelősége a IV. melléklet, és adott esetben, az Vb. melléklet vonatkozó alapvető követelményeinek tekintetében.”

| c) | az (5) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „h) | azon feltételek és eljárások, amelyek mellett a speciális üzemeltetés engedélyhez kötött; |
| --- | --- | --- |

c)

az (5) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„h)

azon feltételek és eljárások, amelyek mellett a speciális üzemeltetés engedélyhez kötött;

| i) | azon feltételek, amelyek mellett az üzemelést meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy feltételek teljesüléséhez kell kötni a biztonság érdekében a 22. cikk (1) bekezdésének megfelelően.” |
| --- | --- |

i)

azon feltételek, amelyek mellett az üzemelést meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy feltételek teljesüléséhez kell kötni a biztonság érdekében a 22. cikk (1) bekezdésének megfelelően.”

| d) | az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:
  „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a IV. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a légi üzembentartást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 35] |
| --- | --- |

d)

az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:

„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a IV. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a légi üzembentartást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 35]

| 9. | A 8a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő lép:
  „(5)   Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk alapján, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:” |
| --- | --- | --- |

9.

A 8a. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő lép:

„(5)   Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk alapján, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:”

| b) | az (5) bekezdés a j) pont után a következő pontokkal egészül ki:






  „k) | feltételek előtér-irányítói szolgáltatást nyújtó szervezetek bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

b)

az (5) bekezdés a j) pont után a következő pontokkal egészül ki:

„k)

feltételek előtér-irányítói szolgáltatást nyújtó szervezetek bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan;

| l) | feltételek a repülőterek üzemben tartásának biztonságát és a repülőtéri berendezések biztonságát szolgáló kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

l)

feltételek a repülőterek üzemben tartásának biztonságát és a repülőtéri berendezések biztonságát szolgáló kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozóan;

| m) | a (2) bekezdés e) pontjában említett szolgáltatók felelősségei; |
| --- | --- |

m)

a (2) bekezdés e) pontjában említett szolgáltatók felelősségei;

| n) | szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, és biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felügyeletének feltételei; |
| --- | --- |

n)

szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, és biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felügyeletének feltételei;

| o) | biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felelősségei.” |
| --- | --- |

o)

biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felelősségei.”

| c) | az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:
  „Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a repülőtereket érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 36] |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:

„Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a repülőtereket érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 36]

| 10. | A 8b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak engedélyezési vagy nyilatkozattételi követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében, gyártásában és karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt ki kell adni e szervezetek számára, ha bizonyították, hogy rendelkeznek a jogosultságaikkal járó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel. Az engedélyben meg kell határozni az abban biztosított jogosultságokat.
  (5)   A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak az engedélyezésre vagy az ATM/ANS szolgáltató általi, illetve ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek általi jóváhagyásra vagy nyilatkozattételre vonatkozó követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tekintetében. E rendszerek és rendszerelemek engedélyét vagy jóváhagyását ki kell adni, ha a kérelmező bizonyította, hogy a rendszerek és rendszerelemek megfelelnek az (1) bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes előírásoknak.” |
| --- | --- | --- |

10.

A 8b. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak engedélyezési vagy nyilatkozattételi követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében, gyártásában és karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt ki kell adni e szervezetek számára, ha bizonyították, hogy rendelkeznek a jogosultságaikkal járó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel. Az engedélyben meg kell határozni az abban biztosított jogosultságokat.

(5)   A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak az engedélyezésre vagy az ATM/ANS szolgáltató általi, illetve ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek általi jóváhagyásra vagy nyilatkozattételre vonatkozó követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tekintetében. E rendszerek és rendszerelemek engedélyét vagy jóváhagyását ki kell adni, ha a kérelmező bizonyította, hogy a rendszerek és rendszerelemek megfelelnek az (1) bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes előírásoknak.”

| b) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:” |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:”

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a (3)–(5) bekezdésben említett szolgáltatók és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek nyilatkozattételének és felügyeletének feltételei és eljárásai;” |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a (3)–(5) bekezdésben említett szolgáltatók és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek nyilatkozattételének és felügyeletének feltételei és eljárásai;”

| iii. | a bekezdés az alábbi pontokkal egészül ki:






  „g) | a kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, az ATM/ANS szolgáltatások biztonságának szavatolása érdekében; |
| --- | --- | --- |

iii.

a bekezdés az alábbi pontokkal egészül ki:

„g)

a kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, az ATM/ANS szolgáltatások biztonságának szavatolása érdekében;

| h) | az (5) bekezdésben említett jóváhagyásra és nyilatkozattételre, valamint az ezeknek való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

h)

az (5) bekezdésben említett jóváhagyásra és nyilatkozattételre, valamint az ezeknek való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó feltételek;

| i) | a légtér használatához szükséges üzembentartási szabályok és ATM/ANS rendszerelemek.” |
| --- | --- |

i)

a légtér használatához szükséges üzembentartási szabályok és ATM/ANS rendszerelemek.”

| iv. | a bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:
  „ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet, ahol ez az ANS/ATM szolgáltatást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 37] |
| --- | --- |

iv.

a bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:

„ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet, ahol ez az ANS/ATM szolgáltatást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 37]

| c) | a (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | technika mai állását, valamint az ATM/ANS területén a legjobb gyakorlatot tükrözzék, különös tekintettel az ATM főtervre, szoros együttműködésben az ICAO-val.” |
| --- | --- | --- |

c)

a (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

technika mai állását, valamint az ATM/ANS területén a legjobb gyakorlatot tükrözzék, különös tekintettel az ATM főtervre, szoros együttműködésben az ICAO-val.”

| 11. | A 8c. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (10) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotása céljából, a következők tekintetében:” |
| --- | --- | --- |

11.

A 8c. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (10) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotása céljából, a következők tekintetében:”

| b) | a (10) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „e) | a 12. cikkel összhangban megkötött kétoldalú szerződések rendelkezéseinek sérelme nélkül, a harmadik országok által kiállított szakszolgálati engedélyek elfogadásának feltételei; |
| --- | --- | --- |

b)

a (10) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„e)

a 12. cikkel összhangban megkötött kétoldalú szerződések rendelkezéseinek sérelme nélkül, a harmadik országok által kiállított szakszolgálati engedélyek elfogadásának feltételei;

| f) | azon feltételek, amelyek mellett munkahelyi képzés nyújtását meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy bizonyos feltételekhez kell kötni a biztonság érdekében. |
| --- | --- |

f)

azon feltételek, amelyek mellett munkahelyi képzés nyújtását meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy bizonyos feltételekhez kell kötni a biztonság érdekében.

| g) | kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, annak biztosítására, hogy a biztonság a munkahelyi képzésben megjelenjen;” |
| --- | --- |

g)

kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, annak biztosítására, hogy a biztonság a munkahelyi képzésben megjelenjen;”

| c) | a (10) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:
  „Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerint, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Vb. mellékletet, ahol ez a képző szervezeteket és légiforgalmi irányítókat érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 38] |
| --- | --- |

c)

a (10) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki:

„Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerint, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Vb. mellékletet, ahol ez a képző szervezeteket és légiforgalmi irányítókat érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”[Mód. 38]

| 12. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett légi járművekre, valamint azok személyzetére és üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:” |
| --- | --- | --- |

12.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett légi járművekre, valamint azok személyzetére és üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:”

| b) | a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | engedély kiadása a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, szabvány ICAO légialkalmassági bizonyítvánnyal vagy szakszolgálati engedéllyel nem rendelkező légi járművek vagy személyzet számára a Közösség területére való érkezés, onnan való távozás vagy a területén történő üzemben tartás céljából;” |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

engedély kiadása a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, szabvány ICAO légialkalmassági bizonyítvánnyal vagy szakszolgálati engedéllyel nem rendelkező légi járművek vagy személyzet számára a Közösség területére való érkezés, onnan való távozás vagy a területén történő üzemben tartás céljából;”

| c) | a (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a (3) bekezdésben említett üzemben tartók nyilatkozatának, valamint felügyeletének feltételei;” |
| --- | --- | --- |

c)

a (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a (3) bekezdésben említett üzemben tartók nyilatkozatának, valamint felügyeletének feltételei;”

| d) | a (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „g) | az érintett szabványok és követelmények célkitűzéseinek való megfelelést biztosító alternatív feltételek azon esetekre, mikor az (1) bekezdésben említett szabványoknak és követelményeknek való megfelelés nem, vagy csak aránytalanul nagy erőfeszítések árán lehetséges.” |
| --- | --- | --- |

d)

a (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„g)

az érintett szabványok és követelmények célkitűzéseinek való megfelelést biztosító alternatív feltételek azon esetekre, mikor az (1) bekezdésben említett szabványoknak és követelményeknek való megfelelés nem, vagy csak aránytalanul nagy erőfeszítések árán lehetséges.”

| e) | az (5) bekezdés e) pontjában a „biztonsági” szót el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

az (5) bekezdés e) pontjában a „biztonsági” szót el kell hagyni.

| 13. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés végrehajtása során a tagállamok az általuk kiállított bizonyítványok vagy a hozzájuk beérkezett nyilatkozatok felügyeletén túlmenően vizsgálatokat, többek között földi ellenőrzéseket folytatnak, és meghoznak minden intézkedést – beleértve a felszállási tilalom kiadását is – a jogsértés folytatódásának megakadályozása érdekében.” |
| --- | --- | --- |

13.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés végrehajtása során a tagállamok az általuk kiállított bizonyítványok vagy a hozzájuk beérkezett nyilatkozatok felügyeletén túlmenően vizsgálatokat, többek között földi ellenőrzéseket folytatnak, és meghoznak minden intézkedést – beleértve a felszállási tilalom kiadását is – a jogsértés folytatódásának megakadályozása érdekében.”

| b) | az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(5) A Bizottság felhatalmazást kap a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az (1) bekezdésben említett együttműködés feltételeire vonatkozó részletes szabályok megalkotása céljából, különös tekintettel a következőkre:” |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(5) A Bizottság felhatalmazást kap a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az (1) bekezdésben említett együttműködés feltételeire vonatkozó részletes szabályok megalkotása céljából, különös tekintettel a következőkre:”

| c) | az (5) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „d) | a földi ellenőrzést végző ellenőrök képzettségére, valamint az ő képzésükben részt vevő szervezetekre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

c)

az (5) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„d)

a földi ellenőrzést végző ellenőrök képzettségére, valamint az ő képzésükben részt vevő szervezetekre vonatkozó feltételek;

| e) | a felügyelet és végrehajtás megvalósítására vonatkozó feltételek, a biztonságirányítási rendszereket is beleértve.” |
| --- | --- |

e)

a felügyelet és végrehajtás megvalósítására vonatkozó feltételek, a biztonságirányítási rendszereket is beleértve.”

| 14. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok, további műszaki követelmények és műszaki értékelés nélkül elismerik az e rendelettel, vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kiállított bizonyítványokat. Amennyiben az eredeti elismerés meghatározott céllal vagy célokkal rendelkezik, a későbbi elismerések csak ugyanazon célra vagy célokra érvényesek.
  (2)   Saját elhatározásból, illetve egy tagállam vagy az Ügynökség kérésére a Bizottság eldönti, hogy egy, az (1) bekezdésben említett bizonyítvány megfelel-e ennek a rendeletnek vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésben foglalt eljárásnak megfelelően.” |
| --- | --- | --- |

14.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok, további műszaki követelmények és műszaki értékelés nélkül elismerik az e rendelettel, vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kiállított bizonyítványokat. Amennyiben az eredeti elismerés meghatározott céllal vagy célokkal rendelkezik, a későbbi elismerések csak ugyanazon célra vagy célokra érvényesek.

(2)   Saját elhatározásból, illetve egy tagállam vagy az Ügynökség kérésére a Bizottság eldönti, hogy egy, az (1) bekezdésben említett bizonyítvány megfelel-e ennek a rendeletnek vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésben foglalt eljárásnak megfelelően.”

| 15. | A 12. cikk (2) bekezdésének b) pontjában az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „megkövetelheti az érintett tagállamtól, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 351. cikkének megfelelően módosítsa a megállapodást, függessze fel annak alkalmazását, vagy vonja vissza azt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el.” |
| --- | --- |

15.

A 12. cikk (2) bekezdésének b) pontjában az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„megkövetelheti az érintett tagállamtól, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 351. cikkének megfelelően módosítsa a megállapodást, függessze fel annak alkalmazását, vagy vonja vissza azt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el.”

| 16. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Minősített szervezetek
  „Az Ügynökség vagy az érintett nemzeti légiközlekedési hatóság, amikor egy konkrét tanúsítási vagy felügyeleti feladatot oszt egy minősített szervezetre, biztosítja, hogy az adott szervezet megfeleljen az V. mellékletben megállapított kritériumoknak.
  Minősített szervezetek nem adhatnak ki bizonyítványokat vagy engedélyeket, és nem fogadhatnak el nyilatkozatokat.” |
| --- | --- |

16.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Minősített szervezetek

„Az Ügynökség vagy az érintett nemzeti légiközlekedési hatóság, amikor egy konkrét tanúsítási vagy felügyeleti feladatot oszt egy minősített szervezetre, biztosítja, hogy az adott szervezet megfeleljen az V. mellékletben megállapított kritériumoknak.

Minősített szervezetek nem adhatnak ki bizonyítványokat vagy engedélyeket, és nem fogadhatnak el nyilatkozatokat.”

| 17. | Az 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E rendelet rendelkezései és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem akadályoznak egyetlen tagállamot sem abban, hogy az e rendelet előírásai alá tartozó termékkel, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos biztonsági problémára haladéktalanul reagáljon, feltéve, hogy az azonnali intézkedésre a biztonság biztosítása érdekében van szükség, és a probléma nem kezelhető megfelelően e rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok betartásával.” |
| --- | --- | --- |

17.

Az 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet rendelkezései és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem akadályoznak egyetlen tagállamot sem abban, hogy az e rendelet előírásai alá tartozó termékkel, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos biztonsági problémára haladéktalanul reagáljon, feltéve, hogy az azonnali intézkedésre a biztonság biztosítása érdekében van szükség, és a probléma nem kezelhető megfelelően e rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok betartásával.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.
  Az érintett tagállam visszavonja az (1) bekezdés értelmében hozott intézkedést, amint tájékoztatást kap az e bekezdés első albekezdésében említett határozatról.
  Amennyiben egy, az (1) bekezdésben említett azonnali biztonsági probléma felfedezése miatt ez szükségessé válik, a Bizottság felhatalmazást kap a 65c. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet módosítása vagy kiegészítés

  a meghatározott biztonsági problémák kezelése
  céljából.”[Mód. 39] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.

Az érintett tagállam visszavonja az (1) bekezdés értelmében hozott intézkedést, amint tájékoztatást kap az e bekezdés első albekezdésében említett határozatról.

Amennyiben egy, az (1) bekezdésben említett azonnali biztonsági probléma felfedezése miatt ez szükségessé válik, a Bizottság felhatalmazást kap a 65c. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet módosítása vagy kiegészítés

  a meghatározott biztonsági problémák kezelése
  céljából.”[Mód. 39]

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az e rendeletben és annak felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusaiban meghatározott lényeges követelmények alól a tagállamok mentességet adhatnak előre nem látható sürgős üzembentartási körülmények vagy korlátozott időtartamú üzembentartási szükségletek esetén, feltéve hogy, ez a biztonság szintjét nem érinti hátrányosan. Az Ügynökséget, a Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell minden ilyen mentességről, amint azok megismétlődnek, vagy ha azokat két hónapnál hosszabb időre adják meg.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az e rendeletben és annak felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusaiban meghatározott lényeges követelmények alól a tagállamok mentességet adhatnak előre nem látható sürgős üzembentartási körülmények vagy korlátozott időtartamú üzembentartási szükségletek esetén, feltéve hogy, ez a biztonság szintjét nem érinti hátrányosan. Az Ügynökséget, a Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell minden ilyen mentességről, amint azok megismétlődnek, vagy ha azokat két hónapnál hosszabb időre adják meg.”

| d) | az (5) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a (4) bekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.
  Az érintett tagállam a második albekezdésben említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a mentességet.” |
| --- | --- |

d)

az (5) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a (4) bekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.

Az érintett tagállam a második albekezdésben említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a mentességet.”

| e) | a (6) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Amennyiben ez e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megvalósított védelemmel egyenlő szintű védelem elérhető más eszközökkel, az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül, a tagállamok a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusoktól eltérő jóváhagyást is adhatnak a második albekezdésben és a (7) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően.” |
| --- | --- |

e)

a (6) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Amennyiben ez e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megvalósított védelemmel egyenlő szintű védelem elérhető más eszközökkel, az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül, a tagállamok a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusoktól eltérő jóváhagyást is adhatnak a második albekezdésben és a (7) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően.”

| f) | a (7) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki

  bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép
  : [Mód. 10]

  „Amennyiben a Bizottság az első albekezdésben foglalt ajánlás figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, haladéktalanul engedélyezi az eltérést, és ennek megfelelően módosítja az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat.” |
| --- | --- |

f)

a (7) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki

  bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép
  : [Mód. 10]

„Amennyiben a Bizottság az első albekezdésben foglalt ajánlás figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, haladéktalanul engedélyezi az eltérést, és ennek megfelelően módosítja az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat.”

| 18. | Az 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az 1049/2001/EK rendeletben megállapított, a nyilvánosság bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférési jogának sérelme nélkül, a Bizottság elfogadja azon részletes szabályokat, amelyek e cikk (1) bekezdésében említett információnak a saját kezdeményezésére az érdekelt felek felé történő terjesztésével kapcsolatosak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a következő szükségleteket:” |
| --- | --- | --- |

18.

Az 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az 1049/2001/EK rendeletben megállapított, a nyilvánosság bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférési jogának sérelme nélkül, a Bizottság elfogadja azon részletes szabályokat, amelyek e cikk (1) bekezdésében említett információnak a saját kezdeményezésére az érdekelt felek felé történő terjesztésével kapcsolatosak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a következő szükségleteket:”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A nemzeti légiközlekedési hatóságok a

  az uniós jogszabályoknak és
  nemzeti jogszabályaiknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket az (1) bekezdés szerint általuk kapott információ megfelelő bizalmasságának biztosítása érdekében.”[Mód. 11] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A nemzeti légiközlekedési hatóságok a

  az uniós jogszabályoknak és
  nemzeti jogszabályaiknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket az (1) bekezdés szerint általuk kapott információ megfelelő bizalmasságának biztosítása érdekében.”[Mód. 11]

| 19. | A III. fejezet címének helyébe a következő cím lép:
  „AZ EURÓPAI UNIÓ REPÜLÉSI ÜGYNÖKSÉGE” |
| --- | --- |

19.

A III. fejezet címének helyébe a következő cím lép:

„AZ EURÓPAI UNIÓ REPÜLÉSI ÜGYNÖKSÉGE”

| 20. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) helyébe a következő szöveg lép:
  „E rendelet végrehajtásának alkalmazásában létrejön Az Európai Unió Repülési Ügynöksége” |
| --- | --- | --- |

20.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelet végrehajtásának alkalmazásában létrejön Az Európai Unió Repülési Ügynöksége”

| b) | a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A polgári repülés megfelelő működésének és fejlesztésének
  , különösen pedig biztonságának
  biztosítása érdekében az Ügynökség a következő feladatokat végzi:”[Mód. 12] |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A polgári repülés megfelelő működésének és fejlesztésének
  , különösen pedig biztonságának
  biztosítása érdekében az Ügynökség a következő feladatokat végzi:”[Mód. 12]

| c) | a (2) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:






  „f) | információ és szakemberek cseréjére lehetőséget adó fórum biztosításával támogatja a tagállamok illetékes hatóságát feladataik végrehajtásában.” |
| --- | --- | --- |

c)

a (2) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:

„f)

információ és szakemberek cseréjére lehetőséget adó fórum biztosításával támogatja a tagállamok illetékes hatóságát feladataik végrehajtásában.”

| ca) | a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:










  „g) | a 2. cikkel összhangban az uniós repülési követelmények és szabályok nemzetközi szintű előmozdítása a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő megfelelő együttműködés kialakítása révén, előmozdítva ily módon az uniós repüléstechnikai termékek, szakemberek és szolgáltatások világszintű mozgását annak érdekében, hogy könnyebbé váljon azok hozzáférése az új növekvő piacokhoz. |
| --- | --- | --- |

ca)

a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„g)

a 2. cikkel összhangban az uniós repülési követelmények és szabályok nemzetközi szintű előmozdítása a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő megfelelő együttműködés kialakítása révén, előmozdítva ily módon az uniós repüléstechnikai termékek, szakemberek és szolgáltatások világszintű mozgását annak érdekében, hogy könnyebbé váljon azok hozzáférése az új növekvő piacokhoz.

| h) | elvégzi a nemzeti légiközlekedési hatóságok akkreditációját; a Bizottság a 65b. cikknek megfelelően felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e bekezdésben előírtak teljesítéséhez szükséges feltételeket meghatározó részletes szabályok megállapítása érdekében.” [Mód. 13, 31 és 40] |
| --- | --- |

h)

elvégzi a nemzeti légiközlekedési hatóságok akkreditációját; a Bizottság a 65b. cikknek megfelelően felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e bekezdésben előírtak teljesítéséhez szükséges feltételeket meghatározó részletes szabályok megállapítása érdekében.” [Mód. 13, 31 és 40]

| 21. | A 19. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „E dokumentumoknak tükrözniük kell az érintett területeken a legkorszerűbb megoldásokat és legjobb gyakorlatokat, és ezeket a légiközlekedéssel kapcsolatban világszerte szerzett tapasztalatok, valamint
  az ATM főterv
  a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével kell naprakészen tartani.”[Mód. 14] |
| --- | --- |

21.

A 19. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„E dokumentumoknak tükrözniük kell az érintett területeken a legkorszerűbb megoldásokat és legjobb gyakorlatokat, és ezeket a légiközlekedéssel kapcsolatban világszerte szerzett tapasztalatok, valamint
  az ATM főterv
  a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével kell naprakészen tartani.”[Mód. 14]

| 22. | A 21. cikk (2) bekezdésének b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az Ügynökség által engedélyezett oktatószervezetek által működtetett repülésszimulációs oktatóeszközök;” |
| --- | --- | --- |

22.

A 21. cikk (2) bekezdésének b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az Ügynökség által engedélyezett oktatószervezetek által működtetett repülésszimulációs oktatóeszközök;”

| 23. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés c) pontjában az „egy hónap” szöveg helyébe „három hónap” lép |
| --- | --- | --- |

23.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés c) pontjában az „egy hónap” szöveg helyébe „három hónap” lép

| b) | a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | amennyiben valamely tagállam nem ért egyet az Ügynökségnek egy egyedi rendszerrel kapcsolatos megállapításaival, a kérdést a Bizottság elé terjeszti. A Bizottság határoz arról, hogy az adott rendszer megfelel-e az e rendeletben meghatározott biztonsági célkitűzéseknek. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

amennyiben valamely tagállam nem ért egyet az Ügynökségnek egy egyedi rendszerrel kapcsolatos megállapításaival, a kérdést a Bizottság elé terjeszti. A Bizottság határoz arról, hogy az adott rendszer megfelel-e az e rendeletben meghatározott biztonsági célkitűzéseknek. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;”

| 24. | A 22a. cikk a következő ponttal egészül ki:






  „ca) | kiadja és meghosszabbítja a páneurópai szolgáltatásokat vagy rendszereket biztosító szervezetek engedélyeit vagy elfogadja azok megfelelőségi és alkalmazhatósági nyilatkozatait a 8b. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; az érintett tagállam kérésére ezen szervezetek köre kiterjeszthető más szolgáltatókra és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetekre is;” |
| --- | --- | --- |

24.

A 22a. cikk a következő ponttal egészül ki:

„ca)

kiadja és meghosszabbítja a páneurópai szolgáltatásokat vagy rendszereket biztosító szervezetek engedélyeit vagy elfogadja azok megfelelőségi és alkalmazhatósági nyilatkozatait a 8b. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; az érintett tagállam kérésére ezen szervezetek köre kiterjeszthető más szolgáltatókra és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetekre is;”

| 25. | A 24. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság az 52. és 53. cikkben meghatározott alapelvek figyelembevételével részletes szabályokat fogad el az Ügynökség azon munkamódszereiről, amelyeket az (1), (3) és (4) bekezdésekben említett feladatok végrehajtására alkalmaz. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

25.

A 24. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság az 52. és 53. cikkben meghatározott alapelvek figyelembevételével részletes szabályokat fogad el az Ügynökség azon munkamódszereiről, amelyeket az (1), (3) és (4) bekezdésekben említett feladatok végrehajtására alkalmaz. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.”

| 26. | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) és (2) bekezdések alapján, a 65b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a Bizottság meghatározza a következőket:” |
| --- | --- | --- |

26.

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdések alapján, a 65b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a Bizottság meghatározza a következőket:”

| b) | a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó intézkedésekre és a jelentéstételre valamint a döntéshozatalra vonatkozó részletes szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre, a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság mennyiségi meghatározására és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó intézkedésekre és a jelentéstételre valamint a döntéshozatalra vonatkozó részletes szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre, a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság mennyiségi meghatározására és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket.”

| 27. | A 29. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

27.

A 29. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 28. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „30. cikk
  Kiváltságok és mentességek
  Az Ügynökségre és alkalmazottaira az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

28.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre és alkalmazottaira az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni.”

| 29. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | kijelöli az ügyvezető igazgatót és a helyettes ügyvezető igazgatókat a 39a. és 39b. cikkel összhangban;” |
| --- | --- | --- | --- |

29.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

kijelöli az ügyvezető igazgatót és a helyettes ügyvezető igazgatókat a 39a. és 39b. cikkel összhangban;”

| b) | a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | minden év november 30. előtt, és miután a Bizottság véleményét megkapta, az Ügynökség elfogadja a következő év(ek)re vonatkozó éves és többéves munkaprogramját; e munkaprogramot az éves közösségi

  uniós
  költségvetési eljárás és a közösségi

  az uniós
  törvényhozási program sérelme nélkül elfogadják a repülésbiztonság vonatkozó területein; a Bizottság véleményét csatolni kell a munkaprogramhoz;”[Mód. 15] |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

minden év november 30. előtt, és miután a Bizottság véleményét megkapta, az Ügynökség elfogadja a következő év(ek)re vonatkozó éves és többéves munkaprogramját; e munkaprogramot az éves közösségi

  uniós
  költségvetési eljárás és a közösségi

  az uniós
  törvényhozási program sérelme nélkül elfogadják a repülésbiztonság vonatkozó területein; a Bizottság véleményét csatolni kell a munkaprogramhoz;”[Mód. 15]

| c) | a (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és az ügyvezető igazgatóval egyetértésben a helyettes ügyvezető igazgatók felett;” |
| --- | --- | --- |

c)

a (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és az ügyvezető igazgatóval egyetértésben a helyettes ügyvezető igazgatók felett;”

| d) | a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „n) | a (6) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (*7)) („kinevezési hatáskörök”); |
| --- | --- | --- |

d)

a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„n)

a (6) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (*7)) („kinevezési hatáskörök”);

| o) | az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

o)

az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését;

| p) | a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek betartására vonatkozóan; |
| --- | --- |

p)

a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek betartására vonatkozóan;

| q) | szabályokat fogad el a tagjait, valamint a fellebbviteli tanács(ok) tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére; |
| --- | --- |

q)

szabályokat fogad el a tagjait, valamint a fellebbviteli tanács(ok) tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére;

(*7)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).”"

| e) | a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   Az igazgatóság a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.
  Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatóság
  a tagjainak abszolút többségével hozott
  határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.”[Mód. 16] |
| --- | --- |

e)

a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   Az igazgatóság a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.

Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatóság
  a tagjainak abszolút többségével hozott
  határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.”[Mód. 16]

| 30. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben a „Bizottság egy képviselője” helyébe a „Bizottság két képviselője, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

30.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben a „Bizottság egy képviselője” helyébe a „Bizottság két képviselője, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek” szöveg lép;

| b) | az (1) bekezdés második albekezdésében a „képviselője és helyettese” helyébe a „képviselői és helyettesei” szöveg lép; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés második albekezdésében a „képviselője és helyettese” helyébe a „képviselői és helyettesei” szöveg lép;

| c) | az (1) bekezdés második albekezdésében az „öt” szó helyébe a „négy” lép; |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés második albekezdésében az „öt” szó helyébe a „négy” lép;

| d) | az (1) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki:
  „Az igazgatóság tagjait és a póttagokat – vonatkozó vezetési, igazgatási és költségvetési ismereteikre is figyelemmel – aszerint kell kinevezni, hogy mekkora jártassággal rendelkeznek a légi közlekedés terén. Az igazgatóság munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatóságon belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél törekszik a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatóságban.” |
| --- | --- |

d)

az (1) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„Az igazgatóság tagjait és a póttagokat – vonatkozó vezetési, igazgatási és költségvetési ismereteikre is figyelemmel – aszerint kell kinevezni, hogy mekkora jártassággal rendelkeznek a légi közlekedés terén. Az igazgatóság munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatóságon belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél törekszik a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatóságban.”

| 31. | A 37. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  — | a „kétharmados többség” szavak helyébe az „egyszerű

  abszolút
  többség” lép. [Mód. 17] |
| --- | --- | --- |

31.

A 37. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

—

a „kétharmados többség” szavak helyébe az „egyszerű

  abszolút
  többség” lép. [Mód. 17]

| — | a következő második mondattal egészül ki:
  „Azonban az igazgatósági tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség a munkaprogramok elfogadásával, az éves költségvetéssel, az ügyvezető igazgató kinevezésével, hivatali idejének meghosszabbításával vagy felmentésével kapcsolatos döntésekhez.” |
| --- | --- |

—

a következő második mondattal egészül ki:

„Azonban az igazgatósági tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség a munkaprogramok elfogadásával, az éves költségvetéssel, az ügyvezető igazgató kinevezésével, hivatali idejének meghosszabbításával vagy felmentésével kapcsolatos döntésekhez.”

| 32. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „37a. cikk
  Az ügyvezető testület
  1.   Az igazgatóság munkáját az ügyvezető testület segíti.
  2.   Az ügyvezető testület:






  a) | előkészíti az igazgatóság által elfogadandó határozatokat. |
| --- | --- | --- |

32.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„37a. cikk

Az ügyvezető testület

1.   Az igazgatóság munkáját az ügyvezető testület segíti.

2.   Az ügyvezető testület:

a)

előkészíti az igazgatóság által elfogadandó határozatokat.

| b) | az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

b)

az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését;

| c) | az adminisztratív és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 38. cikkben meghatározott felelősségének sérelme nélkül, segítséget és tanácsadást nyújt számára az igazgatósági határozatok végrehajtásához. |
| --- | --- |

c)

az adminisztratív és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 38. cikkben meghatározott felelősségének sérelme nélkül, segítséget és tanácsadást nyújt számára az igazgatósági határozatok végrehajtásához.

3.   Sürgős esetekben az ügyvezető testület előzetesen határozatokat hozhat a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztése és a költségvetési ügyek vonatkozásában.
  Ezeket a határozatokat az ügyvezető testület hét tagjából öt tagos többséggel hozza. A határozatokat késedelem nélkül, az igazgatóság legközelebbi ülésén tárgyalják. A határozatokat az igazgatóság abszolút többségű szavazás révén visszavonhatja
  .

4.   Az ügyvezető testület az igazgatóság elnökéből, a Bizottságnak az igazgatósághoz rendelt egyik képviselőjéből, valamint az igazgatóság tagjai közül az igazgatóság által
  két évre
  kinevezett további három

  öt,
  szavazati joggal rendelkező tagból áll. Az
  igazgatóságba kinevezett tagok megbízatási ideje korlátlan alkalommal megújítható. Az
  igazgatóság elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető testület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik.

5.   
  A végrehajtó testület igazgatójának megbízatási ideje azonos az igazgatóság igazgatójáéval. A Bizottság képviselőjének megbízatási ideje azonos az igazgatóság igazgatójáéval.
  Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje az igazgatótanácsi tagságuk lejártával véget ér.

6.   Az ügyvezető testület háromhavonta legalább egy rendes ülést tart. Ezenkívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai
  vagy az ügyvezető igazgató
  kérésére is összeül.

7.   Az igazgatóság határozza meg az ügyvezető testület eljárási szabályzatát.”[Mód. 18]

| 33. | A 38. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti, aki feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el. Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatóság vagy az ügyvezető testület kompetenciájának sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el, egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.” |
| --- | --- | --- |

33.

A 38. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti, aki feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el. Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatóság vagy az ügyvezető testület kompetenciájának sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el, egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.”

| b) | a (3) bekezdés g) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés g) pontját el kell hagyni;

| c) | a (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | a hatáskör átruházása az Ügynökség személyzetének más tagjaira. Az átruházás módozatait a Bizottság határozza meg. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;” |
| --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„i)

a hatáskör átruházása az Ügynökség személyzetének más tagjaira. Az átruházás módozatait a Bizottság határozza meg. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;”

| d) | a (3) bekezdés k) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „k) | az éves és a többéves munkaprogramok előkészítése, majd – a Bizottsággal való egyeztetést követően – igazgatóság elé terjesztése;” |
| --- | --- | --- |

d)

a (3) bekezdés k) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„k)

az éves és a többéves munkaprogramok előkészítése, majd – a Bizottsággal való egyeztetést követően – igazgatóság elé terjesztése;”

| e) | a (3) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „m) | az éves és a többéves munkaprogramok végrehajtása, majd jelentéstétel az igazgatóságnak azok végrehajtásáról; |
| --- | --- | --- |

e)

a (3) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„m)

az éves és a többéves munkaprogramok végrehajtása, majd jelentéstétel az igazgatóságnak azok végrehajtásáról;

| n) | cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó következtetések nyomon követésére, valamint rendszeres jelentéstétel az elért eredményekről az igazgatóságnak és az ügyvezető testületnek, valamint évente kétszer a Bizottságnak; |
| --- | --- |

n)

cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó következtetések nyomon követésére, valamint rendszeres jelentéstétel az elért eredményekről az igazgatóságnak és az ügyvezető testületnek, valamint évente kétszer a Bizottságnak;

| o) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; |
| --- | --- |

o)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel;

| p) | az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatósághoz;” |
| --- | --- |

p)

az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatósághoz;”

| 34. | A 39. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

34.

A 39. cikket el kell hagyni.

| 35. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „39a. cikk
  Az ügyvezető igazgató kinevezése
  1.   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.
  2.   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében, érdemei, igazolt szakértelme és a polgári légi közlekedés terén szerzett tapasztalata alapján, a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatóság nevezi ki.
  Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatóság elnöke képviseli.
  Kinevezése előtt az igazgatóság által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot
  tesz
  az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon

  válaszol
  az annak tagjai által feltett kérdésekre. [Mód. 19]

  3.   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig

  félidejekor
  a Bizottság értékelést

  jelentést
  készít, amelyben figyelembe veszi

  értékeli
  az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését

  teljesítményét
  , valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.
  Ezt az értékelő jelentést a Bizottság az Európai Parlament illetékes bizottsága elé terjeszti. [Mód. 20]

  4.   Az igazgatóság a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.
  5.   Amennyiben az igazgatóság meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen

  tesz
  , és válaszoljon

  válaszol
  a tagok kérdéseire. [Mód. 21]

  6.   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.
  7.   Az igazgatóság a Bizottság javaslata alapján határozhat az ügyvezető igazgatót felmentéséről.
  8.   Az ügyvezető igazgató és/vagy az ügyvezetőigazgató-helyetteseinek kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához és felmentéséhez az igazgatóság valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség.
  39b. cikk
  Az ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése
  1.   Az ügyvezető igazgatót egy vagy kettő ügyvezetőigazgató-helyettes segítheti

  segíti
  . [Mód. 22]

  2.   Az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése, hivatali idejének meghosszabbítása, felmentése a 39a. cikkben előírtak szerint történik, az ügyvezető igazgatóval vagy adott esetben a megválasztott, de még ki nem nevezett ügyvezető igazgatóval történő konzultációt követően.” |
| --- | --- |

35.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„39a. cikk

Az ügyvezető igazgató kinevezése

1.   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.

2.   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében, érdemei, igazolt szakértelme és a polgári légi közlekedés terén szerzett tapasztalata alapján, a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatóság nevezi ki.

Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatóság elnöke képviseli.

Kinevezése előtt az igazgatóság által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot
  tesz
  az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon

  válaszol
  az annak tagjai által feltett kérdésekre. [Mód. 19]

3.   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig

  félidejekor
  a Bizottság értékelést

  jelentést
  készít, amelyben figyelembe veszi

  értékeli
  az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését

  teljesítményét
  , valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.
  Ezt az értékelő jelentést a Bizottság az Európai Parlament illetékes bizottsága elé terjeszti. [Mód. 20]

4.   Az igazgatóság a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.

5.   Amennyiben az igazgatóság meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen

  tesz
  , és válaszoljon

  válaszol
  a tagok kérdéseire. [Mód. 21]

6.   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

7.   Az igazgatóság a Bizottság javaslata alapján határozhat az ügyvezető igazgatót felmentéséről.

8.   Az ügyvezető igazgató és/vagy az ügyvezetőigazgató-helyetteseinek kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához és felmentéséhez az igazgatóság valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség.

39b. cikk

Az ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése

1.   Az ügyvezető igazgatót egy vagy kettő ügyvezetőigazgató-helyettes segítheti

  segíti
  . [Mód. 22]

2.   Az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése, hivatali idejének meghosszabbítása, felmentése a 39a. cikkben előírtak szerint történik, az ügyvezető igazgatóval vagy adott esetben a megválasztott, de még ki nem nevezett ügyvezető igazgatóval történő konzultációt követően.”

| 36. | A 40. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A fellebbviteli tanácsot vagy tanácsokat szükség szerint hívják össze. A fellebbviteli tanácsok számát és a munkamegosztást a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

36.

A 40. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A fellebbviteli tanácsot vagy tanácsokat szükség szerint hívják össze. A fellebbviteli tanácsok számát és a munkamegosztást a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.”

| 37. | A 41. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „5.   Az egyes fellebbviteli tanácsok tagjaival szemben megkövetelt képzettséget, az egyes tagok hatásköreit a határozatok előkészítési szakaszában és a szavazási feltételeket a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

37.

A 41. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„5.   Az egyes fellebbviteli tanácsok tagjaival szemben megkövetelt képzettséget, az egyes tagok hatásköreit a határozatok előkészítési szakaszában és a szavazási feltételeket a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.”

| 38. | Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | amikor szükséges, bevonják a vonatkozó érdekelt felek megfelelő szakértőit, vagy az európai szabványügyi testületek, az Eurocontrol vagy más szakosított szerv szakértelmére támaszkodnak;” |
| --- | --- | --- |

38.

Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

amikor szükséges, bevonják a vonatkozó érdekelt felek megfelelő szakértőit, vagy az európai szabványügyi testületek, az Eurocontrol vagy más szakosított szerv szakértelmére támaszkodnak;”

| 39. | Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „56. cikk
  Éves és többéves munkaprogram
  (1)   Minden évben november 30. előtt a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően az igazgatóság elfogadja az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezeten alapuló, a Bizottság véleményét figyelembe vevő többéves és éves programot tartalmazó programtervezési dokumentumot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
  A programtervezési dokumentum az általános költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és ha szükséges, ennek megfelelően kiigazításra kerül.
  Az éves és a többéves munkaprogramok célja az európai repülésbiztonság folyamatos növelésének elősegítése, és meg kell felelniük az Ügynökség e rendeletben meghatározott céljainak, megbízatásának és feladatainak.
  (2)   Az éves munkaprogram tartalmazza a részletes célokat és a várt eredményeket, a teljesítménymutatókkal együtt. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt pénzügyi és humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és irányítás alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelezi, hogy az előző pénzügyi évhez képest mely feladat új, változott vagy szűnt meg.
  Tartalmazza a 27. cikk (2) bekezdésében említett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartásra vonatkozó stratégiát és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket.
  (3)   Amennyiben az Ügynökség új feladatot kap, az igazgatóság módosítja az elfogadott éves munkaprogramot.
  Bármely, a munkaprogramban tett jelentős módosítást ugyanúgy kell elfogadni, mint az eredeti éves munkaprogramot. Az igazgatóság az éves munkaprogramban végrehajtott nem lényeges módosítások jogát átruházhatja az ügyvezető igazgatóra.
  (4)   A többéves munkaprogram vázolja az átfogó stratégiai tervet beleértve a célokat, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Továbbá meghatározza a forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is beleértve.
  A források tervezését évente frissítik. A stratégiai terv frissítése szükség esetén, és különösképpen a 62. cikkben említett értékelés eredményének figyelembevételével történik.” |
| --- | --- |

39.

Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„56. cikk

Éves és többéves munkaprogram

(1)   Minden évben november 30. előtt a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően az igazgatóság elfogadja az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezeten alapuló, a Bizottság véleményét figyelembe vevő többéves és éves programot tartalmazó programtervezési dokumentumot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A programtervezési dokumentum az általános költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és ha szükséges, ennek megfelelően kiigazításra kerül.

Az éves és a többéves munkaprogramok célja az európai repülésbiztonság folyamatos növelésének elősegítése, és meg kell felelniük az Ügynökség e rendeletben meghatározott céljainak, megbízatásának és feladatainak.

(2)   Az éves munkaprogram tartalmazza a részletes célokat és a várt eredményeket, a teljesítménymutatókkal együtt. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt pénzügyi és humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és irányítás alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelezi, hogy az előző pénzügyi évhez képest mely feladat új, változott vagy szűnt meg.

Tartalmazza a 27. cikk (2) bekezdésében említett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartásra vonatkozó stratégiát és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket.

(3)   Amennyiben az Ügynökség új feladatot kap, az igazgatóság módosítja az elfogadott éves munkaprogramot.

Bármely, a munkaprogramban tett jelentős módosítást ugyanúgy kell elfogadni, mint az eredeti éves munkaprogramot. Az igazgatóság az éves munkaprogramban végrehajtott nem lényeges módosítások jogát átruházhatja az ügyvezető igazgatóra.

(4)   A többéves munkaprogram vázolja az átfogó stratégiai tervet beleértve a célokat, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Továbbá meghatározza a forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is beleértve.

A források tervezését évente frissítik. A stratégiai terv frissítése szükség esetén, és különösképpen a 62. cikkben említett értékelés eredményének figyelembevételével történik.”

| 40. | Az 57. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az általános éves jelentésnek be kell mutatnia, hogy az Ügynökség milyen módon hajtotta végre az éves munkaprogramját. Egyértelműen jeleznie kell, hogy az előző évhez képest az Ügynökség mely megbízatása és feladata új, változott vagy szűnt meg.” |
| --- | --- |

40.

Az 57. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az általános éves jelentésnek be kell mutatnia, hogy az Ügynökség milyen módon hajtotta végre az éves munkaprogramját. Egyértelműen jeleznie kell, hogy az előző évhez képest az Ügynökség mely megbízatása és feladata új, változott vagy szűnt meg.”

| 41. | Az 59. cikk (1) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:






  „f) | a

  az Ügynökség által ellátott
  vonatkozó ATM/ANS hatósági feladatokért a [SES rendelet] számú EK rendelet 13. cikkének

  feladatok felügyeletéért a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek

   (*8) megfelelően fizetett díjak; [Mód. 23] |
| --- | --- | --- |

41.

Az 59. cikk (1) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:

„f)

a

  az Ügynökség által ellátott
  vonatkozó ATM/ANS hatósági feladatokért a [SES rendelet] számú EK rendelet 13. cikkének

  feladatok felügyeletéért a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek

   (*8) megfelelően fizetett díjak; [Mód. 23]

| fa) | támogatások. [Mód. 24] |
| --- | --- |

fa)

támogatások. [Mód. 24]

(*8)  A Bizottság 391/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 31. o.).”"

| 41a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „61a. cikk




  Összeférhetetlenség




  (1)
     
  Az ügyvezető igazgató, valamint a tagállamok és a Bizottság által ideiglenesen kiküldött tisztviselők kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat tisztségük elfoglalásakor írásban kell megtenniük, és személyi helyzetük megváltozása esetén meg kell újítaniuk. Az igazgatóság, az ügyvezető testület és a fellebbezési tanács tagjai is ilyen nyilatkozatokat tesznek, és ezeket az önéletrajzukkal együtt nyilvánosságra hozzák. Az Ügynökség a weboldalán közzéteszi a 42. cikkben meghatározott testületek tagjainak, valamint külső és belső szakértőinek jegyzékét.




  (2)
     
  Az igazgatóság az összeférhetetlenség eseteinek a kezelése és elkerülése érdekében politikát hajt végre, amely legalább az alábbiakat foglalja magában:










  a) | az érdekeltségi nyilatkozat kezelésére és hitelességének megállapítására vonatkozó elvek, például a közzétételükre vonatkozó szabályok a 77. cikk figyelembevételével; |
| --- | --- | --- |

41a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„61a. cikk

Összeférhetetlenség

(1)
     
  Az ügyvezető igazgató, valamint a tagállamok és a Bizottság által ideiglenesen kiküldött tisztviselők kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat tisztségük elfoglalásakor írásban kell megtenniük, és személyi helyzetük megváltozása esetén meg kell újítaniuk. Az igazgatóság, az ügyvezető testület és a fellebbezési tanács tagjai is ilyen nyilatkozatokat tesznek, és ezeket az önéletrajzukkal együtt nyilvánosságra hozzák. Az Ügynökség a weboldalán közzéteszi a 42. cikkben meghatározott testületek tagjainak, valamint külső és belső szakértőinek jegyzékét.

(2)
     
  Az igazgatóság az összeférhetetlenség eseteinek a kezelése és elkerülése érdekében politikát hajt végre, amely legalább az alábbiakat foglalja magában:

a)

az érdekeltségi nyilatkozat kezelésére és hitelességének megállapítására vonatkozó elvek, például a közzétételükre vonatkozó szabályok a 77. cikk figyelembevételével;

| b) | az összeférhetetlenség eseteire vonatkozó kötelező képzés előírása az Ügynökség személyzete, valamint a kirendelt nemzeti szakértők számára; |
| --- | --- |

b)

az összeférhetetlenség eseteire vonatkozó kötelező képzés előírása az Ügynökség személyzete, valamint a kirendelt nemzeti szakértők számára;

| c) | az ajándékokra és a meghívásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

az ajándékokra és a meghívásokra vonatkozó szabályok;

| d) | részletes szabályok az Ügynökség személyzete és tagjai számára az Ügynökséggel folytatott munkaviszony megszűnése utáni összeférhetetlenségről; |
| --- | --- |

d)

részletes szabályok az Ügynökség személyzete és tagjai számára az Ügynökséggel folytatott munkaviszony megszűnése utáni összeférhetetlenségről;

| e) | az Ügynökség határozatainak átláthatóságára vonatkozó szabályok, beleértve az Ügynökség szerveinek jegyzőkönyveit is, amelyeket az érzékeny, a minősített és a kereskedelmi információk figyelembevételével nyilvánosságra kell hozni; valamint |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség határozatainak átláthatóságára vonatkozó szabályok, beleértve az Ügynökség szerveinek jegyzőkönyveit is, amelyeket az érzékeny, a minősített és a kereskedelmi információk figyelembevételével nyilvánosságra kell hozni; valamint

| f) | az Ügynökség önállóságának és függetlenségének védelmére irányuló szankciók és egyéb mechanizmusok. |
| --- | --- |

f)

az Ügynökség önállóságának és függetlenségének védelmére irányuló szankciók és egyéb mechanizmusok.

Az Ügynökségnek ügyelnie kell arra, hogy fenntartsa a kockázatok és az előnyök közötti egyensúlyt, különös tekintettel a legjobb technikai tanácsadás és szakértelem megszerzésére irányuló célkitűzésre, valamint az összeférhetetlenség eseteinek kezelésére. Amikor az ügyvezető igazgató ezzel a rendelettel összhangban jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, tájékoztatja őket e politika végrehajtásával kapcsolatban is.” [Mód. 25]

| 42. | A 62. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben az „igazgatóság” szó helyébe a „Bizottság” lép; |
| --- | --- | --- |

42.

A 62. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben az „igazgatóság” szó helyébe a „Bizottság” lép;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatások és feladatok tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatások és feladatok tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.”

| 43. | A 64. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a „Díjak és költségek” cím lép; |
| --- | --- | --- |

43.

A 64. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a „Díjak és költségek” cím lép;

| b) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikknek megfelelően, a (3), (4), (5) bekezdés alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából a díjak és költségek tekintetében.” |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikknek megfelelően, a (3), (4), (5) bekezdés alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából a díjak és költségek tekintetében.”

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben említett szabályok határozzák meg azokat az ügyeket, amelyekért az 59. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján díjak és költségek számíthatók fel, valamint meghatározzák e díjak és költségek összegét és fizetésük módját.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett szabályok határozzák meg azokat az ügyeket, amelyekért az 59. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján díjak és költségek számíthatók fel, valamint meghatározzák e díjak és költségek összegét és fizetésük módját.”

| d) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A díjak és költségek összegét olyan szinten kell rögzíteni, amely biztosítja, hogy a bevétel elvileg elegendő legyen az elvégzett szolgáltatások teljes költségeinek fedezésére. E költség tükrözi különösen a (3) bekezdésben említett tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között a munkaadó által fizetett arányos nyugdíjjárulékokat. E díjak és költségek, ideértve a 2007-ben beszedetteket is, az Ügynökség célhoz kötött bevételét képezik.” |
| --- | --- |

d)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A díjak és költségek összegét olyan szinten kell rögzíteni, amely biztosítja, hogy a bevétel elvileg elegendő legyen az elvégzett szolgáltatások teljes költségeinek fedezésére. E költség tükrözi különösen a (3) bekezdésben említett tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között a munkaadó által fizetett arányos nyugdíjjárulékokat. E díjak és költségek, ideértve a 2007-ben beszedetteket is, az Ügynökség célhoz kötött bevételét képezik.”

| da) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(6)
     
  A díjakból és költségekből származó bevételekből finanszírozott személyzet száma a bizonyítványok, jóváhagyások és egyéb szolgáltatások iránti piaci kereslet függvényében ingadozhat.” [Mód. 26] |
| --- | --- |

da)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)
     
  A díjakból és költségekből származó bevételekből finanszírozott személyzet száma a bizonyítványok, jóváhagyások és egyéb szolgáltatások iránti piaci kereslet függvényében ingadozhat.” [Mód. 26]

| 44. | A 65. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „65. cikk
  A bizottság
  1.   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*9) értelme szerinti bizottság.
  2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
  3.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
  4.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 8. cikkét, összefüggésben annak 4. cikkével, kell alkalmazni.

  (*9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”" |
| --- | --- |

44.

A 65. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„65. cikk

A bizottság

1.   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*9) értelme szerinti bizottság.

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

3.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

4.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EU rendelet 8. cikkét, összefüggésben annak 4. cikkével, kell alkalmazni.

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

| 45. | A 65a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

45.

A 65a. cikket el kell hagyni.

| 46. | A rendelet következő cikkekkel egészül ki:
  „65b. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
  (2)   A Bizottságnak az 5. cikk (5) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 8a. cikk (5) bekezdésében, a 8b. cikk (6) bekezdésében, a 8c. cikk (10) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 14. cikk (7) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében és a 64. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazása határozatlan

  az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves
  időtartamra szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 27]

  (3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
  (5)   Az 5. cikk (5) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk 6. bekezdése, a 8.cikk (5) bekezdése, a 8a. cikk (5) bekezdése, a 8b. cikk (6) bekezdése, a 8c. cikk (10) bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 14. cikk (3) bekezdése, a 14. cikk (7) bekezdése, a 25. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  65c. cikk
  Sürgősségi eljárás
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 65b. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.” |
| --- | --- |

46.

A rendelet következő cikkekkel egészül ki:

„65b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (5) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 8a. cikk (5) bekezdésében, a 8b. cikk (6) bekezdésében, a 8c. cikk (10) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 14. cikk (7) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében és a 64. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazása határozatlan

  az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves
  időtartamra szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 27]

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   Az 5. cikk (5) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk 6. bekezdése, a 8.cikk (5) bekezdése, a 8a. cikk (5) bekezdése, a 8b. cikk (6) bekezdése, a 8c. cikk (10) bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 14. cikk (3) bekezdése, a 14. cikk (7) bekezdése, a 25. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

65c. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 65b. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”

| 46a. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:




  „65d. cikk




  A Bizottság jelentése




  Az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását és 2015. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kockázatalapú, arányos és fenntartható biztonsági keret továbbfejlesztése céljából.” [Mód. 28] |
| --- | --- |

46a.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„65d. cikk

A Bizottság jelentése

Az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását és 2015. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kockázatalapú, arányos és fenntartható biztonsági keret továbbfejlesztése céljából.” [Mód. 28]

| 47. | A következő 66a. cikkel egészül ki:
  „66a. cikk
  Székhely-megállapodás és működési feltételek
  (1)   Az Ügynökségnek a fogadó tagállamban biztosítandó elhelyezésére és az e tagállam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint az Ügynökség ügyvezető igazgatójára, az igazgatóságának tagjaira, személyzetére és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a székhelye szerinti tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatóság jóváhagyását követően, a(z) [/EK] számú rendelet életbe lépését követő 2 éven belül köthető meg.
  (2)   Az Ügynökség fogadó tagállamának a lehető legkedvezőbb feltételeket – így többnyelvű, európai szemléletű iskolázatást és megfelelő közlekedési kapcsolatokat is – kell biztosítania az Ügynökség megfelelő működésének biztosítása érdekében.” |
| --- | --- |

47.

A következő 66a. cikkel egészül ki:

„66a. cikk

Székhely-megállapodás és működési feltételek

(1)   Az Ügynökségnek a fogadó tagállamban biztosítandó elhelyezésére és az e tagállam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint az Ügynökség ügyvezető igazgatójára, az igazgatóságának tagjaira, személyzetére és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a székhelye szerinti tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatóság jóváhagyását követően, a(z) [/EK] számú rendelet életbe lépését követő 2 éven belül köthető meg.

(2)   Az Ügynökség fogadó tagállamának a lehető legkedvezőbb feltételeket – így többnyelvű, európai szemléletű iskolázatást és megfelelő közlekedési kapcsolatokat is – kell biztosítania az Ügynökség megfelelő működésének biztosítása érdekében.”

| 48. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „66b. cikk
  A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok
  Az Ügynökség az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.” |
| --- | --- |

48.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„66b. cikk

A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok

Az Ügynökség az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.”

| 49. | Az V. mellékletben a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A szervezetnek és a típus-alkalmassági és felügyeleti feladatokért felelős személyzetnek a lehető legnagyobb szakmai integritással és műszaki kompetenciával kell ellátnia feladatait, és nem lehet kitéve semmilyen, különösen pénzügyi jellegű nyomásnak vagy ösztönzésnek, amely az ítéletét

  a döntéseit
  vagy a vizsgálatának eredményeit befolyásolhatná, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akiket, illetve amelyeket a típusalkalmassági vagy a felügyeleti feladatok eredményei érintenek. [Mód. 29]

  3.   A szervezetnek a típusalkalmassági vizsgálat és a felügyelet folyamatával kapcsolatos technikai és igazgatási feladatok megfelelő elvégzésére alkalmas személyzetet kell foglalkoztatnia, valamint ahhoz szükséges feltételekkel kell rendelkeznie; továbbá a rendkívüli ellenőrzésekhez szükséges berendezésekhez is hozzá kell férnie.” |
| --- | --- |

49.

Az V. mellékletben a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A szervezetnek és a típus-alkalmassági és felügyeleti feladatokért felelős személyzetnek a lehető legnagyobb szakmai integritással és műszaki kompetenciával kell ellátnia feladatait, és nem lehet kitéve semmilyen, különösen pénzügyi jellegű nyomásnak vagy ösztönzésnek, amely az ítéletét

  a döntéseit
  vagy a vizsgálatának eredményeit befolyásolhatná, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akiket, illetve amelyeket a típusalkalmassági vagy a felügyeleti feladatok eredményei érintenek. [Mód. 29]

3.   A szervezetnek a típusalkalmassági vizsgálat és a felügyelet folyamatával kapcsolatos technikai és igazgatási feladatok megfelelő elvégzésére alkalmas személyzetet kell foglalkoztatnia, valamint ahhoz szükséges feltételekkel kell rendelkeznie; továbbá a rendkívüli ellenőrzésekhez szükséges berendezésekhez is hozzá kell férnie.”

| 50. | Az Vb. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés c) pontjának iv. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
  „A légiforgalmi irányító szolgálatnak és a kapcsolódó folyamatoknak biztosítaniuk kell a megfelelő elkülönítést a légi járművek között, valamint a repülőtér mozgási területén meg kell akadályozniuk a repülőgépek akadályokkal való összeütközését és, ahol lehetséges, segítséget kell nyújtaniuk a levegőben lévő egyéb veszélyforrásoktól való védelemben, valamint biztosítaniuk kell a haladéktalan és időben történő koordinációt az összes érintett légtérfelhasználóval és a szomszédos légterekkel.” |
| --- | --- | --- |

50.

Az Vb. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés c) pontjának iv. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„A légiforgalmi irányító szolgálatnak és a kapcsolódó folyamatoknak biztosítaniuk kell a megfelelő elkülönítést a légi járművek között, valamint a repülőtér mozgási területén meg kell akadályozniuk a repülőgépek akadályokkal való összeütközését és, ahol lehetséges, segítséget kell nyújtaniuk a levegőben lévő egyéb veszélyforrásoktól való védelemben, valamint biztosítaniuk kell a haladéktalan és időben történő koordinációt az összes érintett légtérfelhasználóval és a szomszédos légterekkel.”

| b) | a (2) bekezdés g) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:
  „Az áramlásszervezés célja a rendelkezésre álló légtérhasználati kapacitás optimalizálása és a légiforgalmi áramlásszervezési irányítási folyamatok fejlesztése. A tevékenységet az átláthatóságra és a hatékonyságra kell alapozni, gondoskodva arról, hogy a kapacitást rugalmasan és kellő időben biztosítsák, az ICAO regionális léginavigációs terve európai körzetre vonatkozó ajánlásaival összhangban.
  A 86b. cikk (6) bekezdésében említett, áramlásszervezésre vonatkozó intézkedéseknek támogatniuk kell a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér üzemeltetők és a légtérfelhasználók üzemeltetési döntéseit, és le kell fedniük a következő területeket:






  a) | repüléstervezés; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés g) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:

„Az áramlásszervezés célja a rendelkezésre álló légtérhasználati kapacitás optimalizálása és a légiforgalmi áramlásszervezési irányítási folyamatok fejlesztése. A tevékenységet az átláthatóságra és a hatékonyságra kell alapozni, gondoskodva arról, hogy a kapacitást rugalmasan és kellő időben biztosítsák, az ICAO regionális léginavigációs terve európai körzetre vonatkozó ajánlásaival összhangban.

A 86b. cikk (6) bekezdésében említett, áramlásszervezésre vonatkozó intézkedéseknek támogatniuk kell a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér üzemeltetők és a légtérfelhasználók üzemeltetési döntéseit, és le kell fedniük a következő területeket:

a)

repüléstervezés;

| b) | a rendelkezésre álló légtérkapacitás használata a repülés minden szakaszában, belelértve a résidők kiadását; és |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló légtérkapacitás használata a repülés minden szakaszában, belelértve a résidők kiadását; és

| c) | útvonal-meghatározás az általános légi forgalom számára, beleértve:






  — | egyetlen kiadvány létrehozása az útvonalak és repülések meghatározásához, |
| --- | --- | --- |

c)

útvonal-meghatározás az általános légi forgalom számára, beleértve:

—

egyetlen kiadvány létrehozása az útvonalak és repülések meghatározásához,

| — | lehetőségek az általános légi forgalom számára a zsúfolt forgalmi területek elkerülésére; |
| --- | --- |

—

lehetőségek az általános légi forgalom számára a zsúfolt forgalmi területek elkerülésére;

| — | elsőbbségi szabályok az általános légi forgalomnak a légtérhez való hozzáférésére vonatkozóan, különösen zsúfoltság és válsághelyzetek idején, |
| --- | --- |

—

elsőbbségi szabályok az általános légi forgalomnak a légtérhez való hozzáférésére vonatkozóan, különösen zsúfoltság és válsághelyzetek idején,

| d) | figyelembe veszi a repülési tervek és a repülőtéri résidők közötti összhangot, valamint a szomszédos régiókkal szükséges koordinációt.” |
| --- | --- |

d)

figyelembe veszi a repülési tervek és a repülőtéri résidők közötti összhangot, valamint a szomszédos régiókkal szükséges koordinációt.”

| c) | a (2) bekezdés h) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:
  „A tagállamok felelősségi körébe tartozó katonai vonatkozások szervezését figyelembe véve, a légtérgazdálkodás támogatja a rugalmas légtér-felhasználási koncepció egységes alkalmazását az ICAO meghatározása, valamint az 551/2004/EK rendelet szerint, annak elősegítésére, hogy a légtérgazdálkodás és a légiforgalom irányítása a közös közlekedéspolitika keretében valósuljon meg.
  A tagállamok évente jelentést küldenek az Ügynökségnek a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának alkalmazásáról a közös közlekedéspolitika keretében, a felelősségük alá tartozó légterek vonatkozásában.” |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés h) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:

„A tagállamok felelősségi körébe tartozó katonai vonatkozások szervezését figyelembe véve, a légtérgazdálkodás támogatja a rugalmas légtér-felhasználási koncepció egységes alkalmazását az ICAO meghatározása, valamint az 551/2004/EK rendelet szerint, annak elősegítésére, hogy a légtérgazdálkodás és a légiforgalom irányítása a közös közlekedéspolitika keretében valósuljon meg.

A tagállamok évente jelentést küldenek az Ügynökségnek a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának alkalmazásáról a közös közlekedéspolitika keretében, a felelősségük alá tartozó légterek vonatkozásában.”

| d) | a (3) bekezdés a) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:
  „A rendszerek különösen a következőket foglalják magukban:






  1. | Légtér-gazdálkodási rendszerek és eljárások. |
| --- | --- | --- |

d)

a (3) bekezdés a) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:

„A rendszerek különösen a következőket foglalják magukban:

1.

Légtér-gazdálkodási rendszerek és eljárások.

| 2. | A légiforgalmi áramlás szervezésének rendszerei és eljárásai. |
| --- | --- |

2.

A légiforgalmi áramlás szervezésének rendszerei és eljárásai.

| 3. | A légiforgalmi szolgálatok rendszerei és eljárásai, különösen a repülési adatokat feldolgozó rendszerek, a légtér-ellenőrzési adatokat feldolgozó rendszerek és az ember–gép interfészrendszerek. |
| --- | --- |

3.

A légiforgalmi szolgálatok rendszerei és eljárásai, különösen a repülési adatokat feldolgozó rendszerek, a légtér-ellenőrzési adatokat feldolgozó rendszerek és az ember–gép interfészrendszerek.

| 4. | Távközlési rendszerek és eljárások a földi, a fedélzet és a földi irányítás közötti, valamint a fedélzetek közötti kommunikációhoz. |
| --- | --- |

4.

Távközlési rendszerek és eljárások a földi, a fedélzet és a földi irányítás közötti, valamint a fedélzetek közötti kommunikációhoz.

| 5. | Navigációs rendszerek és eljárások. |
| --- | --- |

5.

Navigációs rendszerek és eljárások.

| 6. | Légtérellenőrző rendszerek és eljárások. |
| --- | --- |

6.

Légtérellenőrző rendszerek és eljárások.

| 7. | A légiforgalmi tájékoztató szolgálatok rendszerei és eljárásai. |
| --- | --- |

7.

A légiforgalmi tájékoztató szolgálatok rendszerei és eljárásai.

| 8. | A meteorológiai adatok felhasználására szolgáló rendszerek és eljárások.” |
| --- | --- |

8.

A meteorológiai adatok felhasználására szolgáló rendszerek és eljárások.”

| e) | a (3) bekezdés b) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:
  „A légiforgalmi szolgáltatási rendszereket és azok rendszerelemeit megfelelő és jóváhagyott eljárások alkalmazásával úgy kell megtervezni és megépíteni, továbbá olyan módon kell karbantartani és működtetni, hogy azok az Európai Légiforgalmi Irányítási Hálózat (EATMN) zökkenőmentes és folytonos működését mindenkor és a repülés bármely szakaszában biztosítsák. A zökkenőmentes működés különösen a következő formákban valósulhat meg: az információk megosztása, ideértve az üzemelés állapotára vonatkozó információkat is, az információk egységes értelmezése, összehasonlítható feldolgozási teljesítmény és az ahhoz kapcsolódó eljárások, amelyek lehetővé teszik az EATMN egészére, illetve annak egyes részeire megállapított, egységes működési teljesítményeket.
  Az EATMN-nek, annak rendszereinek és rendszerelemeinek összehangolt módon támogatniuk kell az érvényesített és jóváhagyott új működési elveket, amelyek különösen a biztonság és a kapacitás tekintetében a léginavigációs szolgáltatások minőségét és hatékonyságát javítják.
  Az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek a rugalmas légtérhasználatra vonatkozó elképzelés alkalmazásán keresztül támogatnia kell a katonai és polgári szolgálatok közötti koordináció fokozatos megvalósítását, mégpedig olyan mértékben, amely a légtér és a légiforgalmi áramlás hatékony szervezéséhez, valamint az összes érintett szereplő biztonságos és hatékony légtérhasználatához szükséges.
  E célkitűzések megvalósítása érdekében az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a civil és katonai szolgálatok a repülés valamennyi szakasza tekintetében a megfelelő időben megosszák egymással a pontos és egységes információkat.” |
| --- | --- |

e)

a (3) bekezdés b) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki:

„A légiforgalmi szolgáltatási rendszereket és azok rendszerelemeit megfelelő és jóváhagyott eljárások alkalmazásával úgy kell megtervezni és megépíteni, továbbá olyan módon kell karbantartani és működtetni, hogy azok az Európai Légiforgalmi Irányítási Hálózat (EATMN) zökkenőmentes és folytonos működését mindenkor és a repülés bármely szakaszában biztosítsák. A zökkenőmentes működés különösen a következő formákban valósulhat meg: az információk megosztása, ideértve az üzemelés állapotára vonatkozó információkat is, az információk egységes értelmezése, összehasonlítható feldolgozási teljesítmény és az ahhoz kapcsolódó eljárások, amelyek lehetővé teszik az EATMN egészére, illetve annak egyes részeire megállapított, egységes működési teljesítményeket.

Az EATMN-nek, annak rendszereinek és rendszerelemeinek összehangolt módon támogatniuk kell az érvényesített és jóváhagyott új működési elveket, amelyek különösen a biztonság és a kapacitás tekintetében a léginavigációs szolgáltatások minőségét és hatékonyságát javítják.

Az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek a rugalmas légtérhasználatra vonatkozó elképzelés alkalmazásán keresztül támogatnia kell a katonai és polgári szolgálatok közötti koordináció fokozatos megvalósítását, mégpedig olyan mértékben, amely a légtér és a légiforgalmi áramlás hatékony szervezéséhez, valamint az összes érintett szereplő biztonságos és hatékony légtérhasználatához szükséges.

E célkitűzések megvalósítása érdekében az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a civil és katonai szolgálatok a repülés valamennyi szakasza tekintetében a megfelelő időben megosszák egymással a pontos és egységes információkat.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 116. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1108/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeletnek az európai légiközlekedési rendszer teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 79., 2008.3.19., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.).

6

(7)  Az Európai parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs-szolgálati rendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 20. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(*1)  Az átdolgozott SES rendelet számát.

*1

(*2)  Az átdolgozott SES rendelet számát.

*2

(*5)  
  A 2013/0186(COD) eljárásban szereplő rendelet számát.

*5

A 2013/0186(COD) eljárásban szereplő rendelet számát.

(*6)  Az átdolgozott SES rendelet számát.

*6

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/610 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/610

---

P7_TA(2014)0222

Utazási csomagok és az igény szerint összeállított utazási formák ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/62)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0512),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0215/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0215/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0124/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0124/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 73. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0246

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az
  a szervezett utazási csomagokról
  formákról és az igény szerint összeállított
  összekapcsolt utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | a 90/314/EGK tanácsi irányelv (3) több fontos fogyasztói jogot állapít meg az utazási csomagokra vonatkozóan, különös tekintettel a tájékoztatási kötelezettségekre, a kereskedőknek a csomag teljesítésével kapcsolatos felelősségére, valamint a szervező vagy közvetítő fizetésképtelenségével szembeni védelemre. Mindazonáltal a jogi keretet hozzá kell igazítani a piaci viszonyokhoz annak érdekében, hogy megfelelőbbé tegyék azt a belső piac számára, továbbá hogy megszüntessék a kétértelmű szabályokat és a joghézagokat. |
| --- | --- |

(1)

a 90/314/EGK tanácsi irányelv (3) több fontos fogyasztói jogot állapít meg az utazási csomagokra vonatkozóan, különös tekintettel a tájékoztatási kötelezettségekre, a kereskedőknek a csomag teljesítésével kapcsolatos felelősségére, valamint a szervező vagy közvetítő fizetésképtelenségével szembeni védelemre. Mindazonáltal a jogi keretet hozzá kell igazítani a piaci viszonyokhoz annak érdekében, hogy megfelelőbbé tegyék azt a belső piac számára, továbbá hogy megszüntessék a kétértelmű szabályokat és a joghézagokat.

| (2) | Az idegenforgalom fontos szerepet játszik az Unió gazdaságaiban, és a
  szervezett utazási formák („
  csomagok”) jelentős arányt képviselnek ezen a piacon. Az utazási piac komoly átalakuláson ment keresztül a 90/314/EGK irányelv elfogadása óta. A hagyományos forgalmazási csatornák mellett az internet egyre fontosabb eszközt jelent az utazási szolgáltatások kínálatára. Az utazási szolgáltatásokat nem csupán a hagyományos utazási csomagok formájában állítják össze, hanem gyakran igény szerint is. Az ilyen utazási termékek nagy része vagy a szürke zónába tartozik, vagy egyértelműen kívül esik a 90/314/EGK irányelv hatályán. Ez az irányelv arra irányul, hogy az említett fejleményeknek megfelelően kiigazítsa a védelem alkalmazási területét, növelje az átláthatóságot, valamint erősítse az utazók és a kereskedők jogbiztonságát. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Az idegenforgalom fontos szerepet játszik az Unió gazdaságaiban, és a
  szervezett utazási formák („
  csomagok”) jelentős arányt képviselnek ezen a piacon. Az utazási piac komoly átalakuláson ment keresztül a 90/314/EGK irányelv elfogadása óta. A hagyományos forgalmazási csatornák mellett az internet egyre fontosabb eszközt jelent az utazási szolgáltatások kínálatára. Az utazási szolgáltatásokat nem csupán a hagyományos utazási csomagok formájában állítják össze, hanem gyakran igény szerint is. Az ilyen utazási termékek nagy része vagy a szürke zónába tartozik, vagy egyértelműen kívül esik a 90/314/EGK irányelv hatályán. Ez az irányelv arra irányul, hogy az említett fejleményeknek megfelelően kiigazítsa a védelem alkalmazási területét, növelje az átláthatóságot, valamint erősítse az utazók és a kereskedők jogbiztonságát. [Mód. 2]

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 169. cikke előírja, hogy az Uniónak az EUMSZ 114. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel hozzá kell járulnia a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 169. cikke előírja, hogy az Uniónak az EUMSZ 114. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel hozzá kell járulnia a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához.

| (4) | A 90/314/EGK irányelv tág mérlegelési jogkört biztosít a tagállamoknak az átültetés tekintetében, és ezért továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok jogszabályai között. A jogi széttagoltság magasabb költségeket okoz a vállalkozásoknak, és akadályokat támaszt azok előtt, amelyek több országban kívánnak tevékenykedni, így korlátozza a fogyasztók rendelkezésére álló választási lehetőségeket. |
| --- | --- |

(4)

A 90/314/EGK irányelv tág mérlegelési jogkört biztosít a tagállamoknak az átültetés tekintetében, és ezért továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok jogszabályai között. A jogi széttagoltság magasabb költségeket okoz a vállalkozásoknak, és akadályokat támaszt azok előtt, amelyek több országban kívánnak tevékenykedni, így korlátozza a fogyasztók rendelkezésére álló választási lehetőségeket.

| (5) | Az EUMSZ 26. cikke (2) bekezdésével összhangban a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. A valódi fogyasztói belső piac megteremtése érdekében össze kell hangolni az utazási csomagokra és az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra vonatkozó szerződések egyes elemeit

  szerződésekből eredő jogokat és kötelezettségeket
  , helyes egyensúlyt alakítva ki a magas szintű fogyasztóvédelem, valamint a vállalkozások versenyképessége között. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 26. cikke (2) bekezdésével összhangban a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. A valódi fogyasztói belső piac megteremtése érdekében össze kell hangolni az utazási csomagokra és az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra vonatkozó szerződések egyes elemeit

  szerződésekből eredő jogokat és kötelezettségeket
  , helyes egyensúlyt alakítva ki a magas szintű fogyasztóvédelem, valamint a vállalkozások versenyképessége között. [Mód. 3]

| (6) | Jelenleg nem teljes mértékben használják ki az utazási csomagok uniós piacának határon átnyúló lehetőségeit. Az utazók védelmére vonatkozó különböző tagállami szabályok eltérései visszatartják az egyik tagállamban élő utazókat attól, hogy egy másik tagállamban vásároljanak utazási csomagokat és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat, valamint hasonlóképpen visszatartják az egyik tagállam szervezőit és közvetítőit attól, hogy egy másik tagállamban értékesítsék ezeket a szolgáltatásokat. Annak érdekében, hogy a fogyasztók és a vállalkozások maradéktalanul kihasználhassák a belső piac előnyeit, miközben magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak az egész Unióban, szükség van a tagállamok utazási csomagokról és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákról szóló jogszabályainak további közelítésére. |
| --- | --- |

(6)

Jelenleg nem teljes mértékben használják ki az utazási csomagok uniós piacának határon átnyúló lehetőségeit. Az utazók védelmére vonatkozó különböző tagállami szabályok eltérései visszatartják az egyik tagállamban élő utazókat attól, hogy egy másik tagállamban vásároljanak utazási csomagokat és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat, valamint hasonlóképpen visszatartják az egyik tagállam szervezőit és közvetítőit attól, hogy egy másik tagállamban értékesítsék ezeket a szolgáltatásokat. Annak érdekében, hogy a fogyasztók és a vállalkozások maradéktalanul kihasználhassák a belső piac előnyeit, miközben magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak az egész Unióban, szükség van a tagállamok utazási csomagokról és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákról szóló jogszabályainak további közelítésére.

| (7) | Az utazási csomagokat vásárló utazók többsége az uniós fogyasztói jog értelmében vett fogyasztó. Ugyanakkor nem minden esetben könnyű különbséget tenni a fogyasztók, valamint a kisvállalkozások

  vállalkozások
  azon képviselői, illetve olyan szakemberek között, akik a fogyasztókéval azonos foglalási csatornákat használnak a vállalkozásukkal vagy szakmai tevékenységükkel kapcsolatos utazások foglalásához. Az ilyen utazók gyakran hasonló szintű védelmet igényelnek. Ezzel szemben a
  nagyobb vállalatok vagy szervezetek gyakorta olyan utazási formákat rendelnek meg alkalmazottaik
  , tagjaik vagy képviselőik
  számára, amelyek az üzleti utazások szervezésére szakosodott üzleti útra vonatkozó keretszerződéseken alapulnak. Az utóbbi típusú utazási formák nem teszik szükségessé a fogyasztók számára kialakított védelmi szintet. Ezért ez az irányelv kizárólag abban az esetben alkalmazandó az üzleti utazókra, amennyiben nem keretszerződésen alapuló utazási formát választanak. Annak érdekében, hogy elkerüljék az egyéb
  uniós
  fogyasztóvédelmi irányelvekbe foglalt

  jogszabályokban használt
  „fogyasztó” fogalmával való összetévesztést, az e rendelet alapján védelemben részesülő személyeket „utazóként” kell említeni. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(7)

Az utazási csomagokat vásárló utazók többsége az uniós fogyasztói jog értelmében vett fogyasztó. Ugyanakkor nem minden esetben könnyű különbséget tenni a fogyasztók, valamint a kisvállalkozások

  vállalkozások
  azon képviselői, illetve olyan szakemberek között, akik a fogyasztókéval azonos foglalási csatornákat használnak a vállalkozásukkal vagy szakmai tevékenységükkel kapcsolatos utazások foglalásához. Az ilyen utazók gyakran hasonló szintű védelmet igényelnek. Ezzel szemben a
  nagyobb vállalatok vagy szervezetek gyakorta olyan utazási formákat rendelnek meg alkalmazottaik
  , tagjaik vagy képviselőik
  számára, amelyek az üzleti utazások szervezésére szakosodott üzleti útra vonatkozó keretszerződéseken alapulnak. Az utóbbi típusú utazási formák nem teszik szükségessé a fogyasztók számára kialakított védelmi szintet. Ezért ez az irányelv kizárólag abban az esetben alkalmazandó az üzleti utazókra, amennyiben nem keretszerződésen alapuló utazási formát választanak. Annak érdekében, hogy elkerüljék az egyéb
  uniós
  fogyasztóvédelmi irányelvekbe foglalt

  jogszabályokban használt
  „fogyasztó” fogalmával való összetévesztést, az e rendelet alapján védelemben részesülő személyeket „utazóként” kell említeni. [Mód. 4]

| (8) | Mivel az utazási szolgáltatások számos különféle módon állíthatók össze, célszerű csomagnak tekinteni az utazási szolgáltatások valamennyi olyan összeállítását, amely rendelkezik az utazók által szokásosan a csomagokhoz társított jellemzőkkel, különösen azzal, hogy a különálló utazási szolgáltatásokat egyetlen utazási termékben egyesíti, amelynek megfelelő teljesítéséért a szervező felelősséget vállal. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében (4), különbséget kell tenni aszerint, hogy az utazási szolgáltatások összeállítására az utazóval való bármely kapcsolatfelvételt megelőzően vagy az utazó kérésének, illetve választásának megfelelően kerül-e sor. Azonos elvek alkalmazandók, függetlenül attól, hogy a foglalást utazási iroda segítségével vagy az interneten intézték. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az utazási szolgáltatások számos különféle módon állíthatók össze, célszerű csomagnak tekinteni az utazási szolgáltatások valamennyi olyan összeállítását, amely rendelkezik az utazók által szokásosan a csomagokhoz társított jellemzőkkel, különösen azzal, hogy a különálló utazási szolgáltatásokat egyetlen utazási termékben egyesíti, amelynek megfelelő teljesítéséért a szervező felelősséget vállal. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében (4), különbséget kell tenni aszerint, hogy az utazási szolgáltatások összeállítására az utazóval való bármely kapcsolatfelvételt megelőzően vagy az utazó kérésének, illetve választásának megfelelően kerül-e sor. Azonos elvek alkalmazandók, függetlenül attól, hogy a foglalást utazási iroda segítségével vagy az interneten intézték.

| (9) | Az átláthatóság érdekében a csomagokat el kell különíteni az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formáktól, amelyek esetében az utazók az interneten vagy utazási iroda segítségével állítanak össze utazási szolgáltatásokat, és így az utazó különböző utazási szolgáltatókkal
  célzottan
  köt szerződést, ideértve azokat a kapcsolt foglalási folyamatokat, amelyek nem tartalmazzák az említett jellemzőket, továbbá amelyek vonatkozásában nem volna helyénvaló a csomagokra vonatkozó valamennyi kötelezettség alkalmazása. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(9)

Az átláthatóság érdekében a csomagokat el kell különíteni az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formáktól, amelyek esetében az utazók az interneten vagy utazási iroda segítségével állítanak össze utazási szolgáltatásokat, és így az utazó különböző utazási szolgáltatókkal
  célzottan
  köt szerződést, ideértve azokat a kapcsolt foglalási folyamatokat, amelyek nem tartalmazzák az említett jellemzőket, továbbá amelyek vonatkozásában nem volna helyénvaló a csomagokra vonatkozó valamennyi kötelezettség alkalmazása. [Mód. 5]

| (10) | A piaci fejlemények fényében célszerű alaposabban meghatározni a csomagokat olyan alternatív kritériumok alapján, amelyek főként az utazási szolgáltatások bemutatásának és megvásárlásának módjával kapcsolatosak, továbbá amennyiben az utazók ésszerűen várhatják azt, hogy az irányelv révén védelemben részesüljenek. Ez a helyzet például akkor, ha egy egységes értékesítési pontról indított azonos foglalási folyamat keretében különböző utazási szolgáltatásokat vásárolnak ugyanazon utazás vagy üdülés esetében, vagy amennyiben e szolgáltatásokat inkluzív vagy teljes áron kínálják vagy számítják fel. Az utazási szolgáltatások akkor tekinthetők azonos foglalási folyamat keretében vásároltnak, ha a kiválasztásukra azt megelőzően kerül sor, hogy az utazó hozzájárul a fizetéshez. |
| --- | --- |

(10)

A piaci fejlemények fényében célszerű alaposabban meghatározni a csomagokat olyan alternatív kritériumok alapján, amelyek főként az utazási szolgáltatások bemutatásának és megvásárlásának módjával kapcsolatosak, továbbá amennyiben az utazók ésszerűen várhatják azt, hogy az irányelv révén védelemben részesüljenek. Ez a helyzet például akkor, ha egy egységes értékesítési pontról indított azonos foglalási folyamat keretében különböző utazási szolgáltatásokat vásárolnak ugyanazon utazás vagy üdülés esetében, vagy amennyiben e szolgáltatásokat inkluzív vagy teljes áron kínálják vagy számítják fel. Az utazási szolgáltatások akkor tekinthetők azonos foglalási folyamat keretében vásároltnak, ha a kiválasztásukra azt megelőzően kerül sor, hogy az utazó hozzájárul a fizetéshez.

| (11) | Ugyanakkor az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat el kell különíteni azoktól az utazási szolgáltatásoktól, amelyeket az utazó egymástól függetlenül, gyakorta eltérő időpontban foglal le, még abban az esetben is, ha ugyanazon utazás vagy üdülés céljából teszi ezt. Az interneten elérhető igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat meg kell különböztetni
  az olyan becsatolt weboldalaktól, amelyeknek nem célja az utazóval való szerződéskötés, valamint
  azoktól a linkektől, amelyek pusztán általános
  , nem célzott
  tájékoztatást adnak az utazóknak a további utazási szolgáltatásokról, például amikor egy szálloda vagy egy esemény szervezője a weboldalán – az esetleges foglalástól függetlenül – feltünteti a helyszínre történő szállítási szolgáltatásokat kínáló piaci szereplőket, vagy amennyiben sütiket (cookies

  cookie
  ) vagy metaadatokat alkalmaznak arra, hogy
  az elsőként kiválasztott utazási szolgáltatás utazási célállomásához vagy utazási időtartamához kapcsolódó
  reklámokat helyezzenek el a weboldalakon. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(11)

Ugyanakkor az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat el kell különíteni azoktól az utazási szolgáltatásoktól, amelyeket az utazó egymástól függetlenül, gyakorta eltérő időpontban foglal le, még abban az esetben is, ha ugyanazon utazás vagy üdülés céljából teszi ezt. Az interneten elérhető igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat meg kell különböztetni
  az olyan becsatolt weboldalaktól, amelyeknek nem célja az utazóval való szerződéskötés, valamint
  azoktól a linkektől, amelyek pusztán általános
  , nem célzott
  tájékoztatást adnak az utazóknak a további utazási szolgáltatásokról, például amikor egy szálloda vagy egy esemény szervezője a weboldalán – az esetleges foglalástól függetlenül – feltünteti a helyszínre történő szállítási szolgáltatásokat kínáló piaci szereplőket, vagy amennyiben sütiket (cookies

  cookie
  ) vagy metaadatokat alkalmaznak arra, hogy
  az elsőként kiválasztott utazási szolgáltatás utazási célállomásához vagy utazási időtartamához kapcsolódó
  reklámokat helyezzenek el a weboldalakon. [Mód. 6]

| (12) | Légi közlekedési szolgáltatás egyedüli közlekedési szolgáltatásként, önállóan történő megvásárlása nem minősül sem utazási csomagnak, sem igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formának. |
| --- | --- |

(12)

Légi közlekedési szolgáltatás egyedüli közlekedési szolgáltatásként, önállóan történő megvásárlása nem minősül sem utazási csomagnak, sem igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formának.

| (13) | Ebben az irányelvben
  különös szabályokat kell megállapítani azon hagyományos és internetes közvetítők esetében, amelyek a saját értékesítési pontjukon tett egyetlen látogatás vagy kapcsolatfelvétel során nyújtanak segítséget különálló szerződések megkötéséhez az egyedi szolgáltatókkal, valamint

  ha
  az
  utazó az egyes utazási szolgáltatásokat külön választja ki, és vállalja, hogy azokért külön fizet. Ilyen szabályoknak kell vonatkozniuk az
  olyan internetes közvetítők esetében

  közvetítőkre is
  , amelyek kapcsolt online foglalási folyamatok révén – legkésőbb az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően – elősegítik további utazási szolgáltatások más kereskedőktől való célzott megvásárlását
  , ha legalább
  az
  utazó neve vagy kapcsolattartási adatai továbbításra kerülnek a másik kereskedőhöz és e kiegészítő szolgáltatások beszerzésére legkésőbb 24 órával az

  Az
  említett szabályok alkalmazandók például, amennyiben az első utazási szolgáltatás – mint például egy repülőút vagy vasúti utazás – visszaigazolása mellet a fogyasztó felkérést kap a kiválasztott utazási célállomáson hozzáférhető további utazási szolgáltatások (például szállodai szállás) lefoglalására, és megkapja a másik szolgáltató vagy közvetítő foglalási oldalára vezető linket

  foglalásának visszaigazolását követően kerül sor
  . Bár az említett utazási formák ezen irányelv értelmében nem minősülnek csomagnak, mivel nem téveszthetők össze azzal, amikor egyetlen szervező vállal felelősséget az utazási szolgáltatásokért, az ilyen igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák olyan alternatív üzleti modellt jelentenek, amelyek gyakran szoros versenyben állnak a csomagokkal. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(13)

Ebben az irányelvben
  különös szabályokat kell megállapítani azon hagyományos és internetes közvetítők esetében, amelyek a saját értékesítési pontjukon tett egyetlen látogatás vagy kapcsolatfelvétel során nyújtanak segítséget különálló szerződések megkötéséhez az egyedi szolgáltatókkal, valamint

  ha
  az
  utazó az egyes utazási szolgáltatásokat külön választja ki, és vállalja, hogy azokért külön fizet. Ilyen szabályoknak kell vonatkozniuk az
  olyan internetes közvetítők esetében

  közvetítőkre is
  , amelyek kapcsolt online foglalási folyamatok révén – legkésőbb az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően – elősegítik további utazási szolgáltatások más kereskedőktől való célzott megvásárlását
  , ha legalább
  az
  utazó neve vagy kapcsolattartási adatai továbbításra kerülnek a másik kereskedőhöz és e kiegészítő szolgáltatások beszerzésére legkésőbb 24 órával az

  Az
  említett szabályok alkalmazandók például, amennyiben az első utazási szolgáltatás – mint például egy repülőút vagy vasúti utazás – visszaigazolása mellet a fogyasztó felkérést kap a kiválasztott utazási célállomáson hozzáférhető további utazási szolgáltatások (például szállodai szállás) lefoglalására, és megkapja a másik szolgáltató vagy közvetítő foglalási oldalára vezető linket

  foglalásának visszaigazolását követően kerül sor
  . Bár az említett utazási formák ezen irányelv értelmében nem minősülnek csomagnak, mivel nem téveszthetők össze azzal, amikor egyetlen szervező vállal felelősséget az utazási szolgáltatásokért, az ilyen igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák olyan alternatív üzleti modellt jelentenek, amelyek gyakran szoros versenyben állnak a csomagokkal. [Mód. 7]

| (14) | A tisztességes verseny és a fogyasztók védelme érdekében, az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra is vonatkoznia kell az olyan igazolás nyújtásával kapcsolatos kötelezettségnek, hogy fizetésképtelenség esetén kellő biztosíték áll rendelkezésre a befizetett összegek visszafizetésére és az utazók hazaszállítására. |
| --- | --- |

(14)

A tisztességes verseny és a fogyasztók védelme érdekében, az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra is vonatkoznia kell az olyan igazolás nyújtásával kapcsolatos kötelezettségnek, hogy fizetésképtelenség esetén kellő biztosíték áll rendelkezésre a befizetett összegek visszafizetésére és az utazók hazaszállítására.

| (14a) | Az összekapcsolt utazási formák megvásárlását elősegítő kereskedők körében megjelent az az internetes gyakorlat, hogy nem adtak egyértelmű és világos tájékoztatást csak a fő szolgáltatás foglalásának, és további szolgáltatások ki nem választásának lehetőségéről. Az ilyen gyakorlatokat az utazók szempontjából félrevezetőnek kell tekinteni. Mivel a meglévő jogi keretrendszer egyelőre nem teszi lehetővé a megszüntetésüket, és tekintve, hogy kizárólag az összekapcsolt utazási formákhoz kapcsolódnak, e gyakorlatokat ebben az irányelvben be kell tiltani. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(14a)

Az összekapcsolt utazási formák megvásárlását elősegítő kereskedők körében megjelent az az internetes gyakorlat, hogy nem adtak egyértelmű és világos tájékoztatást csak a fő szolgáltatás foglalásának, és további szolgáltatások ki nem választásának lehetőségéről. Az ilyen gyakorlatokat az utazók szempontjából félrevezetőnek kell tekinteni. Mivel a meglévő jogi keretrendszer egyelőre nem teszi lehetővé a megszüntetésüket, és tekintve, hogy kizárólag az összekapcsolt utazási formákhoz kapcsolódnak, e gyakorlatokat ebben az irányelvben be kell tiltani. [Mód. 8]

| (15) | Annak érdekében, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítsanak az utazók számára, és lehetővé tegyék számukra, hogy tájékozott döntéseket hozzanak a kínálatban szereplő, különböző típusú utazási formákról, helyénvaló előírni a kereskedők számára, hogy egyértelműen nyilatkozzanak az utazási forma jellegéről, és tájékoztassák az utazókat a jogaikról. A forgalmazott utazási termék jogi természetére vonatkozó kereskedői nyilatkozatnak meg kell felelnie az érintett termék valódi jogi természetének. A jogérvényesítő hatóságoknak közbe kell lépniük, amennyiben a kereskedők nem nyújtanak pontos tájékoztatást az utazók számára. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítsanak az utazók számára, és lehetővé tegyék számukra, hogy tájékozott döntéseket hozzanak a kínálatban szereplő, különböző típusú utazási formákról, helyénvaló előírni a kereskedők számára, hogy egyértelműen nyilatkozzanak az utazási forma jellegéről, és tájékoztassák az utazókat a jogaikról. A forgalmazott utazási termék jogi természetére vonatkozó kereskedői nyilatkozatnak meg kell felelnie az érintett termék valódi jogi természetének. A jogérvényesítő hatóságoknak közbe kell lépniük, amennyiben a kereskedők nem nyújtanak pontos tájékoztatást az utazók számára.

| (15a) | Az utazókat a fizetés előtt tájékoztatni kell arról, hogy utazási csomagot vagy összekapcsolt utazási formát választottak-e, és az ennek megfelelő szintű védelemről. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(15a)

Az utazókat a fizetés előtt tájékoztatni kell arról, hogy utazási csomagot vagy összekapcsolt utazási formát választottak-e, és az ennek megfelelő szintű védelemről. [Mód. 9]

| (15b) | Ha az utazók továbbra is maguk kívánják összeállítani saját – az irányelv hatályán kívül eső – üdülésüket, annak ellenére, hogy arra nem vonatkozik az irányelvben biztosított védelem, a fizetés előtt tájékoztatni kell őket arról, hogy ezekre az üdülésekre nem terjed ki az irányelv hatálya. [Mód. 141] |
| --- | --- |

(15b)

Ha az utazók továbbra is maguk kívánják összeállítani saját – az irányelv hatályán kívül eső – üdülésüket, annak ellenére, hogy arra nem vonatkozik az irányelvben biztosított védelem, a fizetés előtt tájékoztatni kell őket arról, hogy ezekre az üdülésekre nem terjed ki az irányelv hatálya. [Mód. 141]

| (16) | Kizárólag A különböző utazási szolgáltatások – mint például szállás, buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállítás, valamint autó, egyéb jármű vagy közlekedési eszköz kölcsönzése – kombinációja vehető figyelembe a csomag vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma meghatározása céljából.
  Kivételt kell képezniük az egyszerű szállodai elhelyezéseknek, amelyekhez musicalre szóló jegyek vagy wellness kezelések foglalásához hasonló foglalások kapcsolódnak, amennyiben ezt
  a
  szolgáltatást nem kifejezetten az utazás jelentős részeként értékesítik az utazó számára, vagy ha az utazás lényeges vonása egyértelműen nem e kiegészítő szolgáltatásban rejlik. A
  tartózkodási célú szállásadás
  , amely esetében egyértelműen megállapítható az idegenforgalmi cél hiánya
   –
  például
  a hosszú távú nyelvtanfolyamokat is beleértve

  nyelvtanfolyamok esetében
   –, ezen irányelv értelmében nem tekinthető szállásadásnak. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(16)

Kizárólag A különböző utazási szolgáltatások – mint például szállás, buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállítás, valamint autó, egyéb jármű vagy közlekedési eszköz kölcsönzése – kombinációja vehető figyelembe a csomag vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma meghatározása céljából.
  Kivételt kell képezniük az egyszerű szállodai elhelyezéseknek, amelyekhez musicalre szóló jegyek vagy wellness kezelések foglalásához hasonló foglalások kapcsolódnak, amennyiben ezt
  a
  szolgáltatást nem kifejezetten az utazás jelentős részeként értékesítik az utazó számára, vagy ha az utazás lényeges vonása egyértelműen nem e kiegészítő szolgáltatásban rejlik. A
  tartózkodási célú szállásadás
  , amely esetében egyértelműen megállapítható az idegenforgalmi cél hiánya
   –
  például
  a hosszú távú nyelvtanfolyamokat is beleértve

  nyelvtanfolyamok esetében
   –, ezen irányelv értelmében nem tekinthető szállásadásnak. [Mód. 11]

| (16a) | A szállást tartalmazó buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállításnak, például az éjszakai szállást tartalmazó komphajós utaknak vagy a hálókocsis vonatutaknak külön utazási szolgáltatásnak kell minősülniük, ha azok egyértelműen túlnyomórészt szállítási jellegűek, vagy ehhez a szállításhoz nem kapcsolódik egyéb utazási szolgáltatás. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(16a)

A szállást tartalmazó buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállításnak, például az éjszakai szállást tartalmazó komphajós utaknak vagy a hálókocsis vonatutaknak külön utazási szolgáltatásnak kell minősülniük, ha azok egyértelműen túlnyomórészt szállítási jellegűek, vagy ehhez a szállításhoz nem kapcsolódik egyéb utazási szolgáltatás. [Mód. 12]

| (17) | Azok az egyéb idegenforgalmi szolgáltatások – mint például a koncertekre, sporteseményekre, kirándulásokra vagy élményparkokba szóló jegyek – amelyek utasszállítással, szállásadással és/vagy autó, egyéb jármű vagy közlekedési eszköz kölcsönzésével kapcsolódnak össze, úgy tekinthetők, mint amelyek csomagot vagy igény szerinti

  összekapcsolt
  utazási formát alkothatnak. Mindazonáltal az ilyen csomagok kizárólag akkor tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá, ha a vonatkozó idegenforgalmi szolgáltatás alkotja a csomag jelentős hányadát. Általában véve akkor tekintendő úgy, hogy az idegenforgalmi szolgáltatás alkotja a csomag jelentős hányadát, ha
  kifejezetten akként forgalmazzák az utazónak, ha egyértelműen az utazás okát képezi, ha
  a teljes vételár több mint
  25 %-át
  teszi ki, vagy az utazás, illetve üdülés alapvető elemét képezi. A kiegészítő szolgáltatások – mint például
  különösen
  az utazási biztosítás,
  az állomás és
  a
  szállás közötti szállítás, az utazás megkezdésének helyszínére, valamint a kirándulások keretében történő szállítás, a
  csomagszállítás, a szállásadás részeként biztosított étkezés és takarítás

  takarítási szolgáltatások
   – nem tekinthetők önálló idegenforgalmi szolgáltatásnak. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(17)

Azok az egyéb idegenforgalmi szolgáltatások – mint például a koncertekre, sporteseményekre, kirándulásokra vagy élményparkokba szóló jegyek – amelyek utasszállítással, szállásadással és/vagy autó, egyéb jármű vagy közlekedési eszköz kölcsönzésével kapcsolódnak össze, úgy tekinthetők, mint amelyek csomagot vagy igény szerinti

  összekapcsolt
  utazási formát alkothatnak. Mindazonáltal az ilyen csomagok kizárólag akkor tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá, ha a vonatkozó idegenforgalmi szolgáltatás alkotja a csomag jelentős hányadát. Általában véve akkor tekintendő úgy, hogy az idegenforgalmi szolgáltatás alkotja a csomag jelentős hányadát, ha
  kifejezetten akként forgalmazzák az utazónak, ha egyértelműen az utazás okát képezi, ha
  a teljes vételár több mint
  25 %-át
  teszi ki, vagy az utazás, illetve üdülés alapvető elemét képezi. A kiegészítő szolgáltatások – mint például
  különösen
  az utazási biztosítás,
  az állomás és
  a
  szállás közötti szállítás, az utazás megkezdésének helyszínére, valamint a kirándulások keretében történő szállítás, a
  csomagszállítás, a szállásadás részeként biztosított étkezés és takarítás

  takarítási szolgáltatások
   – nem tekinthetők önálló idegenforgalmi szolgáltatásnak. [Mód. 13]

| (18) | Tisztázni kell továbbá, hogy csomagnak minősülnek az olyan szerződések, amelyek révén a kereskedő feljogosítja az utazót arra, hogy a szerződés megkötését követően válasszon különböző típusú, válogatott utazási szolgáltatások között (mint például az élményajándék-csomag). Ezen felül csomagnak kell tekinteni az utazási szolgáltatásokból álló összeállítást, amennyiben az utazó nevét, illetve a foglalás elvégzéséhez szükséges
  egyéb személyes
  adatait
  , mint például kapcsolattartási adatait, hitelkártyaadatait vagy útlevéladatait
  legkésőbb
  24 órával
  az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően továbbították a kereskedők között. A foglalás elvégzéséhez szükséges adatok a hitelkártya adatokat vagy a fizetéshez szükséges egyéb szükséges információkat jelentik. Nem elegendő azonban az olyan adatok puszta továbbítása, mint például az utazás célállomása vagy az utazási idők.
  Csomagnak minősülnek továbbá a szállást tartalmazó üdülési célú hajóutak és többnapos vonatutak, mivel azok keretében szállítás, szállásadás és ellátás kapcsolódik össze. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(18)

Tisztázni kell továbbá, hogy csomagnak minősülnek az olyan szerződések, amelyek révén a kereskedő feljogosítja az utazót arra, hogy a szerződés megkötését követően válasszon különböző típusú, válogatott utazási szolgáltatások között (mint például az élményajándék-csomag). Ezen felül csomagnak kell tekinteni az utazási szolgáltatásokból álló összeállítást, amennyiben az utazó nevét, illetve a foglalás elvégzéséhez szükséges
  egyéb személyes
  adatait
  , mint például kapcsolattartási adatait, hitelkártyaadatait vagy útlevéladatait
  legkésőbb
  24 órával
  az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően továbbították a kereskedők között. A foglalás elvégzéséhez szükséges adatok a hitelkártya adatokat vagy a fizetéshez szükséges egyéb szükséges információkat jelentik. Nem elegendő azonban az olyan adatok puszta továbbítása, mint például az utazás célállomása vagy az utazási idők.
  Csomagnak minősülnek továbbá a szállást tartalmazó üdülési célú hajóutak és többnapos vonatutak, mivel azok keretében szállítás, szállásadás és ellátás kapcsolódik össze. [Mód. 14]

| (19) | Mivel rövid távú utak esetén kevésbé kell védelemben részesíti az utazókat, továbbá annak elkerülése érdekében, hogy szükségtelen terheket rójanak a kereskedőkre, a 24 óránál rövidebb utakat, valamint a szállásadást nem tartalmazó , alkalmilag összeállított csomagokat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.
  Azokat az utazási csomagokat és összekapcsolt utazási formákat, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy, például nonprofit szervezet, beleértve jótékony szervezeteket, labdarúgó-egyesületeket és iskolákat, kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, szintén ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(19)

Mivel rövid távú utak esetén kevésbé kell védelemben részesíti az utazókat, továbbá annak elkerülése érdekében, hogy szükségtelen terheket rójanak a kereskedőkre, a 24 óránál rövidebb utakat, valamint a szállásadást nem tartalmazó , alkalmilag összeállított csomagokat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.
  Azokat az utazási csomagokat és összekapcsolt utazási formákat, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy, például nonprofit szervezet, beleértve jótékony szervezeteket, labdarúgó-egyesületeket és iskolákat, kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, szintén ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. [Mód. 15]

| (19a) | Az uniós jognak megfelelően továbbra is tagállami hatáskör marad ezen irányelv rendelkezéseinek az irányelv hatályán kívül eső területekre történő alkalmazása. A tagállamok tehát fenntarthatnak vagy bevezethetnek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó szerződésekre vonatkozóan az ezen irányelv valamennyi rendelkezésének vagy egyes rendelkezéseinek megfelelő nemzeti jogszabályokat. A tagállamok például alkalmazhatják ezen irányelv előírásait azokra az utazási csomagokra és összekapcsolt utazási formákra, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, továbbá olyan utazási csomagokra vagy összekapcsolt utazási formákra, amelyek kevesebb mint 24 óráig tartanak és amelyek nem foglalnak magukban szállást. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(19a)

Az uniós jognak megfelelően továbbra is tagállami hatáskör marad ezen irányelv rendelkezéseinek az irányelv hatályán kívül eső területekre történő alkalmazása. A tagállamok tehát fenntarthatnak vagy bevezethetnek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó szerződésekre vonatkozóan az ezen irányelv valamennyi rendelkezésének vagy egyes rendelkezéseinek megfelelő nemzeti jogszabályokat. A tagállamok például alkalmazhatják ezen irányelv előírásait azokra az utazási csomagokra és összekapcsolt utazási formákra, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, továbbá olyan utazási csomagokra vagy összekapcsolt utazási formákra, amelyek kevesebb mint 24 óráig tartanak és amelyek nem foglalnak magukban szállást. [Mód. 16]

| (20) | Az utazási csomagoknak az a legfontosabb jellemzője, hogy legalább egy kereskedő szervezőként felel a csomag egészének megfelelő teljesítéséért. Ezért egy kereskedő – általában hagyományos vagy internetes utazási iroda – kizárólag azokban az esetekben járhat el pusztán közvetítőként és mentesülhet a szervezőként viselendő felelősség alól, ha egy másik kereskedők jár el a csomag szervezőjeként. Az, hogy egy kereskedő egy adott csomag szervezőjének minősül-e, az ezen irányelv meghatározása szerinti csomag létrehozatalában való részvételétől függ, nem pedig attól, hogy milyen megnevezés alatt végzi üzleti tevékenységét. Amennyiben két vagy több kereskedő is megfelel egy olyan kritériumnak, amelynek alapján az utazási szolgáltatások összeállítása csomagot alkot, és az említett kereskedők nem tájékoztatták az utazót arról, hogy melyikük a csomag szervezője, akkor valamennyi érintett kereskedőt szervezőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

Az utazási csomagoknak az a legfontosabb jellemzője, hogy legalább egy kereskedő szervezőként felel a csomag egészének megfelelő teljesítéséért. Ezért egy kereskedő – általában hagyományos vagy internetes utazási iroda – kizárólag azokban az esetekben járhat el pusztán közvetítőként és mentesülhet a szervezőként viselendő felelősség alól, ha egy másik kereskedők jár el a csomag szervezőjeként. Az, hogy egy kereskedő egy adott csomag szervezőjének minősül-e, az ezen irányelv meghatározása szerinti csomag létrehozatalában való részvételétől függ, nem pedig attól, hogy milyen megnevezés alatt végzi üzleti tevékenységét. Amennyiben két vagy több kereskedő is megfelel egy olyan kritériumnak, amelynek alapján az utazási szolgáltatások összeállítása csomagot alkot, és az említett kereskedők nem tájékoztatták az utazót arról, hogy melyikük a csomag szervezője, akkor valamennyi érintett kereskedőt szervezőnek kell tekinteni.

| (20a) | A 90/314/EGK irányelv mérlegelési jogkört biztosított a tagállamoknak annak meghatározása tekintetében, hogy a közvetítők, a szervezők vagy a közvetítők és a szervezők is feleljenek-e az utazási csomag megfelelő teljesítéséért. Ez a rugalmasság egyes tagállamokban bizonytalanságokhoz vezetett azzal kapcsolatban, hogy felelősek-e az ilyen csomagok összeállításában részt vevő kereskedők az érintett szolgáltatások teljesítéséért, különösen az online foglalási folyamat során. Ezért ebben az irányelvben tisztázni kell, hogy a szervezők felelnek a szerződésben meghatározott utazási szolgáltatások teljesítéséért, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok kifejezetten rendelkeznek a szervező vagy a közvetítő felelősségre vonásának lehetőségéről is. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(20a)

A 90/314/EGK irányelv mérlegelési jogkört biztosított a tagállamoknak annak meghatározása tekintetében, hogy a közvetítők, a szervezők vagy a közvetítők és a szervezők is feleljenek-e az utazási csomag megfelelő teljesítéséért. Ez a rugalmasság egyes tagállamokban bizonytalanságokhoz vezetett azzal kapcsolatban, hogy felelősek-e az ilyen csomagok összeállításában részt vevő kereskedők az érintett szolgáltatások teljesítéséért, különösen az online foglalási folyamat során. Ezért ebben az irányelvben tisztázni kell, hogy a szervezők felelnek a szerződésben meghatározott utazási szolgáltatások teljesítéséért, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok kifejezetten rendelkeznek a szervező vagy a közvetítő felelősségre vonásának lehetőségéről is. [Mód. 17]

| (21) | A csomagok vonatkozásában a közvetítők a szervezőkkel együtt felelnek a szerződést megelőző tájékoztatás-nyújtásért. Ugyanakkor világossá kell tenni, hogy
  a közvetítők
  felelősek a foglalási hibákért
  , ha hibát vétenek a foglalási folyamat során
  . Annak érdekében, hogy – különösen a több országra kiterjedő esetekben – megkönnyítsék a kommunikációt, az utazóknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy azon a közvetítően keresztül is kapcsolatba léphessenek a szervezővel, akinél a csomagot megvásárolták. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(21)

A csomagok vonatkozásában a közvetítők a szervezőkkel együtt felelnek a szerződést megelőző tájékoztatás-nyújtásért. Ugyanakkor világossá kell tenni, hogy
  a közvetítők
  felelősek a foglalási hibákért
  , ha hibát vétenek a foglalási folyamat során
  . Annak érdekében, hogy – különösen a több országra kiterjedő esetekben – megkönnyítsék a kommunikációt, az utazóknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy azon a közvetítően keresztül is kapcsolatba léphessenek a szervezővel, akinél a csomagot megvásárolták. [Mód. 18]

| (22) | Az utazónak a csomag megvásárlását megelőzően meg kell kapnia valamennyi szükséges információt, akár távközlő eszközök révén, akár irodában, vagy más forgalmazási eszköz útján került sor az értékesítésre. Ezen információk megadása során a kereskedőnek figyelmet kell fordítania az életkoruk vagy testi fogyatékosságuk miatt különösen kiszolgáltatott utazóknak azokra a különleges igényeire, amelyeket a kereskedő ésszerűen előre láthat. |
| --- | --- |

(22)

Az utazónak a csomag megvásárlását megelőzően meg kell kapnia valamennyi szükséges információt, akár távközlő eszközök révén, akár irodában, vagy más forgalmazási eszköz útján került sor az értékesítésre. Ezen információk megadása során a kereskedőnek figyelmet kell fordítania az életkoruk vagy testi fogyatékosságuk miatt különösen kiszolgáltatott utazóknak azokra a különleges igényeire, amelyeket a kereskedő ésszerűen előre láthat.

| (23) | A szervező weboldalán vagy tájékoztató füzetében, a szerződéskötést megelőző tájékoztatás részeként megadott legfontosabb információknak (például az utazási szolgáltatások fő jellemzőire vagy árára vonatkozóan) jogilag kötelezőnek kell lenniük, kivéve ha a szervező fenntartja ezen elemek módosításának jogát, és az ilyen változtatásokat világos és egyértelmű formában közölték az utazóval a szerződés megkötését megelőzően. Mindazonáltal az új kommunikációs technológiák fényében már nincs szükség arra, hogy a tájékoztató füzetekre vonatkozó különleges szabályokat állapítsanak meg, ugyanakkor helyénvaló gondoskodni arról, hogy – bizonyos körülmények fennállása esetén – a felek a jövőbeni hivatkozások számára hozzáférhető tartós adathordozó segítségével közöljék egymással a szerződés teljesítését érintő változtatásokat. Minden esetben lehetővé kell tenni az említett tájékoztatás megváltoztatását, amennyiben ahhoz a szerződés mindkét részes fele kifejezetten hozzájárul.
  [Mód. 19] |
| --- | --- |

(23)

A szervező weboldalán vagy tájékoztató füzetében, a szerződéskötést megelőző tájékoztatás részeként megadott legfontosabb információknak (például az utazási szolgáltatások fő jellemzőire vagy árára vonatkozóan) jogilag kötelezőnek kell lenniük, kivéve ha a szervező fenntartja ezen elemek módosításának jogát, és az ilyen változtatásokat világos és egyértelmű formában közölték az utazóval a szerződés megkötését megelőzően. Mindazonáltal az új kommunikációs technológiák fényében már nincs szükség arra, hogy a tájékoztató füzetekre vonatkozó különleges szabályokat állapítsanak meg, ugyanakkor helyénvaló gondoskodni arról, hogy – bizonyos körülmények fennállása esetén – a felek a jövőbeni hivatkozások számára hozzáférhető tartós adathordozó segítségével közöljék egymással a szerződés teljesítését érintő változtatásokat. Minden esetben lehetővé kell tenni az említett tájékoztatás megváltoztatását, amennyiben ahhoz a szerződés mindkét részes fele kifejezetten hozzájárul.
  [Mód. 19]

| (23a) | Ugyanakkor tekintettel az új kommunikációs technológiákra, amelyek segíthetnek abban, hogy az utazók naprakész információkkal rendelkezzenek a foglalás időpontjában, valamint tekintettel az utazások online foglalásának növekvő tendenciájára, nincs többé szükség a nyomtatott brosúrákat előíró különleges szabályokra. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(23a)

Ugyanakkor tekintettel az új kommunikációs technológiákra, amelyek segíthetnek abban, hogy az utazók naprakész információkkal rendelkezzenek a foglalás időpontjában, valamint tekintettel az utazások online foglalásának növekvő tendenciájára, nincs többé szükség a nyomtatott brosúrákat előíró különleges szabályokra. [Mód. 20]

| (23b) | A repülési időknek a szerződés állandó elemét kell alkotniuk és az utazás fő jellemzői közé kell tartozniuk. Nem térhetnek el jelentősen az utazók számára a szerződéskötést megelőző tájékoztatás során megjelölt időktől. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(23b)

A repülési időknek a szerződés állandó elemét kell alkotniuk és az utazás fő jellemzői közé kell tartozniuk. Nem térhetnek el jelentősen az utazók számára a szerződéskötést megelőző tájékoztatás során megjelölt időktől. [Mód. 21]

| (24) | Az ezen irányelvben megállapított tájékoztatási kötelezettségek teljes körűek, azonban nem érintik az egyéb alkalmazandó uniós jogszabályokban (5) előírt tájékoztatási követelményeket. |
| --- | --- |

(24)

Az ezen irányelvben megállapított tájékoztatási kötelezettségek teljes körűek, azonban nem érintik az egyéb alkalmazandó uniós jogszabályokban (5) előírt tájékoztatási követelményeket.

| (25) | Figyelembe véve az utazási csomagokra vonatkozó szerződések sajátosságait, rögzíteni kell a felek jogait és kötelezettségeit a csomag megkezdése előtti és utáni időszakra vonatkozóan, különösen a csomag nem megfelelő teljesítése vagy egyes körülmények változása esetére. |
| --- | --- |

(25)

Figyelembe véve az utazási csomagokra vonatkozó szerződések sajátosságait, rögzíteni kell a felek jogait és kötelezettségeit a csomag megkezdése előtti és utáni időszakra vonatkozóan, különösen a csomag nem megfelelő teljesítése vagy egyes körülmények változása esetére.

| (26) | Mivel a csomagokat gyakran hosszú idővel a teljesítésük előtt vásárolják meg, előre nem látható események következhetnek be. Ezért az utazóknak bizonyos feltételekkel jogosultnak kell lenniük arra, hogy a csomagot átruházzák egy másik utazóra. Ilyen helyzetekben a szervezőnek képesnek kell lennie kiadásainak megtéríttetésére, például amennyiben egy alvállalkozó díjat számít fel az utazó nevének megváltoztatásáért vagy a szállítási jegy törléséért és egy új jegy kiadásáért. Az utazóknak szinten rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a csomag megkezdése előtt – megfelelő kártérítés ellenében – bármikor elállhatnak a szerződéstől, valamint jogukban áll, hogy kártérítés fizetése nélkül felmondják a szerződést, amennyiben elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények (
  mint
  például háború
  , beleértve a terrorcselekményeket,
  vagy természeti katasztrófa
  , beleértve a hurrikánt és a földrengést, vagy az utazókat veszélyeztető politikai instabilitás
  ) lényeges hatást gyakorolnak a csomagra
  , ha ezek az események az utazási szerződés megkötése után következnek be
  . Különösen akkor tekintendő úgy, hogy elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények állnak fenn, amennyiben megbízható és nyilvánosan hozzáférhető jelentések – például a tagállamok által kiadott ajánlások – eltanácsolják az utazókat a célállomás szerinti helyszín felkeresésétől. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(26)

Mivel a csomagokat gyakran hosszú idővel a teljesítésük előtt vásárolják meg, előre nem látható események következhetnek be. Ezért az utazóknak bizonyos feltételekkel jogosultnak kell lenniük arra, hogy a csomagot átruházzák egy másik utazóra. Ilyen helyzetekben a szervezőnek képesnek kell lennie kiadásainak megtéríttetésére, például amennyiben egy alvállalkozó díjat számít fel az utazó nevének megváltoztatásáért vagy a szállítási jegy törléséért és egy új jegy kiadásáért. Az utazóknak szinten rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a csomag megkezdése előtt – megfelelő kártérítés ellenében – bármikor elállhatnak a szerződéstől, valamint jogukban áll, hogy kártérítés fizetése nélkül felmondják a szerződést, amennyiben elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények (
  mint
  például háború
  , beleértve a terrorcselekményeket,
  vagy természeti katasztrófa
  , beleértve a hurrikánt és a földrengést, vagy az utazókat veszélyeztető politikai instabilitás
  ) lényeges hatást gyakorolnak a csomagra
  , ha ezek az események az utazási szerződés megkötése után következnek be
  . Különösen akkor tekintendő úgy, hogy elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények állnak fenn, amennyiben megbízható és nyilvánosan hozzáférhető jelentések – például a tagállamok által kiadott ajánlások – eltanácsolják az utazókat a célállomás szerinti helyszín felkeresésétől. [Mód. 22]

| (27) | Egyes konkrét helyzetekben a szervezőnek is jogosultnak kell lennie arra, hogy a csomag megkezdése előtt – kártérítés fizetése nélkül – elálljon a szerződéstől, például ha a résztvevők nem érik el a minimális létszámot, és amennyiben ezt a lehetőséget fenntartották a szerződésben.
  Ilyen helyzetben a szervezőnek megfelelően tájékoztatnia kell azokat az utazókat, akikre az adott szerződéses záradék hatást gyakorolhat. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(27)

Egyes konkrét helyzetekben a szervezőnek is jogosultnak kell lennie arra, hogy a csomag megkezdése előtt – kártérítés fizetése nélkül – elálljon a szerződéstől, például ha a résztvevők nem érik el a minimális létszámot, és amennyiben ezt a lehetőséget fenntartották a szerződésben.
  Ilyen helyzetben a szervezőnek megfelelően tájékoztatnia kell azokat az utazókat, akikre az adott szerződéses záradék hatást gyakorolhat. [Mód. 23]

| (28) | Bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy a szervező egyoldalú változtatásokat hajtson végre az utazási csomagra vonatkozó szerződésben. Mindazonáltal az utazóknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy elálljanak a szerződéstől, amennyiben a javasolt módosítások lényegesen megváltoztatják az utazási szolgáltatások valamelyik fő jellemzőjét. Áremelés kizárólag akkor lehetséges, ha az utasszállításhoz használt üzemanyag költsége miatt megváltozott az utasszállítási szolgáltatás ára, a csomagban szereplő utazási szolgáltatások teljesítésében közvetlenül részt nem vevő harmadik fél által kiszabott adók vagy díjak vagy a csomagot érintő átváltási árfolyamok, továbbá ha a szerződésben kifejezetten fenntartották az ár felfelé és lefelé történő módosításának jogát.
  Amennyiben
  az áremelésnek

  áremelés meghaladja
  a csomag
  eredeti
  árának 10 %-ára

  8 %-át, az utazóknak jogosultnak
  kell korlátozódnia

  lenniük arra, hogy kártérítés fizetése nélkül elálljanak a szerződéstől, vagy hogy elfogadjanak egy, a szervező által kínált alternatív, azonos értékű utazási ajánlatot
  . [Mód. 24] |
| --- | --- |

(28)

Bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy a szervező egyoldalú változtatásokat hajtson végre az utazási csomagra vonatkozó szerződésben. Mindazonáltal az utazóknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy elálljanak a szerződéstől, amennyiben a javasolt módosítások lényegesen megváltoztatják az utazási szolgáltatások valamelyik fő jellemzőjét. Áremelés kizárólag akkor lehetséges, ha az utasszállításhoz használt üzemanyag költsége miatt megváltozott az utasszállítási szolgáltatás ára, a csomagban szereplő utazási szolgáltatások teljesítésében közvetlenül részt nem vevő harmadik fél által kiszabott adók vagy díjak vagy a csomagot érintő átváltási árfolyamok, továbbá ha a szerződésben kifejezetten fenntartották az ár felfelé és lefelé történő módosításának jogát.
  Amennyiben
  az áremelésnek

  áremelés meghaladja
  a csomag
  eredeti
  árának 10 %-ára

  8 %-át, az utazóknak jogosultnak
  kell korlátozódnia

  lenniük arra, hogy kártérítés fizetése nélkül elálljanak a szerződéstől, vagy hogy elfogadjanak egy, a szervező által kínált alternatív, azonos értékű utazási ajánlatot
  . [Mód. 24]

| (28a) | Az áremeléseket mindig meg kell indokolni tartós adathordozón. Amennyiben az áremelés meghaladja a 8 %-ot, az utazó számára tartós adathordozón lehetőséget kell biztosítani a szerződéstől való elállásra, vagy a lefoglalt utazás árával megegyező áron fel kell ajánlani számára egy azonos értékű alternatív utazást. Amennyiben az utazó nem él e lehetőségekkel, úgy kell tekinteni, hogy elfogadta az utazást a megemelt áron. A tartós adathordozón történő értesítés megérkezésével kapcsolatos bizonyítás terhe a szervezőre hárul. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(28a)

Az áremeléseket mindig meg kell indokolni tartós adathordozón. Amennyiben az áremelés meghaladja a 8 %-ot, az utazó számára tartós adathordozón lehetőséget kell biztosítani a szerződéstől való elállásra, vagy a lefoglalt utazás árával megegyező áron fel kell ajánlani számára egy azonos értékű alternatív utazást. Amennyiben az utazó nem él e lehetőségekkel, úgy kell tekinteni, hogy elfogadta az utazást a megemelt áron. A tartós adathordozón történő értesítés megérkezésével kapcsolatos bizonyítás terhe a szervezőre hárul. [Mód. 25]

| (29) | Helyénvaló konkrét szabályokat meghatározni az utazási csomagra vonatkozó szerződés nem szerződésszerű teljesítésének orvoslása tekintetében. Az utazónak jogosultnak kell lennie arra, hogy a problémát megoldják, valamint amennyiben a szerződéses szolgáltatások jelentős hányada nem biztosítható, alternatív utazási formát kell kínálni az utazó számára. Az utazónak emellett árcsökkentésre és/vagy kártérítésre is jogosultnak kell lennie. A kártérítésnek ki kell terjednie a nem vagyoni kárra is (különösen elrontott üdülés esetén), valamint indokolt esetekben azokra a kiadásokra is, amelyeket az utazó akkor viselt, amikor ő maga oldotta meg a problémát. |
| --- | --- |

(29)

Helyénvaló konkrét szabályokat meghatározni az utazási csomagra vonatkozó szerződés nem szerződésszerű teljesítésének orvoslása tekintetében. Az utazónak jogosultnak kell lennie arra, hogy a problémát megoldják, valamint amennyiben a szerződéses szolgáltatások jelentős hányada nem biztosítható, alternatív utazási formát kell kínálni az utazó számára. Az utazónak emellett árcsökkentésre és/vagy kártérítésre is jogosultnak kell lennie. A kártérítésnek ki kell terjednie a nem vagyoni kárra is (különösen elrontott üdülés esetén), valamint indokolt esetekben azokra a kiadásokra is, amelyeket az utazó akkor viselt, amikor ő maga oldotta meg a problémát.

| (30) | A következetesség biztosítása érdekében helyénvaló összehangolni ezen irányelv rendelkezéseit az utazási szolgáltatásokra vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, valamint az utasok jogairól szóló uniós jogszabályokkal. Amennyiben a szervező felel az utazási csomagra vonatkozó szerződésbe foglalt szolgáltatások teljesítésének elmulasztásáért vagy hibás teljesítéséért, a szervezőnek képesnek kell lennie arra, hogy hivatkozzon a szolgáltatók felelősségének az alábbi nemzetközi egyezményekbe foglalt korlátozásaira: a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló, 1999. évi montreali egyezmény (6), az 1980. évi Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) (7), valamint a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (8). Amennyiben elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt nem lehet biztosítani az utazó visszatérését a kiinduló helyre, a szervezőnek azt a kötelezettségét, hogy viselnie kell az utazónak a célállomás szerinti helyszínen való további tartózkodásának költségeit, össze kell hangolni a .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9)
   (*1). |
| --- | --- |

(30)

A következetesség biztosítása érdekében helyénvaló összehangolni ezen irányelv rendelkezéseit az utazási szolgáltatásokra vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, valamint az utasok jogairól szóló uniós jogszabályokkal. Amennyiben a szervező felel az utazási csomagra vonatkozó szerződésbe foglalt szolgáltatások teljesítésének elmulasztásáért vagy hibás teljesítéséért, a szervezőnek képesnek kell lennie arra, hogy hivatkozzon a szolgáltatók felelősségének az alábbi nemzetközi egyezményekbe foglalt korlátozásaira: a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló, 1999. évi montreali egyezmény (6), az 1980. évi Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) (7), valamint a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (8). Amennyiben elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt nem lehet biztosítani az utazó visszatérését a kiinduló helyre, a szervezőnek azt a kötelezettségét, hogy viselnie kell az utazónak a célállomás szerinti helyszínen való további tartózkodásának költségeit, össze kell hangolni a .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9)
   (*1).

| (31) | Ez az irányelv nem érinti az utazóknak azt a jogát, hogy követeléseket terjesszenek elő ezen irányelv és bármely más uniós jogszabály alapján, tehát az utazóknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy követeléseket nyújtsanak be a szervező, a fuvarozó vagy bármely más felelős fél, illetve adott esetben több fél számára. Egyértelművé kell tenni, hogy a különböző jogalapokra épülő jogok nem halmozódhatnak, amennyiben azonos érdeket védenek vagy ugyanaz a céljuk.
  Mindazonáltal annak, hogy biztosítani kell az utazók megfelelő és időben történő kártérítését azokban az esetekben, amikor valamelyik fél nem teljesíti maradéktalanul
  a
  szerződést, nem szabad ésszerűtlen és aránytalan terhet rónia a szervezőkre és közvetítőkre. A hibák orvoslására, illetve az utazók kártérítésére vonatkozó kötelezettségük mellett a szervezőknek és a közvetítőknek arra is jogosultaknak kell lenniük, hogy jogorvoslatot vegyenek igénybe minden olyan harmadik féllel szemben, amely hozzájárult a kártérítéshez vagy egyéb kötelezettségekhez vezető eseményhez. A
  szervező
  és a közvetítő
  felelőssége
  ezért
  nem sérti azt a jogot, hogy harmadik felekkel (így a szolgáltatókkal) szemben jogorvoslatot igényeljen

  vegyenek igénybe
  . [Mód. 27] |
| --- | --- |

(31)

Ez az irányelv nem érinti az utazóknak azt a jogát, hogy követeléseket terjesszenek elő ezen irányelv és bármely más uniós jogszabály alapján, tehát az utazóknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy követeléseket nyújtsanak be a szervező, a fuvarozó vagy bármely más felelős fél, illetve adott esetben több fél számára. Egyértelművé kell tenni, hogy a különböző jogalapokra épülő jogok nem halmozódhatnak, amennyiben azonos érdeket védenek vagy ugyanaz a céljuk.
  Mindazonáltal annak, hogy biztosítani kell az utazók megfelelő és időben történő kártérítését azokban az esetekben, amikor valamelyik fél nem teljesíti maradéktalanul
  a
  szerződést, nem szabad ésszerűtlen és aránytalan terhet rónia a szervezőkre és közvetítőkre. A hibák orvoslására, illetve az utazók kártérítésére vonatkozó kötelezettségük mellett a szervezőknek és a közvetítőknek arra is jogosultaknak kell lenniük, hogy jogorvoslatot vegyenek igénybe minden olyan harmadik féllel szemben, amely hozzájárult a kártérítéshez vagy egyéb kötelezettségekhez vezető eseményhez. A
  szervező
  és a közvetítő
  felelőssége
  ezért
  nem sérti azt a jogot, hogy harmadik felekkel (így a szolgáltatókkal) szemben jogorvoslatot igényeljen

  vegyenek igénybe
  . [Mód. 27]

| (32) | Ha az utazó nehéz helyzetbe kerül az utazás vagy üdülés során, a szervező köteles gyors

  indokolatlan késedelem nélkül megfelelő
  segítséget nyújtani számára. E segítségnyújtásnak főként az alábbiakból kell állnia: tájékoztatás-nyújtás

  tájékoztatásnyújtás
  , adott esetben olyan információkról, mint például az egészségügyi szolgáltatások, a helyi hatóságok vagy konzuli hatóságok segítségnyújtása, valamint gyakorlati segítség, például a távközlés és az alternatív utazási formák

  formákról való gondoskodás
  tekintetében. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(32)

Ha az utazó nehéz helyzetbe kerül az utazás vagy üdülés során, a szervező köteles gyors

  indokolatlan késedelem nélkül megfelelő
  segítséget nyújtani számára. E segítségnyújtásnak főként az alábbiakból kell állnia: tájékoztatás-nyújtás

  tájékoztatásnyújtás
  , adott esetben olyan információkról, mint például az egészségügyi szolgáltatások, a helyi hatóságok vagy konzuli hatóságok segítségnyújtása, valamint gyakorlati segítség, például a távközlés és az alternatív utazási formák

  formákról való gondoskodás
  tekintetében. [Mód. 28]

| (33) | A Bizottság a légitársaságok fizetésképtelensége esetén a légi utasok védelméről szóló, 2013. március 18-i közleményében olyan intézkedéseket határozott meg, amelyek célja, hogy javítsák a légi utasok védelmét a légitársaságok fizetésképtelensége esetén, ideértve az 1008/2008/EK rendelet, valamint a 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) jobb érvényesítését, továbbá az iparági érdekeltek bevonását, aminek a kudarca esetén jogalkotási intézkedés is fontolóra vehető volna. Az említett közlemény az egyik alkotóelem, vagyis a légi szállítási szolgáltatások megvásárlására vonatkozik, ezért nem érinti az utazási csomagokra vonatkozó hatályos szabályokat, és nem akadályozza, hogy a jogalkotók a szervezett utazási szolgáltatások egyéb korszerű formái esetében is előírják a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság a légitársaságok fizetésképtelensége esetén a légi utasok védelméről szóló, 2013. március 18-i közleményében olyan intézkedéseket határozott meg, amelyek célja, hogy javítsák a légi utasok védelmét a légitársaságok fizetésképtelensége esetén, ideértve az 1008/2008/EK rendelet, valamint a 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) jobb érvényesítését, továbbá az iparági érdekeltek bevonását, aminek a kudarca esetén jogalkotási intézkedés is fontolóra vehető volna. Az említett közlemény az egyik alkotóelem, vagyis a légi szállítási szolgáltatások megvásárlására vonatkozik, ezért nem érinti az utazási csomagokra vonatkozó hatályos szabályokat, és nem akadályozza, hogy a jogalkotók a szervezett utazási szolgáltatások egyéb korszerű formái esetében is előírják a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet.

| (34) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a csomagot vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát megvásárló utazók teljes körű védelemben részesüljenek a szervező, az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát elősegítő közvetítő vagy bármely szolgáltató

  az összekapcsolt utazási formában érintett vállalkozások egyikének a
  fizetésképtelenségével szemben. A szervezők vagy az igény szerint összeállított utazási formát elősegítő közvetítők letelepedésének helye szerinti tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ilyen szervezett utazási szolgáltatásokat kínáló kereskedők biztosítékot nyújtsanak arra, hogy fizetésképtelenség esetén visszafizetik az utazók által befizetett teljes összeget és hazaszállítják őket. Jóllehet a tagállamok megőrzik mozgásterüket a fizetésképtelenséggel szembeni védelem biztosításának módja tekintetében, azonban gondoskodniuk kell arról, hogy a fizetésképtelenséggel szembeni védelemre vonatkozó nemzeti szabályozás hatékony legyen, és garantálni tudja a gyors hazaszállítást és a fizetésképtelenség által érintett valamennyi utazó befizetéseinek
  azonnali
  megtérítését.
  Amennyiben
  az
  utazó a teljes visszatérítés helyett az utazási csomag vagy az összekapcsolt utazási forma eredeti feltételek szerinti befejezését választja, a fizetésképtelenséggel szembeni védelem – amennyiben indokolt – a meglévő szerződések teljesítésére fordítható, hogy az utazó számára lehetővé tegye az utazási csomag vagy összekapcsolt utazási forma többletköltséggel nem járó folytatását. Az
  előírt fizetésképtelenséggel szembeni védelemnek figyelembe kell vennie a szervező, az érintett közvetítő vagy szolgáltató tevékenységének

  az összekapcsolt utazási formában érintett vállalkozások egyikének a
  tényleges pénzügyi kockázatát, ideértve az általuk értékesített, szervezett utazási szolgáltatások típusát, az előrelátható szezonális változásokat, valamint az előzetes befizetések mértéket, valamint azok biztosításának módját. A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv értelmében, azokban az esetekben, amikor a fizetésképtelenséggel szembeni védelem garanciavállalás vagy biztosítási kötvény formájában nyújtható, az ilyen biztosíték nem korlátozódhat egy adott tagállamban letelepedett pénzügyi vállalkozás által kiadott tanúsítványokra. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a csomagot vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát megvásárló utazók teljes körű védelemben részesüljenek a szervező, az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát elősegítő közvetítő vagy bármely szolgáltató

  az összekapcsolt utazási formában érintett vállalkozások egyikének a
  fizetésképtelenségével szemben. A szervezők vagy az igény szerint összeállított utazási formát elősegítő közvetítők letelepedésének helye szerinti tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ilyen szervezett utazási szolgáltatásokat kínáló kereskedők biztosítékot nyújtsanak arra, hogy fizetésképtelenség esetén visszafizetik az utazók által befizetett teljes összeget és hazaszállítják őket. Jóllehet a tagállamok megőrzik mozgásterüket a fizetésképtelenséggel szembeni védelem biztosításának módja tekintetében, azonban gondoskodniuk kell arról, hogy a fizetésképtelenséggel szembeni védelemre vonatkozó nemzeti szabályozás hatékony legyen, és garantálni tudja a gyors hazaszállítást és a fizetésképtelenség által érintett valamennyi utazó befizetéseinek
  azonnali
  megtérítését.
  Amennyiben
  az
  utazó a teljes visszatérítés helyett az utazási csomag vagy az összekapcsolt utazási forma eredeti feltételek szerinti befejezését választja, a fizetésképtelenséggel szembeni védelem – amennyiben indokolt – a meglévő szerződések teljesítésére fordítható, hogy az utazó számára lehetővé tegye az utazási csomag vagy összekapcsolt utazási forma többletköltséggel nem járó folytatását. Az
  előírt fizetésképtelenséggel szembeni védelemnek figyelembe kell vennie a szervező, az érintett közvetítő vagy szolgáltató tevékenységének

  az összekapcsolt utazási formában érintett vállalkozások egyikének a
  tényleges pénzügyi kockázatát, ideértve az általuk értékesített, szervezett utazási szolgáltatások típusát, az előrelátható szezonális változásokat, valamint az előzetes befizetések mértéket, valamint azok biztosításának módját. A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv értelmében, azokban az esetekben, amikor a fizetésképtelenséggel szembeni védelem garanciavállalás vagy biztosítási kötvény formájában nyújtható, az ilyen biztosíték nem korlátozódhat egy adott tagállamban letelepedett pénzügyi vállalkozás által kiadott tanúsítványokra. [Mód. 29]

| (35) | A szolgáltatások szabad mozgásának megkönnyítése érdekében a tagállamokat kötelezni kell a letelepedés helye szerinti tagállam joga alapján biztosított, fizetésképtelenséggel szembeni védelem elismerésére. A fizetésképtelenséggel szembeni védelem terén zajló igazgatási együttműködés, valamint a különböző tagállamokban tevékenykedő vállalkozások felügyeletének elősegítése érdekében központi kapcsolattartó pontok kijelölésére kell kötelezni a tagállamokat. |
| --- | --- |

(35)

A szolgáltatások szabad mozgásának megkönnyítése érdekében a tagállamokat kötelezni kell a letelepedés helye szerinti tagállam joga alapján biztosított, fizetésképtelenséggel szembeni védelem elismerésére. A fizetésképtelenséggel szembeni védelem terén zajló igazgatási együttműködés, valamint a különböző tagállamokban tevékenykedő vállalkozások felügyeletének elősegítése érdekében központi kapcsolattartó pontok kijelölésére kell kötelezni a tagállamokat.

| (36) | Ami az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat illeti, azon kötelezettség mellett, hogy biztosítani kell a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet, és az utazókat tájékoztatni kell arról, hogy az egyes szolgáltatók egyedül felelnek a szerződésük teljesítéséért, és az érintett szerződések az uniós fogyasztóvédelmi jog és az ágazatspecifikus uniós jogszabályok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(36)

Ami az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákat illeti, azon kötelezettség mellett, hogy biztosítani kell a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet, és az utazókat tájékoztatni kell arról, hogy az egyes szolgáltatók egyedül felelnek a szerződésük teljesítéséért, és az érintett szerződések az uniós fogyasztóvédelmi jog és az ágazatspecifikus uniós jogszabályok hatálya alá tartoznak.

| (37) | Helyénvaló védelmet nyújtani az utazóknak olyan helyzetekben, amikor közvetítő intézi a csomag vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma foglalását, és a közvetítő hibát vét a foglalási folyamat során. |
| --- | --- |

(37)

Helyénvaló védelmet nyújtani az utazóknak olyan helyzetekben, amikor közvetítő intézi a csomag vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma foglalását, és a közvetítő hibát vét a foglalási folyamat során.

| (38) | Szintén helyénvaló megerősíteni, hogy a fogyasztók nem mondhatnak le az ezen irányelvből fakadóan őket megillető jogokról, továbbá hogy a szervezők vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát elősegítő kereskedők nem mentesülhetnek kötelezettségeik alól, az állítva, hogy egyszerű utazási szolgáltatóként, közvetítőként vagy bármely más minőségben járnak el. |
| --- | --- |

(38)

Szintén helyénvaló megerősíteni, hogy a fogyasztók nem mondhatnak le az ezen irányelvből fakadóan őket megillető jogokról, továbbá hogy a szervezők vagy az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formát elősegítő kereskedők nem mentesülhetnek kötelezettségeik alól, az állítva, hogy egyszerű utazási szolgáltatóként, közvetítőként vagy bármely más minőségben járnak el.

| (39) | Szükséges, hogy a tagállamok meghatározzák az ezen irányelvet átültető tagállami rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítsák azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(39)

Szükséges, hogy a tagállamok meghatározzák az ezen irányelvet átültető tagállami rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítsák azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (40) | Ezen irányelv végrehajtása szükségessé teszi bizonyos fogyasztóvédelmi jogi aktusok kiigazítását. Tekintettel arra, hogy a fogyasztók jogairól szóló,2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) jelenlegi formájában nem alkalmazandó a 90/314/EGK irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre, módosítani kell a 2011/83/EU irányelvet annak érdekében, hogy az igény szerint összeállított utazási formákra

  továbbra
  is alkalmazni lehessen
  az összekapcsolt utazási formák részét képező egyedi szolgáltatásokra
  ,
  amennyiben ezek az egyedi szolgáltatások más módon kivételt nem képeznek a 2011/83/EU irányelv hatálya alól,
  továbbá hogy az említett irányelvben megállapított egyes fogyasztói jogok az utazási csomagokra is vonatkozzanak. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(40)

Ezen irányelv végrehajtása szükségessé teszi bizonyos fogyasztóvédelmi jogi aktusok kiigazítását. Tekintettel arra, hogy a fogyasztók jogairól szóló,2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) jelenlegi formájában nem alkalmazandó a 90/314/EGK irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre, módosítani kell a 2011/83/EU irányelvet annak érdekében, hogy az igény szerint összeállított utazási formákra

  továbbra
  is alkalmazni lehessen
  az összekapcsolt utazási formák részét képező egyedi szolgáltatásokra
  ,
  amennyiben ezek az egyedi szolgáltatások más módon kivételt nem képeznek a 2011/83/EU irányelv hatálya alól,
  továbbá hogy az említett irányelvben megállapított egyes fogyasztói jogok az utazási csomagokra is vonatkozzanak. [Mód. 30]

| (41) | Ez az irányelv nem sértheti az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I.) (12), valamint a nem szerződési jognak az irányelv által nem szabályozott vonatkozásait. Mivel az irányelvnek az a célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez és a magas és kiegyenlített szintű fogyasztóvédelem megvalósításához, célkitűzéseit a tagállamok nem képesek elérni, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Ez az irányelv nem sértheti az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I.) (12), valamint a nem szerződési jognak az irányelv által nem szabályozott vonatkozásait. Mivel az irányelvnek az a célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez és a magas és kiegyenlített szintű fogyasztóvédelem megvalósításához, célkitűzéseit a tagállamok nem képesek elérni, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket.

| (42) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartája (Charta) által elismert elveket. Ez az irányelv mindenekelőtt tiszteletben tarja a Charta 16. cikkébe foglalt vállalkozás szabadságát, ugyanakkor a Charta 38. cikkének megfelelően magas szintű fogyasztóvédelmet biztosít az Unión belül. |
| --- | --- |

(42)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartája (Charta) által elismert elveket. Ez az irányelv mindenekelőtt tiszteletben tarja a Charta 16. cikkébe foglalt vállalkozás szabadságát, ugyanakkor a Charta 38. cikkének megfelelően magas szintű fogyasztóvédelmet biztosít az Unión belül.

| (43) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (13) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása, |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (13) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. fejezet

Tárgy, hatály, harmonizációs szint és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

Az irányelv célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez és a fogyasztók
  lehetőség szerint egységesen
  magas szintű védelmének megvalósulásához azáltal, hogy

  a tagállamoknak
  az utazók és kereskedők között megkötött, az utazási csomagokról, illetőleg az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákról szóló szerződések tekintetében közelíti a tagállamok

  szerződésekre vonatkozó
  törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek bizonyos vonatkozásait

  rendelkezései tekintetében
  . [Mód. 31]

1a. cikk

Harmonizációs szint

Ha ez az irányelv másként nem rendelkezik, a tagállamok nem tarthatnak fenn és nem vezethetnek be nemzeti jogukba az ebben az irányelvben megállapított rendelkezésektől eltérő – ideértve az eltérő szintű fogyasztóvédelmet biztosító szigorúbb vagy kevésbé szigorú – rendelkezéseket. [Mód. 32]

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet a 17., 17a. és 17b. cikk kivételével a kereskedők által az utazók számára értékesíteni kívánt vagy értékesített utazási csomagokra, valamint a 4–14. cikk, a 18. cikk és a 21. cikk (1) bekezdésének kivételével az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra kell alkalmazni.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | a 24 óránál rövidebb időtartamot felölelő utazási csomagok és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák, kivéve, ha ezek éjszakai szállást is tartalmaznak; |
| --- | --- |

a)

a 24 óránál rövidebb időtartamot felölelő utazási csomagok és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák, kivéve, ha ezek éjszakai szállást is tartalmaznak;

| aa) | azok az utazási csomagok és összekapcsolt utazási formák, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, és amelyeknél az illetékes kereskedő megfelelően tájékoztatta az utazót arról, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó a csomagra vagy az utazási formára; [Mód. 33] |
| --- | --- |

aa)

azok az utazási csomagok és összekapcsolt utazási formák, amelyeket alkalmilag olyan természetes vagy jogi személy kínál vagy állít össze, aki vagy amely e csomagok értékesítéséből vagy ilyen összekapcsolt utazási formák elősegítéséből sem közvetlenül, sem közvetve nem tesz szert pénzügyi nyereségre, és amelyeknél az illetékes kereskedő megfelelően tájékoztatta az utazót arról, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó a csomagra vagy az utazási formára; [Mód. 33]

| b) | utazási csomaghoz kiegészítő szolgáltatásként nyújtott és a szervező közreműködése nélkül kiegészítőleg foglalt utazási szolgáltatásokra kiterjedő járulékos szerződések vagy
  a pénzügyi szolgáltatásokra kiterjedő járulékos szerződések; [Mód. 34] |
| --- | --- |

b)

utazási csomaghoz kiegészítő szolgáltatásként nyújtott és a szervező közreműködése nélkül kiegészítőleg foglalt utazási szolgáltatásokra kiterjedő járulékos szerződések vagy
  a pénzügyi szolgáltatásokra kiterjedő járulékos szerződések; [Mód. 34]

| c) | egy vállalkozás, amelynek nevében
  az utazó munkáltatója

  utazik
  és valamely, üzleti utakra szakosodott kereskedő között létrejött
  , üzleti utazásra vonatkozó
  keretszerződés alapján vásárolt utazási csomagok és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák; [Mód. 35] |
| --- | --- |

c)

egy vállalkozás, amelynek nevében
  az utazó munkáltatója

  utazik
  és valamely, üzleti utakra szakosodott kereskedő között létrejött
  , üzleti utazásra vonatkozó
  keretszerződés alapján vásárolt utazási csomagok és igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák; [Mód. 35]

| d) | csomagok, amelyek esetében legfeljebb egy, a 3. cikk 1. pontjának a), b) és c) pontjában említett utazási szolgáltatást kombinálnak egy a 3. cikk 1. pontjának d) pontjában említett utazási szolgáltatással, amennyiben ez
  utóbbi
  szolgáltatás nem a csomag jelentős hányadát teszi ki
  , vagy egyértelműen nem képezi az utazás okát, illetve a kiegészítő szolgáltatást egyértelműen nem az utazás fő elemeként forgalmazzák
  ; vagy [Mód. 36] |
| --- | --- |

d)

csomagok, amelyek esetében legfeljebb egy, a 3. cikk 1. pontjának a), b) és c) pontjában említett utazási szolgáltatást kombinálnak egy a 3. cikk 1. pontjának d) pontjában említett utazási szolgáltatással, amennyiben ez
  utóbbi
  szolgáltatás nem a csomag jelentős hányadát teszi ki
  , vagy egyértelműen nem képezi az utazás okát, illetve a kiegészítő szolgáltatást egyértelműen nem az utazás fő elemeként forgalmazzák
  ; vagy [Mód. 36]

| e) | egyetlen utazási szolgáltatásra vonatkozó, önálló szerződések. |
| --- | --- |

e)

egyetlen utazási szolgáltatásra vonatkozó, önálló szerződések.

| ea) | szállásadást tartalmazó buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállítás, amennyiben az egyértelműen túlnyomórészt szállítási jellegű, és ha egy ilyen jellegű szállítást nem kombinálnak a 3. cikk 1. pontjának b), c) vagy d) pontjában említett egyéb utazási szolgáltatással. [Mód. 37] |
| --- | --- |

ea)

szállásadást tartalmazó buszos, vasúti, vízi vagy légi utasszállítás, amennyiben az egyértelműen túlnyomórészt szállítási jellegű, és ha egy ilyen jellegű szállítást nem kombinálnak a 3. cikk 1. pontjának b), c) vagy d) pontjában említett egyéb utazási szolgáltatással. [Mód. 37]

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „utazási szolgáltatás”:






  a) | személyszállítás, |
| --- | --- | --- |

1.

„utazási szolgáltatás”:

a)

személyszállítás,

| b) | lakáscélú
  szállásnyújtás a lakáscélú szolgáltatás kivételével,
  amennyiben e szállásnyújtás egyértelműen idegenforgalmi célt szolgál, [Mód. 38] |
| --- | --- |

b)

lakáscélú
  szállásnyújtás a lakáscélú szolgáltatás kivételével,
  amennyiben e szállásnyújtás egyértelműen idegenforgalmi célt szolgál, [Mód. 38]

| c) | gépjárműkölcsönzés vagy
  egyéb járművek vagy közlekedési eszközök kölcsönzése, vagy [Mód. 39] |
| --- | --- |

c)

gépjárműkölcsönzés vagy
  egyéb járművek vagy közlekedési eszközök kölcsönzése, vagy [Mód. 39]

| d) | bármely más, a személyszállításhoz, szállásnyújtáshoz vagy gépjárműkölcsönzéshez
  , vagy egyéb járművek vagy közlekedési eszközök kölcsönzéséhez
  nem kapcsolódó idegenforgalmi szolgáltatás. [Mód. 40] |
| --- | --- |

d)

bármely más, a személyszállításhoz, szállásnyújtáshoz vagy gépjárműkölcsönzéshez
  , vagy egyéb járművek vagy közlekedési eszközök kölcsönzéséhez
  nem kapcsolódó idegenforgalmi szolgáltatás. [Mód. 40]

| 2. | „utazási csomag”: legalább két különböző típusú utazási szolgáltatás kombinációja ugyanazon utazás vagy üdülés alkalmával:






  a) | ha az érintett szolgáltatásokat egy adott kereskedő állítja össze az utazó kérésére vagy választásai alapján a valamennyi szolgáltatásra kiterjedő szerződés megkötését megelőzően; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

„utazási csomag”: legalább két különböző típusú utazási szolgáltatás kombinációja ugyanazon utazás vagy üdülés alkalmával:

a)

ha az érintett szolgáltatásokat egy adott kereskedő állítja össze az utazó kérésére vagy választásai alapján a valamennyi szolgáltatásra kiterjedő szerződés megkötését megelőzően; vagy

| b) | ha az érintett szolgáltatások függetlenül attól, hogy az egyes utazási szolgáltatókkal külön szerződések kerülnek megkötésre:






  i. | egyetlen értékesítési helyen, ugyanazon foglalási folyamat során kerülnek megvásárlásra
  úgy
  ,
  hogy minden szolgáltatást az utazó választ ki azt megelőzően, hogy vállalja a fizetést; vagy [Mód. 41] |
| --- | --- | --- |

b)

ha az érintett szolgáltatások függetlenül attól, hogy az egyes utazási szolgáltatókkal külön szerződések kerülnek megkötésre:

i.

egyetlen értékesítési helyen, ugyanazon foglalási folyamat során kerülnek megvásárlásra
  úgy
  ,
  hogy minden szolgáltatást az utazó választ ki azt megelőzően, hogy vállalja a fizetést; vagy [Mód. 41]

| ii. | inkluzív ár vagy teljes ár fejében kerülnek kiajánlásra vagy kiszámlázására;
  vagy [Mód. 42] |
| --- | --- |

ii.

inkluzív ár vagy teljes ár fejében kerülnek kiajánlásra vagy kiszámlázására;
  vagy [Mód. 42]

| iii. | „csomag” vagy más hasonló kifejezés használata mellett kerülnek meghirdetésre vagy értékesítésre;,
  vagy [Mód. 43] |
| --- | --- |

iii.

„csomag” vagy más hasonló kifejezés használata mellett kerülnek meghirdetésre vagy értékesítésre;,
  vagy [Mód. 43]

| iv. | egy olyan szerződés megkötését követően kombinálják őket egymással, amely alapján a kereskedő jogot biztosít az utazónak a különböző típusú utazási szolgáltatások közötti választásra; vagy |
| --- | --- |

iv.

egy olyan szerződés megkötését követően kombinálják őket egymással, amely alapján a kereskedő jogot biztosít az utazónak a különböző típusú utazási szolgáltatások közötti választásra; vagy

| v. | különböző kereskedőktől kerülnek megvásárlásra egymáshoz kapcsolódó, online foglalási folyamatok keretében, amelyek során a foglalási ügylet lezárásához szükséges utasnév vagy egyéb adat

  személyes adatok, mint például kapcsolattartási adatok, hitelkártyaadatok vagy útlevéladatok
  legkésőbb
  24 órával
  az elsőként foglalt szolgáltatás visszaigazolásának időpontjában

  visszaigazolását követően
  továbbításra kerül

  kerültek
  a kereskedők között; [Mód. 44] |
| --- | --- |

v.

különböző kereskedőktől kerülnek megvásárlásra egymáshoz kapcsolódó, online foglalási folyamatok keretében, amelyek során a foglalási ügylet lezárásához szükséges utasnév vagy egyéb adat

  személyes adatok, mint például kapcsolattartási adatok, hitelkártyaadatok vagy útlevéladatok
  legkésőbb
  24 órával
  az elsőként foglalt szolgáltatás visszaigazolásának időpontjában

  visszaigazolását követően
  továbbításra kerül

  kerültek
  a kereskedők között; [Mód. 44]

| 3. | „az utazási csomagra vonatkozó szerződés”: a csomag egészére vonatkozó szerződés, vagy ha a csomag nyújtására különböző szerződések alapján kerül sor, valamennyi olyan szerződés, amely a csomagban foglalt szolgáltatásokra vonatkozik; |
| --- | --- |

3.

„az utazási csomagra vonatkozó szerződés”: a csomag egészére vonatkozó szerződés, vagy ha a csomag nyújtására különböző szerződések alapján kerül sor, valamennyi olyan szerződés, amely a csomagban foglalt szolgáltatásokra vonatkozik;

| 4. | „az utazási csomag megkezdése”: az utazási csomag teljesítésének kezdő időpontja; |
| --- | --- |

4.

„az utazási csomag megkezdése”: az utazási csomag teljesítésének kezdő időpontja;

| 5. | „igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma”: legalább két különböző típusú utazási szolgáltatás kombinációja ugyanazon utazás vagy üdülés alkalmával, amely nem alkot utazási csomagot, hanem az egyes utazási szolgáltatókkal külön szerződések megkötését eredményezi, amennyiben az egyes utazási szolgáltatások összeállítására
  egy érintett szolgáltató vagy egy
  közvetítő segítségével kerül sor: [Mód. 45. E módosítás a teljes szövegre vonatkozik]







  a) | ha
  az
  utazó az egyes utazási szolgáltatásokat külön választja ki, és vállalja, hogy azokért külön fizet az
  értékesítési hely egyetlen alkalommal történő felkeresése vagy az értékesítési hellyel történő egyetlen kapcsolatfelvétel alkalmával végrehajtott különálló foglalási folyamatok során; vagy [Mód. 46] |
| --- | --- | --- |

5.

„igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma”: legalább két különböző típusú utazási szolgáltatás kombinációja ugyanazon utazás vagy üdülés alkalmával, amely nem alkot utazási csomagot, hanem az egyes utazási szolgáltatókkal külön szerződések megkötését eredményezi, amennyiben az egyes utazási szolgáltatások összeállítására
  egy érintett szolgáltató vagy egy
  közvetítő segítségével kerül sor: [Mód. 45. E módosítás a teljes szövegre vonatkozik]

a)

ha
  az
  utazó az egyes utazási szolgáltatásokat külön választja ki, és vállalja, hogy azokért külön fizet az
  értékesítési hely egyetlen alkalommal történő felkeresése vagy az értékesítési hellyel történő egyetlen kapcsolatfelvétel alkalmával végrehajtott különálló foglalási folyamatok során; vagy [Mód. 46]

| b) | más kereskedő által kínált kiegészítő utazási szolgáltatások célzott, legkésőbb az első utazási szolgáltatás foglalása visszaigazolásának időpontjában

  foglalásának visszaigazolása után 24 órával
  történő, egymáshoz kapcsolódó online foglalási folyamatok során történő megvásárlása révén
  , ha legalább az utazó neve vagy kapcsolattartási adatai továbbításra kerülnek a másik kereskedőhöz
  ; [Mód. 47] |
| --- | --- |

b)

más kereskedő által kínált kiegészítő utazási szolgáltatások célzott, legkésőbb az első utazási szolgáltatás foglalása visszaigazolásának időpontjában

  foglalásának visszaigazolása után 24 órával
  történő, egymáshoz kapcsolódó online foglalási folyamatok során történő megvásárlása révén
  , ha legalább az utazó neve vagy kapcsolattartási adatai továbbításra kerülnek a másik kereskedőhöz
  ; [Mód. 47]

| 6. | „utazó”: minden olyan személy, akinek szándékában áll egy ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés megkötése, vagy egy ilyen szerződés alapján utazásra jogosult, ideértve az üzleti úton résztvevő utazókat, amennyiben nem olyan, üzleti utak szervezésére vonatkozó keretszerződés alapján utaznak, amely a vállalat, amelynek nevében utaznak és a kereskedő között jött létre; |
| --- | --- |

6.

„utazó”: minden olyan személy, akinek szándékában áll egy ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés megkötése, vagy egy ilyen szerződés alapján utazásra jogosult, ideértve az üzleti úton résztvevő utazókat, amennyiben nem olyan, üzleti utak szervezésére vonatkozó keretszerződés alapján utaznak, amely a vállalat, amelynek nevében utaznak és a kereskedő között jött létre;

| 7. | „kereskedő”: bármely személy, aki kereskedelmi, vállalkozási, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el; |
| --- | --- |

7.

„kereskedő”: bármely személy, aki kereskedelmi, vállalkozási, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el;

| 8. | „szervező”: olyan kereskedő, aki közvetlenül vagy másik kereskedő közbeiktatásával vagy egy másik kereskedővel együtt utazási csomagokat állít össze és értékesít vagy kínál értékesítésre
  , illetve aki ilyen utazási csomagok összeállítását és megvásárlását segíti elő
  ; ha egynél több kereskedő teljesíti a 2. pont b) pontjában említett kritériumokat, valamennyi kereskedőt szervezőnek kell tekintetni, kivéve, ha egyiküket szervezőnek jelölik ki, és az utazó erről megfelelő tájékoztatást kap; [Mód. 48] |
| --- | --- |

8.

„szervező”: olyan kereskedő, aki közvetlenül vagy másik kereskedő közbeiktatásával vagy egy másik kereskedővel együtt utazási csomagokat állít össze és értékesít vagy kínál értékesítésre
  , illetve aki ilyen utazási csomagok összeállítását és megvásárlását segíti elő
  ; ha egynél több kereskedő teljesíti a 2. pont b) pontjában említett kritériumokat, valamennyi kereskedőt szervezőnek kell tekintetni, kivéve, ha egyiküket szervezőnek jelölik ki, és az utazó erről megfelelő tájékoztatást kap; [Mód. 48]

| 9. | „közvetítő”: a szervezőtől eltérő kereskedő, aki:






  a) | a szervező által összeállított
  csomagokat értékesít vagy kínál fel értékesítésre; vagy [Mód. 49] |
| --- | --- | --- |

9.

„közvetítő”: a szervezőtől eltérő kereskedő, aki:

a)

a szervező által összeállított
  csomagokat értékesít vagy kínál fel értékesítésre; vagy [Mód. 49]

| b) | elősegíti az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma részét képező utazási szolgáltatások megvásárlását annak révén, hogy segítséget nyújt az utazóknak ahhoz, hogy külön szerződéseket kössenek at egyes szolgáltatókkal
  , akik közül esetleg az egyik maga az utazásközvetítő is lehet
  ; [Mód. 50] |
| --- | --- |

b)

elősegíti az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma részét képező utazási szolgáltatások megvásárlását annak révén, hogy segítséget nyújt az utazóknak ahhoz, hogy külön szerződéseket kössenek at egyes szolgáltatókkal
  , akik közül esetleg az egyik maga az utazásközvetítő is lehet
  ; [Mód. 50]

| 10. | „tartós adathordozó”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi az utazó vagy a kereskedő számára a személyesen neki címzett adatoknak a jövőben is hozzáférhető módon és az adat céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt adatok változatlan formában történő megjelenítését; |
| --- | --- |

10.

„tartós adathordozó”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi az utazó vagy a kereskedő számára a személyesen neki címzett adatoknak a jövőben is hozzáférhető módon és az adat céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt adatok változatlan formában történő megjelenítését;

| 11. | „elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények”: a kereskedő által nem befolyásolható
  , előre nem látható
  olyan helyzet, amelynek következményeit valamennyi ésszerű intézkedés

  minden megfelelő gondoskodás
  megtétele esetén sem lehetett volna elkerülni; [Mód. 51] |
| --- | --- |

11.

„elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények”: a kereskedő által nem befolyásolható
  , előre nem látható
  olyan helyzet, amelynek következményeit valamennyi ésszerű intézkedés

  minden megfelelő gondoskodás
  megtétele esetén sem lehetett volna elkerülni; [Mód. 51]

| 12. | „nem szerződésszerű teljesítés”: a csomagot alkotó utazási szolgáltatások teljesítésének elmulasztása
  vagy
  hibás teljesítése; [Mód. 52] |
| --- | --- |

12.

„nem szerződésszerű teljesítés”: a csomagot alkotó utazási szolgáltatások teljesítésének elmulasztása
  vagy
  hibás teljesítése; [Mód. 52]

| (12a) | „kiegészítő szolgáltatás”: utazási szolgáltatások keretében vagy annak kiegészítéseképpen nyújtott, nem önálló idegenforgalmi szolgáltatás, úgymint különösen az utazási biztosítás, az állomás és a szállás közötti, az indulási repülőtérre történő, valamint kirándulások keretében történő szállítás, a csomagszállítás, a szállásadás részeként biztosított étkezés és takarítási szolgáltatások. [Mód. 53] |
| --- | --- |

(12a)

„kiegészítő szolgáltatás”: utazási szolgáltatások keretében vagy annak kiegészítéseképpen nyújtott, nem önálló idegenforgalmi szolgáltatás, úgymint különösen az utazási biztosítás, az állomás és a szállás közötti, az indulási repülőtérre történő, valamint kirándulások keretében történő szállítás, a csomagszállítás, a szállásadás részeként biztosított étkezés és takarítási szolgáltatások. [Mód. 53]

II. fejezet

Tájékoztatási kötelezettségek és az utazási csomagokról szóló szerződés tartalma

4. cikk

A szerződéskötést megelőző tájékoztatás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az utazót mindaddig nem köti

  ne kösse
  az utazási csomagokról szóló szerződés, illetőleg annak megfelelő ajánlat, amíg a szervező vagy a csomag közvetítő általi értékesítésének esetében a közvetítő az utazó rendelkezésére nem bocsátja az alábbi információkat, amennyiben ezek relevánsak az adott csomag esetében: [Mód. 54]

| a) | az utazási szolgáltatások lényeges jellemzői:






  i. | úti cél(ok), útvonal és a tartózkodás időtartama az időpontok
  és a vendégéjszakák számának
  megadásával; [Mód. 55] |
| --- | --- | --- |

a)

az utazási szolgáltatások lényeges jellemzői:

i.

úti cél(ok), útvonal és a tartózkodás időtartama az időpontok
  és a vendégéjszakák számának
  megadásával; [Mód. 55]

| ii. | szállítóeszközök, azok jellemzői és kategóriái, az indulás és érkezés helye, napja és ideje, vagy ha a pontos időpont még nem meghatározott, az indulás és érkezés megközelítő időpontja, a közbenső megállók időtartama és helye, valamint a közlekedési csatlakozások ideje és helye;

  Ha a pontos időpont még nincs meghatározva, a kereskedőnek tájékoztatnia kell az utazót az indulás és érkezés megközelítő időpontjáról.


  Ha nem lehet meghatározni tájékoztató jellegű időpontot, a kereskedőnek ennek megfelelően kell tájékoztatnia az utazót; [Mód. 56] |
| --- | --- |

ii.

szállítóeszközök, azok jellemzői és kategóriái, az indulás és érkezés helye, napja és ideje, vagy ha a pontos időpont még nem meghatározott, az indulás és érkezés megközelítő időpontja, a közbenső megállók időtartama és helye, valamint a közlekedési csatlakozások ideje és helye;

| iii. | a szálláshely elhelyezkedése, főbb jellemzői és idegenforgalmi

  a szálláshely elhelyezkedése szerint illetékes szerv által megállapított hivatalos
  kategóriája; [Mód. 57] |
| --- | --- |

iii.

a szálláshely elhelyezkedése, főbb jellemzői és idegenforgalmi

  a szálláshely elhelyezkedése szerint illetékes szerv által megállapított hivatalos
  kategóriája; [Mód. 57]

| iv. | annak meghatározása, hogy az ár az étkezéseket is magában foglalja-e, és ha igen, az étkezési rend; |
| --- | --- |

iv.

annak meghatározása, hogy az ár az étkezéseket is magában foglalja-e, és ha igen, az étkezési rend;

| v. | látogatások, kirándulás(ok) vagy egyéb, az utazási csomag tekintetében egyeztetett árban foglalt szolgáltatások; |
| --- | --- |

v.

látogatások, kirándulás(ok) vagy egyéb, az utazási csomag tekintetében egyeztetett árban foglalt szolgáltatások;

| va. | annak megadása, hogy bármely utazási szolgáltatás az utazó mint egy csoport tagja számára kerül-e nyújtásra, és amennyiben igen, akkor várhatóan hány ember fog részt venni; [Mód. 58] |
| --- | --- |

va.

annak megadása, hogy bármely utazási szolgáltatás az utazó mint egy csoport tagja számára kerül-e nyújtásra, és amennyiben igen, akkor várhatóan hány ember fog részt venni; [Mód. 58]

| vi. | a tevékenységek nyelve(i) és
  [Mód. 59] |
| --- | --- |

vi.

a tevékenységek nyelve(i) és
  [Mód. 59]

| vii. | az utazó kérésére
  annak megadása, hogy a csökkent mozgásképességű

  mozgásképesség bizonyos kategóriájába tartozó
  személyek hozzáférése biztosított-e az utazás vagy üdülés teljes időtartama alatt; [Mód. 60] |
| --- | --- |

vii.

az utazó kérésére
  annak megadása, hogy a csökkent mozgásképességű

  mozgásképesség bizonyos kategóriájába tartozó
  személyek hozzáférése biztosított-e az utazás vagy üdülés teljes időtartama alatt; [Mód. 60]

| b) | a szervező, és adott esetben a közvetítő kereskedelmi neve, címe, telefonszáma, valamint e-mail címe; |
| --- | --- |

b)

a szervező, és adott esetben a közvetítő kereskedelmi neve, címe, telefonszáma, valamint e-mail címe;

| c) | a csomag teljes ára adókkal együtt, és adott esetben minden további díj, illeték és egyéb költség, vagy, ha ezek a költségek ésszerű módon nem számíthatók ki előre, akkor az a tény, hogy az ilyen jellegű többletköltségeket adott esetben az utazó viseli
  , továbbá e költségek jellege
  ;
  a teljes árat olyan részletes számlán kell feltüntetni, amely átlátható formában felsorolja az utazási szolgáltatás valamennyi költségét; [Mód. 61] |
| --- | --- |

c)

a csomag teljes ára adókkal együtt, és adott esetben minden további díj, illeték és egyéb költség, vagy, ha ezek a költségek ésszerű módon nem számíthatók ki előre, akkor az a tény, hogy az ilyen jellegű többletköltségeket adott esetben az utazó viseli
  , továbbá e költségek jellege
  ;
  a teljes árat olyan részletes számlán kell feltüntetni, amely átlátható formában felsorolja az utazási szolgáltatás valamennyi költségét; [Mód. 61]

| d) | fizetési feltételek és adott esetben az utazó által fizetendő vagy biztosítandó foglaló vagy egyéb pénzügyi biztosíték megléte és feltételei; |
| --- | --- |

d)

fizetési feltételek és adott esetben az utazó által fizetendő vagy biztosítandó foglaló vagy egyéb pénzügyi biztosíték megléte és feltételei;

| e) | adott esetben
  az utazási csomag lebonyolításához szükséges minimális utaslétszám, és a csomag kezdetét megelőző, legalább 20 napos, az utazási forma esetleges lemondására rendelkezésre álló
  , a 10. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett megfelelő
  határidő, ha a minimális utaslétszám nem áll rendelkezésre; [Mód. 62] |
| --- | --- |

e)

adott esetben
  az utazási csomag lebonyolításához szükséges minimális utaslétszám, és a csomag kezdetét megelőző, legalább 20 napos, az utazási forma esetleges lemondására rendelkezésre álló
  , a 10. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett megfelelő
  határidő, ha a minimális utaslétszám nem áll rendelkezésre; [Mód. 62]

| f) | általános tájékoztatás az útlevél- és vízumelőírásokról az érintett tagállam(ok) állampolgárai számára, beleértve a vízumkiadás hozzávetőleges időtartamát és az egészségügyi előírásokra vonatkozó tájékoztatást; |
| --- | --- |

f)

általános tájékoztatás az útlevél- és vízumelőírásokról az érintett tagállam(ok) állampolgárai számára, beleértve a vízumkiadás hozzávetőleges időtartamát és az egészségügyi előírásokra vonatkozó tájékoztatást;

| fa) | az utazó részéről történő lemondás vagy baleset, illetve betegség esetén a segítségnyújtás, beleértve a hazaszállítást is, költségeinek fedezését célzó biztosítási kötvény megkötésének lehetőségére vonatkozó információ; [Mód. 63] |
| --- | --- |

fa)

az utazó részéről történő lemondás vagy baleset, illetve betegség esetén a segítségnyújtás, beleértve a hazaszállítást is, költségeinek fedezését célzó biztosítási kötvény megkötésének lehetőségére vonatkozó információ; [Mód. 63]

| g) | annak megerősítése, hogy a szolgáltatások utazási csomagot alkotnak; |
| --- | --- |

g)

annak megerősítése, hogy a szolgáltatások utazási csomagot alkotnak;

| ga) | tájékoztatás arról, hogy a 10. cikkel összhangban az utazó vagy a szervező az utazási csomag megkezdése előtt bármikor jogosult elállni a szerződéstől, valamint a vonatkozó ésszerű, egységesített elállási díjról, amennyiben ilyen díj meghatározásra került; [Mód. 64] |
| --- | --- |

ga)

tájékoztatás arról, hogy a 10. cikkel összhangban az utazó vagy a szervező az utazási csomag megkezdése előtt bármikor jogosult elállni a szerződéstől, valamint a vonatkozó ésszerű, egységesített elállási díjról, amennyiben ilyen díj meghatározásra került; [Mód. 64]

| gb) | az utazási csomag más utazóra történő átruházásának lehetősége, valamint ezen átruházás lehetséges korlátozásai és következményei. [Mód. 65] |
| --- | --- |

gb)

az utazási csomag más utazóra történő átruházásának lehetősége, valamint ezen átruházás lehetséges korlátozásai és következményei. [Mód. 65]

(1a)
     
  Amennyiben az utazási csomagot közvetítő értékesíti, a közvetítő köteles az (1) bekezdésben foglalt valamennyi információt haladéktalanul és hiánytalanul továbbítani az utazónak. [Mód. 66]

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat világos és egyértelmű

  egyértelműen, átfogó és jól látható
  módon kell közölni. [Mód. 67]

(2a)
     
  Elektronikus úton kötött utazási szerződés esetében a szervező egyértelműen és jól látható módon, valamint közvetlenül az utazás foglalása előtt felhívja az utazó figyelmét az e cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii., iv., v. alpontjában, valamint a c) és d) pontjában előírt információkra. A 2011/83/EU irányelv 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdését megfelelően kell alkalmazni. [Mód. 68]

(2b)
     
  Az e fejezetben meghatározott tájékoztatási követelmények teljesítésének bizonyítása a kereskedőt terheli. [Mód. 69]

5. cikk

A szerződéskötést megelőző tájékoztatás kötelező jellege és a szerződéskötés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervező nem változtatja meg a 4. cikk
  (1) bekezdésének
  a), c), d), e)
  , f)
  és g) pont

  pontja
  szerint az utazó tudomására hozott információkat,
  amelyek az utazási csomagra vonatkozó szerződés szerves részét képezik, és amelyek nem módosíthatók,
  kivéve, ha a
  szerződő felek erről kifejezetten megállapodnak. A
  szervező fenntartja magának a jogot, hogy módosítsa azokat, és az utazóval, az összes
  módosítást világos és egyértelmű módon közli a szerződés megkötése előtt
  a szerződéskötést megelőzően közölt információk összes módosítását
  . [Mód. 70]

(2)   Ha a további díjakra, illetékekre vagy egyéb költségekre vonatkozó, a 4. cikk
  (1) bekezdésének
  c) pontjában említett információk nem állnak rendelkezésre a szerződés megkötése előtt, az utazó nem köteles megfizetni az említett többletköltségeket. [Mód. 71]

(3)   A szervező a szerződés megkötésékor vagy azt követően haladéktalanul

  késedelem nélkül
  az utazó rendelkezésére bocsátja a szerződés másolatát vagy a szerződés visszaigazolását tartós adathordozón. [Mód. 72]

6. cikk

Az utazási csomagról szóló szerződés tartalma és a csomag kezdetét megelőzően rendelkezésre bocsátandó dokumentumok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az utazási csomagról szóló szerződések világosan és közérthető nyelven fogalmazzanak, és amennyiben írásban készülnek, jól olvashatók legyenek. [Mód. nem érinti az összes nyelvi változatot]

(2)   A szerződés
  szövegének
  vagy a szerződés visszaigazolása tartalmazza

  visszaigazolásának tartalmaznia kell
  a
  szerződés teljes tartalmát, és különösen azokat a
  4. cikkben említett összes információt.
  cikk szerinti információkat is, amelyek a szerződés szerves részévé váltak
  .
  A szerződés szövege vagy a visszaigazolás
  ezenfelül tartalmazzák

  tartalmazza
  továbbá a következő kiegészítő információkat: [Mód. 74]

| a) | az utazó különleges igényei, amelyeket a szervező elfogadott; |
| --- | --- |

a)

az utazó különleges igényei, amelyeket a szervező elfogadott;

| b) | arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szervező:






  i. | felelős a szerződésben foglalt valamennyi utazási szolgáltatás megfelelő teljesítéséért; |
| --- | --- | --- |

b)

arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szervező:

i.

felelős a szerződésben foglalt valamennyi utazási szolgáltatás megfelelő teljesítéséért;

| ii. | a 14. cikkel összhangban köteles segítséget nyújtani, ha az utazó nehéz helyzetben van; |
| --- | --- |

ii.

a 14. cikkel összhangban köteles segítséget nyújtani, ha az utazó nehéz helyzetben van;

| iii. | köteles előre gondoskodni a fizetésképtelenséggel szembeni védelemről és biztosítani a már teljesített kifizetések visszafizetését és az utazók hazaszállítását a 15. cikknek megfelelően, valamint közölni a fizetésképtelenség esetén fedezetet nyújtó jogalany nevét és elérhetőségeit, köztük postai címét; |
| --- | --- |

iii.

köteles előre gondoskodni a fizetésképtelenséggel szembeni védelemről és biztosítani a már teljesített kifizetések visszafizetését és az utazók hazaszállítását a 15. cikknek megfelelően, valamint közölni a fizetésképtelenség esetén fedezetet nyújtó jogalany nevét és elérhetőségeit, köztük postai címét;

| c) | kapcsolattartó pont adatai, ahol az utazó panaszt tehet bármilyen, a helyszínen észlelt nem szerződésszerű teljesítésről;
  [Mód. 75] |
| --- | --- |

c)

kapcsolattartó pont adatai, ahol az utazó panaszt tehet bármilyen, a helyszínen észlelt nem szerződésszerű teljesítésről;
  [Mód. 75]

| d) | a szervező helyi képviselőjének neve, postai címe, telefonszáma vagy az a kapcsolattartó pont, amelyhez a nehéz helyzetben lévő utazó segítségért folyamodhat, vagy ha nincs ilyen képviselő vagy kapcsolattartó pont, egy segélyhívó szám vagy a szervezővel történő kapcsolatfelvétel egyéb módjának megjelölése;
  [Mód. 76] |
| --- | --- |

d)

a szervező helyi képviselőjének neve, postai címe, telefonszáma vagy az a kapcsolattartó pont, amelyhez a nehéz helyzetben lévő utazó segítségért folyamodhat, vagy ha nincs ilyen képviselő vagy kapcsolattartó pont, egy segélyhívó szám vagy a szervezővel történő kapcsolatfelvétel egyéb módjának megjelölése;
  [Mód. 76]

| e) | az arra vonatkozó információ, hogy az utazó az utazási csomag megkezdése előtt megfelelő kártérítés vagy ésszerű, egységesített elállási díj ellenében, amennyiben ilyen díjak meghatározásra kerültek a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban, bármikor jogosult elállni a szerződéstől;
  [Mód. 77] |
| --- | --- |

e)

az arra vonatkozó információ, hogy az utazó az utazási csomag megkezdése előtt megfelelő kártérítés vagy ésszerű, egységesített elállási díj ellenében, amennyiben ilyen díjak meghatározásra kerültek a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban, bármikor jogosult elállni a szerződéstől;
  [Mód. 77]

| f) | ha a szállást tartalmazó utazási csomagban kiskorúak vesznek részt,
  és nem szüleik vagy gondviselőik kíséretében utaznak,
  tájékoztatás arról, hogy
  az egyik szülőn vagy gondviselőn keresztül
  hogyan létesíthető közvetlen kapcsolat a kiskorúval vagy a kiskorú tartózkodási helyén egy felelős személlyel; [Mód. 78] |
| --- | --- |

f)

ha a szállást tartalmazó utazási csomagban kiskorúak vesznek részt,
  és nem szüleik vagy gondviselőik kíséretében utaznak,
  tájékoztatás arról, hogy
  az egyik szülőn vagy gondviselőn keresztül
  hogyan létesíthető közvetlen kapcsolat a kiskorúval vagy a kiskorú tartózkodási helyén egy felelős személlyel; [Mód. 78]

| g) | a rendelkezésre álló
  , a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  szerinti belső panaszkezelési eljárásokra és
  alternatív
  vitarendezési mechanizmusokra, valamint a 2013/524/EU európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelet

   (15)

  szerinti
  online vitarendezési mechanizmusokra vonatkozó információ. [Mód. 79] |
| --- | --- |

g)

a rendelkezésre álló
  , a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  szerinti belső panaszkezelési eljárásokra és
  alternatív
  vitarendezési mechanizmusokra, valamint a 2013/524/EU európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelet

   (15)

  szerinti
  online vitarendezési mechanizmusokra vonatkozó információ. [Mód. 79]

(3)   A (2) bekezdésben említett információkat világos és egyértelmű

  egyértelműen, átfogóan és jól látható
  módon kell rendelkezésre bocsátani

  közölni
  . [Mód. 80]

(4)   A szervező az utazási csomag megkezdése előtt megfelelő időben az utazó rendelkezésére bocsátja a
  következőket:

| a) | a szükséges igazolásokat, utalványokat vagy menetjegyeket, ideértve az indulás, a közbenső megállók, a csatlakozások és az érkezés pontos idejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

a szükséges igazolásokat, utalványokat vagy menetjegyeket, ideértve az indulás, a közbenső megállók, a csatlakozások és az érkezés pontos idejére vonatkozó információkat;

| b) | valamennyi fontos kapcsolattartó pont adatai arra az esetre, ha az utazó nem szerződésszerű teljesítést észlel, valamint információk arra vonatkozóan, hogy az utazónak hogyan kell eljárnia; |
| --- | --- |

b)

valamennyi fontos kapcsolattartó pont adatai arra az esetre, ha az utazó nem szerződésszerű teljesítést észlel, valamint információk arra vonatkozóan, hogy az utazónak hogyan kell eljárnia;

| c) | a szervező helyi képviselőjének nevét, postai címét, telefonszámát vagy azt a kapcsolattartó pontot, amelyhez a nehéz helyzetben lévő utazó segítségért folyamodhat, vagy ha nincs ilyen képviselő vagy kapcsolattartó pont, egy segélyhívó számot vagy a szervezővel történő kapcsolatfelvétel egyéb módjának megjelölését.
  . [Mód. 81] |
| --- | --- |

c)

a szervező helyi képviselőjének nevét, postai címét, telefonszámát vagy azt a kapcsolattartó pontot, amelyhez a nehéz helyzetben lévő utazó segítségért folyamodhat, vagy ha nincs ilyen képviselő vagy kapcsolattartó pont, egy segélyhívó számot vagy a szervezővel történő kapcsolatfelvétel egyéb módjának megjelölését.
  . [Mód. 81]

III. fejezet

A szerződés módosítása az utazási csomag kezdetét megelőzően

7. cikk

A szerződés átruházása más utazóra

(1)   A tagállamok biztosítják annak lehetőségét, hogy az utazó adott esetben átruházza a szerződést egy olyan személyre, aki megfelel a szerződésre vonatkozó feltételeknek, miután a szervezőt
  vagy közvetítőt
  erről az utazási forma megkezdése előtt ésszerű időn

  legfeljebb 7 napon
  belül, tartós adathordozón értesítette. [Mód. 82]

(2)   A szerződésből kilépő és az abba belépő fél közösen felel az esedékes egyenleg és a szerződés átruházásából eredő
  esetleges
  további illetékek, díjak és egyéb költségek kifizetéséért.
  A szervezőnek tájékoztatnia kell a szerződésből kilépő és
  az említett költségek nem

  abba belépő felet az átruházás lehetséges költségeiről, amelyek semmi esetben sem
  lehetnek aránytalanok, és semmi esetben sem

  nem
  haladhatják meg a szervező által viselt tényleges költségeket. [Mód. 83]

A szerződés átruházásából eredő további illetékeket, díjakat vagy egyéb költségeket a szerződésbe belépő félnek kell igazolnia. [Mód. 84]

8. cikk

Az ár módosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az árak nem képezik felülvizsgálat tárgyát, kivéve ha a szerződés kifejezetten fenntartja az áremelés lehetőségét, illetőleg arra kötelezi a szervezőt, hogy csökkentse az árakat a következőkben felsoroltak tekintetében bekövetkezett változások közvetlen következményének mértékében:

| a) | az utasszállítási szolgáltatásnak
  a személyszállításához

  személyszállításhoz
  szükséges üzemanyag költsége

  költségéből eredő ára
  ; [Mód. 85] |
| --- | --- |

a)

az utasszállítási szolgáltatásnak
  a személyszállításához

  személyszállításhoz
  szükséges üzemanyag költsége

  költségéből eredő ára
  ; [Mód. 85]

| b) | az utazási csomagban foglalt szolgáltatásokra, az utazási csomag teljesítésébe nem közvetlenül részt nem vevő harmadik felek által kivetett adók vagy díjak, ideértve az idegenforgalmi adókat, a repülőtéri illetékeket vagy a behajózási, illetve kihajózási illetékeket a kikötőkben és a repülőtereken; vagy |
| --- | --- |

b)

az utazási csomagban foglalt szolgáltatásokra, az utazási csomag teljesítésébe nem közvetlenül részt nem vevő harmadik felek által kivetett adók vagy díjak, ideértve az idegenforgalmi adókat, a repülőtéri illetékeket vagy a behajózási, illetve kihajózási illetékeket a kikötőkben és a repülőtereken; vagy

| c) | az adott utazási csomag esetében alkalmazott átváltási árfolyamok. |
| --- | --- |

c)

az adott utazási csomag esetében alkalmazott átváltási árfolyamok.

(1a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti, 3 %-os vagy azt meghaladó árcsökkenést tovább kell adni az utazónak. Az (1) bekezdés szerinti áremelést csak abban az esetben lehet az utazóra terhelni, ha mértéke legalább 3 %-os. 3 %-os vagy azt meghaladó árcsökkentés esetében a szervező utazónként 10 eurós átalánydíjat számíthat fel adminisztrációs költségként. [Mód. 86]

(2)   
  Ha
  az (1) bekezdésben említett áremelés mértéke nem haladhatja meg az utazási csomag

  meghaladja az utazás
  árának 10 %-át

  8 %-át, a 9
  .
  cikk (2) bekezdése alkalmazandó
  . [Mód. 87]

(3)   Az (1) bekezdésben említett áremelés csak akkor érvényes, ha a szervező erről tartós adathordozón
  haladéktalanul
  , az indoklás és a számítások feltüntetésével legkésőbb 20 nappal az utazási csomag megkezdése előtt
  világos és átfogó módon
  értesíti az utazót
  , az indokolás és a számítások feltüntetésével
  . [Mód. 88]

9. cikk

A szerződés egyéb feltételeinek módosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervező az utazási csomag megkezdése előtt az árra vonatkozó szerződési feltétel
  (8. cikk)
  kivételével csak akkor módosíthatja egyoldalúan az egyéb szerződési feltételeket, ha: [Mód. 89]

| a) | a szervező a szerződésben fenntartotta az erre vonatkozó jogát, |
| --- | --- |

a)

a szervező a szerződésben fenntartotta az erre vonatkozó jogát,

| b) | a változás nem jelentős,
  különös tekintettel a 4. cikk (1) bekezdésének a) és d) pontjában felsoroltakra;
  és [Mód. 90] |
| --- | --- |

b)

a változás nem jelentős,
  különös tekintettel a 4. cikk (1) bekezdésének a) és d) pontjában felsoroltakra;
  és [Mód. 90]

| c) | a szervező erről világosan és egyértelműen, tartós adathordozón tájékoztatja az utazót. |
| --- | --- |

c)

a szervező erről világosan és egyértelműen, tartós adathordozón tájékoztatja az utazót.

(1a)
     
  A szerződés feltételeinek megváltozása különösen abban az esetben tekintendő az e cikk (2) bekezdése szerinti jelentős változásnak, ha a 4. cikk (1) bekezdés a) pont ii. alpontjának megfelelően közölt indulási és érkezési idő három óránál többel tér el a tényleges indulási és érkezési időtől, vagy nem ugyanabban a napszakban van, mint amelyet a szerződéskötést megelőző tájékoztatás jelzett. [Mód. 91]

(2)   Ha az utazási csomag megkezdése előtt a szervező kénytelen jelentősen megváltoztatni a 4. cikk
  (1) bekezdésének
  a) pontjában meghatározott valamely utazási szolgáltatás fő jellemzőjét vagy a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett igényeket,
  illetve ha a szerződésben foglalt ár 8 %-ánál nagyobb mértékben kénytelen megemelni az utazás árát
  a
  8. cikk (2) bekezdésével összhangban, a
  szervező indokolatlan késedelem nélkül, világos és egyértelmű módon, tartós adathordozón tájékoztatja az utazót: [Mód. 92]

| a) | a javasolt változtatásokról
  és az általuk a csomag árára gyakorolt hatásokról; [Mód. 93] |
| --- | --- |

a)

a javasolt változtatásokról
  és az általuk a csomag árára gyakorolt hatásokról; [Mód. 93]

| b) | arról a körülményről, hogy az utazó meghatározott ésszerű határidőn belül szankció nélkül elállhat a szerződéstől, valamint hogy a javasolt módosítás elfogadottnak tekintendő, amennyiben az utazó nem él ezzel a jogával

  vagy elfogadhat egy, a szervező által kínált alternatív, azonos értékű utazási ajánlatot; és [Mód. 94] |
| --- | --- |

b)

arról a körülményről, hogy az utazó meghatározott ésszerű határidőn belül szankció nélkül elállhat a szerződéstől, valamint hogy a javasolt módosítás elfogadottnak tekintendő, amennyiben az utazó nem él ezzel a jogával

  vagy elfogadhat egy, a szervező által kínált alternatív, azonos értékű utazási ajánlatot; és [Mód. 94]

| ba) | arról, hogy a javasolt szerződésmódosítás elfogadottnak tekintendő, amennyiben az utazó nem él sem elállási jogával, sem a szervező által felkínált alternatív egyenértékű utazási ajánlattal. [Mód. 95] |
| --- | --- |

ba)

arról, hogy a javasolt szerződésmódosítás elfogadottnak tekintendő, amennyiben az utazó nem él sem elállási jogával, sem a szervező által felkínált alternatív egyenértékű utazási ajánlattal. [Mód. 95]

(3)   Amennyiben a szerződést érintő, a (2) bekezdésben említett módosítások
  vagy az alternatív egyenértékű utazási ajánlat
  alacsonyabb minőségű vagy költségű utazási csomagot eredményeznek, az utazó megfelelő árcsökkentésre jogosult. [Mód. 96]

(4)   Ha a szerződés az e cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében megszűnik, a szervező a szerződés megszűnésétől számított 14 napon belül visszatéríti az utazó által teljesített valamennyi kifizetést
  , beleértve például az utazási vagy útlemondási biztosításhoz vagy a lefoglalt helyszíni kiegészítő tevékenységekhez hasonló, a szervezőn keresztül foglalt kiegészítő szolgáltatásokért kifizetett összegeket
  . Az utazó – amennyiben indokolt – kártérítésre jogosult a 12. cikknek megfelelően. [Mód. 97]

10. cikk

A szerződés megszűnése az utazási csomag megkezdése előtt

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az utazó az utazási csomag megkezdése előtt, a szervezőnek fizetett megfelelő kártérítés ellenében elállhasson a szerződéstől. A szerződés ésszerű, egységes elállási díjakat határozhat meg az elállás időpontját, a szokásosan megtakarított kiadásokat és az utazási szolgáltatások más módon való felhasználásából származó bevételt alapul véve. Egységes elállási díj hiányában a kártérítés összege megegyezik az utazási csomag árának a szervező által
  bizonyítottan
  megtakarított költségekkel csökkentett részével
  , amely az utazási szolgáltatókkal vagy a szolgáltatások alternatív biztosítása útján nem téríthető meg
  .
  A szerződéstől való elállásért fizetendő díjak, többek között az igazgatási díjak nem lehetnek aránytalanok vagy túlzóak. A szervezőnek magyarázatot kell nyújtania a kártérítés vagy az egységes elállási díj összege kiszámításának módjáról. A kártérítés megfelelőségével kapcsolatos bizonyítás terhe az utazásszervezőre hárul. [Mód. 98]

(2)   Az utazási
  szerződés megkötését követően, az utazási
  csomag kezdetét megelőzően az utazó kártérítés fizetése nélkül jogosult elállni a szerződéstől, ha a célállomás helyén
  , az oda vezető úton
  vagy annak közvetlen közelében olyan elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények merülnek fel, amelyek az utazási csomagot jelentős mértékben befolyásolják
  , és a szervezőnek ebből kifolyólag jelentős módosításokat kell végrehajtania az utazási csomagra vonatkozó szerződés alapvető elemein
  .
  Ilyen elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények merülnek fel például akkor, ha az utazási csomagot háború vagy természeti katasztrófa jelentős mértékben befolyásolja. Különösen akkor tekintendő úgy, hogy elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények állnak fenn, amennyiben megbízható és nyilvánosan hozzáférhető jelentések – például a tagállamok által kiadott ajánlások – eltanácsolják az utazókat a célállomás szerinti helyszín felkeresésétől. [Mód. 99]

(3)   A szervező elállhat

  csak az alábbi esetekben állhat el
  a szerződéstől anélkül, hogy kártérítést fizet az utazónak, ha: [Mód. 101]

| a) | az utazási csomagra jelentkezett személyek száma nem éri el a szerződésben meghatározott minimális létszámot, és a szervező erről a szerződésben meghatározott határidőn belül, de legkésőbb az utazási csomag megkezdése előtt 20 nappal értesíti az utazót;









  i. | a 6 napnál hosszabb időtartamú utazások esetében legkésőbb az utazás megkezdése előtti 20. napig, |
| --- | --- | --- |

a)

az utazási csomagra jelentkezett személyek száma nem éri el a szerződésben meghatározott minimális létszámot, és a szervező erről a szerződésben meghatározott határidőn belül, de legkésőbb az utazási csomag megkezdése előtt 20 nappal értesíti az utazót;

i.

a 6 napnál hosszabb időtartamú utazások esetében legkésőbb az utazás megkezdése előtti 20. napig,

| ii. | a 2-6 nap időtartamú utazások esetében legkésőbb az utazás megkezdése előtti 7. napig, |
| --- | --- |

ii.

a 2-6 nap időtartamú utazások esetében legkésőbb az utazás megkezdése előtti 7. napig,

| iii. | az egynapos utazások esetében az utazás megkezdése előtt 48 órával,
  vagy [Mód. 102] |
| --- | --- |

iii.

az egynapos utazások esetében az utazás megkezdése előtt 48 órával,
  vagy [Mód. 102]

| b) | a szervezőt elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények gátolják a szerződés teljesítésében, és a szervező haladéktalanul, az utazási csomag megkezdése előtt értesíti az utazót a szerződéstől való elállásról. |
| --- | --- |

b)

a szervezőt elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények gátolják a szerződés teljesítésében, és a szervező haladéktalanul, az utazási csomag megkezdése előtt értesíti az utazót a szerződéstől való elállásról.

(4)   A szerződés (1) a (2) és (3) bekezdés szerinti megszűnése esetén a szervező 14 napon belül visszatéríti az utazó által teljesített valamennyi jogosulatlan kifizetést.

IV. fejezet

Az utazási csomag teljesítése

11. cikk

Az utazási csomag teljesítéséért vállalt felelősség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervező felelős a szerződésben meghatározott utazási szolgáltatások teljesítéséért, függetlenül attól, hogy a szolgáltatások teljesítésére a szervező vagy más utazási szolgáltatók kötelesek-e.

(2)   Abban az esetben, ha bármely szolgáltatás teljesítése nem felel meg a szerződésnek, a szervező
  köteles megszüntetni a hiányosságot
  , amennyiben ez

  a hiányosságot az utazó jelentette neki, vagy az a szervező számára felismerhető, és amennyiben annak megszüntetése
  nem jelent aránytalan terhet, köteles megszüntetni a hiányosságot

  vagy ha a hiányosság nem az utazónak tudható be
  . [Mód. 103]

(3)   Abban az esetben, ha a szolgáltatások jelentős részét nem lehet a szerződésben meghatározott módon nyújtani, a szervező – többletköltség felszámítása nélkül – megfelelő alternatív utazási formákat kínálhat fel az utazónak az utazás

  utazásnak a szerződésben meghatározottakkal legalább megegyező szolgáltatási színvonal melletti
  folytatása érdekében, ideértve azt az esetet is, ha az utazó visszatérése az indulási helyre a megállapodással ellentétben nem biztosított. [Mód. 104]

(4)   Amennyiben nincs lehetőség arra, hogy a szervező megfelelő alternatív utazási formákat kínáljon fel, vagy az utazó nem fogadja el a javasolt alternatívákat, mivel nem összehasonlíthatók a szerződésben egyeztetett teljesítésekkel, a szervező, amennyiben a személyszállítás az utazási csomag részét képezi, többletköltség felszámítása nélkül visszaszállítja az utazót az indulási helyre vagy egyéb, az utazó által elfogadott helyre, és amennyiben indokolt

  a szerződésben meghatározott szolgáltatásokat nem teljesítették
  , kártérítést fizet az utazónak a 12. cikknek megfelelően.
  A kártérítést 14 napon belül kell teljesíteni. [Mód. 105]

(4a)
     
  A (4) bekezdés szerinti esetben az utazó elállhat a szerződéstől, amennyiben a szolgáltatás nem szerződésszerű teljesítése jelentős, és az utólagos teljesítésre nem volt lehetőség vagy az nem járt sikerrel. [Mód. 106]

(5)   Ha az utazó időben történő visszaszállításának biztosítása elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt nem lehetséges, a szervező nem köteles a meghosszabbodott tartózkodás költségét 100 EUR/éjszakát és utazónként három

  öt
  éjszakát meghaladó mértékben viselni.
  A szervezőnek gondoskodnia kell a szállásról, a szálloda kategóriája tekintetében pedig a lefoglalt szálloda kategóriájához kell igazodni. Az utazó csak akkor foglalhatja le szállását maga, ha az utazásszervező kifejezetten nem tud vagy nem kíván saját maga gondoskodni a szállásról. Ebben az esetben a szervező éjszakánként és utazónként 125 euróban korlátozhatja a szállásköltséget. [Mód. 107]

(6)   A költségek e cikk (5) bekezdésében említett korlátozása nem alkalmazandó a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i 1107/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott csökkent mozgásképességű személyekre és az őket kísérő személyekre, várandós nőkre és kíséret nélkül utazó gyermekekre, valamint a speciális orvosi segítségre szoruló személyekre, feltéve, hogy a szervezőt
  az utazási csomagról szóló szerződés megkötésekor, vagy – amennyiben ez nem lehetséges –
  legalább 48 órával az utazási csomag kezdetét megelőzően értesítették az említett sajátos igényekről. A szervező az e cikk (5) bekezdésében említett költségek csökkentése céljából nem hivatkozhat elkerülhetetlen és rendkívüli körülményekre, ha az érintett közlekedési szolgáltató az alkalmazandó uniós jogszabály alapján nem hivatkozhatna az ilyen körülményekre. [Mód. 108]

(7)   Ha az alternatív utazási formák az utazási csomag minőségének vagy költségeinek csökkenését eredményezték, az utazónak joga van igényt tartani a vételár csökkentésére és amennyiben indokolt, a 12. cikk szerinti kártérítésre.

(7a)
     
  A tagállamok fenntarthatnak vagy bevezetethetnek olyan rendelkezéseket, amelyek értelmében a közvetítő is felelős a csomag teljesítéséért, és ennélfogva vonatkoznak rá az e cikkből, a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjából, a 12. cikkből, a 15. cikk (1) bekezdéséből és a 16. cikkből eredő kötelezettségek. [Mód. 109]

(7b)
     
  Az utazót a 261/2004/EK rendelet szerint megillető kártérítési jogosultság független az utazót ezen irányelv szerint megillető bármilyen kártérítési jogosultságtól. Amennyiben az utazó a 261/2004/EK rendelet és ezen irányelv szerint is kártérítésre jogosult, az utazó jogosult mindkét jogi aktus alapján kárigényt benyújtani, de nem halmozhat ugyanazon tényekre vonatkozóan mindkét jogalapra épülő jogokat, amennyiben azok azonos érdeket védenek vagy ugyanaz a céljuk. [Mód. 110]

12. cikk

A vételár csökkentése és a kártérítés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az utazó jogosult a vételár megfelelő csökkentésére:

| a) | bármely olyan időszak tekintetében, amikor a szolgáltatások teljesítése nem szerződésszerűen történt; vagy |
| --- | --- |

a)

bármely olyan időszak tekintetében, amikor a szolgáltatások teljesítése nem szerződésszerűen történt; vagy

| b) | ha a 11. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott alternatív utazási formák alacsonyabb minőségű vagy költségű utazási csomagot eredményeznek. |
| --- | --- |

b)

ha a 11. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott alternatív utazási formák alacsonyabb minőségű vagy költségű utazási csomagot eredményeznek.

(2)   Az utazó kártérítésre jogosult a szervezőtől bármely olyan kárért, ideértve a nem vagyoni károkat is, amelyek az utazót a szolgáltatások nem szerződésszerű teljesítése miatt érik.

(3)   Az utazó nem jogosult a vételár csökkentésére vagy kártérítésre, ha:

| a) | a szervező bizonyítja, hogy a nem szerződésszerű teljesítés:






  i. | az utazónak tudható be, |
| --- | --- | --- |

a)

a szervező bizonyítja, hogy a nem szerződésszerű teljesítés:

i.

az utazónak tudható be,

| ii. | olyan harmadik félnek tudható be, aki nem vesz részt a szerződésben meghatározott szolgáltatások nyújtásában, valamint a nem szerződésszerű teljesítés előre nem látható vagy elkerülhetetlen, vagy |
| --- | --- |

ii.

olyan harmadik félnek tudható be, aki nem vesz részt a szerződésben meghatározott szolgáltatások nyújtásában, valamint a nem szerződésszerű teljesítés előre nem látható vagy elkerülhetetlen, vagy

| iii. | elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt áll fenn, vagy |
| --- | --- |

iii.

elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt áll fenn, vagy

| b) | az utazó elmulasztja az szervező haladéktalan tájékoztatását a helyszínen tapasztalt nem szerződésszerű teljesítéséről, jóllehet ez a tájékoztatási kötelezettség a szerződésben egyértelműen és kifejezetten meghatározásra került, továbbá ésszerűnek minősül, figyelembe véve az eset körülményeit. |
| --- | --- |

b)

az utazó elmulasztja az szervező haladéktalan tájékoztatását a helyszínen tapasztalt nem szerződésszerű teljesítéséről, jóllehet ez a tájékoztatási kötelezettség a szerződésben egyértelműen és kifejezetten meghatározásra került, továbbá ésszerűnek minősül, figyelembe véve az eset körülményeit.

(4)   Amennyiben az Unióra nézve kötelező erejű nemzetközi egyezmények korlátozzák az utazási csomag részét képező szolgáltatás nyújtója által fizetendő kártérítés mértékét vagy ennek feltételeit, ugyanezek a korlátozások alkalmazandók a szervezőre is. Amennyiben az Unióra nézve nem kötelező erejű nemzetközi egyezmények korlátozzák a szolgáltatás nyújtója által fizetendő kártérítés mértékét, a tagállamok megfelelően korlátozhatják a szervező által fizetendő kártérítés mértékét. Más esetekben a szerződés korlátozhatja a szervező által fizetendő kártérítés mértékét, amennyiben ez a korlátozás nem terjed ki a személyi sérülésre és

  vagy
  a szándékosan vagy súlyos gondatlanságból okozott kárra, valamint nem eredményezi azt, hogy a kártérítés összege alacsonyabb, mint az utazási csomag teljes árának háromszorosa. [Mód. 111]

(5)   A kártérítés vagy a vételár ezen irányelvnek megfelelő csökkentése nem érinti az utazóknak a 261/2004/EK rendelet, az 1371/2007/EK rendelet, az 1177/2010/EU rendelet és a 181/2011/EU rendelet szerinti jogait. Az utazók ezen irányelv és az említett rendeletek értelmében is jogosultak követelések előterjesztésére, de

  különösen a további kártérítéshez való jog érvényesítésére.
  Ugyanazon tényekkel kapcsolatban
  azonban
  nem halmozhatják a különböző jogalapok alapján őket megillető
  kártérítéshez való
  jogokat, amennyiben a jogok ugyanazon érdekek védelmezésére vagy ugyanazon célra irányulnak. [Mód. 112]

(6)   Az ezen cikk szerinti követelések elévülési időszaka nem lehet rövidebb egy

  három
  évnél. [Mód. 113]

13. cikk

A szervezővel történő kapcsolatfelvétel lehetősége a közvetítőn keresztül

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az utazó közvetlenül ahhoz a közvetítőhöz intézhesse az utazási forma teljesítésével kapcsolatos üzeneteit, panaszait vagy követeléseit, akitől az utazási csomagot megvásárolta. A közvetítő az említett üzeneteket, panaszokat vagy követeléseket haladéktalanul továbbítja a szervező felé. A határidők vagy elévülési időszakok alkalmazásában a fenti dokumentumok közvetítő általi átvételét a szervező általi átvételnek kell tekintetni.

14. cikk

Segítségnyújtási kötelezettség

A tagállamok biztosítják, hogy a szervező gyors

  késedelem nélkül megfelelő
  segítséget nyújt a nehéz helyzetben lévő utazónak, különösen a következő formákban: [Mód. 114]

| a) | megfelelő tájékoztatás az egészségügyi szolgáltatásokról, a helyi hatóságokról és a konzuli segítségnyújtásról, és |
| --- | --- |

a)

megfelelő tájékoztatás az egészségügyi szolgáltatásokról, a helyi hatóságokról és a konzuli segítségnyújtásról, és

| b) | az utazó támogatása a távközlési eszközök igénybevétele

  igénybevételében
  és
  segítségnyújtás
  az
  utazó számára
  alternatív utazási megoldások megtalálása során

  finanszírozásához
  . [Mód. 115] |
| --- | --- |

b)

az utazó támogatása a távközlési eszközök igénybevétele

  igénybevételében
  és
  segítségnyújtás
  az
  utazó számára
  alternatív utazási megoldások megtalálása során

  finanszírozásához
  . [Mód. 115]

A szervező számára lehetővé kell tenni, hogy az általa nyújtott ilyen támogatásért megfelelő ellentételezést kérjen, amennyiben a helyzetet az utazó szándékosan vagy gondatlanságból maga idézte elő.
  Az ellentételezés összege semmiképpen sem haladhatja meg a szervező tényleges költségeit. [Mód. 116]

V. fejezet

A fizetésképtelenséggel szembeni védelem

15. cikk

A fizetésképtelenséggel szembeni védelem hatékonysága és alkalmazási köre

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a

  az összekapcsolt utazási formák
  területükön letelepedett, az

  szervezői (
  utazási csomagok
  esetében) és az összekapcsolt utazási formák
  értékesítését elősegítő utazásszervezők és -közvetítők

  közvetítők
  fizetésképtelenség esetén gondoskodnak az utazók által teljesített valamennyi kifizetés hatékony és gyors

  azonnali
  visszafizetéséről, valamint, amennyiben a szerződésnek a személyszállítás is részét képezi, az utazók hatékony és gyors hazaszállításáról.
  Amennyiben lehetséges, felajánlják az utazás folytatásának lehetőségét. [Mód. 117]

(2)   Az (1) bekezdésben említett, fizetésképtelenséggel szembeni védelem figyelembe veszi az érintett kereskedő tevékenységével járó tényleges pénzügyi kockázatot, továbbá az utazók javát szolgálja függetlenül azok lakóhelyétől, az indulás helyétől vagy az utazási csomag, illetőleg az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma értékesítési helyétől.

16. cikk

A fizetésképtelenséggel szembeni védelem kölcsönös elismerése, közigazgatási együttműködés

(1)   A tagállamok a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet biztosító bármely olyan intézkedést, amelyet az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma megvásárlását elősegítő szervező vagy közvetítő saját tagállamának a 15. cikket megfelelően átültető, nemzeti jogszabálya értelmében tesz, a 15. cikket végrehajtó nemzeti jogszabályokban foglalt követelmények teljesítésének tekintik.

(1a)
     
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az utazási csomagok szervezői, az összekapcsolt utazási formák értékesítését elősegítő közvetítők és az utasszállítók, akik letelepedési helye a területükön kívül vagy az Unió területén kívül található, a fizetésképtelenséggel szembeni nemzeti védelmi rendszereik szerinti védelemben részesüljenek a fizetésképtelenséggel szemben. [Mód. 118]

(2)   A tagállamok központi kapcsolattartó pontokat jelölnek ki az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formák értékesítését elősegítő, különböző tagállamokban működő szervezők és közvetítők igazgatási együttműködésének és felügyeletének megkönnyítésére. A tagállamok tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot e kapcsolattartó pontok kapcsolattartási adatairól.

(3)   A központi kapcsolattartó szervek egymás rendelkezésére bocsátják az összes szükséges információt nemzeti fizetésképtelenségi védelmi szabályaik, valamint a fizetésképtelenséggel szemben egy adott, területükön letelepedett kereskedő számára védelmet nyújtó szerv vagy szervek vonatkozásában. Hozzáférést biztosítanak egymás számára valamennyi olyan jegyzékhez, amely az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási csomagok

  formák
  értékesítését elősegítő olyan utazásszervezőket és közvetítőket tartalmazza, amelyek eleget tesznek a fizetésképtelenséggel szembeni védelemre vonatkozó kötelezettségnek.

(4)   Ha egy tagállamnak kétségei vannak egy másik tagállamban letelepedett és a saját területén működő szervező vagy
  összekapcsolt
  utazási csomagok

  formák
  értékesítését elősegítő közvetítő által a fizetésképtelenséggel szemben nyújtott védelem felől, úgy ez a tagállam felvilágosításért fordulhat a letelepedés helye szerinti tagállamhoz. A tagállamok legkésőbb a más tagállamokból beérkező megkeresések átvételétől számított 15 munkanapon belül megválaszolják azokat. [Mód. 119]

VI. fejezet

Igény szerint összeállított

  Összekapcsolt
  utazási formák

17. cikk

Az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formákra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségek

A tagállamok biztosítják, hogy az utazót mindaddig nem köti az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási formáról szóló szerződés, illetőleg annak megfelelő ajánlat, amíg az igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma értékesítését elősegítő kereskedő nem közli világos és egyértelmű módon:

| a) | hogy minden szolgáltató kizárólagos felelősséggel tartozik az általa nyújtott szolgáltatás szerződésszerű teljesítéséért; |
| --- | --- |

a)

hogy minden szolgáltató kizárólagos felelősséggel tartozik az általa nyújtott szolgáltatás szerződésszerű teljesítéséért;

| b) | hogy az utazó nem támaszthat igényt az ezen irányelv által kizárólag az utazási csomagokban részt vevő utazók számára biztosított jogokra, ugyanakkor a közvetítő vagy valamely szolgáltató fizetésképtelensége esetén jogosult az általa fizetett előlegek visszafizetésére, valamint amennyiben az utazási csomagnak az utasok szállítása is a részét képezi, a hazaszállításra; és |
| --- | --- |

b)

hogy az utazó nem támaszthat igényt az ezen irányelv által kizárólag az utazási csomagokban részt vevő utazók számára biztosított jogokra, ugyanakkor a közvetítő vagy valamely szolgáltató fizetésképtelensége esetén jogosult az általa fizetett előlegek visszafizetésére, valamint amennyiben az utazási csomagnak az utasok szállítása is a részét képezi, a hazaszállításra; és

| ba) | hogy – amennyiben az irányelv másként nem rendelkezik – az utazó élhet a 2011/83/EU irányelv által nyújtott jogokkal. [Mód. 120] |
| --- | --- |

ba)

hogy – amennyiben az irányelv másként nem rendelkezik – az utazó élhet a 2011/83/EU irányelv által nyújtott jogokkal. [Mód. 120]

Amennyiben az összekapcsolt utazási forma értékesítését elősegítő kereskedő nem felel meg az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában rögzített követelményeknek, az utazót az ebben az irányelvben az utazási csomagok vonatkozásában biztosított minden garancia és jog megilleti. [Mód. 121]

17a. cikk

A közvetítők tájékoztatása az összekapcsolt utazási formák keretében, kapcsolt online foglalási folyamatokon keresztül foglalt kiegészítő utazási szolgáltatásokról

Az összekapcsolt utazási formák keretében a kiegészítő utazási szolgáltatásokat nyújtó kereskedők gondoskodnak arról, hogy az érintett közvetítő megfelelő tájékoztatást kapjon a kiegészítő utazási szolgáltatások visszaigazolt foglalásáról, ami így az elsőként foglalt utazási szolgáltatással együtt összetett utazási formának minősül, életbe léptetve ezzel az ezen irányelv szerint a közvetítőre háruló felelősséget és kötelezettségeket. [Mód. 122]

17b. cikk

Az összekapcsolt utazási formák online megvásárlását elősegítő kereskedők

Az összekapcsolt utazási formák online megvásárlását elősegítő kereskedők nem rejthetik el azt a lehetőséget, hogy a további szolgáltatásokat vagy kiegészítő szolgáltatásokat nem kötelező foglalni, és ezt nem bocsáthatják homályos, érthetetlen vagy félreérthető módon rendelkezésre. Ennek az opciónak minden esetben alapértelmezés szerint előre kijelöltnek kell lennie. [Mód. 123]

VII. fejezet

Általános rendelkezések

18. cikk

A közvetítő külön kötelezettségei abban az esetben, amikor a szervező letelepedési helye az EGT-n kívül található

Amennyiben a szervező letelepedési helye az EGT területén kívül található, a tagállamban letelepedett közvetítő a szervezők vonatkozásában a IV. és V. fejezetben előírt kötelezettségek hatálya alá tartozik, kivéve, ha a közvetítő bizonyítja, hogy a szervező megfelel a IV. és V. fejezetben foglaltaknak.
  Amennyiben egy, az EGT területén kívül letelepedett szervező jár el közvetítőként, alkalmazandó a szerződés szerinti egyéb kötelezettségekre vonatkozó kellő gondosság megsértéséért fennálló kártérítési felelősség. Ezek az előírások nem érintik a közvetítők egyéb, nemzeti jogon alapuló felelősségét. [Mód. 124]

18a. cikk

Az EGT területén kívül letelepedett szervezők vagy közvetítők kötelezettségei

A tagállamok biztosítják, hogy az ebben az irányelvben foglalt kötelezettségek az utazási csomagokat szervező vagy összekapcsolt utazási formák értékesítését elősegítő, az EGT területén kívül letelepedett és egy tagállam területén értékesítést folytató közvetítőkre is vonatkozzanak. [Mód. 125]

18b. cikk

A szerződésekre vonatkozó formai követelmények

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések világosan és közérthető nyelven fogalmazzanak, és amennyiben írásban készülnek, jól olvashatók legyenek. A szerződés nyelve megegyezik a szerződés megkötését megelőzően közölt információk nyelvével.

(2)
     
  A szerződést tartós adathordozón bocsátják rendelkezésre. Az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetében a szerződést nyomtatott formában is biztosítani kell.

(3)
     
  Telefonon történő szerződéskötés esetén a kereskedő köteles az ajánlatot tartós adathordozón visszaigazolni az utazó számára, és az utazót csak azt követően köti a szerződés, hogy azt aláírta, vagy írásos beleegyezését tartós adathordozón elküldte. [Mód. 126]

19. cikk

A foglalási hibákért viselt felelősség

A tagállamok biztosítják, hogy az a közvetítő, aki beleegyezett abba, hogy lebonyolítja egy utazási csomag vagy egy igény szerint összeállított

  összekapcsolt
  utazási forma foglalását, vagy elősegíti az ilyen szolgáltatások foglalását,
  felel azért, ha
  a
  szervező által a 4. cikk (1) bekezdés szerint rendelkezésre bocsátott információkat nem továbbítja, vagy azokat hiányosan továbbítja, vagy ha a
  a foglalási folyamat során
  hibát vét, és a hiba valóban a foglalási folyamat során történt. A szervező nem felel azért, ha a foglalási folyamat során
  bekövetkezett valamennyi hibáért felel, kivéve, ha az említett hibák az utazónak vagy elkerülhetetlen és rendkívüli körülményeknek tulajdoníthatók.
  Másik kereskedőtől célzottan, a 3. cikk (5) bekezdése b) pontjában említett módon, kiegészítő utazási szolgáltatás kapcsolt online foglalási folyamaton keresztül történő megvásárlásán alapuló összekapcsolt utazási formával összefüggésben a közvetítő nem vonható felelősségre az adott kereskedő által elkövetett hibákból származó foglalási hibákért. Ilyen esetben a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kiegészítő utazási szolgáltatásokat nyújtó kereskedő feleljen az e szolgáltatások foglalási folyamata során bekövetkező hibákért. [Mód. 127]

20. cikk

A jogorvoslathoz való jog

(1)
     Olyan esetekben, amikor a szervező, illetve a 15. vagy a 18. cikkel összhangban a közvetítő kártérítést fizet, árcsökkentést hajt végre vagy eleget tesz az ezen irányelv szerint rá háruló egyéb kötelezettségeknek, ezen irányelv vagy a nemzeti jog rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, hogy ezek korlátozzák a

  tagállamok biztosítják a
  szervező vagy közvetítő arra vonatkozó jogát, hogy jogorvoslatot igényeljen bármely olyan harmadik féllel szemben, aki hozzájárult a kártérítést, az árcsökkentést vagy az egyéb kötelezettségeket

  kötelezettséget
  kiváltó eseményhez.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett, a jogorvoslat igénylésére vonatkozó jog a szervezők és a közvetítők azon jogát is magában foglalja, hogy utazási szolgáltatóktól igényeljenek jogorvoslatot olyan esetben, amikor egy szervező vagy egy közvetítő ezen irányelv szerint kártérítést köteles fizetni egy utazó részére, az utazó pedig valamelyik másik uniós jogszabály – a teljesség igénye nélkül például a 261/2004/EK rendelet vagy az 1371/2007/EK rendelet – szerint kártérítésre jogosult. Ez a jogorvoslatra vonatkozó jogosultság szerződésben nem korlátozható.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett, jogorvoslat igénylésére vonatkozó jog esetleges korlátozásai a vonatkozó nemzeti törvényekkel összhangban ésszerűek és arányosak legyenek. [Mód. 128]

21. cikk

Az irányelv kötelező jellege

(1)   A szervező nyilatkozata, miszerint kizárólag az utazási szolgáltatás nyújtójaként, közvetítőként vagy más minőségben jár el, valamint hogy valamely utazási forma ezen irányelv értelmében nem minősül utazási csomagnak, nem mentesíti a szervezőt az ezen irányelv értelmében őt terhelő kötelezettségek alól.

(2)   Az utazók nem mondhatnak le az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedések révén őket megillető jogokról.

(3)   Az utazóra nézve nem kötelező erejűek azok a szerződéses megállapodások vagy az utazó által tett olyan nyilatkozatok, amelyek közvetlenül vagy közvetve ahhoz vezetnek, hogy az utazók lemondanak az ebből az irányelvből eredő jogaikról, vagy e jogok korlátozását eredményezik, illetve amelyek célja, hogy megkerüljék az irányelv alkalmazását.

22. cikk

Jogérvényesítés

A tagállamok gondoskodnak az irányelv betartását biztosító megfelelő és hatékony eszközökről.

A tagállamok továbbá gondoskodnak arról – különösen az olyan jogok és garanciák iránti fogyasztói elvárás megteremtésével, amelyeket nem biztosítanak az adott szerződésben –, hogy megfelelő mechanizmusok legyenek bevezetve annak biztosítására, hogy a kereskedők, illetve a szervezők ne folytathassanak félrevezető gyakorlatokat. [Mód. 129]

23. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott tagállami rendelkezések megsértéséért a kereskedőkre kiróható szankciókat, továbbá megtesznek valamennyi szükséges intézkedést e szankciók érvényesítése érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

24. cikk

A Bizottság jelentéstételi és felülvizsgálati kötelezettsége

A Bizottság ... (*2) -ig jelentést terjeszt elő ezen irányelv alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni az irányelvnek a utazók jogai terén tapasztalható fejleményekhez való hozzáigazítása céljából.

25. cikk

A 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosítása

1.   A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) mellékletének 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

| „5. | Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU irányelve (*3). |
| --- | --- |

„5.

Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU irányelve (*3).

2.   A 2011/83/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „g) | Az .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikkének 2. pontjában meghatározott szervezett utazási formák vonatkozásában”, kivéve a 8. cikk (2) bekezdését, a 19. cikket, a 21. cikket és a 22. cikket. |
| --- | --- |

„g)

Az .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikkének 2. pontjában meghatározott szervezett utazási formák vonatkozásában”, kivéve a 8. cikk (2) bekezdését, a 19. cikket, a 21. cikket és a 22. cikket.

VIII. fejezet

Záró rendelkezések

26. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 90/314/EGK irányelv ... (*5) -val/-vel hatályát veszti. [Mód. 130]

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre az irányelvre vonatkoznának, és az ezen irányelv I. mellékletében foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.

27. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb ... (*5) -ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét

  szövegéről
  haladéktalanul megküldik a Bizottság számára

  tájékoztatják a Bizottságot
  . [Mód. 131 és Mód. nem érinti az összes nyelvi változatot]

(2)   Ezeket a rendelkezéseket ... (*6) -tól/-től kezdve alkalmazzák. [Mód. 133]

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

28. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az [Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon] lép hatályba.

29. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 73. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o.).

3

(4)  Lásd az Európai Unió Bíróságának C-400/00. sz. Club Tour, Viagens e Turismo SA kontra Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido és Club Med Viagens Ld ügyben 2012. április 30-án hozott ítéletet (EBHT 2002., I-04051. o.).

4

Viagens e Turismo SA kontra Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido

Club Med Viagens Ld

(5)  Lásd az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelvét a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelmi irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvét a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i 2111/2005/EK rendeletét a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2005.12.27., 15. o.), az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1107/2006/EK rendeletét a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.), az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1371/2007/EK rendeletét a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.), az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK rendeletét a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1177/2010/EU rendeletét a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.), és az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU 2011. február 16-i rendeletét az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2001/539/EK határozata (2001. április 5.) a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezménynek (Montreali Egyezmény) az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 194., 2001.7.18., 38. o.)

6

(7)  A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.)

7

(8)  A Tanács 2012/22/EU határozata (2011. december 12.) az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – a 10. és 11. cikkei kivételével – való csatlakozásáról (HL L 8., 2012.1.12., 1.o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács .../2014/EU rendelete (...) a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légi fuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EGK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról (HL L ...).

9

(*1)  A (2013/0072(COD)) rendelet száma, valamint a 4. lábjegyzetbe a rendelet száma, elfogadásának időpontja és közzételi adatait.

*1

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.).

10

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (

  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK rendelete (2008. június 17.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

12

(13)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

13

(14)  
  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 63.o.).

14

Az Európai Parlamenti és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 63.o.).

(15)  
  Az Európai Parlamenti és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 1.o.).

15

Az Európai Parlamenti és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 1.o.).

(*2)  Ezen irányelv hatálybalépése után öt évvel.

*2

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (HL L 364., 2004.12.9., 1. o.).

16

(+)  Ezen irányelv száma, elfogadásának időpontja és közzétételi adatai.

+

(++)  Ezen irányelv száma, elfogadásának időpontja és közzétételi adatai.

++

(*5)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18

  24
  hónap.

*5

18

24

(*6)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18

  24
  hónap.

*6

18

24

I. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 90/314/EGK tanácsi irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 3. cikk 2. pont és a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja |
| 2. cikk (2) bekezdés | 3. cikk 8. pont |
| 2. cikk (3) bekezdés | 3. cikk 9. pont |
| 2. cikk (4) bekezdés | 3. cikk 6. pont |
| 2. cikk (5) bekezdés | 3. cikk 3. pont |
| 3. cikk (1) bekezdés | — |
| 3. cikk (2) bekezdés | 4. és 5. cikk |
| 4. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés,, 6. cikk (2) bekezdés és 6. cikk (4) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontja | — |
| 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja | 6. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja | 5. cikk (3) bekezdés, és 6. cikk (1) és (3) bekezdés( |
| 4. cikk (2) bekezdésének c) pontja | — |
| 4. cikk (3) bekezdés | 7. cikk |
| 4. cikk (4) bekezdés | 8. cikk |
| 4. cikk (5) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (6) bekezdés | 9. cikk (3) és (4) bekezdés és 10. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 4. cikk (7) bekezdés | 11. cikk (3), (4) és (7) bekezdés |
| 5. cikk (1) bekezdés | 11. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdés és 14. cikk |
| 5. cikk (3) bekezdés | 21. cikk (3) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja és 12. cikk (3) bekezdésének b) pontja |
| 6. cikk | 11. cikk (2) bekezdés |
| 7. cikk | 15. cikk és 16. cikk |
| 8. cikk | — |
| 9. cikk (1) bekezdés | 27. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | 27. cikk (4) bekezdés |
| 10. cikk | 29. cikk |

90/314/EGK tanácsi irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk (1) bekezdés

3. cikk 2. pont és a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja

2. cikk (2) bekezdés

3. cikk 8. pont

2. cikk (3) bekezdés

3. cikk 9. pont

2. cikk (4) bekezdés

3. cikk 6. pont

2. cikk (5) bekezdés

3. cikk 3. pont

3. cikk (1) bekezdés

—

3. cikk (2) bekezdés

4. és 5. cikk

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés,, 6. cikk (2) bekezdés és 6. cikk (4) bekezdés

4. cikk (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontja

—

4. cikk (2) bekezdésének a) pontja

6. cikk (2) bekezdés

4. cikk (2) bekezdésének b) pontja

5. cikk (3) bekezdés, és 6. cikk (1) és (3) bekezdés(

4. cikk (2) bekezdésének c) pontja

—

4. cikk (3) bekezdés

7. cikk

4. cikk (4) bekezdés

8. cikk

4. cikk (5) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

4. cikk (6) bekezdés

9. cikk (3) és (4) bekezdés és 10. cikk (3) és (4) bekezdés

4. cikk (7) bekezdés

11. cikk (3), (4) és (7) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

12. cikk (2), (3) és (4) bekezdés és 14. cikk

5. cikk (3) bekezdés

21. cikk (3) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

6. cikk (2) bekezdésének c) pontja és 12. cikk (3) bekezdésének b) pontja

6. cikk

11. cikk (2) bekezdés

7. cikk

15. cikk és 16. cikk

8. cikk

—

9. cikk (1) bekezdés

27. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

27. cikk (4) bekezdés

10. cikk

29. cikk

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/638 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/638

---

P7_TA(2014)0223

A fluortartalmú üvegházhatású gázok ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/63)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0643), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0643),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0370/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 23-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0240/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0240/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 138. o..

---

P7_TC1-COD(2012)0305

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 517/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/639 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/639

---

P7_TA(2014)0224

A munkavállalók szabad mozgása ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/64)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0236), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0236),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 46. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0114/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 46. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0114/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0386/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 54. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0124

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/54/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/640 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/640

---

P7_TA(2014)0225

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/65)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0628), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0628),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0367/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. február 13-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. február 13-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. május 30-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. május 30-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0277/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0277/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3), |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3),

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 133., 2013.5.9., 33. o.

(2)  HL C 218., 2013.7.30., 42. o.

(3)  Jelen álláspont helyettesíti a 2013. október 9-én elfogadott módosításokat (Elfogadott szövegek P7_TA(2013)0413).

---

P7_TC1-COD(2012)0297

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/52/EU irányelv.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/641 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/641

---

P7_TA(2014)0226

A harmadik országokkal folytatott külkereskedelemre vonatkozó statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/66)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0579),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0243/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0243/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0042/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0042/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0279

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknrk való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az EUMSZ 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az EUMSZ 290. és 291. cikkével.

| (2) | A 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadásával kapcsolatban a Bizottság kötelezettséget vállalt (3) arra, hogy az EUMSZ-ben foglalt feltételekkel összhangban felülvizsgálja az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó jogalkotási aktusokat. |
| --- | --- |

(2)

A 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadásával kapcsolatban a Bizottság kötelezettséget vállalt (3) arra, hogy az EUMSZ-ben foglalt feltételekkel összhangban felülvizsgálja az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó jogalkotási aktusokat.

| (3) | A 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot az abban a rendeletben megállapított rendelkezések egy bizonyos körének végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot az abban a rendeletben megállapított rendelkezések egy bizonyos körének végrehajtása érdekében.

| (4) | A 471/2009/EK rendeletnek az EUMSZ új szabályaihoz való hozzáigazítása keretében rendelkezni kell arról, hogy a jelenleg a Bizottságra ruházott végrehajtási hatásköröket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör biztosítsa. |
| --- | --- |

(4)

A 471/2009/EK rendeletnek az EUMSZ új szabályaihoz való hozzáigazítása keretében rendelkezni kell arról, hogy a jelenleg a Bizottságra ruházott végrehajtási hatásköröket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör biztosítsa.

| (5) | A Vámkódexben tett változtatások vagy a nemzetközi egyezményekből eredő rendelkezések, valamint a módszertani szempontok által megkövetelt módosítások figyelembevétele érdekében, és tekintettel egy hatékony adatgyűjtési és statisztika-előállítási rendszer kialakításának szükségességére, fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan: vámeljárások vagy vámjogi sorsok jegyzékének kiigazítása, különleges áruk vagy árumozgások, valamint a rájuk alkalmazandó eltérő vagy különleges rendelkezések, az áruk és árumozgások külkereskedelmi statisztikából történő kizárása, a 471/2009/EK rendelet 4. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti adatgyűjtés, az adatok további meghatározása, a különleges árukra és árumozgásokra, valamint a 4. cikkének (2) bekezdése értelmében szolgáltatott adatokra vonatkozó korlátozott adatcsoportok igénylése, a minta jellemzői, a jelentéstételi időszak és a partnerországok, árucikkek és pénznemek tekintetében alkalmazandó összesítési szint, a statisztikai adattovábbítás határidejét, és a már továbbított statisztikai adatok tartalmát, lefedettségét és felülvizsgálatának feltételeit érintő kiigazítások, a vállalkozások jellemzői szerinti kereskedelmi statisztika és a számlázási pénznem szerinti bontásban készült kereskedelmi statisztika megküldésének határideje. |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódexben tett változtatások vagy a nemzetközi egyezményekből eredő rendelkezések, valamint a módszertani szempontok által megkövetelt módosítások figyelembevétele érdekében, és tekintettel egy hatékony adatgyűjtési és statisztika-előállítási rendszer kialakításának szükségességére, fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan: vámeljárások vagy vámjogi sorsok jegyzékének kiigazítása, különleges áruk vagy árumozgások, valamint a rájuk alkalmazandó eltérő vagy különleges rendelkezések, az áruk és árumozgások külkereskedelmi statisztikából történő kizárása, a 471/2009/EK rendelet 4. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti adatgyűjtés, az adatok további meghatározása, a különleges árukra és árumozgásokra, valamint a 4. cikkének (2) bekezdése értelmében szolgáltatott adatokra vonatkozó korlátozott adatcsoportok igénylése, a minta jellemzői, a jelentéstételi időszak és a partnerországok, árucikkek és pénznemek tekintetében alkalmazandó összesítési szint, a statisztikai adattovábbítás határidejét, és a már továbbított statisztikai adatok tartalmát, lefedettségét és felülvizsgálatának feltételeit érintő kiigazítások, a vállalkozások jellemzői szerinti kereskedelmi statisztika és a számlázási pénznem szerinti bontásban készült kereskedelmi statisztika megküldésének határideje.

| (6) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(6)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (7) | A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltató egységekre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltató egységekre.

| (8) | A 471/2009/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni, hogy intézkedéseket hozzon a rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett adatokhoz alkalmazandó kódok, valamint a vállalkozások jellemzőire vonatkozó és az ugyanezen cikk szerint gyűjtött adatok összekapcsolásának tárgyában. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(8)

A 471/2009/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni, hogy intézkedéseket hozzon a rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett adatokhoz alkalmazandó kódok, valamint a vállalkozások jellemzőire vonatkozó és az ugyanezen cikk szerint gyűjtött adatok összekapcsolásának tárgyában. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 1]

| (9) | A 471/2009/EK rendelet 11. cikkében szereplő, a harmadik országokkal folytatott külkereskedelemre vonatkozó statisztikai bizottság (a továbbiakban: Extrastat-bizottság) tanácsadással segíti a Bizottságot, és támogatja azt végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(9)

A 471/2009/EK rendelet 11. cikkében szereplő, a harmadik országokkal folytatott külkereskedelemre vonatkozó statisztikai bizottság (a továbbiakban: Extrastat-bizottság) tanácsadással segíti a Bizottságot, és támogatja azt végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. [Mód. 2]

| (10) | Az európai statisztikai rendszer új, a koordináció és a partnerség javítását célzó, egyértelmű piramisszerű felépítésére irányuló stratégiának megfelelően az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  létrehozott európai statisztikai rendszer bizottságának kell (a továbbiakban: ESR-bizottság) tanácsadó szerepet betöltenie, és segítenie a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(10)

Az európai statisztikai rendszer új, a koordináció és a partnerség javítását célzó, egyértelmű piramisszerű felépítésére irányuló stratégiának megfelelően az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  létrehozott európai statisztikai rendszer bizottságának kell (a továbbiakban: ESR-bizottság) tanácsadó szerepet betöltenie, és segítenie a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. [Mód. 3]

| (11) | A 471/2009/EK rendeletben az Extrastat-bizottságra való hivatkozás helyébe az ESR-bizottságára történő hivatkozásnak kell lépnie.
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

(11)

A 471/2009/EK rendeletben az Extrastat-bizottságra való hivatkozás helyébe az ESR-bizottságára történő hivatkozásnak kell lépnie.
  [Mód. 4]

| (12) | A jogbiztonság érdekében ez a rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett, de még végre nem hajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat. |
| --- | --- |

(12)

A jogbiztonság érdekében ez a rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett, de még végre nem hajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.

| (13) | A 471/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

A 471/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 471/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Vámkódexben tett változtatások vagy a nemzetközi egyezményekből eredő rendelkezések figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett vámeljárások vagy vámjogi sorsok jegyzékének kiigazításával kapcsolatban.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Vámkódexben tett változtatások vagy a nemzetközi egyezményekből eredő rendelkezések figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett vámeljárások vagy vámjogi sorsok jegyzékének kiigazításával kapcsolatban.”

| b) | A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a különleges árukkal vagy árumozgásokkal, valamint a rájuk alkalmazandó eltérő vagy különleges rendelkezésekkel kapcsolatban.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a különleges árukkal vagy árumozgásokkal, valamint a rájuk alkalmazandó eltérő vagy különleges rendelkezésekkel kapcsolatban.”

| c) | A (4) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az áruk és árumozgások külkereskedelmi statisztikából történő kizárásával kapcsolatban.” |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az áruk és árumozgások külkereskedelmi statisztikából történő kizárásával kapcsolatban.”

| 2. | A 4. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) és (4) bekezdése szerinti adatgyűjtéssel kapcsolatban.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) és (4) bekezdése szerinti adatgyűjtéssel kapcsolatban.”

| 3. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett adatok további meghatározásával kapcsolatban

  kapcsolatos szabályok elfogadására és az említett adatok esetében használt kódokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan
  .

  A Bizottság végrehajtási aktusok révén intézkedéseket hoz az említett adatokhoz alkalmazandó kódokkal kapcsolatban.


  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”[Mód. 5] |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett adatok további meghatározásával kapcsolatban

  kapcsolatos szabályok elfogadására és az említett adatok esetében használt kódokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan
  .

A Bizottság végrehajtási aktusok révén intézkedéseket hoz az említett adatokhoz alkalmazandó kódokkal kapcsolatban.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”[Mód. 5]

| b) | A (4) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen korlátozott adatcsoportokkal kapcsolatban.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen korlátozott adatcsoportokkal kapcsolatban.”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság végrehajtási aktusok révén intézkedéseket hoz

  felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az adatok összekapcsolásával és az összeállítandó statisztikákkal kapcsolatban

  kapcsolatos szabályok elfogadására vonatkozóan
  .

  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”[Mód. 6] |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság végrehajtási aktusok révén intézkedéseket hoz

  felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az adatok összekapcsolásával és az összeállítandó statisztikákkal kapcsolatban

  kapcsolatos szabályok elfogadására vonatkozóan
  .

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”[Mód. 6]

| b) | A (3) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a minta jellemzőivel, a jelentéstételi időszakkal és a partnerországok, árucikkek és pénznemek tekintetében alkalmazandó összesítési szinttel kapcsolatban.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a minta jellemzőivel, a jelentéstételi időszakkal és a partnerországok, árucikkek és pénznemek tekintetében alkalmazandó összesítési szinttel kapcsolatban.”

| 5. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a statisztikai adattovábbítás határidejét, és a már továbbított statisztikai adatok tartalmát, lefedettségét és felülvizsgálatának feltételeit érintő kiigazításokkal kapcsolatban.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés utolsó albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a statisztikai adattovábbítás határidejét, és a már továbbított statisztikai adatok tartalmát, lefedettségét és felülvizsgálatának feltételeit érintő kiigazításokkal kapcsolatban.”

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 6. cikk (2) bekezdésében említett, a vállalkozások jellemzői szerinti kereskedelmi statisztika és a 6. cikk (3) bekezdésében említett, a számlázási pénznem szerinti bontásban készült kereskedelmi statisztika megküldésének határidejével kapcsolatban.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 6. cikk (2) bekezdésében említett, a vállalkozások jellemzői szerinti kereskedelmi statisztika és a 6. cikk (3) bekezdésében említett, a számlázási pénznem szerinti bontásban készült kereskedelmi statisztika megküldésének határidejével kapcsolatban.”

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „10a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
  (2)   A 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése, az 5. cikk (2) és (4) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.
  (3)   A Bizottságnak [] –tól/től határozatlan időre a 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 4 cikk (5) bekezdésében, az 5. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében, említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  ötéves időtartamra
  szól
  a ...

   (*1)

  -tól/-től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 7]

  (4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében, az 5. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban mejelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
  (6)   A 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése, az 5. cikk (2) és (4) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.”

  (*1)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontját.
  " |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése, az 5. cikk (2) és (4) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.

(3)   A Bizottságnak [] –tól/től határozatlan időre a 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 4 cikk (5) bekezdésében, az 5. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében, említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  ötéves időtartamra
  szól
  a ...

   (*1)

  -tól/-től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 7]

(4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében, az 5. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban mejelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(6)   A 3. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése, az 5. cikk (2) és (4) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.”

(*1)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontját.
  "

| 7. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  cikket el kell hagyni.



  „11. cikk


  A bizottság


  (1)   A Bizottság munkáját az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (*2)

  létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*3)

  értelmében vett bizottságnak minősül.


  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.


  (*2)  
  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
  "


  (*3)  
  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”
  [Mód. 8]" |
| --- | --- |

7.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  cikket el kell hagyni.

„11. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (*2)

  létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*3)

  értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(*2)  
  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
  "

(*3)  
  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”
  [Mód. 8]"

2. cikk

Ez a rendelet nem érinti a 471/2009/EK rendeletben előírt, e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de még végre nem hajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba
  , és a hatálybalépésétől számított három hónapon belül egységes szerkezetbe kell foglalni az általa módosított rendelettel
  . [Mód. 9]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 19. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 471/2009/EK rendelete (2009. május 6.) a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 152., 2009.6.16., 23. o.).

4

(5)  
  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

5

HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/646 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/646

---

P7_TA(2014)0227

Copernicus program ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a Copernicus program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/67)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0312), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0312),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 189. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0195/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 189. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0195/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0027/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0027/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 88. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0164

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra a Copernicus-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 377/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/647 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/647

---

P7_TA(2014)0228

Az Európai GNSS Ügynökség ***I

Az Európai Parlament 2014. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és a tanács rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/68)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0040), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0040),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0031/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0364/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0364/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotó hatóságnak bármely, az Európai GNSS Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) ilyen jellegű, többéves finanszírozására vonatkozó határozatot a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési folyamat keretén belül meghozott határozatainak sérelme nélkül kell meghoznia; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jogalkotó hatóságnak bármely, az Európai GNSS Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) ilyen jellegű, többéves finanszírozására vonatkozó határozatot a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési folyamat keretén belül meghozott határozatainak sérelme nélkül kell meghoznia;

| 3. | kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő egy olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes mértékben figyelembe veszi az Ügynökség és lehetőség szerint a bizottsági szolgálatok költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében az Európai Parlament és a Tanács által kötött jogalkotási megállapodás eredményét; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő egy olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes mértékben figyelembe veszi az Ügynökség és lehetőség szerint a bizottsági szolgálatok költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében az Európai Parlament és a Tanács által kötött jogalkotási megállapodás eredményét;

| 4. | kéri, hogy a Bizottság találjon egy kivitelezhető megoldást azokra a problémákra, amelyekkel az Ügynökség a II. típusú európai iskolák finanszírozása kapcsán szembesülhet, mivel ennek közvetlen hatása van az Ügynökség azon képességére, hogy képzett munkaerőt vonzzon; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy a Bizottság találjon egy kivitelezhető megoldást azokra a problémákra, amelyekkel az Ügynökség a II. típusú európai iskolák finanszírozása kapcsán szembesülhet, mivel ennek közvetlen hatása van az Ügynökség azon képességére, hogy képzett munkaerőt vonzzon;

| 5. | kéri, hogy az Ügynökség személyzetének díjazására kiszabott korrekciós együttható meghatározásakor a Bizottság ne a cseh átlagot vegye figyelembe, hanem igazítsa ezt a prágai térség megélhetési költségeihez; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy az Ügynökség személyzetének díjazására kiszabott korrekciós együttható meghatározásakor a Bizottság ne a cseh átlagot vegye figyelembe, hanem igazítsa ezt a prágai térség megélhetési költségeihez;

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 67. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0022

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 12-én került elfogadásra az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 512/2014/EU rendelet.)

---

2014. március 13., csütörtök

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/649 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/649

---

P7_TA(2014)0237

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/69)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0751),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0443/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel 2013. január 17-i határozatára a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a vonatkozó tárgyalási mandátumról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. január 17-i határozatára a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a vonatkozó tárgyalási mandátumról (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0022/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatokat;

| 3. | tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 108. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 23. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0020.

---

P7_TC1-COD(2011)0366

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 516/2014/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozatai

Az EUMSZ 80. cikke:

Mivel a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (az Alap) 2014 elején történő felállításához időben el kell fogadni ezt a rendeletet, az Európai Parlament érdekelt egy ilyen irányú megállapodás elfogadásában, és látva a Tanács hajthatatlanságát, elfogadta a rendelet fenti megszövegezését. Ugyanakkor az Európai Parlament ismét hangsúlyozza, hogy – amint a rendeletről szóló tárgyalások során mindvégig hangoztatta – a helyes jogalap az Alap esetében közös jogalapként magában foglalja az EUMSZ 80. cikkének második mondatát is. Azért történik hivatkozás erre a jogalapra, hogy érvényesüljön az EUMSZ 80. cikkének első mondatában hivatkozott szolidaritás elve. Az Alap ugyanis a nemzetközi védelmet kérelmező vagy azt élvező személyek átszállításáról (7. és 18. cikk) és a letelepítésről (17. cikk) szóló rendelkezéseiben alkalmazza a szolidaritás elvét. Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy a rendelet elfogadása semmiképpen nem korlátozhatja a társjogalkotó számára a jövőben rendelkezésre álló jogalapokat, különös tekintettel az EUMSZ 80. cikkére.

Áttelepítés:

Az áttelepítés szolidaritási eszközkénti ösztönzésének és az áttelepítés körülményei javításának céljával az Európai Parlament felhívja az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt, hogy a legjobb tagállami gyakorlatok – beleértve a belső szervezeti rendszereket, valamint a befogadás és az integráció körülményeit is – feltérképezését követően az Európai Bizottsággal együttműködve készítsen el egy kézikönyvet és egy módszertant az áttelepítésről. Annak érdekében, hogy ösztönzőket hozzon létre áttelepítéshez, és hogy megkönnyítse az áttelepítési műveleteket a tagállamok számára, az Európai Parlament felhívja az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt is, hogy biztosítson szakértelmet az áttelepítésekhez, és hogy az Európai Bizottsággal együtt koordináljon egy áttelepítésekkel foglalkozó szakértői hálózatot, amelynek tagjai rendszeresen technikai üléseket tartanak bizonyos konkrét gyakorlati és jogi kérdésekről, valamint támogatást nyújtanak a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap áttelepítésekhez való felhasználásához. Az Európai Parlament felhívja az Európai Bizottságot, hogy kövesse nyomon és rendszeresen számoljon be az áttelepítések által érintett tagállamok menekültügyi rendszereinek fejlődéséről és javulásáról.

A Tanács nyilatkozata

Az EUMSZ 80. cikke:

A Tanács hangsúlyozza a szolidaritás és a felelősség igazságos elosztása elvének fontosságát, amelyet – az EUMSZ 80. cikkének megfelelően – alkalmazni kell azokban az uniós jogi aktusokban, amelyek az EUMSZ-nek a határok ellenőrzésével, a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos politikákról szóló fejezete alapján kerülnek elfogadásra. A Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló rendelet megfelelő módon rendelkezik a fenti elv alkalmazásáról. A Tanács mindazonáltal újólag megerősíti azon álláspontját, hogy az uniós jog értelmében az EUMSZ 80. cikke nem jogalap. Az EUMSZ szóban forgó fejezetében csak a 77. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 78. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 79. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében szerepelnek olyan jogalapok, amelyek lehetővé teszik, hogy a megfelelő uniós intézmények uniós jogi aktusokat fogadjanak el.

A Bizottság nyilatkozatai

Az EUMSZ 80. cikke:

A Bizottság a kompromisszum jegyében és a javaslat haladéktalan elfogadásának biztosítása érdekében támogatja a végleges szöveget; megjegyzi ugyanakkor, hogy ez nem sérti kezdeményezési jogát a jogalap megválasztása tekintetében, különösen hivatkozással az EUMSZ 80. cikkének jövőbeni alkalmazására.

Európai Migrációs Hálózat:

A Bizottság a kompromisszum jegyében támogatja a 23. cikkről szóló végleges szöveget, amely – az Európai Migrációs Hálózat 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozatban előírt jelenlegi szerkezetének, célkitűzéseinek és irányításának fenntartása mellett – biztosítja az EMH tevékenységeinek folyamatos finanszírozási támogatását. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy ez nem sérti kezdeményezési jogát a hálózat szerkezetének és működésének – a 23. cikkre vonatkozó eredeti bizottsági javaslatban foglaltak szerinti – jövőbeni átfogó felülvizsgálata tekintetében.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/652 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/652

---

P7_TA(2014)0238

A hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló hongkongi nemzetközi egyezmény ***

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló 2009. évi hongkongi nemzetközi egyezménynek az Európai Unió érdekében történő, tagállamok általi megerősítéséről vagy a tagállamok ahhoz való csatlakozásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 378/70)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15902/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15902/2013),

| — | tekintettel a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló 2009. évi hongkongi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló 2009. évi hongkongi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a hajók újrafeldolgozásáról, valamint az 1013/2006/EK rendelet és a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. november 20-i 1257/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajók újrafeldolgozásáról, valamint az 1013/2006/EK rendelet és a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. november 20-i 1257/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0485/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0485/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0166/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0166/2014),

| 1. | egyetért a tanácsi határozat tervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a tanácsi határozat tervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 330., 2013.12.10., 1. o.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/653 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/653

---

P7_TA(2014)0241

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és Belső Biztonsági Alap (általános rendelkezések) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/71)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0752), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0752),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére, 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 82. cikkének (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0444/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére, 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 82. cikkének (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0444/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0021/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0021/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 108. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 23. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0367

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 514/2014/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata a nemzeti programok elfogadásáról

A Bizottság minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy az Európai Parlamentet még a nemzeti programok elfogadása előtt tájékoztassa.

A Bizottság nyilatkozata a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdése második albekezdésének b) pontjáról

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 182/2011/EU rendelet (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.) 5. cikke (4) bekezdése második albekezdésének b) pontjára történő szisztematikus hivatkozás ellentétes az említett rendelet szellemével és szövegével. E rendelkezés csak abban az esetben érvényesíthető, ha a fő szabálytól való eltérést – mely szabály szerint a Bizottság elfogadhatja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, ha a bizottság nem nyilvánított véleményt – sajátos helyzet indokolja. Tekintettel arra, hogy a második albekezdés b) pontjára történő hivatkozás az 5. cikk (4) bekezdésében előírt általános szabály alóli kivételt jelent, a rendelkezésre való hivatkozás nem tartozhat egyszerűen a jogalkotó „mérlegelési jogkörébe”, hanem megszorító módon kell értelmezni, és ezért indokolásra szorul.

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/656 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/656

---

P7_TA(2014)0242

Belső Biztonsági Alap (rendőrségi együttműködés, bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem, valamint válságkezelés) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/72)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0753), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0753),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének 1. bekezdésre, 84. cikkére és 87. cikkének 2. bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének 1. bekezdésre, 84. cikkére és 87. cikkének 2. bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0445/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a javaslatra vonatkozó intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a kapcsolódó tárgyalási megbízatásról szóló 2013. január 17-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a javaslatra vonatkozó intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a kapcsolódó tárgyalási megbízatásról szóló 2013. január 17-i határozatára (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0026/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0026/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 108. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 23. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0021.

---

P7_TC1-COD(2011)0368

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 513/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/657 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/657

---

P7_TA(2014)0243

A Belső Biztonsági Alap (külső határok és vízumügy) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/73)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0750), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0750),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0441/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0441/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. január 17-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. január 17-i határozatára (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0025/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0025/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 108. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 23. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0019.

---

P7_TC1-COD(2011)0365

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 515/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/658 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/658

---

P7_TA(2014)0244

A hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintje ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/74)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0048),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0035/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájáról: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájáról: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0103/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0103/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 133. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0376.

---

P7_TC1-COD(2013)0027

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló 2014/...//EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A hálózati és információs rendszerek és szolgáltatások nélkülözhetetlen szerepet játszanak társadalmunkban. Megbízhatóságuk és biztonságuk elengedhetetlen
  az Unió polgárainak szabadságához és általános biztonságához, valamint
  a gazdasági tevékenységek és a szociális jólét, és különösen a belső piac működése szempontjából. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A hálózati és információs rendszerek és szolgáltatások nélkülözhetetlen szerepet játszanak társadalmunkban. Megbízhatóságuk és biztonságuk elengedhetetlen
  az Unió polgárainak szabadságához és általános biztonságához, valamint
  a gazdasági tevékenységek és a szociális jólét, és különösen a belső piac működése szempontjából. [Mód. 1]

| (2) | A szándékos vagy véletlen biztonsági események nagyságrendje
  , gyakorisága
  és gyakorisága

  kihatása
  növekszik, és ezek az események jelentős veszélyt jelentenek a hálózatok és az információs rendszerek működésére.
  E rendszerek emellett könnyen a működésük károsítására vagy megszakítására irányuló szándékos és ártalmas cselekvések könnyű célpontjaivá válhatnak.
  Az ilyen események akadályozhatják a gazdasági tevékenységek folytatását, jelentős pénzügyi veszteségeket okozhatnak, aláássák a felhasználói
  és befektetői
  bizalmat, és jelentős károkat okozhatnak az Unió gazdaságának
  , továbbá végső soron veszélyeztetik az uniós polgárok jólétét és az uniós tagállamok azon képességét, hogy megvédjék magukat és biztosítsák a kritikus infrastruktúrák biztonságát
  . [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

A szándékos vagy véletlen biztonsági események nagyságrendje
  , gyakorisága
  és gyakorisága

  kihatása
  növekszik, és ezek az események jelentős veszélyt jelentenek a hálózatok és az információs rendszerek működésére.
  E rendszerek emellett könnyen a működésük károsítására vagy megszakítására irányuló szándékos és ártalmas cselekvések könnyű célpontjaivá válhatnak.
  Az ilyen események akadályozhatják a gazdasági tevékenységek folytatását, jelentős pénzügyi veszteségeket okozhatnak, aláássák a felhasználói
  és befektetői
  bizalmat, és jelentős károkat okozhatnak az Unió gazdaságának
  , továbbá végső soron veszélyeztetik az uniós polgárok jólétét és az uniós tagállamok azon képességét, hogy megvédjék magukat és biztosítsák a kritikus infrastruktúrák biztonságát
  . [Mód. 2]

| (3) | Határokon átnyúló kommunikációs eszközök lévén a digitális információs rendszerek és elsősorban az internet alapvető szerepet játszanak az áruk, a szolgáltatások és a személyek határokon átnyúló szabad mozgásának elősegítésében. Transznacionális jellegük miatt az egyik tagállam rendszereinek jelentős zavara a többi tagállamban és az EU egészében is zavart okozhat. Ezért a hálózati és információs rendszerek ellenálló képessége és stabilitása alapvető fontosságú a belső piac zavartalan működése szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

Határokon átnyúló kommunikációs eszközök lévén a digitális információs rendszerek és elsősorban az internet alapvető szerepet játszanak az áruk, a szolgáltatások és a személyek határokon átnyúló szabad mozgásának elősegítésében. Transznacionális jellegük miatt az egyik tagállam rendszereinek jelentős zavara a többi tagállamban és az EU egészében is zavart okozhat. Ezért a hálózati és információs rendszerek ellenálló képessége és stabilitása alapvető fontosságú a belső piac zavartalan működése szempontjából.

| (3a) | Mivel a rendszerhibák gyakoribb okai – például a természetes okok vagy az emberi hiba – továbbra is szándékolatlanok, az infrastruktúrának ellenállónak kell lennie mind a szándékos, mind pedig a nem szándékos zavarokkal szemben, a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőinek pedig olyan rendszereket kell kialakítaniuk, amelyekben központi szerepet kap az ellenálló képesség. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Mivel a rendszerhibák gyakoribb okai – például a természetes okok vagy az emberi hiba – továbbra is szándékolatlanok, az infrastruktúrának ellenállónak kell lennie mind a szándékos, mind pedig a nem szándékos zavarokkal szemben, a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőinek pedig olyan rendszereket kell kialakítaniuk, amelyekben központi szerepet kap az ellenálló képesség. [Mód. 3]

| (4) | Indokolt uniós szintű együttműködési mechanizmust létrehozni, amely lehetővé teszi az információcserét és a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos
  összehangolt megelőzést,
  észlelést és reagálást. E mechanizmus eredményességének és inkluzív jellegének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy minden tagállam rendelkezzék minimális képességekkel és a saját területükön a hálózat- és információbiztonság magas szintjét biztosító stratégiával. A kockázatkezelés kultúrájának elősegítése és a legsúlyosabb események bejelentése érdekében minimális biztonsági előírásokat indokolt alkalmazni a közigazgatási szervek és a kritikus

  legalább bizonyos, az
  informatikai infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplők esetében.
  A tőzsdén jegyzett vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy az incidenseket önkéntes alapon tegyék közzé a pénzügyi jelentéseikben. A jogi keretnek a polgárok magánéletének és integritásának megóvásán kell alapulnia. A létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatát (CIWIN) ki kell terjeszteni az ezen irányelv által érintett piaci szereplőkre. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(4)

Indokolt uniós szintű együttműködési mechanizmust létrehozni, amely lehetővé teszi az információcserét és a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos
  összehangolt megelőzést,
  észlelést és reagálást. E mechanizmus eredményességének és inkluzív jellegének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy minden tagállam rendelkezzék minimális képességekkel és a saját területükön a hálózat- és információbiztonság magas szintjét biztosító stratégiával. A kockázatkezelés kultúrájának elősegítése és a legsúlyosabb események bejelentése érdekében minimális biztonsági előírásokat indokolt alkalmazni a közigazgatási szervek és a kritikus

  legalább bizonyos, az
  informatikai infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplők esetében.
  A tőzsdén jegyzett vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy az incidenseket önkéntes alapon tegyék közzé a pénzügyi jelentéseikben. A jogi keretnek a polgárok magánéletének és integritásának megóvásán kell alapulnia. A létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatát (CIWIN) ki kell terjeszteni az ezen irányelv által érintett piaci szereplőkre. [Mód. 4]

| (4a) | Míg a közigazgatási szerveknek – tekintettel arra, hogy közfeladatot látnak el – megfelelő körültekintéssel kell eljárniuk saját hálózataik és információs rendszereik kezelése és védelme során, ezen irányelvnek az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a pénzügyi piaci infrastruktúrák és az egészségügy területén folytatott alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi tevékenységek számára létfontosságú kritikus infrastruktúrára kell összpontosítania. A szoftverfejlesztőket és hardvergyártókat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Míg a közigazgatási szerveknek – tekintettel arra, hogy közfeladatot látnak el – megfelelő körültekintéssel kell eljárniuk saját hálózataik és információs rendszereik kezelése és védelme során, ezen irányelvnek az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a pénzügyi piaci infrastruktúrák és az egészségügy területén folytatott alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi tevékenységek számára létfontosságú kritikus infrastruktúrára kell összpontosítania. A szoftverfejlesztőket és hardvergyártókat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. [Mód. 5]

| (4b) | Minden olyan esetben garantálni kell az érintett európai hatóságok és a közös kül- és biztonságpolitikáért és a közös biztonság- és védelempolitikáért felelős főképviselő/alelnök, valamint a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora közötti együttműködést és koordinációt, amikor jelentős hatású incidenseket úgy értelmeznek, hogy azokat kívülről, terrorcselekmény elkövetésének céljával hajtották végre. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Minden olyan esetben garantálni kell az érintett európai hatóságok és a közös kül- és biztonságpolitikáért és a közös biztonság- és védelempolitikáért felelős főképviselő/alelnök, valamint a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora közötti együttműködést és koordinációt, amikor jelentős hatású incidenseket úgy értelmeznek, hogy azokat kívülről, terrorcselekmény elkövetésének céljával hajtották végre. [Mód. 6]

| (5) | Annak érdekében, hogy a szabályozás valamennyi lényeges eseményre és kockázatra kiterjedjen, ezt az irányelvet valamennyi hálózati és információs rendszerre indokolt alkalmazni. A közigazgatásokra és a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségeket azonban nem indokolt alkalmazni a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerinti nyilvános hírközlési hálózatokat üzemeltető és nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra – ezekre az említett irányelv 13a. cikkében meghatározott biztonsági és integritási követelmények vonatkoznak –, sem pedig a bizalmi szolgáltatások nyújtóira. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a szabályozás valamennyi lényeges eseményre és kockázatra kiterjedjen, ezt az irányelvet valamennyi hálózati és információs rendszerre indokolt alkalmazni. A közigazgatásokra és a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségeket azonban nem indokolt alkalmazni a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerinti nyilvános hírközlési hálózatokat üzemeltető és nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra – ezekre az említett irányelv 13a. cikkében meghatározott biztonsági és integritási követelmények vonatkoznak –, sem pedig a bizalmi szolgáltatások nyújtóira.

| (6) | A meglévő képességek nem elegendőek ahhoz, hogy a magas szintű hálózat- és információbiztonságot garantáljanak az Unió területén. A tagállamok nagyon különböző felkészültséggel rendelkeznek, ami sokféle megközelítés alkalmazásához vezet az Unióban. Így nem biztosított a fogyasztók és a vállalkozások egységes védelme, ami aláássa a hálózat- és információbiztonság általános színvonalát az Unión belül. A közigazgatási szervekre és a piaci szereplőkre vonatkozó közös minimumkövetelmények hiánya miatt nem lehetséges uniós szinten átfogó és hatékony együttműködési mechanizmust létrehozni.
  Az egyetemeknek és kutatóközpontoknak döntő szerepe van a szóban forgó területekre irányuló kutatás, fejlesztés és innováció ösztönzésében, és biztosítani kell megfelelő finanszírozásukat. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(6)

A meglévő képességek nem elegendőek ahhoz, hogy a magas szintű hálózat- és információbiztonságot garantáljanak az Unió területén. A tagállamok nagyon különböző felkészültséggel rendelkeznek, ami sokféle megközelítés alkalmazásához vezet az Unióban. Így nem biztosított a fogyasztók és a vállalkozások egységes védelme, ami aláássa a hálózat- és információbiztonság általános színvonalát az Unión belül. A közigazgatási szervekre és a piaci szereplőkre vonatkozó közös minimumkövetelmények hiánya miatt nem lehetséges uniós szinten átfogó és hatékony együttműködési mechanizmust létrehozni.
  Az egyetemeknek és kutatóközpontoknak döntő szerepe van a szóban forgó területekre irányuló kutatás, fejlesztés és innováció ösztönzésében, és biztosítani kell megfelelő finanszírozásukat. [Mód. 7]

| (7) | A hálózati és információs rendszerek biztonsági kihívásainak hatékony kezelése ezért
  uniós szinten
  globális megközelítést kíván, amely kiterjed a kapacitásépítésre és a tervezésre vonatkozó közös minimumkövetelményekre,
  a kiberbiztonsággal kapcsolatos megfelelő készségek fejlesztésére,
  az információcserére és a tevékenységek összehangolására, valamint az összes érintett piaci szereplőre és a közigazgatásra vonatkozó

  a
  közös biztonsági minimumkövetelményekre.
  A közös minimumszabványokat a kiberbiztonsági koordinációs csoportok (CSCG-k) megfelelő ajánlásaival összhangban kell alkalmazni. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(7)

A hálózati és információs rendszerek biztonsági kihívásainak hatékony kezelése ezért
  uniós szinten
  globális megközelítést kíván, amely kiterjed a kapacitásépítésre és a tervezésre vonatkozó közös minimumkövetelményekre,
  a kiberbiztonsággal kapcsolatos megfelelő készségek fejlesztésére,
  az információcserére és a tevékenységek összehangolására, valamint az összes érintett piaci szereplőre és a közigazgatásra vonatkozó

  a
  közös biztonsági minimumkövetelményekre.
  A közös minimumszabványokat a kiberbiztonsági koordinációs csoportok (CSCG-k) megfelelő ajánlásaival összhangban kell alkalmazni. [Mód. 8]

| (8) | Az irányelv rendelkezései nem érinthetik a tagállamok azon jogát, hogy megtegyék az alapvető biztonsági érdekeik védelméhez, a közrend és a közbiztonság védelméhez, valamint a bűncselekmények kivizsgálásához, felderítéséhez és büntetőeljárások lefolytatásához szükséges intézkedéseket. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 346. cikke értelmében egyetlen tagállam sem köteles olyan információt szolgáltatni, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.
  Egyetlen tagállam sem köteles közölni a 2011/292/EU tanácsi határozatban

   (4)

  meghatározott EU-minősített adatokat, valamint titoktartási megállapodás vagy informális titoktartási megállapodás, például „jelzőlámpa protokoll” (TLP) tárgyát képező információkat. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(8)

Az irányelv rendelkezései nem érinthetik a tagállamok azon jogát, hogy megtegyék az alapvető biztonsági érdekeik védelméhez, a közrend és a közbiztonság védelméhez, valamint a bűncselekmények kivizsgálásához, felderítéséhez és büntetőeljárások lefolytatásához szükséges intézkedéseket. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 346. cikke értelmében egyetlen tagállam sem köteles olyan információt szolgáltatni, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.
  Egyetlen tagállam sem köteles közölni a 2011/292/EU tanácsi határozatban

   (4)

  meghatározott EU-minősített adatokat, valamint titoktartási megállapodás vagy informális titoktartási megállapodás, például „jelzőlámpa protokoll” (TLP) tárgyát képező információkat. [Mód. 9]

| (9) | A hálózati és információs rendszerek közös magas biztonsági szintjének elérése és fenntartása érdekében minden tagállamban létre kell hozni egy nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát, amely meghatározza a stratégiai célokat és a végrehajtandó konkrét szakpolitikai intézkedéseket. Nemzeti szinten a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, az alapvető követelményeknek megfelelő együttműködési
  terveket
  szükséges kidolgozni
  – az ezen irányelvben meghatározott minimumkövetelmények alapján –
  annak érdekében, hogy a biztonsági események bekövetkeztekor nemzeti és uniós szinten megfelelő reagálási kapacitás álljon rendelkezésre az eredményes és hatékony
  , a magánéletet és a személyes adatokat tiszteletben tartó és azok védelmét biztosító
  együttműködéshez.
  Ezért minden tagállam köteles betartani az adatformátumra és a megosztandó és értékelendő adatok kicserélhetőségére vonatkozó közös szabványokat. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közös minimumkövetelményeket tartalmazó hálózat- és információbiztonsági stratégiatervezeten alapuló nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiáik kidolgozásához segítséget kérhessenek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségtől (ENISA). [Mód. 10] |
| --- | --- |

(9)

A hálózati és információs rendszerek közös magas biztonsági szintjének elérése és fenntartása érdekében minden tagállamban létre kell hozni egy nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát, amely meghatározza a stratégiai célokat és a végrehajtandó konkrét szakpolitikai intézkedéseket. Nemzeti szinten a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, az alapvető követelményeknek megfelelő együttműködési
  terveket
  szükséges kidolgozni
  – az ezen irányelvben meghatározott minimumkövetelmények alapján –
  annak érdekében, hogy a biztonsági események bekövetkeztekor nemzeti és uniós szinten megfelelő reagálási kapacitás álljon rendelkezésre az eredményes és hatékony
  , a magánéletet és a személyes adatokat tiszteletben tartó és azok védelmét biztosító
  együttműködéshez.
  Ezért minden tagállam köteles betartani az adatformátumra és a megosztandó és értékelendő adatok kicserélhetőségére vonatkozó közös szabványokat. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közös minimumkövetelményeket tartalmazó hálózat- és információbiztonsági stratégiatervezeten alapuló nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiáik kidolgozásához segítséget kérhessenek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségtől (ENISA). [Mód. 10]

| (10) | Az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések eredményes végrehajtása érdekében valamennyi tagállamban indokolt létrehozni egy olyan szervet, amelynek feladata a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdések koordinálása, és amely kapcsolattartóként működik a határokon átnyúló, uniós szintű együttműködés számára. Ezen szervek számára célszerű biztosítani a megfelelő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokat annak érdekében, hogy feladataikat eredményesen és hatékonyan láthassák el, ezzel segítve az irányelv céljainak elérését. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések eredményes végrehajtása érdekében valamennyi tagállamban indokolt létrehozni egy olyan szervet, amelynek feladata a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdések koordinálása, és amely kapcsolattartóként működik a határokon átnyúló, uniós szintű együttműködés számára. Ezen szervek számára célszerű biztosítani a megfelelő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokat annak érdekében, hogy feladataikat eredményesen és hatékonyan láthassák el, ezzel segítve az irányelv céljainak elérését.

| (10a) | Tekintettel a nemzeti kormányzási struktúrák közötti eltérésekre, valamint a meglévő ágazati intézkedések vagy az uniós felügyeleti és szabályozó szervek megőrzése és az átfedések elkerülése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó piaci szereplők hálózatainak és információs rendszereinek biztonságával összefüggő feladatok ellátására egynél több tagállami illetékes hatóságot jelöljenek ki. Azonban a zökkenőmentes határokon átnyúló együttműködés és kommunikáció biztosítása érdekében szükség van arra, hogy minden egyes tagállam az ágazati szabályozási intézkedések sérelme nélkül csak egyetlen nemzeti egyablakos ügyintézési pontot jelöljön ki, amely uniós szinten a határokon átnyúló együttműködésért felel. Amennyiben a tagállamok alkotmányos berendezkedése vagy egyéb intézkedései szükségessé teszik, lehetővé kell tenni számukra, hogy az illetékes hatóság és az egyablakos ügyintézési pont feladatainak ellátására egyetlen hatóságot jelöljenek ki. Az illetékes hatóságok és az egyedüli összekötők demokratikus ellenőrzés alatt álló civil szervezetek, amelyek semmilyen feladatot nem láthatnak el a hírszerzés, a bűnüldözés vagy a védelem területén, valamint szervezetileg semmilyen formában nem kötődhetnek az e téren tevékenykedő szervezetekhez. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(10a)

Tekintettel a nemzeti kormányzási struktúrák közötti eltérésekre, valamint a meglévő ágazati intézkedések vagy az uniós felügyeleti és szabályozó szervek megőrzése és az átfedések elkerülése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó piaci szereplők hálózatainak és információs rendszereinek biztonságával összefüggő feladatok ellátására egynél több tagállami illetékes hatóságot jelöljenek ki. Azonban a zökkenőmentes határokon átnyúló együttműködés és kommunikáció biztosítása érdekében szükség van arra, hogy minden egyes tagállam az ágazati szabályozási intézkedések sérelme nélkül csak egyetlen nemzeti egyablakos ügyintézési pontot jelöljön ki, amely uniós szinten a határokon átnyúló együttműködésért felel. Amennyiben a tagállamok alkotmányos berendezkedése vagy egyéb intézkedései szükségessé teszik, lehetővé kell tenni számukra, hogy az illetékes hatóság és az egyablakos ügyintézési pont feladatainak ellátására egyetlen hatóságot jelöljenek ki. Az illetékes hatóságok és az egyedüli összekötők demokratikus ellenőrzés alatt álló civil szervezetek, amelyek semmilyen feladatot nem láthatnak el a hírszerzés, a bűnüldözés vagy a védelem területén, valamint szervezetileg semmilyen formában nem kötődhetnek az e téren tevékenykedő szervezetekhez. [Mód. 11]

| (11) | Fontos, hogy valamennyi tagállam rendelkezzék

  és piaci szereplő mindenkor rendelkezzen
  a hálózati és információs rendszereket érintő események és kockázatok megelőzéséhez, észleléséhez, kezeléséhez és mérsékléséhez szükséges
  , megfelelő
  műszaki és szervezeti képességekkel.
  A közigazgatási szervek biztonsági rendszereinek biztonságosnak kell lenniük, és demokratikus ellenőrzés tárgyát kell képezniük. A közösen előírt berendezéseknek és képességeknek meg kell felelniük a közösen elfogadott műszaki szabványoknak és a szabványos műveleti eljárásoknak.
  Ezért minden tagállamban létre kell hozni jól működő és az alapvető követelményeknek megfelelő, számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportokat
  (ún. CERT-eket)
  , amelyek biztosítják a biztonsági események és kockázatok esetén mozgósítható hatékony és együttműködni képes kapacitásokat és az eredményes, uniós szintű együttműködést.
  Lehetővé kell tenni, hogy a CERT-ek a közös műszaki szabványok és a szabványos műveleti eljárások alapján kölcsönösen együttműködjenek. Tekintettel a különböző igényeket és szereplőket kiszolgáló, meglévő CERT-ek eltérő jellemzőire, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a piaci szereplők ezen irányelvben foglalt jegyzékében említett ágazatok mindegyikében legalább egy CERT nyújtson szolgáltatásokat. A CERT-ek közötti határokon átnyúló együttműködést illetően a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a CERT-ek rendelkezzenek a már működő nemzetközi és uniós együttműködési hálózatokban való részvételhez szükséges megfelelő eszközökkel. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(11)

Fontos, hogy valamennyi tagállam rendelkezzék

  és piaci szereplő mindenkor rendelkezzen
  a hálózati és információs rendszereket érintő események és kockázatok megelőzéséhez, észleléséhez, kezeléséhez és mérsékléséhez szükséges
  , megfelelő
  műszaki és szervezeti képességekkel.
  A közigazgatási szervek biztonsági rendszereinek biztonságosnak kell lenniük, és demokratikus ellenőrzés tárgyát kell képezniük. A közösen előírt berendezéseknek és képességeknek meg kell felelniük a közösen elfogadott műszaki szabványoknak és a szabványos műveleti eljárásoknak.
  Ezért minden tagállamban létre kell hozni jól működő és az alapvető követelményeknek megfelelő, számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportokat
  (ún. CERT-eket)
  , amelyek biztosítják a biztonsági események és kockázatok esetén mozgósítható hatékony és együttműködni képes kapacitásokat és az eredményes, uniós szintű együttműködést.
  Lehetővé kell tenni, hogy a CERT-ek a közös műszaki szabványok és a szabványos műveleti eljárások alapján kölcsönösen együttműködjenek. Tekintettel a különböző igényeket és szereplőket kiszolgáló, meglévő CERT-ek eltérő jellemzőire, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a piaci szereplők ezen irányelvben foglalt jegyzékében említett ágazatok mindegyikében legalább egy CERT nyújtson szolgáltatásokat. A CERT-ek közötti határokon átnyúló együttműködést illetően a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a CERT-ek rendelkezzenek a már működő nemzetközi és uniós együttműködési hálózatokban való részvételhez szükséges megfelelő eszközökkel. [Mód. 12]

| (12) | A tagállamok európai fórumán (EFMS) belül a bevált szakpolitikai gyakorlatokról szóló viták és eszmecserék, valamint az európai számítógépes válságkezelési együttműködés elveinek kidolgozása terén elért jelentős haladásra építve a tagállamoknak és a Bizottságnak hálózatot kell alkotniuk egymással, így biztosítva a folyamatos párbeszédet és az együttműködés fenntartását. Ez a biztonságos és hatékony együttműködési mechanizmus
  , így – adott esetben – a piaci szereplők részvétele,
  várhatóan lehetővé teszi az uniós szintű strukturált és összehangolt információcserét, észlelést és reagálást. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok európai fórumán (EFMS) belül a bevált szakpolitikai gyakorlatokról szóló viták és eszmecserék, valamint az európai számítógépes válságkezelési együttműködés elveinek kidolgozása terén elért jelentős haladásra építve a tagállamoknak és a Bizottságnak hálózatot kell alkotniuk egymással, így biztosítva a folyamatos párbeszédet és az együttműködés fenntartását. Ez a biztonságos és hatékony együttműködési mechanizmus
  , így – adott esetben – a piaci szereplők részvétele,
  várhatóan lehetővé teszi az uniós szintű strukturált és összehangolt információcserét, észlelést és reagálást. [Mód. 13]

| (13) | Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA)

  ENISA-nak
  szakértő véleményével és tanácsaival, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésével indokolt

  kell
  segítenie a tagállamokat és a Bizottságot. A Bizottságnak
  és a tagállamoknak
  különösen ezen irányelv alkalmazása kapcsán célszerű kikérnie

  kikérniük
  az ENISA véleményét. A tagállamok és a Bizottság hatékony és kellő időben történő tájékoztatása érdekében az együttműködési hálózatban korai előrejelzést kell adni az eseményekről és a kockázatokról. A kapacitásépítés és az ismeretek gyarapítása érdekében az együttműködési hálózatnak eszközként kell szolgálnia a bevált gyakorlatok cseréje, a hálózatban részt vevő tagállamokban zajló kapacitásépítés segítése, valamint a szakértői értékelések és a hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok szervezése számára is. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA)

  ENISA-nak
  szakértő véleményével és tanácsaival, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésével indokolt

  kell
  segítenie a tagállamokat és a Bizottságot. A Bizottságnak
  és a tagállamoknak
  különösen ezen irányelv alkalmazása kapcsán célszerű kikérnie

  kikérniük
  az ENISA véleményét. A tagállamok és a Bizottság hatékony és kellő időben történő tájékoztatása érdekében az együttműködési hálózatban korai előrejelzést kell adni az eseményekről és a kockázatokról. A kapacitásépítés és az ismeretek gyarapítása érdekében az együttműködési hálózatnak eszközként kell szolgálnia a bevált gyakorlatok cseréje, a hálózatban részt vevő tagállamokban zajló kapacitásépítés segítése, valamint a szakértői értékelések és a hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok szervezése számára is. [Mód. 14]

| (13a) | Adott esetben lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása során használhassák a meglévő szervezeti struktúrákat vagy stratégiákat, illetve azokat a rendelkezésekhez igazíthassák. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(13a)

Adott esetben lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása során használhassák a meglévő szervezeti struktúrákat vagy stratégiákat, illetve azokat a rendelkezésekhez igazíthassák. [Mód. 15]

| (14) | Az érzékeny és bizalmas információknak az együttműködési hálózaton belüli biztonságos cseréje céljából biztonságos infrastruktúrát indokolt létrehozni.
  Erre
  a
  célra teljes mértékben ki kell használni az Unióban meglévő struktúrákat. A
  tagállamok azon kötelezettségének sérelme nélkül, mely szerint az együttműködési hálózaton keresztül be kell jelenteniük az uniós hatású eseményeket és kockázatokat, más tagállam számára csak akkor szükséges hozzáférést biztosítani bizalmas információkhoz, ha az igazoltan rendelkezik a hálózatban való eredményes, hatékony és biztonságos részvételhez szükséges műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokkal
  , eljárásokkal
  és eljárásokkal

  kommunikációs infrastruktúrákkal
  , valamint kommunikációs infrastruktúrákkal

  átlátható módszereket használ
  . [Mód. 16] |
| --- | --- |

(14)

Az érzékeny és bizalmas információknak az együttműködési hálózaton belüli biztonságos cseréje céljából biztonságos infrastruktúrát indokolt létrehozni.
  Erre
  a
  célra teljes mértékben ki kell használni az Unióban meglévő struktúrákat. A
  tagállamok azon kötelezettségének sérelme nélkül, mely szerint az együttműködési hálózaton keresztül be kell jelenteniük az uniós hatású eseményeket és kockázatokat, más tagállam számára csak akkor szükséges hozzáférést biztosítani bizalmas információkhoz, ha az igazoltan rendelkezik a hálózatban való eredményes, hatékony és biztonságos részvételhez szükséges műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokkal
  , eljárásokkal
  és eljárásokkal

  kommunikációs infrastruktúrákkal
  , valamint kommunikációs infrastruktúrákkal

  átlátható módszereket használ
  . [Mód. 16]

| (15) | Mivel a hálózati és információs rendszerek üzemeltetése a legtöbb esetben magánkézben van, a magán- és az állami szektor közötti együttműködés rendkívül fontos. A piaci szereplőket ösztönözni kell, hogy továbbra is tartsák fenn a hálózat- és információbiztonságra irányuló saját informális együttműködési mechanizmusaikat. Emellett fontos, hogy együttműködjenek az állami szektorral, és az események bekövetkeztekor kapott operatív támogatás fejében osszák meg

  kölcsönösen megosszák
  információikat és legjobb gyakorlataikat
  , ideértve a lényeges információk kölcsönös cseréjét, a kölcsönös operatív támogatást és a stratégiailag elemzett információkat is
  .
  Az információk és a legjobb gyakorlatok megosztásának hathatós ösztönzése érdekében elengedhetetlen annak biztosítása, hogy az e cserékben részt vevő piaci szereplők együttműködésük következtében ne szenvedjenek hátrányt. Megfelelő biztosítékokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködés ne tegye ki e szereplőket nagyobb megfelelési kockázatnak vagy új felelősségeknek, többek között a versenyre, a szellemi tulajdonra, az adatvédelemre vagy a számítástechnikai bűnözésre vonatkozó jogszabályokkal összefüggésben, továbbá ne tegye ki őket nagyobb működési vagy biztonsági kockázatoknak. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(15)

Mivel a hálózati és információs rendszerek üzemeltetése a legtöbb esetben magánkézben van, a magán- és az állami szektor közötti együttműködés rendkívül fontos. A piaci szereplőket ösztönözni kell, hogy továbbra is tartsák fenn a hálózat- és információbiztonságra irányuló saját informális együttműködési mechanizmusaikat. Emellett fontos, hogy együttműködjenek az állami szektorral, és az események bekövetkeztekor kapott operatív támogatás fejében osszák meg

  kölcsönösen megosszák
  információikat és legjobb gyakorlataikat
  , ideértve a lényeges információk kölcsönös cseréjét, a kölcsönös operatív támogatást és a stratégiailag elemzett információkat is
  .
  Az információk és a legjobb gyakorlatok megosztásának hathatós ösztönzése érdekében elengedhetetlen annak biztosítása, hogy az e cserékben részt vevő piaci szereplők együttműködésük következtében ne szenvedjenek hátrányt. Megfelelő biztosítékokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködés ne tegye ki e szereplőket nagyobb megfelelési kockázatnak vagy új felelősségeknek, többek között a versenyre, a szellemi tulajdonra, az adatvédelemre vagy a számítástechnikai bűnözésre vonatkozó jogszabályokkal összefüggésben, továbbá ne tegye ki őket nagyobb működési vagy biztonsági kockázatoknak. [Mód. 17]

| (16) | Az átláthatóság, valamint az uniós polgárok és a piaci szereplők megfelelő tájékoztatására

  tájékoztatása
  érdekében az illetékes hatóságoknak

  egyedüli összekötőknek
  indokolt olyan közös
  , egész Unióra vonatkozó
  weboldalt létrehozni, amelyen elérhetők

  elérhetővé tehetők
  az eseményekkel
  , a kockázatokkal
  és a kockázatokkal

  kockázatok mérséklésének módjaival
  kapcsolatos nem bizalmas információk
  , valamint a megfelelő karbantartási intézkedésekkel kapcsolatos tanácsok
  .
  A weboldalon közzétett információnak a használt készüléktől függetlenül elérhetőnek kell lennie. A weboldalon közzétett személyes adatoknak kizárólag a szükséges adatokra kell korlátozódniuk, és a lehető legnagyobb mértékben névtelennek kell lenniük. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(16)

Az átláthatóság, valamint az uniós polgárok és a piaci szereplők megfelelő tájékoztatására

  tájékoztatása
  érdekében az illetékes hatóságoknak

  egyedüli összekötőknek
  indokolt olyan közös
  , egész Unióra vonatkozó
  weboldalt létrehozni, amelyen elérhetők

  elérhetővé tehetők
  az eseményekkel
  , a kockázatokkal
  és a kockázatokkal

  kockázatok mérséklésének módjaival
  kapcsolatos nem bizalmas információk
  , valamint a megfelelő karbantartási intézkedésekkel kapcsolatos tanácsok
  .
  A weboldalon közzétett információnak a használt készüléktől függetlenül elérhetőnek kell lennie. A weboldalon közzétett személyes adatoknak kizárólag a szükséges adatokra kell korlátozódniuk, és a lehető legnagyobb mértékben névtelennek kell lenniük. [Mód. 18]

| (17) | Az üzleti titokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok értelmében bizalmasnak minősített információk esetében az ezen irányelvben előírt tevékenységek végrehajtása és célkitűzések megvalósítása során fontos biztosítani a szóban forgó adatok bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(17)

Az üzleti titokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok értelmében bizalmasnak minősített információk esetében az ezen irányelvben előírt tevékenységek végrehajtása és célkitűzések megvalósítása során fontos biztosítani a szóban forgó adatok bizalmas kezelését.

| (18) | Különösen a nemzeti válságkezelési tapasztalatokra alapozva – az ENISA-val együttműködésben – a Bizottságnak és a tagállamoknak ki kell alakítaniuk egy olyan uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet, amely meghatározza a kockázatok és az események
  megelőzésére, észlelésére, bejelentésére és
  kezelésére irányuló együttműködési mechanizmusokat
  , bevált gyakorlatokat és működési modelleket
  . E tervet megfelelően figyelembe kell venni az együttműködési hálózatban tett korai előrejelzések alkalmával. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(18)

Különösen a nemzeti válságkezelési tapasztalatokra alapozva – az ENISA-val együttműködésben – a Bizottságnak és a tagállamoknak ki kell alakítaniuk egy olyan uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet, amely meghatározza a kockázatok és az események
  megelőzésére, észlelésére, bejelentésére és
  kezelésére irányuló együttműködési mechanizmusokat
  , bevált gyakorlatokat és működési modelleket
  . E tervet megfelelően figyelembe kell venni az együttműködési hálózatban tett korai előrejelzések alkalmával. [Mód. 19]

| (19) | A hálózaton belüli korai előrejelzési értesítés csak akkor előírás, ha az esemény vagy kockázat mértéke és súlyossága uniós szintű tájékoztatást vagy reagálást tesz vagy tehet szükségessé. Ennélfogva a korai előrejelzést célszerű az olyan esetekre korlátozni, amelyekben a tényleges vagy potenciális

  az
  események vagy kockázatok jelentősége gyorsan nő, meghaladják a nemzeti reagálási kapacitást, vagy egynél több tagállamot érintenek. A megfelelő értékelhetőség érdekében indokolt a kockázat vagy az esemény értékelése szempontjából lényeges valamennyi információt a hálózat résztvevőinek tudomására hozni. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(19)

A hálózaton belüli korai előrejelzési értesítés csak akkor előírás, ha az esemény vagy kockázat mértéke és súlyossága uniós szintű tájékoztatást vagy reagálást tesz vagy tehet szükségessé. Ennélfogva a korai előrejelzést célszerű az olyan esetekre korlátozni, amelyekben a tényleges vagy potenciális

  az
  események vagy kockázatok jelentősége gyorsan nő, meghaladják a nemzeti reagálási kapacitást, vagy egynél több tagállamot érintenek. A megfelelő értékelhetőség érdekében indokolt a kockázat vagy az esemény értékelése szempontjából lényeges valamennyi információt a hálózat résztvevőinek tudomására hozni. [Mód. 20]

| (20) | A korai előrejelzés kézhezvételét és értékelését követően az illetékes hatóságoknak

  egyedüli összekötőknek
  meg kell állapodniuk az összehangolt válaszintézkedés módjában, az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervben foglaltaknak megfelelően. Az illetékes hatóságokat

  egyedüli összekötőket, az ENISÁ-t
  és a Bizottságot tájékoztatni kell az összehangolt válaszintézkedés céljából nemzeti szinten elfogadott intézkedésekről. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(20)

A korai előrejelzés kézhezvételét és értékelését követően az illetékes hatóságoknak

  egyedüli összekötőknek
  meg kell állapodniuk az összehangolt válaszintézkedés módjában, az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervben foglaltaknak megfelelően. Az illetékes hatóságokat

  egyedüli összekötőket, az ENISÁ-t
  és a Bizottságot tájékoztatni kell az összehangolt válaszintézkedés céljából nemzeti szinten elfogadott intézkedésekről. [Mód. 21]

| (21) | A hálózat- és információbiztonság területén felmerülő problémák globális jellegére való tekintettel szorosabb nemzetközi együttműködésre van szükség a biztonsági előírások és az információcsere továbbfejlesztése, valamint a hálózat- és információbiztonságot érintő közös globális megközelítésmód előmozdítása érdekében.
  Az ilyen nemzetközi együttműködés bárminemű keretrendszerére a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (5)

  és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (6)

  kell alkalmazni. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(21)

A hálózat- és információbiztonság területén felmerülő problémák globális jellegére való tekintettel szorosabb nemzetközi együttműködésre van szükség a biztonsági előírások és az információcsere továbbfejlesztése, valamint a hálózat- és információbiztonságot érintő közös globális megközelítésmód előmozdítása érdekében.
  Az ilyen nemzetközi együttműködés bárminemű keretrendszerére a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (5)

  és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (6)

  kell alkalmazni. [Mód. 22]

| (22) | A hálózat- és információbiztonság biztosítása nagymértékben a közigazgatások és a piaci szereplők felelőssége. A kockázatértékelést és a felmerülő kockázatok
  súlyosságának

  kockázatoknak és váratlan – mind szándékos, mind véletlenszerű – eseményeknek
  megfelelő biztonsági intézkedések végrehajtását is magában foglaló, kockázatkezelési

  kockázatkezelésre, szoros együttműködésre és bizalomra épülő
  kultúrát megfelelő követelmények szabályozás útján történő
  meghatározásával

  szabályozási előírásokon
  és önkéntes ágazati gyakorlatokon keresztül célszerű ösztönözni
  és fejleszteni
  . Az együttműködési hálózat eredményes működése és ezen keresztül a tagállamok hatékony együttműködése szempontjából továbbá igen fontos az egyenlő
  és megbízható
  versenyfeltételek megteremtése. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(22)

A hálózat- és információbiztonság biztosítása nagymértékben a közigazgatások és a piaci szereplők felelőssége. A kockázatértékelést és a felmerülő kockázatok
  súlyosságának

  kockázatoknak és váratlan – mind szándékos, mind véletlenszerű – eseményeknek
  megfelelő biztonsági intézkedések végrehajtását is magában foglaló, kockázatkezelési

  kockázatkezelésre, szoros együttműködésre és bizalomra épülő
  kultúrát megfelelő követelmények szabályozás útján történő
  meghatározásával

  szabályozási előírásokon
  és önkéntes ágazati gyakorlatokon keresztül célszerű ösztönözni
  és fejleszteni
  . Az együttműködési hálózat eredményes működése és ezen keresztül a tagállamok hatékony együttműködése szempontjából továbbá igen fontos az egyenlő
  és megbízható
  versenyfeltételek megteremtése. [Mód. 23]

| (23) | A 2002/21/EK irányelv előírja, hogy a nyilvános elektronikus hírközlési hálózatokat üzemeltető és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások hozzanak megfelelő intézkedéseket integritásuk és biztonságának védelme érdekében, a biztonság sérülésének és az integritás megszűnésének esetére pedig bejelentési kötelezettséget ír elő. A 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) előírja a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói számára, hogy szolgáltatásaik biztonságának biztosítása érdekében tegyenek megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(23)

A 2002/21/EK irányelv előírja, hogy a nyilvános elektronikus hírközlési hálózatokat üzemeltető és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások hozzanak megfelelő intézkedéseket integritásuk és biztonságának védelme érdekében, a biztonság sérülésének és az integritás megszűnésének esetére pedig bejelentési kötelezettséget ír elő. A 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) előírja a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói számára, hogy szolgáltatásaik biztonságának biztosítása érdekében tegyenek megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket.

| (24) | Az említett kötelezettségeket indokolt kiterjeszteni az elektronikus hírközlési ágazaton túlra, az olyan infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplőkre is, amelyek nagymértékben függnek az információs és kommunikációs technológiáktól, és kulcsszerepet játszanak az olyan létfontosságú gazdasági és társadalmi feladatok ellátásában, mint a villamosenergia- és gázszolgáltatás, a közlekedés, a hitelintézetek üzemeltetése, a pénzügyi piaci infrastruktúrák és az egészségügy.
  E
  hálózati és információs rendszerek zavara befolyásolná a belső piac működését. Míg az ezen irányelvben megállapított
  kötelezettségeket
  nem indokolt kiterjeszteni
  a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

  irányelvben

   (8)
  alapján indokolt kiterjeszteni az elektronikus hírközlési ágazaton túlra, az olyan alapvető

  meghatározott,
  információs társadalmi szolgáltatások
  kulcsfontosságú
  nyújtóira, amelyek olyan felhasználói szintű információs társadalmi szolgáltatások és online tevékenységek alapját képezik, mint például az e-kereskedelmi platformok, az internetes fizetési átjárók, a közösségi hálózatok, a keresőprogramok, a számításifelhő-szolgáltatások
  általánosságban
  és az alkalmazásboltok Ezen információs társadalmi támogató szolgáltatások zavara fennakadást okoz az alapvetően rájuk épülő többi információs társadalmi szolgáltatás nyújtásában. A szoftver- és hardvergyártók nem nyújtanak információs társadalmi szolgáltatást, ezért nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. Az említett kötelezettségeket indokolt kiterjeszteni a közigazgatásokra és a kritikus infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplőkre is, amelyek nagymértékben függnek az információs és kommunikációs technológiáktól, és elengedhetetlenül fontos szerepet játszanak az olyan létfontosságú gazdasági és társadalmi feladatok ellátásában, mint a villamosenergia- és gázszolgáltatás, a közlekedés, a hitelintézetek üzemeltetése, a tőzsdei szolgáltatások és az egészségügy. E hálózati és információs rendszerek zavara befolyásolná a belső piac működését

  , a fent említett szolgáltatók önkéntes alapon tájékoztathatják az illetékes hatóságot vagy az egyedüli összekötőt azokról a hálózatbiztonságot veszélyeztető eseményekről, amelyeket erre érdemesnek tartanak
  . Az
  illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő – amennyiben ez lehetséges – a biztonsági fenyegetés elhárítását elősegítő, stratégiai szempontból elemzett adatokat bocsát az eseményt bejelentő piaci szereplők rendelkezésére.
  . [Mód. 24] |
| --- | --- |

(24)

Az említett kötelezettségeket indokolt kiterjeszteni az elektronikus hírközlési ágazaton túlra, az olyan infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplőkre is, amelyek nagymértékben függnek az információs és kommunikációs technológiáktól, és kulcsszerepet játszanak az olyan létfontosságú gazdasági és társadalmi feladatok ellátásában, mint a villamosenergia- és gázszolgáltatás, a közlekedés, a hitelintézetek üzemeltetése, a pénzügyi piaci infrastruktúrák és az egészségügy.
  E
  hálózati és információs rendszerek zavara befolyásolná a belső piac működését. Míg az ezen irányelvben megállapított
  kötelezettségeket
  nem indokolt kiterjeszteni
  a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

  irányelvben

   (8)
  alapján indokolt kiterjeszteni az elektronikus hírközlési ágazaton túlra, az olyan alapvető

  meghatározott,
  információs társadalmi szolgáltatások
  kulcsfontosságú
  nyújtóira, amelyek olyan felhasználói szintű információs társadalmi szolgáltatások és online tevékenységek alapját képezik, mint például az e-kereskedelmi platformok, az internetes fizetési átjárók, a közösségi hálózatok, a keresőprogramok, a számításifelhő-szolgáltatások
  általánosságban
  és az alkalmazásboltok Ezen információs társadalmi támogató szolgáltatások zavara fennakadást okoz az alapvetően rájuk épülő többi információs társadalmi szolgáltatás nyújtásában. A szoftver- és hardvergyártók nem nyújtanak információs társadalmi szolgáltatást, ezért nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. Az említett kötelezettségeket indokolt kiterjeszteni a közigazgatásokra és a kritikus infrastruktúrákat üzemeltető gazdasági szereplőkre is, amelyek nagymértékben függnek az információs és kommunikációs technológiáktól, és elengedhetetlenül fontos szerepet játszanak az olyan létfontosságú gazdasági és társadalmi feladatok ellátásában, mint a villamosenergia- és gázszolgáltatás, a közlekedés, a hitelintézetek üzemeltetése, a tőzsdei szolgáltatások és az egészségügy. E hálózati és információs rendszerek zavara befolyásolná a belső piac működését

  , a fent említett szolgáltatók önkéntes alapon tájékoztathatják az illetékes hatóságot vagy az egyedüli összekötőt azokról a hálózatbiztonságot veszélyeztető eseményekről, amelyeket erre érdemesnek tartanak
  . Az
  illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő – amennyiben ez lehetséges – a biztonsági fenyegetés elhárítását elősegítő, stratégiai szempontból elemzett adatokat bocsát az eseményt bejelentő piaci szereplők rendelkezésére.
  . [Mód. 24]

| (24a) | Míg a hardver és szoftverszolgáltatók nem hasonlíthatók az ezen irányelv hatálya alá tartozó piaci szereplőkhöz, termékeik elősegítik a hálózati és információs rendszerek biztonságának biztosítását. Ennélfogva jelentős szerepet játszanak annak biztosításában, hogy a piaci szereplők biztonságossá tehessék hálózati és információs infrastruktúráikat. Mivel a hardver és szoftver termékekre már most is a termékfelelősségre vonatkozó hatályos szabályok vonatkoznak, a tagállamoknak gondoskodniuk kell e szabályok érvényesítéséről. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(24a)

Míg a hardver és szoftverszolgáltatók nem hasonlíthatók az ezen irányelv hatálya alá tartozó piaci szereplőkhöz, termékeik elősegítik a hálózati és információs rendszerek biztonságának biztosítását. Ennélfogva jelentős szerepet játszanak annak biztosításában, hogy a piaci szereplők biztonságossá tehessék hálózati és információs infrastruktúráikat. Mivel a hardver és szoftver termékekre már most is a termékfelelősségre vonatkozó hatályos szabályok vonatkoznak, a tagállamoknak gondoskodniuk kell e szabályok érvényesítéséről. [Mód. 25]

| (25) | A közigazgatási szervekre és a piaci szereplőkre vonatkozó műszaki és szervezeti intézkedések nem követelhetik meg, hogy egy adott kereskedelmi információ vagy kommunikációs technológia tervezése, kialakítása vagy előállítása egy meghatározott módon történjék. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(25)

A közigazgatási szervekre és a piaci szereplőkre vonatkozó műszaki és szervezeti intézkedések nem követelhetik meg, hogy egy adott kereskedelmi információ vagy kommunikációs technológia tervezése, kialakítása vagy előállítása egy meghatározott módon történjék. [Mód. 26]

| (26) | A közigazgatások és a piaci szereplők számára indokolt előírni, hogy biztosítsák az ellenőrzésük alatt álló hálózatok és rendszerek biztonságát. Ezek elsősorban olyan, magánkézben lévő hálózatok és rendszerek, amelyek kezelését saját informatikus munkatársak végzik, illetve amelyek biztonsági karbantartását kiszervezték. A biztonsági és jelentéstételi kötelezettségeket a releváns piaci szereplőkre és a közigazgatásokra indokolt alkalmazni függetlenül attól, hogy azok saját maguk végzik hálózati és információs rendszereik karbantartását vagy kiszervezésben végeztetik el. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(26)

A közigazgatások és a piaci szereplők számára indokolt előírni, hogy biztosítsák az ellenőrzésük alatt álló hálózatok és rendszerek biztonságát. Ezek elsősorban olyan, magánkézben lévő hálózatok és rendszerek, amelyek kezelését saját informatikus munkatársak végzik, illetve amelyek biztonsági karbantartását kiszervezték. A biztonsági és jelentéstételi kötelezettségeket a releváns piaci szereplőkre és a közigazgatásokra indokolt alkalmazni függetlenül attól, hogy azok saját maguk végzik hálózati és információs rendszereik karbantartását vagy kiszervezésben végeztetik el. [Mód. 27]

| (27) | Annak elkerülése érdekében, hogy a kisebb szolgáltatókat és felhasználókat aránytalanul nagy pénzügyi és közigazgatási terhek sújtsák, a követelményeknek arányosaknak kell lenniük az érintett hálózati vagy információs rendszer által megállapított kockázattal, figyelembe véve az ilyen intézkedések technikai értelemben vett naprakészségét. E követelmények a mikrovállalkozásokra nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(27)

Annak elkerülése érdekében, hogy a kisebb szolgáltatókat és felhasználókat aránytalanul nagy pénzügyi és közigazgatási terhek sújtsák, a követelményeknek arányosaknak kell lenniük az érintett hálózati vagy információs rendszer által megállapított kockázattal, figyelembe véve az ilyen intézkedések technikai értelemben vett naprakészségét. E követelmények a mikrovállalkozásokra nem alkalmazhatók.

| (28) | Az illetékes hatóságoknak
  és az egyedüli összekötőknek
  célszerű kellő figyelmet fordítaniuk a piaci szereplők közötti, valamint a köz- és a magánszektor közötti nem hivatalos és bizalmi információmegosztási csatornák megőrzésére.
  Az illetékes hatóságoknak és
  az
  egyedüli összekötőknek tájékoztatniuk kell az érintett IKT termékek gyártóit, illetve az ilyen szolgáltatásokat nyújtókat azokról a jelentős hatást gyakorló eseményekről, amelyeket számukra jelentettek. Az
  illetékes hatóságoknál
  és az egyedüli összekötőknél
  bejelentett események nyilvánosságra hozatala tekintetében alaposan mérlegelni kell a nyilvánosság fenyegetésekről való tájékoztatásából származó előnyt, illetve az érintett közigazgatási szervek és a bejelentést tevő piaci szereplők lehetséges tekintélyvesztését és az általuk elszenvedett

  által esetlegesen elszenvedett reputációs és
  kereskedelmi kárt. A bejelentési kötelezettségek végrehajtása során az illetékes hatóságoknak
  és egyedüli összekötőknek
  célszerű különös figyelmet fordítaniuk arra, hogy a megfelelő biztonsági korrekciós intézkedések nyilvánosságra hozataláig

  alkalmazásáig
  a termékek gyenge pontjai szigorúan titokban maradjanak.
  Az egyedüli összekötőknek főszabályként nem szabad nyilvánosságra hozniuk az eseményekben érintett magánszemélyek személyes adatait. Az egyedüli összekötők kizárólag akkor hozhatnak nyilvánosságra személyes adatokat, ha ezen adatok közzététele a meghatározott cél eléréséhez szükséges és azzal arányban áll. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(28)

Az illetékes hatóságoknak
  és az egyedüli összekötőknek
  célszerű kellő figyelmet fordítaniuk a piaci szereplők közötti, valamint a köz- és a magánszektor közötti nem hivatalos és bizalmi információmegosztási csatornák megőrzésére.
  Az illetékes hatóságoknak és
  az
  egyedüli összekötőknek tájékoztatniuk kell az érintett IKT termékek gyártóit, illetve az ilyen szolgáltatásokat nyújtókat azokról a jelentős hatást gyakorló eseményekről, amelyeket számukra jelentettek. Az
  illetékes hatóságoknál
  és az egyedüli összekötőknél
  bejelentett események nyilvánosságra hozatala tekintetében alaposan mérlegelni kell a nyilvánosság fenyegetésekről való tájékoztatásából származó előnyt, illetve az érintett közigazgatási szervek és a bejelentést tevő piaci szereplők lehetséges tekintélyvesztését és az általuk elszenvedett

  által esetlegesen elszenvedett reputációs és
  kereskedelmi kárt. A bejelentési kötelezettségek végrehajtása során az illetékes hatóságoknak
  és egyedüli összekötőknek
  célszerű különös figyelmet fordítaniuk arra, hogy a megfelelő biztonsági korrekciós intézkedések nyilvánosságra hozataláig

  alkalmazásáig
  a termékek gyenge pontjai szigorúan titokban maradjanak.
  Az egyedüli összekötőknek főszabályként nem szabad nyilvánosságra hozniuk az eseményekben érintett magánszemélyek személyes adatait. Az egyedüli összekötők kizárólag akkor hozhatnak nyilvánosságra személyes adatokat, ha ezen adatok közzététele a meghatározott cél eléréséhez szükséges és azzal arányban áll. [Mód. 28]

| (29) | Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik teljesítéséhez szükséges eszközökkel, beleértve azt a hatáskört is, hogy a hálózati és információs rendszerek biztonsági szintjének értékeléséhez
  és az események számának, mértékének és hatókörének felméréséhez
  szükséges megfelelő mennyiségű információt a piaci szereplőktől és a közigazgatásoktól megszerezzék, valamint hogy hozzájussanak a hálózati és információs rendszerek működését befolyásoló tényleges eseményekkel kapcsolatos valamennyi megbízható adathoz. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(29)

Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik teljesítéséhez szükséges eszközökkel, beleértve azt a hatáskört is, hogy a hálózati és információs rendszerek biztonsági szintjének értékeléséhez
  és az események számának, mértékének és hatókörének felméréséhez
  szükséges megfelelő mennyiségű információt a piaci szereplőktől és a közigazgatásoktól megszerezzék, valamint hogy hozzájussanak a hálózati és információs rendszerek működését befolyásoló tényleges eseményekkel kapcsolatos valamennyi megbízható adathoz. [Mód. 29]

| (30) | Az események hátterében sok esetben bűncselekmények állnak. Az események bűncselekmény jellege akkor is feltételezhető, ha erre vonatkozóan nem áll rendelkezésére kezdettől fogva egyértelmű bizonyíték. Ebben

  Ezzel
  az összefüggésben fontos, hogy
  az illetékes hatóságok, az egyedüli összekötők és
  a
  bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő együttműködés, valamint az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központjával és az ENISA-val folytatott együttműködés a
  biztonsági fenyegetésekre való hatékony és átfogó reagálás részét képezze az illetékes hatóságok és a bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő együttműködésnek. A biztonságos, védett és ellenállóbb környezet előmozdítására való törekvés jegyében különösen kívánatos a vélhetően súlyos bűncselekménynek minősülő események bűnüldöző hatóságoknál való módszeres bejelentése. Azt, hogy egy esemény súlyos bűncselekménynek minősül-e, a számítástechnikai bűnözésről szóló uniós jogszabályok alapján kell értékelni. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(30)

Az események hátterében sok esetben bűncselekmények állnak. Az események bűncselekmény jellege akkor is feltételezhető, ha erre vonatkozóan nem áll rendelkezésére kezdettől fogva egyértelmű bizonyíték. Ebben

  Ezzel
  az összefüggésben fontos, hogy
  az illetékes hatóságok, az egyedüli összekötők és
  a
  bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő együttműködés, valamint az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Központjával és az ENISA-val folytatott együttműködés a
  biztonsági fenyegetésekre való hatékony és átfogó reagálás részét képezze az illetékes hatóságok és a bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő együttműködésnek. A biztonságos, védett és ellenállóbb környezet előmozdítására való törekvés jegyében különösen kívánatos a vélhetően súlyos bűncselekménynek minősülő események bűnüldöző hatóságoknál való módszeres bejelentése. Azt, hogy egy esemény súlyos bűncselekménynek minősül-e, a számítástechnikai bűnözésről szóló uniós jogszabályok alapján kell értékelni. [Mód. 30]

| (31) | A biztonsági események kapcsán sok esetben személyes adatok kerülnek veszélybe.
  A tagállamoknak és a piaci szereplőknek védeniük kell a tárolt, feldolgozott vagy továbbított személyes adatokat a véletlen vagy jogellenes megsemmisüléssel, a véletlen elvesztéssel vagy megváltoztatással, valamint a jogosulatlan vagy jogellenes tárolással, hozzáféréssel, nyilvánosságra hozatallal vagy terjesztéssel szemben, továbbá gondoskodniuk kell a személyes adatok feldolgozására vonatkozó adatbiztonsági politika végrehajtásáról.
  Ebben az összefüggésben az illetékes hatóságoknak
  , az egyedüli összekötőknek
  és az adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük és információt kell cserélniük a
  többek közt – adott esetben –
  a
  piaci szereplőkkel a
  személyes adatok ilyen eseményekből eredő megsértése elleni intézkedések valamennyi releváns vonatkozása kapcsán.

  fellépés érdekében, az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal összhangban.
   A tagállamok a biztonsági események bejelentésére vonatkozó kötelezettséget

  kötelezettségnek
  oly módon hajtják végre,
  kell eleget tenni
  , hogy minimálisra csökkentik

  csökkenjenek
  az adminisztratív terheket

  terhek
  , amennyiben a biztonsági esemény a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  alapján a személyes adatok megsértésével jár

  egyúttal olyan személyesadat-sértésnek minősül, amelyet az uniós adatvédelmi jogszabály értelmében be kell jelenteni
  . Az ENISA az illetékes hatóságokkal és az adatvédelmi hatóságokkal való kapcsolattartás révén segítséget nyújthat az információcsere-mechanizmusok és a bejelentési formanyomtatványok kialakításában, kiküszöbölve ezzel a kétféle nyomtatvány használatának szükségességét. Az egységes bejelentési formanyomtatvány használata

  kialakítása révén, amely
  gördülékenyebbé tenné a személyes adatok biztonságát veszélyeztető események bejelentését, ami által a vállalkozások és a közigazgatások adminisztratív terhei is csökkennének. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(31)

A biztonsági események kapcsán sok esetben személyes adatok kerülnek veszélybe.
  A tagállamoknak és a piaci szereplőknek védeniük kell a tárolt, feldolgozott vagy továbbított személyes adatokat a véletlen vagy jogellenes megsemmisüléssel, a véletlen elvesztéssel vagy megváltoztatással, valamint a jogosulatlan vagy jogellenes tárolással, hozzáféréssel, nyilvánosságra hozatallal vagy terjesztéssel szemben, továbbá gondoskodniuk kell a személyes adatok feldolgozására vonatkozó adatbiztonsági politika végrehajtásáról.
  Ebben az összefüggésben az illetékes hatóságoknak
  , az egyedüli összekötőknek
  és az adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük és információt kell cserélniük a
  többek közt – adott esetben –
  a
  piaci szereplőkkel a
  személyes adatok ilyen eseményekből eredő megsértése elleni intézkedések valamennyi releváns vonatkozása kapcsán.

  fellépés érdekében, az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal összhangban.
   A tagállamok a biztonsági események bejelentésére vonatkozó kötelezettséget

  kötelezettségnek
  oly módon hajtják végre,
  kell eleget tenni
  , hogy minimálisra csökkentik

  csökkenjenek
  az adminisztratív terheket

  terhek
  , amennyiben a biztonsági esemény a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  alapján a személyes adatok megsértésével jár

  egyúttal olyan személyesadat-sértésnek minősül, amelyet az uniós adatvédelmi jogszabály értelmében be kell jelenteni
  . Az ENISA az illetékes hatóságokkal és az adatvédelmi hatóságokkal való kapcsolattartás révén segítséget nyújthat az információcsere-mechanizmusok és a bejelentési formanyomtatványok kialakításában, kiküszöbölve ezzel a kétféle nyomtatvány használatának szükségességét. Az egységes bejelentési formanyomtatvány használata

  kialakítása révén, amely
  gördülékenyebbé tenné a személyes adatok biztonságát veszélyeztető események bejelentését, ami által a vállalkozások és a közigazgatások adminisztratív terhei is csökkennének. [Mód. 31]

| (32) | A biztonsági követelmények szabványosítása
  önkéntes jellegű,
  piacvezérelt folyamat
  , amelynek lehetővé kell tennie a piaci szereplők számára, hogy legalább hasonló eredmények elérése érdekében alternatív eszközöket alkalmazzanak
  . Az uniós szinten magas fokú biztonság elérése

  A biztonsági szabványok egymáshoz közelítő alkalmazásának biztosítása
  érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a biztonsági szabványok egymáshoz közelítő alkalmazását és a meghatározott
  interoperábilis
  szabványoknak való megfelelést
  , ezáltal uniós szinten szavatolva a magas fokú biztonságot
  . E célból
  meg kell fontolni hálózat- és információbiztonsági nyílt nemzetközi szabványok alkalmazását, vagy ilyen eszközök megtervezését. További előrelépésként
  harmonizált szabványok kidolgozására lehet szükség, amit az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell végezni.
  Nevezetesen, meg kell bízni az ETSI-t, a CEN-t és a CENELEC-et, hogy tegyenek javaslatot olyan eredményes és hatékony nyílt uniós biztonsági szabványokra, amelyek lehetőség szerint nem foglalnak magukban technológiai preferenciákat, és amelyek könnyen kezelhetők a kis- és közepes méretű piaci szereplők számára. A kiberbiztonságra vonatkozó nemzetközi szabványokat alaposan meg kell vizsgálni, hogy meg lehessen győződni arról, hogy nem gyengültek meg és megfelelő biztonsági szintet nyújtanak, ezáltal biztosítva, hogy a kiberbiztonsági szabványoknak való kötelező megfelelés az Unió általános kiberbiztonsági szintjének növekedését eredményezi, nem pedig az ellenkező hatást váltja ki. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(32)

A biztonsági követelmények szabványosítása
  önkéntes jellegű,
  piacvezérelt folyamat
  , amelynek lehetővé kell tennie a piaci szereplők számára, hogy legalább hasonló eredmények elérése érdekében alternatív eszközöket alkalmazzanak
  . Az uniós szinten magas fokú biztonság elérése

  A biztonsági szabványok egymáshoz közelítő alkalmazásának biztosítása
  érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a biztonsági szabványok egymáshoz közelítő alkalmazását és a meghatározott
  interoperábilis
  szabványoknak való megfelelést
  , ezáltal uniós szinten szavatolva a magas fokú biztonságot
  . E célból
  meg kell fontolni hálózat- és információbiztonsági nyílt nemzetközi szabványok alkalmazását, vagy ilyen eszközök megtervezését. További előrelépésként
  harmonizált szabványok kidolgozására lehet szükség, amit az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell végezni.
  Nevezetesen, meg kell bízni az ETSI-t, a CEN-t és a CENELEC-et, hogy tegyenek javaslatot olyan eredményes és hatékony nyílt uniós biztonsági szabványokra, amelyek lehetőség szerint nem foglalnak magukban technológiai preferenciákat, és amelyek könnyen kezelhetők a kis- és közepes méretű piaci szereplők számára. A kiberbiztonságra vonatkozó nemzetközi szabványokat alaposan meg kell vizsgálni, hogy meg lehessen győződni arról, hogy nem gyengültek meg és megfelelő biztonsági szintet nyújtanak, ezáltal biztosítva, hogy a kiberbiztonsági szabványoknak való kötelező megfelelés az Unió általános kiberbiztonsági szintjének növekedését eredményezi, nem pedig az ellenkező hatást váltja ki. [Mód. 32]

| (33) | A Bizottságnak indokolt ezen irányelv rendelkezéseit
  – valamennyi érdekelt féllel egyeztetve –
  időszakonként felülvizsgálni

  felül kell vizsgálnia
  , különösen annak megvizsgálása

  megállapítása
  céljából, hogy a változó
  társadalmi, politikai,
  technológiai és piaci feltételek fényében szükség van-e az irányelv módosítására. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(33)

A Bizottságnak indokolt ezen irányelv rendelkezéseit
  – valamennyi érdekelt féllel egyeztetve –
  időszakonként felülvizsgálni

  felül kell vizsgálnia
  , különösen annak megvizsgálása

  megállapítása
  céljából, hogy a változó
  társadalmi, politikai,
  technológiai és piaci feltételek fényében szükség van-e az irányelv módosítására. [Mód. 33]

| (34) | Az együttműködési hálózat megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása céljából: a tagállamok által teljesítendő kritériumok a biztonságos információmegosztási rendszerben való részvételhez;

  infrastruktúrára vonatkozó összekapcsolási és biztonsági szabványok közös készlete és
  a korai előrejelzést kiváltó események pontosítása; valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a piaci szereplők és a hatóságok kötelesek egy adott eseményt bejelenteni

  tekintetében
  . [Mód. 34] |
| --- | --- |

(34)

Az együttműködési hálózat megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása céljából: a tagállamok által teljesítendő kritériumok a biztonságos információmegosztási rendszerben való részvételhez;

  infrastruktúrára vonatkozó összekapcsolási és biztonsági szabványok közös készlete és
  a korai előrejelzést kiváltó események pontosítása; valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a piaci szereplők és a hatóságok kötelesek egy adott eseményt bejelenteni

  tekintetében
  . [Mód. 34]

| (35) | Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak. |
| --- | --- |

(35)

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak.

| (36) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében a következők tekintetében célszerű a Bizottságot végrehajtási jogkörrel felruházni: az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  és a Bizottság között az együttműködési hálózat keretében folyó együttműködés
  , a meglévő nemzeti szintű együttműködési mechanizmusok sérelme nélkül
  ; az információmegosztási infrastruktúrához való hozzáférés; az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv,
  valamint
  a nyilvánosság
  jelentős hatású
  biztonsági eseményekről való tájékoztatására

  értesítésére
  szolgáló formátumok és eljárások; valamint a hálózat- és információbiztonság szempontjából releváns szabványok és/vagy műszaki előírások. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(36)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében a következők tekintetében célszerű a Bizottságot végrehajtási jogkörrel felruházni: az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  és a Bizottság között az együttműködési hálózat keretében folyó együttműködés
  , a meglévő nemzeti szintű együttműködési mechanizmusok sérelme nélkül
  ; az információmegosztási infrastruktúrához való hozzáférés; az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv,
  valamint
  a nyilvánosság
  jelentős hatású
  biztonsági eseményekről való tájékoztatására

  értesítésére
  szolgáló formátumok és eljárások; valamint a hálózat- és információbiztonság szempontjából releváns szabványok és/vagy műszaki előírások. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 35]

| (37) | Ezen irányelv alkalmazása során a Bizottság megfelelő kapcsolatot tart fenn az érintett ágazati bizottságokkal és a különösen az
  e-kormányzat, az
  energia, a közlekedés, az egészségügy
  és a védelem
  területén uniós szinten létrehozott érintett szervekkel. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(37)

Ezen irányelv alkalmazása során a Bizottság megfelelő kapcsolatot tart fenn az érintett ágazati bizottságokkal és a különösen az
  e-kormányzat, az
  energia, a közlekedés, az egészségügy
  és a védelem
  területén uniós szinten létrehozott érintett szervekkel. [Mód. 36]

| (38) | Az illetékes hatóság
  vagy az egyedüli összekötő
  által az üzleti titokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok értelmében bizalmasnak minősített információkat csak abban az esetben kell a Bizottság
  , megfelelő ügynökségei, az egyedüli összekötők és/vagy
  a többi illetékes
  nemzeti
  hatóság tudomására hozni, ha az adatszolgáltatás ezen irányelv alkalmazása szempontjából feltétlenül szükséges. A rendelkezésre bocsátott adatokat az ilyen adatszolgáltatás célja szempontjából lényeges
  , szükséges
  és azzal arányos adatokra kell korlátozni
  , és mindeközben be kell tartani a bizalmas és biztonságos adatkezelésre vonatkozó, előzetesen meghatározott követelményeket a 2011/292/EU határozattal, valamint a titoktartási megállapodásokkal vagy informális titoktartási megállapodásokkal, például „jelzőlámpa protokollal” (TLP) összhangban. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(38)

Az illetékes hatóság
  vagy az egyedüli összekötő
  által az üzleti titokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok értelmében bizalmasnak minősített információkat csak abban az esetben kell a Bizottság
  , megfelelő ügynökségei, az egyedüli összekötők és/vagy
  a többi illetékes
  nemzeti
  hatóság tudomására hozni, ha az adatszolgáltatás ezen irányelv alkalmazása szempontjából feltétlenül szükséges. A rendelkezésre bocsátott adatokat az ilyen adatszolgáltatás célja szempontjából lényeges
  , szükséges
  és azzal arányos adatokra kell korlátozni
  , és mindeközben be kell tartani a bizalmas és biztonságos adatkezelésre vonatkozó, előzetesen meghatározott követelményeket a 2011/292/EU határozattal, valamint a titoktartási megállapodásokkal vagy informális titoktartási megállapodásokkal, például „jelzőlámpa protokollal” (TLP) összhangban. [Mód. 37]

| (39) | A kockázatokkal és az eseményekkel kapcsolatos információknak az együttműködési hálózaton keresztül történő megosztása, valamint az események illetékes nemzeti hatóságoknál
  vagy egyedüli összekötőknél
  történő bejelentésére vonatkozó követelményeknek való megfelelés személyes adatok feldolgozását teheti szükségessé. A személyes adatok ilyen feldolgozása szükséges ezen irányelv közérdekű céljainak eléréséhez, ezért a 95/46/EK irányelv 7. cikke alapján indokolt. A szóban forgó indokolt célkitűzésekre való tekintettel az ilyen adatfeldolgozás nem jelent aránytalan és megengedhetetlen beavatkozást, amely sértené a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke által biztosított jog lényegét. Ezen irányelv alkalmazásakor az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12) kell értelemszerűen alkalmazni. Az adatok uniós intézmények és szervek általi, ezen irányelv végrehajtása céljából történő feldolgozásakor meg kell felelni a 45/2001/EK rendeletben foglaltaknak. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(39)

A kockázatokkal és az eseményekkel kapcsolatos információknak az együttműködési hálózaton keresztül történő megosztása, valamint az események illetékes nemzeti hatóságoknál
  vagy egyedüli összekötőknél
  történő bejelentésére vonatkozó követelményeknek való megfelelés személyes adatok feldolgozását teheti szükségessé. A személyes adatok ilyen feldolgozása szükséges ezen irányelv közérdekű céljainak eléréséhez, ezért a 95/46/EK irányelv 7. cikke alapján indokolt. A szóban forgó indokolt célkitűzésekre való tekintettel az ilyen adatfeldolgozás nem jelent aránytalan és megengedhetetlen beavatkozást, amely sértené a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke által biztosított jog lényegét. Ezen irányelv alkalmazásakor az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12) kell értelemszerűen alkalmazni. Az adatok uniós intézmények és szervek általi, ezen irányelv végrehajtása céljából történő feldolgozásakor meg kell felelni a 45/2001/EK rendeletben foglaltaknak. [Mód. 38]

| (40) | Mivel ezen rendelet célját, nevezetesen a hálózat- és információbiztonság magas uniós szintjének biztosítását a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(40)

Mivel ezen rendelet célját, nevezetesen a hálózat- és információbiztonság magas uniós szintjének biztosítását a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (41) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a magánélet és a magáncélú kommunikáció tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot, a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot és a meghallgatáshoz való jogot. Ezen irányelvet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(41)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a magánélet és a magáncélú kommunikáció tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot, a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot és a meghallgatáshoz való jogot. Ezen irányelvet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell végrehajtani.

| (41a) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(41a)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. [Mód. 39]

| (41b) | Az európai adatvédelmi biztossal egyeztetésre került sor a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és az európai adatvédelmi biztos 2013. június 14-én kinyilvánította véleményét (13), |
| --- | --- |

(41b)

Az európai adatvédelmi biztossal egyeztetésre került sor a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és az európai adatvédelmi biztos 2013. június 14-én kinyilvánította véleményét (13),

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv olyan intézkedéseket állapít meg, amelyek biztosítják a hálózat- és információbiztonság közös magas szintjét az Unión belül.

(2)   Ennek érdekében az irányelv:

| a) | valamennyi tagállamra vonatkozó kötelezettségeket ír elő a hálózati és információs rendszereket érintő kockázatok és biztonsági események megelőzése, kezelése és az azokra való reagálás vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

valamennyi tagállamra vonatkozó kötelezettségeket ír elő a hálózati és információs rendszereket érintő kockázatok és biztonsági események megelőzése, kezelése és az azokra való reagálás vonatkozásában;

| b) | az érintett érdekelt felek részvételével
  a tagállamok közötti együttműködést szolgáló mechanizmust hoz létre az irányelv Unió-szerte egységes alkalmazásának biztosítása, és amennyiben szükséges, a hálózati és információs rendszereket érintő kockázatok és biztonsági események összehangolt és hatékony
  és eredményes
  kezelése és az azokra való reagálás biztosítása érdekében; [Mód. 40] |
| --- | --- |

b)

az érintett érdekelt felek részvételével
  a tagállamok közötti együttműködést szolgáló mechanizmust hoz létre az irányelv Unió-szerte egységes alkalmazásának biztosítása, és amennyiben szükséges, a hálózati és információs rendszereket érintő kockázatok és biztonsági események összehangolt és hatékony
  és eredményes
  kezelése és az azokra való reagálás biztosítása érdekében; [Mód. 40]

| c) | a piaci szereplőkre és a közigazgatásokra vonatkozóan biztonsági követelményeket állapít meg. [Mód. 41] |
| --- | --- |

c)

a piaci szereplőkre és a közigazgatásokra vonatkozóan biztonsági követelményeket állapít meg. [Mód. 41]

(3)   Az ezen irányelv 14. cikkében előírt biztonsági követelmények nem alkalmazandók sem a 2002/21/EK irányelv szerinti nyilvános hírközlési hálózatokat üzemeltető és nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra – ezekre az említett irányelv 13a. és 13b. cikkében meghatározott biztonsági és integritási követelmények vonatkoznak –, sem pedig a bizalmi szolgáltatások nyújtóira.

(4)   Ez az irányelv nem sérti sem a számítástechnikai bűnözésre vonatkozó uniós jogszabályok, sem pedig a 2008/114/EK tanácsi irányelv (14) rendelkezéseit.

(5)   Ez az irányelv továbbá nem sérti sem a 95/46/EK irányelv, sem a 2002/58/EK irányelv, sem pedig a
  45/2001/EK
  rendelet rendelkezéseit.
  A személyes adatok bármilyen felhasználásának szigorúan az ezen irányelv céljához szükséges mértékre kell korlátozódnia, és a lehetséges mértékig – ha nem is teljes mértékben – anonimnek kell lennie. [Mód. 42]

(6)   Az együttműködési hálózaton keresztül a III. fejezetnek megfelelően történő információmegosztás, valamint a hálózat- és információbiztonsági eseményeknek a 14. cikk alapján történő bejelentése személyes adatok feldolgozását teheti szükségessé. Az ezen irányelv közérdekű céljainak eléréséhez szükséges ilyen adatfeldolgozást a tagállamok a 95/46/EK irányelv 7. cikkét és a 2002/58/EK irányelvet a nemzeti jogukba átültető rendelkezések alapján engedélyezik.

1a. cikk

A személyes adatok feldolgozása és védelme

(1)
     
  A személyes adatok ezen irányelv szerinti feldolgozását a tagállamokban a 95/46/EK irányelvvel és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban kell végezni.

(2)
     
  A személyes adatok Bizottság és ENISA által történő, e rendelet szerinti feldolgozását a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell végezni.

(3)
     
  A személyes adatoknak az Europol szervezetén belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ által az ezen irányelv alkalmazása céljából történő feldolgozását a 2009/371/IB tanácsi határozat

   (15)

  alapján kell végezni.

(4)
     
  A személyes adatok feldolgozásának tisztességesnek és jogszerűnek kell lennie, és azt szigorúan a feldolgozás céljához minimálisan szükséges adatokra kell korlátozni. Ezen adatok tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatfeldolgozás céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé.

(5)
     
  Az ezen irányelv 14. cikke szerinti eseménybejelentések nem érintik a 2002/58/EK irányelv 4. cikke és a 611/2013/EU bizottsági rendelet

   (16)

  szerinti, a személyes adatok megsértésével kapcsolatos bejelentésekre vonatkozó rendelkezéseket és kötelezettségeket. [Mód. 43]

2. cikk

Minimális harmonizáció

A tagállamok – az uniós jog szerinti kötelezettségeik sérelme nélkül – nem akadályozhatók meg abban, hogy magasabb biztonság szintet biztosító rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „hálózati és információs rendszer”:






  a) | a 2002/21/EK irányelv szerinti elektronikus hírközlő hálózat; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

„hálózati és információs rendszer”:

a)

a 2002/21/EK irányelv szerinti elektronikus hírközlő hálózat; valamint

| b) | bármely olyan eszköz, illetve egymással összekapcsolt vagy kapcsolatban álló eszközök csoportja, amelyek közül egy vagy több valamely program alapján
  digitális adatok
  automatizált számítógépes adatfeldolgozást végez

  feldolgozását végzi
  ; illetve [Mód. 44] |
| --- | --- |

b)

bármely olyan eszköz, illetve egymással összekapcsolt vagy kapcsolatban álló eszközök csoportja, amelyek közül egy vagy több valamely program alapján
  digitális adatok
  automatizált számítógépes adatfeldolgozást végez

  feldolgozását végzi
  ; illetve [Mód. 44]

| c) | az a) és b) pontban szereplő elemek által működésük, használatuk, védelmük és fenntartásuk céljából tárolt, feldolgozott, visszakeresett vagy továbbított számítógépes

  digitális
  adatok. [Mód. 45] |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontban szereplő elemek által működésük, használatuk, védelmük és fenntartásuk céljából tárolt, feldolgozott, visszakeresett vagy továbbított számítógépes

  digitális
  adatok. [Mód. 45]

| 2. | „biztonság”: valamely hálózati és információs rendszer képessége – a titkosság meghatározott szintjén – a szóban forgó hálózati és információs rendszerekben tárolt vagy továbbított adatok és az általuk nyújtott vagy rajtuk keresztül elérhető kapcsolódó szolgáltatások hozzáférhetőségét, hitelességét, sértetlenségét és titkosságát veszélyeztető véletlen eseményekkel, illetve rosszindulatú tevékenységgel szembeni ellenállásra;
  a „biztonság” magában foglalja az ezen irányelvben kifejtett biztonsági követelmények teljesítését biztosító megfelelő technikai eszközöket, megoldásokat és műveleti eljárásokat; [Mód. 46] |
| --- | --- |

2.

„biztonság”: valamely hálózati és információs rendszer képessége – a titkosság meghatározott szintjén – a szóban forgó hálózati és információs rendszerekben tárolt vagy továbbított adatok és az általuk nyújtott vagy rajtuk keresztül elérhető kapcsolódó szolgáltatások hozzáférhetőségét, hitelességét, sértetlenségét és titkosságát veszélyeztető véletlen eseményekkel, illetve rosszindulatú tevékenységgel szembeni ellenállásra;
  a „biztonság” magában foglalja az ezen irányelvben kifejtett biztonsági követelmények teljesítését biztosító megfelelő technikai eszközöket, megoldásokat és műveleti eljárásokat; [Mód. 46]

| 3. | „kockázat”: a biztonságra kedvezőtlen hatást gyakorolni képes
  , ésszerűen azonosítható
  körülmény vagy esemény; [Mód. 47] |
| --- | --- |

3.

„kockázat”: a biztonságra kedvezőtlen hatást gyakorolni képes
  , ésszerűen azonosítható
  körülmény vagy esemény; [Mód. 47]

| 4. | „biztonsági esemény”: a biztonságra ténylegesen kedvezőtlen hatást gyakorló körülmény vagy esemény; [Mód. 48] |
| --- | --- |

4.

„biztonsági esemény”: a biztonságra ténylegesen kedvezőtlen hatást gyakorló körülmény vagy esemény; [Mód. 48]

| 5. | „információs társadalmi szolgáltatás”: a 98/34/EK irányelv 1. cikkének 2. pontja szerinti szolgáltatás,;
  [Mód. 49] |
| --- | --- |

5.

„információs társadalmi szolgáltatás”: a 98/34/EK irányelv 1. cikkének 2. pontja szerinti szolgáltatás,;
  [Mód. 49]

| 6. | „hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv”: olyan terv, amely meghatározza a hálózatok vagy információs rendszerek működésének fenntartására vagy helyreállítására vonatkozó szervezeti feladatkörök, hatáskörök és eljárások kereteit arra az esetre, ha az említett hálózatokat vagy információs rendszereket érintő kockázat vagy esemény áll fenn; |
| --- | --- |

6.

„hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv”: olyan terv, amely meghatározza a hálózatok vagy információs rendszerek működésének fenntartására vagy helyreállítására vonatkozó szervezeti feladatkörök, hatáskörök és eljárások kereteit arra az esetre, ha az említett hálózatokat vagy információs rendszereket érintő kockázat vagy esemény áll fenn;

| 7. | „biztonsági események kezelése”: a biztonsági események
  észlelését, megelőzését,
  elemzését, megfékezését és a rájuk való reagálást támogató eljárások; [Mód. 50] |
| --- | --- |

7.

„biztonsági események kezelése”: a biztonsági események
  észlelését, megelőzését,
  elemzését, megfékezését és a rájuk való reagálást támogató eljárások; [Mód. 50]

| 8. | „piaci szereplő”:







  a) | más, a II. mellékletben nem kimerítő jelleggel felsorolt információs társadalmi szolgáltatások nyújtását lehetővé tevő információs társadalmi szolgáltatást nyújtó szolgáltató;
  [Mód. 51] |
| --- | --- | --- |

8.

„piaci szereplő”:

a)

más, a II. mellékletben nem kimerítő jelleggel felsorolt információs társadalmi szolgáltatások nyújtását lehetővé tevő információs társadalmi szolgáltatást nyújtó szolgáltató;
  [Mód. 51]

| b) | az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a tőzsdei szolgáltatások

  pénzügyi piaci infrastruktúrák, az internetcsatlakozási pontok, az élelmiszer-ellátási lánc
  és az egészségügy szempontjából alapvető fontosságú – a II. mellékletben nem kimerítő jelleggel felsorolt – gazdasági és társadalmi tevékenységek fenntartásához nélkülözhetetlen kritikus infrastruktúra üzemeltetője
  , amely infrastruktúra zavara vagy megsemmisülése e feladatok ellátásának hiánya miatt jelentős hatást fejtene ki valamely tagállamban, amennyiben az érintett hálózati és információs rendszerek annak alapvető szolgáltatásaihoz kapcsolódnak
  . [Mód. 52] |
| --- | --- |

b)

az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a tőzsdei szolgáltatások

  pénzügyi piaci infrastruktúrák, az internetcsatlakozási pontok, az élelmiszer-ellátási lánc
  és az egészségügy szempontjából alapvető fontosságú – a II. mellékletben nem kimerítő jelleggel felsorolt – gazdasági és társadalmi tevékenységek fenntartásához nélkülözhetetlen kritikus infrastruktúra üzemeltetője
  , amely infrastruktúra zavara vagy megsemmisülése e feladatok ellátásának hiánya miatt jelentős hatást fejtene ki valamely tagállamban, amennyiben az érintett hálózati és információs rendszerek annak alapvető szolgáltatásaihoz kapcsolódnak
  . [Mód. 52]

| 8a. | „jelentős hatást gyakorló biztonsági esemény”: valamely információs hálózat vagy rendszer biztonságát és folytonosságát érintő esemény, amely alapvető gazdasági vagy társadalmi funkciók jelentős zavarát idézi elő; [Mód. 53] |
| --- | --- |

8a.

„jelentős hatást gyakorló biztonsági esemény”: valamely információs hálózat vagy rendszer biztonságát és folytonosságát érintő esemény, amely alapvető gazdasági vagy társadalmi funkciók jelentős zavarát idézi elő; [Mód. 53]

| 9. | „szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet szerinti szabvány; |
| --- | --- |

9.

„szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet szerinti szabvány;

| 10. | „előírás”: az 1025/2012/EU rendelet szerinti előírás; |
| --- | --- |

10.

„előírás”: az 1025/2012/EU rendelet szerinti előírás;

| 11. | „bizalmi szolgáltatások nyújtója”: elektronikus aláírásoknak, elektronikus bélyegzőknek, elektronikus időbélyegzőknek, elektronikus dokumentumoknak, elektronikus kézbesítési szolgáltatásoknak, weboldal-hitelesítésnek és elektronikus tanúsítványoknak, ezen belül elektronikus aláírások és elektronikus bélyegzők tanúsítványainak létrehozására, ellenőrzésére, hitelesítésére, kezelésére és megőrzésére irányuló elektronikus szolgáltatást nyújtó természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

11.

„bizalmi szolgáltatások nyújtója”: elektronikus aláírásoknak, elektronikus bélyegzőknek, elektronikus időbélyegzőknek, elektronikus dokumentumoknak, elektronikus kézbesítési szolgáltatásoknak, weboldal-hitelesítésnek és elektronikus tanúsítványoknak, ezen belül elektronikus aláírások és elektronikus bélyegzők tanúsítványainak létrehozására, ellenőrzésére, hitelesítésére, kezelésére és megőrzésére irányuló elektronikus szolgáltatást nyújtó természetes vagy jogi személy;

| 11a. | „szabályozott piac”: a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (17)

  4. cikkének 14. pontjában meghatározott szabályozott piac; [Mód. 54] |
| --- | --- |

11a.

„szabályozott piac”: a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (17)

  4. cikkének 14. pontjában meghatározott szabályozott piac; [Mód. 54]

| 11b. | „multilaterális kereskedési rendszer (MTF)”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének 15. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer; [Mód. 55] |
| --- | --- |

11b.

„multilaterális kereskedési rendszer (MTF)”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének 15. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer; [Mód. 55]

| 11c. | „szervezett kereskedési rendszer (OTF)”: befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett multilaterális rendszer vagy létesítmény, amely nem szabályozott piac vagy MTF vagy központi szerződő fél, amelyben több harmadik fél kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre vagy származtatott termékekre irányuló vételi és eladási szándéka hozható össze a rendszeren belül oly módon, hogy az szerződést eredményez a 2004/39/EK irányelv II. címével összhangban. [Mód. 56] |
| --- | --- |

11c.

„szervezett kereskedési rendszer (OTF)”: befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett multilaterális rendszer vagy létesítmény, amely nem szabályozott piac vagy MTF vagy központi szerződő fél, amelyben több harmadik fél kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre vagy származtatott termékekre irányuló vételi és eladási szándéka hozható össze a rendszeren belül oly módon, hogy az szerződést eredményez a 2004/39/EK irányelv II. címével összhangban. [Mód. 56]

II. FEJEZET

NEMZETI HÁLÓZAT- ÉS INFORMÁCIÓBIZTONSÁGI KERETEK

4. cikk

Alapelv

A tagállamok ezen irányelvvel összhangban saját területükön biztosítják a hálózati és információs rendszerek magas szintű biztonságát.

5. cikk

A nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégia és a nemzeti hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv

(1)   Valamennyi tagállam nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát fogad el, amelyben meghatározza a stratégiai célokat, valamint a magas szintű hálózat- és információbiztonság eléréséhez és fenntartásához szükséges konkrét szakpolitikai és szabályozási intézkedéseket. A nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégia különösen a következő témákkal foglalkozik:

| a) | a stratégia célkitűzéseinek és prioritásainak meghatározása a kockázatok és az események naprakész elemzése alapján; |
| --- | --- |

a)

a stratégia célkitűzéseinek és prioritásainak meghatározása a kockázatok és az események naprakész elemzése alapján;

| b) | a stratégia célkitűzéseinek és prioritásainak elérését szolgáló irányítási keretrendszer, ideértve a kormányzati szervek és egyéb érintett szereplők szerepkörének és feladatainak egyértelmű meghatározását is; |
| --- | --- |

b)

a stratégia célkitűzéseinek és prioritásainak elérését szolgáló irányítási keretrendszer, ideértve a kormányzati szervek és egyéb érintett szereplők szerepkörének és feladatainak egyértelmű meghatározását is;

| c) | a felkészültségre, a reagálásra és a helyreállításra vonatkozó általános intézkedések meghatározása, ideértve az állami szféra és a magánszféra közötti együttműködést szolgáló mechanizmusokat is; |
| --- | --- |

c)

a felkészültségre, a reagálásra és a helyreállításra vonatkozó általános intézkedések meghatározása, ideértve az állami szféra és a magánszféra közötti együttműködést szolgáló mechanizmusokat is;

| d) | oktatási, tudatosságnövelő és képzési programok létrehozása; |
| --- | --- |

d)

oktatási, tudatosságnövelő és képzési programok létrehozása;

| e) | kutatási és fejlesztési tervek, valamint annak leírása, hogy ezek a tervek hogyan szolgálják a meghatározott prioritásokat; |
| --- | --- |

e)

kutatási és fejlesztési tervek, valamint annak leírása, hogy ezek a tervek hogyan szolgálják a meghatározott prioritásokat;

| ea) | A tagállamok a közös minimumkövetelményeket tartalmazó hálózat- és információbiztonsági stratégián alapuló nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiáik kidolgozásához segítséget kérhetnek az ENISÁ-tól. [Mód. 57] |
| --- | --- |

ea)

A tagállamok a közös minimumkövetelményeket tartalmazó hálózat- és információbiztonsági stratégián alapuló nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiáik kidolgozásához segítséget kérhetnek az ENISÁ-tól. [Mód. 57]

(2)   A nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégia tartalmazza a nemzeti hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet, amely megfelel legalább az alábbi követelményeknek:

| a) | a veszélyek azonosítására

  kockázatok feltárására, rangsorolására, értékelésére
  és
  kezelésére, a potenciális események hatásainak és a megelőzési és ellenőrzési alternatíváknak
  az események potenciális hatásainak felmérésére

  értékelésére, valamint a lehetséges ellenintézkedések kiválasztási kritériumainak meghatározására
  irányuló kockázatértékelési terv

  kockázatkezelési keret
  ; [Mód. 58] |
| --- | --- |

a)

a veszélyek azonosítására

  kockázatok feltárására, rangsorolására, értékelésére
  és
  kezelésére, a potenciális események hatásainak és a megelőzési és ellenőrzési alternatíváknak
  az események potenciális hatásainak felmérésére

  értékelésére, valamint a lehetséges ellenintézkedések kiválasztási kritériumainak meghatározására
  irányuló kockázatértékelési terv

  kockázatkezelési keret
  ; [Mód. 58]

| b) | a terv

  keret
  végrehajtásában érintett különböző
  hatóságok és más
  szereplők szerepkörének és feladatainak meghatározása; [Mód. 59] |
| --- | --- |

b)

a terv

  keret
  végrehajtásában érintett különböző
  hatóságok és más
  szereplők szerepkörének és feladatainak meghatározása; [Mód. 59]

| c) | a megelőzést, az észlelést, a reagálást és a helyreállítást szolgáló együttműködési és kommunikációs folyamatok meghatározása és az aktuális riasztási szinttel összhangban történő kiigazítása; |
| --- | --- |

c)

a megelőzést, az észlelést, a reagálást és a helyreállítást szolgáló együttműködési és kommunikációs folyamatok meghatározása és az aktuális riasztási szinttel összhangban történő kiigazítása;

| d) | a hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokra és képzésre vonatkozó ütemterv a terv megerősítése, validálása és tesztelése céljából. A levont tanulságokat dokumentálni kell, és a frissítések alkalmával be kell építeni a tervbe. |
| --- | --- |

d)

a hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokra és képzésre vonatkozó ütemterv a terv megerősítése, validálása és tesztelése céljából. A levont tanulságokat dokumentálni kell, és a frissítések alkalmával be kell építeni a tervbe.

(3)   A nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát és a nemzeti hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet azok elfogadásától számított egy

  három
  hónapon belül meg kell küldeni a Bizottságnak. [Mód. 60]

6. cikk

A hálózati és információs rendszerek biztonságáért felelős nemzeti illetékes hatóság

  hatóságok és egyedüli összekötők [Mód. 61]

(1)   Minden tagállam kijelöl egy
  vagy több
  , a hálózati és információs rendszerek biztonságáért felelős nemzeti illetékes
  polgári
  hatóságot (illetékes hatóság
  (ok)
  ). [Mód. 62]

(2)   Az illetékes hatóságok nemzeti szinten nyomon követik ezen irányelv alkalmazását, és hozzájárulnak alkalmazásának az egész Unióban való következetességéhez.

(2a)
     
  Amennyiben valamely tagállam egynél több illetékes hatóságot jelöl ki, egyetlen nemzeti polgári hatóságot – például egy illetékes hatóságot – kell kijelölnie a hálózati és információs rendszerek biztonságával foglalkozó, nemzeti egyedüli összekötőként (egyedüli összekötő). Amennyiben valamely tagállam csak egy illetékes hatóságot jelöl ki, ez az illetékes hatóságnak egyúttal az egyedüli összekötőnek is kell lennie. [Mód. 63]

(2b)
     
  Az egyes tagállamok illetékes hatóságai és az egyedüli összekötő az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségek tekintetében szorosan együttműködnek egymással. [Mód. 64]

(2c)
     
  Az egyedüli összekötő biztosítja a többi egyedüli összekötővel való, határokon átnyúló együttműködést. [Mód. 65]

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az
  illetékes
  hatóságok
  és az egyedüli összekötők
  a rájuk bízott feladatok eredményes és hatékony ellátásához és ezáltal a

  az
  irányelv célkitűzéseinek teljesítéséhez elegendő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrással rendelkezzenek. A tagállamok a 8. cikkben említett hálózat segítségével biztosítják az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  eredményes, hatékony és biztonságos együttműködését. [Mód. 66]

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok
  és az egyedüli összekötők adott esetben e cikk (2a) bekezdésével összhangban
  a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően bejelentést kapjanak a közigazgatásoktól és a piaci szereplőktől a biztonsági eseményekről, és rendelkezzenek a 15. cikkben említett végrehajtási és jogalkalmazói jogkörrel. [Mód. 67]

(4a)
     
  Amennyiben uniós jogszabály ágazatspecifikus uniós felügyeleti vagy szabályozó szervet ír elő, többek között a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatban, akkor ez a szerv kapja meg a 14. cikk (2) bekezdése szerinti bejelentést az ágazatban érintett piaci szereplőtől, valamint a 15. cikkben említett végrehajtási és jogalkalmazói jogköröket. Ez az uniós szerv e kötelezettségek tekintetében szorosan együttműködik a fogadó tagállam illetékes hatóságaival és egyedüli összekötőivel. A fogadó tagállam egyedüli összekötője képviseli az uniós szervet a III. fejezetben meghatározott kötelezettségek tekintetében. [Mód. 68]

(5)   Az illetékes hatóságok
  és egyedüli összekötők
   – szükség szerint – konzultálnak és együttműködnek az érintett nemzeti bűnüldöző hatóságokkal és a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal. [Mód. 69]

(6)   Minden tagállam késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot az illetékes hatóság

  hatóságok és az egyedüli összekötő
  kijelöléséről, feladatairól és bármilyen későbbi változásról. Valamennyi tagállam nyilvánosságra hozza a kijelölt illetékes hatóság

  hatóságok
  nevét. [Mód. 70]

7. cikk

A hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport

(1)   Valamennyi tagállam felállít

  Az egyes tagállamok a II. mellékletben felsorolt ágazatok mindegyikére vonatkozóan felállítanak legalább
  egy hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportot (CERT), melynek feladata a biztonsági eseményeknek és kockázatoknak egy jól meghatározott – az I. melléklet 1. pontjában szereplő követelményeknek megfelelő eljárás alapján történő kezelése. A CERT-et az illetékes hatóságon belül is létre lehet hozni. [Mód. 71]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a CERT-ek rendelkezzenek az I. melléklet 2. pontjában meghatározott feladataik hatékony ellátásához szükséges megfelelő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokkal.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a CERT nemzeti szinten olyan, biztonságos és ellenállóképes kommunikációs és információs infrastruktúrát használjon, amely kompatibilis és interoperábilis a 9. cikkben említett biztonságos információmegosztási rendszerrel.

(4)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a CERT rendelkezésére álló forrásokról és megbízatásáról, valamint a biztonsági események kezelésére szolgáló eljárásról.

(5)   A CERT

  CERT-ek
  tevékenységét az illetékes hatóság
  vagy az egyedüli összekötő
  felügyeli, aminek keretében rendszeresen felülvizsgálja a források megfelelőségét, a CERT megbízatását és a biztonsági események kezelésére szolgáló eljárás hatásosságát. [Mód. 72]

(5a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a CERT-ek rendelkezzenek a nemzetközi és különösen az uniós együttműködési hálózatokban való aktív részvételhez szükséges megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal. [Mód. 73]

(5b)
     
  Lehetővé kell tenni és ösztönözni kell, hogy a CERT-ek közös gyakorlatokat kezdeményezzenek, illetve részt vegyenek ilyenekben más CERT-ekkel, valamennyi tagállam CERT-jeivel, az Unión kívüli országok megfelelő intézményeivel, valamint a multinacionális és nemzetközi szervezetek – mint az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Egyesült Nemzetek Szervezete – CERT-jeivel együtt. [Mód.74]

(5c)
     
  A tagállamok nemzeti CERT-jeik létrehozásához segítséget kérhetnek az ENISÁ-tól vagy más tagállamoktól. [Mód. 75]

III. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK KÖZÖTT

8. cikk

Együttműködési hálózat

(1)   Az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  és a Bizottság
  és az ENISA
  hálózatot (együttműködési hálózat) hoznak létre a hálózati és információs rendszereket érintő események és kockázatok leküzdése terén folyó együttműködés céljából. [Mód. 76]

(2)   Az együttműködési hálózat állandó kapcsolatot teremt a Bizottság és az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  között. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) felkérésre szakértő véleményével és tanácsaival segíti az együttműködési hálózatot.
  Adott esetben a piaci szereplőket és a kiberbiztonsági megoldásokat nyújtó szállítókat is felkérhetik, hogy vegyenek részt az együttműködési hálózatnak a (3) bekezdés g) és i) pontjában említett tevékenységeiben.

Az együttműködési hálózat szükség szerint együttműködik az adatvédelmi hatóságokkal.

A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az együttműködési hálózatot a biztonsággal kapcsolatos kutatásról és a Horizont 2020 más releváns programjairól. [Mód. 77]

(3)   Az együttműködési hálózaton belül az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  :

| a) | a 10. cikknek megfelelően korai előrejelzést tesznek közzé a kockázatokról és a biztonsági eseményekről; |
| --- | --- |

a)

a 10. cikknek megfelelően korai előrejelzést tesznek közzé a kockázatokról és a biztonsági eseményekről;

| b) | a 11. cikkel összhangban gondoskodnak az összehangolt válaszintézkedésről; |
| --- | --- |

b)

a 11. cikkel összhangban gondoskodnak az összehangolt válaszintézkedésről;

| c) | egy közös honlapon rendszeresen közzéteszik a folyamatban lévő korai előrejelzésekre és az összehangolt válaszintézkedésre vonatkozó nem bizalmas információkat; |
| --- | --- |

c)

egy közös honlapon rendszeresen közzéteszik a folyamatban lévő korai előrejelzésekre és az összehangolt válaszintézkedésre vonatkozó nem bizalmas információkat;

| d) | egy tagállam vagy a Bizottság kérésére közös vitára és értékelésre bocsátják az 5. cikkben említett – az irányelv hatálya alá tartozó – adott nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát vagy stratégiákat, illetőleg nemzeti hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet vagy terveket; |
| --- | --- |

d)

egy tagállam vagy a Bizottság kérésére közös vitára és értékelésre bocsátják az 5. cikkben említett – az irányelv hatálya alá tartozó – adott nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiát vagy stratégiákat, illetőleg nemzeti hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet vagy terveket;

| e) | egy tagállam vagy a Bizottság kérésére közös vitára és értékelésre bocsátják a CERT-ek eredményességét, különösen uniós szintű hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok végzése kapcsán; |
| --- | --- |

e)

egy tagállam vagy a Bizottság kérésére közös vitára és értékelésre bocsátják a CERT-ek eredményességét, különösen uniós szintű hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok végzése kapcsán;

| f) | a hálózat- és információbiztonság terén
  minden releváns kérdésben együttműködnek és információt

  szakértelmet
  cserélnek az Europol szervezetén belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal, illetve más érintett európai szervekkel, különösen az adatvédelem, az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a tőzsdei szolgáltatások

  pénzpiacok
  és az egészségügy területén; |
| --- | --- |

f)

a hálózat- és információbiztonság terén
  minden releváns kérdésben együttműködnek és információt

  szakértelmet
  cserélnek az Europol szervezetén belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal, illetve más érintett európai szervekkel, különösen az adatvédelem, az energiaszolgáltatás, a közlekedés, a banki szolgáltatások, a tőzsdei szolgáltatások

  pénzpiacok
  és az egészségügy területén;

| fa) | adott esetben jelentéstétel útján tájékoztatják az EU terrorizmusellenes koordinátorát, és felkérhetik arra, hogy az együttműködési hálózat előkészítő munkálatait és fellépéseit elemzésekkel segítse; |
| --- | --- |

fa)

adott esetben jelentéstétel útján tájékoztatják az EU terrorizmusellenes koordinátorát, és felkérhetik arra, hogy az együttműködési hálózat előkészítő munkálatait és fellépéseit elemzésekkel segítse;

| g) | információt cserélnek és megosztják a bevált gyakorlatokat más illetékes hatóságokkal és a Bizottsággal, és segítik egymást a hálózat- és információbiztonsági kapacitásépítésben; |
| --- | --- |

g)

információt cserélnek és megosztják a bevált gyakorlatokat más illetékes hatóságokkal és a Bizottsággal, és segítik egymást a hálózat- és információbiztonsági kapacitásépítésben;

| h) | rendszeres jelleggel szakértői értékeléseket szerveznek a képességek és a felkészültség témájában; |
| --- | --- |

h)

rendszeres jelleggel szakértői értékeléseket szerveznek a képességek és a felkészültség témájában;

| i) | uniós szintű hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokat szerveznek, és adott esetben részt vesznek nemzetközi hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokon is; |
| --- | --- |

i)

uniós szintű hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokat szerveznek, és adott esetben részt vesznek nemzetközi hálózat- és információbiztonsági gyakorlatokon is;

| ia) | begyűjtik, áttekintik és adott esetben megosztják az információkat a piaci szereplőkkel a hálózati és információs rendszerüket érintő kockázatokkal és eseményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

ia)

begyűjtik, áttekintik és adott esetben megosztják az információkat a piaci szereplőkkel a hálózati és információs rendszerüket érintő kockázatokkal és eseményekkel kapcsolatban;

| ib) | az ENISA-val együttműködésben a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott paramétereken túl iránymutatásokat dolgoznak ki a biztonsági események bejelentésére vonatkozó ágazatspecifikus kritériumok tekintetében az Unión belüli közös értelmezés, következetes alkalmazás és összehangolt végrehajtás érdekében. [Mód. 78] |
| --- | --- |

ib)

az ENISA-val együttműködésben a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott paramétereken túl iránymutatásokat dolgoznak ki a biztonsági események bejelentésére vonatkozó ágazatspecifikus kritériumok tekintetében az Unión belüli közös értelmezés, következetes alkalmazás és összehangolt végrehajtás érdekében. [Mód. 78]

(3a)
     
  Az együttműködési hálózat a hálózat tevékenységei, illetve az ezen irányelv 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az utolsó 12 hónapra vonatkozóan benyújtott összegző jelentés alapján évente jelentést tesz közzé. [Mód. 79]

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján megállapítja az illetékes hatóságok és

  egyedüli összekötők,
  a Bizottság
  és az ENISA
  közötti, a (2) és (3) bekezdésben említett együttműködés elősegítésének módozatait. Az ilyen

  E
  végrehajtási jogi aktusokat a 19. cikk (2) bekezdése szerinti konzultációs

  (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 80]

9. cikk

Biztonságos információmegosztási rendszer

(1)   Az érzékeny és bizalmas adatoknak az együttműködési hálózaton belüli cseréjét biztonságos infrastruktúrán keresztül kell lebonyolítani.

(1a)
     
  A biztonságos infrastruktúra résztvevőinek be kell tartania többek között a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet szerinti megfelelő titoktartási és biztonsági intézkedéseket. [Mód. 81]

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18 cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a biztonságos információmegosztási rendszerben való részvételre jogosult tagállamok által az alábbiak tekintetében teljesítendő kritériumok meghatározására vonatkozóan:

| a) | biztonságos és ellenállóképes, az együttműködési hálózat biztonságos infrastruktúrájával kompatibilis és interoperábilis, a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban lévő hírközlési és információs infrastruktúra rendelkezésre állása nemzeti szinten, valamint |
| --- | --- |

a)

biztonságos és ellenállóképes, az együttműködési hálózat biztonságos infrastruktúrájával kompatibilis és interoperábilis, a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban lévő hírközlési és információs infrastruktúra rendelkezésre állása nemzeti szinten, valamint

| b) | illetékes hatóságuk és CERT-jük megfelelő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokkal és eljárásokkal való olyan mértékű ellátottsága, amely lehetővé teszi a biztonságos információmegosztási rendszerben a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk (2) bekezdése és a 7. cikk (3) bekezdése alapján történő hatékony, eredményes és biztonságos részvételt.
  [Mód. 82] |
| --- | --- |

b)

illetékes hatóságuk és CERT-jük megfelelő műszaki, pénzügyi és emberi erőforrásokkal és eljárásokkal való olyan mértékű ellátottsága, amely lehetővé teszi a biztonságos információmegosztási rendszerben a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk (2) bekezdése és a 7. cikk (3) bekezdése alapján történő hatékony, eredményes és biztonságos részvételt.
  [Mód. 82]

(3)   A Bizottság –
  a 18. cikknek megfelelően

  végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok útján – határozatokat fogad el a tagállamoknak az említett biztonságos infrastruktúrához való hozzáféréséről, a (2) és (3) bekezdésben említett kritériumok alapján. E végrehajtási aktusokat a 19. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni

  elfogadja az összekapcsolási és biztonsági szabványok közös készletét, amelynek az egyedüli összekötőknek meg kell felelniük, mielőtt érzékeny és bizalmas információkat cserélnének ki az együttműködési hálózaton
  . [Mód. 83]

10. cikk

Korai előrejelzés

(1)   Az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  és a Bizottság az együttműködési hálózat keretében korai előrejelzést adnak azokról a kockázatokról és
  biztonsági
  eseményekről, amelyek a következő feltételeknek legalább az egyikét teljesítik:

| a) | léptékük gyorsan nő vagy gyors növekedésnek indulhat; |
| --- | --- |

a)

léptékük gyorsan nő vagy gyors növekedésnek indulhat;

| b) | meghaladják

  az egyedüli összekötő értékeli, hogy egy kockázat
  vagy meghaladhatják

  biztonsági esemény potenciálisan meghaladja-e
  a nemzeti reagálási kapacitást; |
| --- | --- |

b)

meghaladják

  az egyedüli összekötő értékeli, hogy egy kockázat
  vagy meghaladhatják

  biztonsági esemény potenciálisan meghaladja-e
  a nemzeti reagálási kapacitást;

| c) | az egyedüli összekötő vagy a Bizottság értékeli, hogy a kockázat vagy biztonsági esemény
  több tagállamot érintenek vagy érinthetnek

  érint-e
  . [Mód. 84] |
| --- | --- |

c)

az egyedüli összekötő vagy a Bizottság értékeli, hogy a kockázat vagy biztonsági esemény
  több tagállamot érintenek vagy érinthetnek

  érint-e
  . [Mód. 84]

(2)   A korai előrejelzés keretében az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  és a Bizottság minden olyan, a birtokukban lévő releváns információt
  indokolatlan késedelem nélkül
  rendelkezésre bocsátanak, amely a kockázat, illetve az

  a biztonsági
  esemény értékeléséhez hasznos lehet. [Mód. 85]

(3)   A Bizottság – egy tagállam megkeresésére vagy saját kezdeményezésére – felkérhet egy tagállamot arra, hogy egy adott kockázatról vagy eseményről minden releváns információt rendelkezésre bocsásson.
  [Mód. 86]

(4)   Amennyiben a korai előrejelzés tárgyát képező kockázat, illetve
  biztonsági
  esemény gyaníthatóan bűnügyi természetű, az illetékes hatóságok vagy a Bizottság tájékoztatja

  és amennyiben
  az
  érintett piaci szereplő a 15. cikk (4) bekezdésében említettek szerint gyaníthatóan súlyos büntetőjogi megítélés alá eső eseményeket jelentett be, a tagállam biztosítja, hogy adott esetben tájékoztassák
  az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központját. [Mód. 87]

(4a)
     
  Az együttműködési hálózat tagjai az (1) bekezdésben említett kockázatokkal és biztonsági eseményekkel kapcsolatosan tudomásukra jutott információkat csak a bejelentést tevő egyedüli összekötő előzetes hozzájárulásának kézhezvételét követően hozzák nyilvánosságra.

Emellett az együttműködési hálózaton belüli információmegosztás előtt a bejelentő egyedüli összekötő tájékoztatja szándékáról azt a piaci szereplőt, amelyre az információ vonatkozik, és amennyiben helyénvalónak tartja, anonimmá teszi a szóban forgó információt. [Mód. 88]

(4b)
     
  Amennyiben a korai előrejelzés tárgyát képező kockázat, illetve biztonsági esemény gyaníthatóan súlyos, határokon átnyúló műszaki okokra vezethető vissza, az egyedüli összekötők vagy a Bizottság tájékoztatja az ENISÁ-t. [Mód. 89]

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy pontosítsa a korai előrejelzést igénylő kockázatoknak és eseményeknek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott körét.

11. cikk

Összehangolt válaszintézkedés

(1)   A 10. cikk szerinti korai előrejelzés nyomán az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
   – a releváns információ értékelését követően –
  indokolatlan késedelem nélkül
  megállapodnak a 12. cikk szerinti uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervvel összhangban meghozandó összehangolt válaszintézkedésről. [Mód. 90]

(2)   Az összehangolt válaszintézkedés eredményeképpen nemzeti szinten tett különböző intézkedésekről tájékoztatni kell az együttműködési hálózatot.

12. cikk

Uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési terv

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – végrehajtási aktusok útján – uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet fogadjon el. E végrehajtási aktusokat a 19. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   Az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervben rendelkezni kell a következőkről:

| a) | a 10. cikk alkalmazása céljából:






  — | a kockázatokra és
  biztonsági
  eseményekre vonatkozó kompatibilis és összevethető információknak az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  általi összegyűjtésére és megosztására irányadó formátum és eljárások meghatározása, [Mód. 91] |
| --- | --- | --- |

a)

a 10. cikk alkalmazása céljából:

—

a kockázatokra és
  biztonsági
  eseményekre vonatkozó kompatibilis és összevethető információknak az illetékes hatóságok

  egyedüli összekötők
  általi összegyűjtésére és megosztására irányadó formátum és eljárások meghatározása, [Mód. 91]

| — | a kockázatoknak és eseményeknek az együttműködési hálózat által végzett értékelésére irányadó eljárások és kritériumok meghatározása; |
| --- | --- |

—

a kockázatoknak és eseményeknek az együttműködési hálózat által végzett értékelésére irányadó eljárások és kritériumok meghatározása;

| b) | a 11. cikk szerinti összehangolt válaszintézkedések tekintetében követendő eljárások, a feladat- és hatáskörök kijelölésére és az együttműködési eljárások rögzítésére is kiterjedően; |
| --- | --- |

b)

a 11. cikk szerinti összehangolt válaszintézkedések tekintetében követendő eljárások, a feladat- és hatáskörök kijelölésére és az együttműködési eljárások rögzítésére is kiterjedően;

| c) | a terv megerősítésére, validálására és tesztelésére szolgáló hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok és képzések ütemezése; |
| --- | --- |

c)

a terv megerősítésére, validálására és tesztelésére szolgáló hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok és képzések ütemezése;

| d) | a kapacitásépítésre és a társaktól való tanulásra vonatkozó ismereteknek a tagállamok közötti átadására szolgáló program; |
| --- | --- |

d)

a kapacitásépítésre és a társaktól való tanulásra vonatkozó ismereteknek a tagállamok közötti átadására szolgáló program;

| e) | tagállamközi tudatosságnövelő és képzési program. |
| --- | --- |

e)

tagállamközi tudatosságnövelő és képzési program.

(3)   Az uniós hálózat- és információbiztonsági együttműködési tervet az ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül el kell fogadni, a továbbiakban pedig rendszeresen felül kell vizsgálni.
  Az egyes felülvizsgálatok eredményeiről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek. [Mód. 92]

(3a)
     
  Biztosítani kell az Unió hálózat- és információbiztonsági együttműködési terve és az 5. cikkben előírt nemzeti hálózat- és információbiztonsági stratégiák és együttműködési tervek közötti összhangot. [Mód. 93]

13. cikk

Nemzetközi együttműködés

Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az együttműködési hálózat informális nemzetközi együttműködést folytasson, az Unió nemzetközi megállapodásokat köthet harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel az együttműködési hálózat egyes tevékenységeibe való bevonásuk lehetővé tételéről és megszervezéséről. E megállapodásokban figyelemmel kell lenni arra, hogy az együttműködési hálózaton belül továbbított személyes adatoknak megfelelő védelmet kell biztosítani
  , és meg kell határozni az ilyen személyes adatok védelmét biztosító ellenőrzési eljárást
  .
  Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell a megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokról. A személyes adatoknak az Unión kívüli országokban található címzettekhez való bármely továbbítását a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkével, valamint a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével összhangban kell végezni. [Mód. 94]

13a. cikk

A piaci szereplők kritikussági szintje

A tagállamok meghatározhatják a piaci szereplők kritikussági szintjét, figyelembe véve az ágazatok sajátosságait, az ágazati szolgáltatás megfelelő szintjének fenntartása szempontjából a piaci szereplő fontosságát is magában foglaló paramétereket, a piaci szereplő által ellátott felek számát, valamint azt az időszakot, ameddig a piaci szereplő alapszolgáltatásainak megszakadása negatív hatást gyakorol a nélkülözhetetlen gazdasági és társadalmi tevékenységek fenntartására. [Mód. 95]

IV. FEJEZET

A KÖZIGAZGATÁSI SZERVEK ÉS A PIACI SZEREPLŐK HÁLÓZATAINAK ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZEREINEK BIZTONSÁGA

14. cikk

Biztonsági követelmények és eseménybejelentés

(1)   (1) A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szervek és a piaci szereplők megfelelő
  és arányos
  műszaki és szervezési intézkedéseket tegyenek a működésük során általuk ellenőrzött és használt hálózatok és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok
  észlelése és hatékony
  kezelése érdekében. Ezen

  Az említett
  intézkedéseknek – tekintettel a tudomány és a technika mindenkori állására – a felmerülő kockázatnak megfelelő biztonsági szintet kell garantálniuk

  biztosítaniuk
  . Így különösen intézkedéseket kell tenni, hogy a hálózataikat és az információs rendszereiket

  rendszereik biztonságát
  érintő események ne, illetve minél kevésbé legyenek hatással az e hálózatok, illetve rendszerek nyújtotta alapszolgáltatásokra, s ezáltal biztosítva legyen az e hálózatokra és információs rendszerekre támaszkodó szolgáltatások folytonossága. [Mód. 96]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szervek és a piaci szereplők az illetékes hatóságnak
  vagy az egyedüli összekötőnek indokolatlan késedelem nélkül
  bejelentsék az általuk nyújtott alapszolgáltatások biztonságára

  folytonosságára
  jelentős hatást gyakorló eseményeket.
  A bejelentés a bejelentő félre nem ró többletfelelősséget.

Az esemény által kifejtett hatás jelentőségének meghatározásakor többek között az alábbi paramétereket kell figyelembe venni: [Mód. 97]

| a) | azon felhasználók száma, akik alapvető szolgáltatását a biztonsági esemény érinti; [Mód. 98] |
| --- | --- |

a)

azon felhasználók száma, akik alapvető szolgáltatását a biztonsági esemény érinti; [Mód. 98]

| b) | a biztonsági esemény időtartama; [Mód. 99] |
| --- | --- |

b)

a biztonsági esemény időtartama; [Mód. 99]

| c) | a biztonsági esemény által érintett terület földrajzi kiterjedése. [Mód. 100] |
| --- | --- |

c)

a biztonsági esemény által érintett terület földrajzi kiterjedése. [Mód. 100]

Ezeknek a paramétereknek a további meghatározása a 8. cikk (3) bekezdésének ib) pontjával összhangban történik. [Mód. 101]

(2a)
     
  A piaci szereplőknek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott biztonsági eseményeket be kell jelenteniük azon tagállam illetékes hatóságának vagy egyedüli összekötőjének, amelyek alapvető szolgáltatását az esemény érinti. Amennyiben több tagállam alapszolgáltatásai érintettek, a bejelentést fogadó egyedüli összekötő a piaci szereplő által benyújtott információk alapján riasztja a többi érintett egyedüli összekötőt. A piaci szereplő a lehető leghamarabb tájékoztatást kap arról, hogy mely további egyedüli összekötőket értesítettek a biztonsági eseményről, milyen intézkedések történtek és azok milyen eredménnyel jártak, továbbá a biztonsági eseményhez kapcsolódó minden további releváns körülményről. [Mód. 102]

(2b)
     
  Amennyiben a bejelentés személyes adatokat tartalmaz, a bejelentés kizárólag az értesített illetékes hatóság vagy egyedüli összekötő azon címzettjeivel osztható meg, amelyeknek az adatokat az adatvédelmi szabályoknak megfelelően feladataik ellátásához fel kell dolgozniuk. A közölt adatok körét a feladataik ellátásához szükséges mértékűre kell szűkíteni. [Mód. 103]

(2c)
     
  A II. mellékletben nem említett piaci szereplők a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti biztonsági eseményeket önkéntes alapon bejelenthetik. [Mód. 104]

(3)   Az (1) és (2) bekezdés minden, az Európai Unióban szolgáltatást nyújtó piaci szereplőre alkalmazandó.

(4)   Az

  Amennyiben az egyedüli összekötő úgy állapítja meg, hogy a nyilvánosság tájékoztatása valamely biztonsági esemény megelőzése vagy egy folyamatban lévő biztonsági esemény kezelése céljából szükséges, vagy amennyiben az esemény által érintett piaci szereplő megtagadta az eseménnyel összefüggő, súlyos strukturális sérülékenység indokolatlan késedelem nélküli kezelését, az értesített
  illetékes hatóság

  hatósággal és az érintett piaci szereplővel való konzultációt követően
  tájékoztathatja a nyilvánosságot , vagy a közigazgatási szerveket és a piaci szereplőket a nyilvánosság tájékoztatására kötelezheti, amennyiben úgy véli, hogy az esemény nyilvánosságra hozatala közérdeket szolgál

  az egyes eseményekről
  .

A nyilvánosságra hozatal előtt az értesített illetékes hatóság biztosítja, hogy az érintett piaci szereplő lehetőséget kapjon arra, hogy meghallgassák, illetve hogy a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó döntés kellő egyensúlyban áll a közérdekkel.

Egyedi biztonsági eseményre vonatkozó információ közzététele esetén az értesített illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő gondoskodik arról, hogy az információ a lehető legnagyobb mértékben anonim legyen.

Az illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő – amennyiben ez ésszerűen lehetséges – ellátja a piaci szereplőt a bejelentett biztonsági esemény eredményes kezelését elősegítő információkkal.

Az illetékes nemzeti hatóság

  egyedüli összekötő
  a beérkező bejelentésekről
  – a bejelentések számát
  és
  a biztonsági események e cikk (2) bekezdésében felsorolt paramétereit is beleértve –
  és az e bekezdésnek megfelelően tett intézkedésekről évente egyszer összefoglaló jelentést terjeszt az együttműködési hálózat elé. [Mód. 105]

(4a)
     
  A tagállamok arra ösztönzik a piaci szereplőket, hogy az üzleti tevékenységüket érintő biztonsági eseményeket önkéntes alapon tegyék közzé a pénzügyi jelentéseikben. [Mód. 106]

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon körülmények meghatározására, amelyek fennállása esetén a közigazgatási szervek és a piaci szereplők kötelesek az eseményeket bejelenteni.
  [Mód. 107]

(6)   Az illetékes hatóságok – az (5) bekezdés alapján adott esetben elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra is figyelemmel –

  vagy az egyedüli összekötők
  iránymutatásokat fogadhatnak el és szükség szerint utasításokat adhatnak ki azon körülményeket illetően, amelyek fennállása esetén a közigazgatási szervek és a piaci szereplők kötelesek az

  a biztonsági
  eseményeket bejelenteni. [Mód. 108]

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – végrehajtási aktusok útján – meghatározza a (2) bekezdés alkalmazásában követendő formátumokat és eljárásokat. E végrehajtási aktusokat a 19. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(8)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (18) szerinti mikrovállalkozásokra
  , kivéve akkor, ha a mikrovállalkozás a 3
  .
  cikk (8) bekezdésének b) pontjában meghatározott piaci szereplő leányvállalataként működik
  . [Mód. 109]

(8a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a cikket és a 15. cikket értelemszerűen alkalmazzák a közigazgatásokra is. [Mód. 110]

15. cikk

Végrehajtás és jogalkalmazás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok minden

  és az egyedüli összekötők rendelkezzenek a
  szükséges hatáskörrel rendelkezzenek arra

  hatáskörökkel annak biztosítására
  , hogy kivizsgálják

  piaci szereplők betartsák
  a 14. cikk szerinti kötelezettségek közigazgatási szervek vagy piaci szereplők általi megszegésének eseteit

  kötelezettségeiket
  , valamint azoknak a hálózatok és információs rendszerek biztonságára gyakorolt hatását. [Mód. 111]

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok a piaci szereplőket és közigazgatási szerveket

  és az egyedüli összekötők
  arra kötelezhessék, hogy: [Mód. 112]

| a) | rendelkezésre bocsássák a hálózataik és információs rendszereik biztonsági szintjének megállapításához szükséges adatokat, beleértve a biztonsági politikájukra vonatkozó dokumentumokat is; |
| --- | --- |

a)

rendelkezésre bocsássák a hálózataik és információs rendszereik biztonsági szintjének megállapításához szükséges adatokat, beleértve a biztonsági politikájukra vonatkozó dokumentumokat is;

| b) | alávessék magukat

  igazolják a biztonsági politikák hatékony végrehajtását, például
  egy képesített független testület vagy nemzeti hatóság biztonsági ellenőrzésének
  eredményeit
  , és annak eredményét

  igazolást bocsássák az
  az illetékes hatóság
  vagy az egyedüli összekötő
  rendelkezésére bocsássák. [Mód. 113] |
| --- | --- |

b)

alávessék magukat

  igazolják a biztonsági politikák hatékony végrehajtását, például
  egy képesített független testület vagy nemzeti hatóság biztonsági ellenőrzésének
  eredményeit
  , és annak eredményét

  igazolást bocsássák az
  az illetékes hatóság
  vagy az egyedüli összekötő
  rendelkezésére bocsássák. [Mód. 113]

Az illetékes hatóságok és az egyedüli összekötők erre vonatkozó kérésükben feltüntetik a kérés célját, és kellő pontossággal meghatározzák a kért információkat. [Mód. 114]

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok
  és az egyedüli összekötők
  hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy a piaci szereplőket és közigazgatási szerveket

  szereplők számára
  kötelező erővel utasítsák

  utasításokat adhassanak
  . [Mód. 115]

(3a)
     
  E cikk (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az illetékes hatóságoknak vagy adott esetben az egyedüli összekötőknek eltérő eljárásokat kell alkalmazniuk konkrét piaci szereplők tekintetében, e szereplőknek a 13a. cikkel összhangban meghatározott kritikussági szintje alapján. Abban az esetben, amikor a tagállamok így döntenek:

| a) | az illetékes hatóságok vagy adott esetben az egyedüli összekötők hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy kellően konkrét kérést nyújtsanak be a piaci szereplőnek, megkövetelve tőlük, hogy igazolják a biztonsági szabályzatok tényleges végrehajtását, például adják meg a képesített független ellenőr által elvégzett biztonsági ellenőrzés eredményeit, és az igazolást bocsássák az illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő rendelkezésére; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóságok vagy adott esetben az egyedüli összekötők hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy kellően konkrét kérést nyújtsanak be a piaci szereplőnek, megkövetelve tőlük, hogy igazolják a biztonsági szabályzatok tényleges végrehajtását, például adják meg a képesített független ellenőr által elvégzett biztonsági ellenőrzés eredményeit, és az igazolást bocsássák az illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő rendelkezésére;

| b) | szükség esetén, miután a piaci szereplő benyújtotta az a) pontban említett kérelmet, az illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő további igazolás benyújtását vagy egy képesített független testület vagy nemzeti hatóság által elvégzendő további ellenőrzést követelhet meg. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén, miután a piaci szereplő benyújtotta az a) pontban említett kérelmet, az illetékes hatóság vagy az egyedüli összekötő további igazolás benyújtását vagy egy képesített független testület vagy nemzeti hatóság által elvégzendő további ellenőrzést követelhet meg.

(3b)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy csökkentik egy érintett piaci szereplő tekintetében végzett ellenőrzések számát és intenzitását, ha biztonsági ellenőrzése következetesen a IV. fejezetnek való megfelelést mutatja. [Mód. 116]

(4)   Az illetékes hatóságok
  és az egyedüli összekötők tájékoztatják
  a
  piaci szereplőket arról a lehetőségről, hogy a
  gyaníthatóan súlyos büntetőjogi megítélés alá eső
  biztonsági
  eseményeket bejelentik

  bejelenthetik
  a bűnüldöző hatóságoknak. [Mód. 117]

(5)   Az

  A vonatkozó adatvédelmi szabályok sérelme nélkül, az
  illetékes hatóságok
  és az egyedüli összekötők
  a személyes adatok megsértésével járó
  biztonsági
  események kapcsán szorosan együttműködnek a személyesadat-védelmi hatóságokkal.
  Az egyedüli összekötők és az adatvédelmi hatóságok az ENISA-val folytatott együttműködés keretében információcsere-mechanizmusokat és egy egységes formanyomtatványt dolgoznak ki, amelyek mind az ezen irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti, mind pedig az adatvédelemmel kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok szerinti bejelentések esetén használandók. [Mód. 118]

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szerveknek és piaci szereplőknek e fejezet szerinti valamennyi kötelezettsége bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhesse. [Mód. 119]

(6a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 14. cikket és ezt a cikket értelemszerűen alkalmazzák a közigazgatásokra is. [Mód. 120]

16. cikk

Szabványosítás

(1)   A 14. cikk (1) bekezdésének egységes szellemben történő végrehajtása érdekében a tagállamok
  – egy adott technológia alkalmazásának előírása nélkül – ösztönzik
  a hálózat- és információbiztonsági szempontból releváns
  interoperábilis európai és nemzetközi
  szabványok és/vagy előírások alkalmazására ösztönöznek

  alkalmazását
  . [Mód. 121]

(2)   A Bizottság – végrehajtási aktusok útján – összeállítja

  megbíz egy illetékes európai szabványügyi szervet, hogy a megfelelő érdekelt felekkel egyeztetve állítsa össze
  az (1) bekezdésben említett szabványok
  és/vagy előírások
  jegyzékét. Ezt a jegyzéket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 122]

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb az irányelv átültetésére előírt határidő végéig, minden későbbi módosításukról pedig haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett szankciókat csak akkor alkalmazzák, ha a piaci szereplő szándékosan vagy súlyos gondatlanságból elmulasztotta teljesíteni a IV. fejezet szerinti kötelezettségeit. [Mód. 123]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatot érintő biztonsági esemény esetére előírt szankciók összhangban legyenek a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) előírt szankciókkal.

18. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap a 9. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb a folyó időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (5) bekezdésében és a 14. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 124]

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 9. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (5) bekezdése és a 14. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, vagy akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére. [Mód. 125]

19. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság (a hálózat- és információbiztonsági bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

20. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja ezen irányelv
  , különösen a II. mellékletben szereplő lista
  végrehajtását, és jelentést tesz róla az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az első jelentést legkésőbb a nemzeti jogba való átültetésre a 21. cikkben előírt határidőtől számított három éven belül be kell nyújtani. A Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy indokolatlan késedelem nélkül bocsássanak rendelkezésre információkat erre a célra. [Mód. 126]

21. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb [másfél évvel az elfogadás után]-(jé)ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket az intézkedéseket [másfél évvel az elfogadás után]-(jé)től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [huszadik] napon lép hatályba.

23. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 133. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. március 13-i állásponjta.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

3

(4)  
  A Tanács 2011/292/EU határozata (2011. március 31.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 141., 2011.5.27., 17. o.).

4

A Tanács 2011/292/EU határozata (2011. március 31.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 141., 2011.5.27., 17. o.).

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/34/EK irányelve (1998. június 22.) a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.).

8

(9)  SEC(2012) 72 végleges.

9

SEC(2012) 72 végleges.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

12

(13)  HL C 32., 2014.2.4., 19. o.

13

(14)  A Tanács 2008/114/EK határozata (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

14

(15)  
  A Tanács 2009/371/IB határozata (2009. április 6.) az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

15

A Tanács 2009/371/IB határozata (2009. április 6.) az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

(16)  
  A Bizottság 611/2013/EU rendelete (2013. június 24.) a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szerinti személyes adatok megsértésére vonatkozó bejelentésre alkalmazandó intézkedésekről (HL L 173., 2013.6.26., 2. o.).

16

A Bizottság 611/2013/EU rendelete (2013. június 24.) a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szerinti személyes adatok megsértésére vonatkozó bejelentésre alkalmazandó intézkedésekről (HL L 173., 2013.6.26., 2. o.).

(17)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól (HL L 45., 2005.2.16., 18. o.).

17

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól (HL L 45., 2005.2.16., 18. o.).

(18)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

18

(19)  SEC(2012) 72 végleges

19

I. MELLÉKLET

A hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport (CERT)

  csoportok (CERT-ek
  ) kötelezettségei és feladatai [Mód. 127]

A CERT kötelezettségeit és feladatait a nemzeti szakpolitikának és/vagy szabályozásnak megfelelően és egyértelműen meg kell határoznia és támogatnia kell. E kötelezettségek és feladatok magukban foglalják a következő elemeket:

| 1. | A CERT kötelezettségei






  a) | A CERT

  CERT-ek
  az egyedi hibapontok kiküszöbölése révén biztosítja

  biztosítják
  hírközlési szolgáltatásai

  szolgáltatásaik
  nagyfokú elérhetőségét, továbbá elérhetősége

  elérhetőségük
  és másokkal való kapcsolattartása

  kapcsolattartásuk
  céljára
  folyamatosan
  több eszközt tart

  tartanak
  fenn. Kommunikációs csatornáit egyértelműen meg kell határozni, és azokat felhasználóinak és együttműködési partnereinek jól kell ismerniük. [Mód. 128] |
| --- | --- | --- |

1.

A CERT kötelezettségei

a)

A CERT

  CERT-ek
  az egyedi hibapontok kiküszöbölése révén biztosítja

  biztosítják
  hírközlési szolgáltatásai

  szolgáltatásaik
  nagyfokú elérhetőségét, továbbá elérhetősége

  elérhetőségük
  és másokkal való kapcsolattartása

  kapcsolattartásuk
  céljára
  folyamatosan
  több eszközt tart

  tartanak
  fenn. Kommunikációs csatornáit egyértelműen meg kell határozni, és azokat felhasználóinak és együttműködési partnereinek jól kell ismerniük. [Mód. 128]

| b) | A hozzá beérkező és az általa feldolgozott információk bizalmas jellegének, sérthetetlenségének, elérhetőségének és hitelességének biztosítása érdekében a CERT biztonsági intézkedéseket hajt végre és tart fenn. |
| --- | --- |

b)

A hozzá beérkező és az általa feldolgozott információk bizalmas jellegének, sérthetetlenségének, elérhetőségének és hitelességének biztosítása érdekében a CERT biztonsági intézkedéseket hajt végre és tart fenn.

| c) | A CERT

  CERT-ek
  irodáit és az őket támogató információs rendszereket biztonságos helyszíneken kell elhelyezni
  , és védett hálózati információs rendszerekkel kell ellátni
  . [Mód. 129] |
| --- | --- |

c)

A CERT

  CERT-ek
  irodáit és az őket támogató információs rendszereket biztonságos helyszíneken kell elhelyezni
  , és védett hálózati információs rendszerekkel kell ellátni
  . [Mód. 129]

| d) | Szolgáltatási minőségbiztosítási rendszert kell létrehozni a CERT teljesítményének figyelemmel kísérésére és az állandó továbbfejlesztés biztosítására. E rendszernek egyértelműen meghatározott – a hivatalos szolgáltatási szinteket és a kulcsfontosságú teljesítménymutatókat is magukban foglaló – mérőeszközökön kell alapulnia. |
| --- | --- |

d)

Szolgáltatási minőségbiztosítási rendszert kell létrehozni a CERT teljesítményének figyelemmel kísérésére és az állandó továbbfejlesztés biztosítására. E rendszernek egyértelműen meghatározott – a hivatalos szolgáltatási szinteket és a kulcsfontosságú teljesítménymutatókat is magukban foglaló – mérőeszközökön kell alapulnia.

| e) | Az üzletmenet folytonossága:






  — | a CERT-nek megfelelő rendszerrel kell rendelkeznie a megkeresések kezelésére és továbbítására, az átadás megkönnyítése céljából, |
| --- | --- | --- |

e)

Az üzletmenet folytonossága:

—

a CERT-nek megfelelő rendszerrel kell rendelkeznie a megkeresések kezelésére és továbbítására, az átadás megkönnyítése céljából,

| — | a CERT-et elegendő személyzettel kell ellátni ahhoz, hogy mindig készenlétben legyen, |
| --- | --- |

—

a CERT-et elegendő személyzettel kell ellátni ahhoz, hogy mindig készenlétben legyen,

| — | a CERT-nek olyan infrastruktúrára kell támaszkodnia, amelynek folytonossága biztosítva van. Ebből a célból redundáns rendszereket és tartalék munkaterületet kell fenntartani annak érdekében, hogy a CERT a kommunikációs eszközökhöz szünetmentes hozzáférést tudjon biztosítani. |
| --- | --- |

—

a CERT-nek olyan infrastruktúrára kell támaszkodnia, amelynek folytonossága biztosítva van. Ebből a célból redundáns rendszereket és tartalék munkaterületet kell fenntartani annak érdekében, hogy a CERT a kommunikációs eszközökhöz szünetmentes hozzáférést tudjon biztosítani.

| 2. | A CERT feladatai






  a) | A CERT feladatai magukban foglalják legalább a következőket:






  — | biztonsági
  események
  észlelése és
  nyomon követése nemzeti szinten, [Mód. 130] |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A CERT feladatai

a)

A CERT feladatai magukban foglalják legalább a következőket:

—

biztonsági
  események
  észlelése és
  nyomon követése nemzeti szinten, [Mód. 130]

| — | a kockázatokkal és eseményekkel kapcsolatos korai előrejelzés, riasztás, bejelentéstétel és információterjesztés a releváns érdekeltek irányában, |
| --- | --- |

—

a kockázatokkal és eseményekkel kapcsolatos korai előrejelzés, riasztás, bejelentéstétel és információterjesztés a releváns érdekeltek irányában,

| — | az eseményekkel szembeni válaszintézkedések, |
| --- | --- |

—

az eseményekkel szembeni válaszintézkedések,

| — | dinamikus kockázat- és eseményelemzés, valamint helyzetmegfigyelés, |
| --- | --- |

—

dinamikus kockázat- és eseményelemzés, valamint helyzetmegfigyelés,

| — | aktív részvétel a CERT-ek uniós és nemzetközi szintű együttműködési hálózataiban, [Mód. 131] |
| --- | --- |

—

aktív részvétel a CERT-ek uniós és nemzetközi szintű együttműködési hálózataiban, [Mód. 131]

| — | az online tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokról történő széles körű ismeretterjesztés, |
| --- | --- |

—

az online tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokról történő széles körű ismeretterjesztés,

| — | hálózat- és információbiztonsági kampányok szervezése; |
| --- | --- |

—

hálózat- és információbiztonsági kampányok szervezése;

| b) | A CERT együttműködési kapcsolatokat alakít ki a magánszférával. |
| --- | --- |

b)

A CERT együttműködési kapcsolatokat alakít ki a magánszférával.

| c) | Az együttműködés megkönnyítése érdekében a CERT közös vagy szabványosított gyakorlatok elfogadását és alkalmazását szorgalmazza az alábbiakra vonatkozóan:






  — | esemény- és kockázatkezelési eljárások, |
| --- | --- | --- |

c)

Az együttműködés megkönnyítése érdekében a CERT közös vagy szabványosított gyakorlatok elfogadását és alkalmazását szorgalmazza az alábbiakra vonatkozóan:

—

esemény- és kockázatkezelési eljárások,

| — | események, kockázatok és információk osztályozására szolgáló rendszerek, |
| --- | --- |

—

események, kockázatok és információk osztályozására szolgáló rendszerek,

| — | mérőeszközök rendszertana, |
| --- | --- |

—

mérőeszközök rendszertana,

| — | a kockázatokról és eseményekről történő információcseréhez használatos formátumok, valamint a rendszerek egyezményes megnevezése. |
| --- | --- |

—

a kockázatokról és eseményekről történő információcseréhez használatos formátumok, valamint a rendszerek egyezményes megnevezése.

II. MELLÉKLET

A gazdasági szereplők jegyzéke

A 3. cikk (8) bekezdése a) pontjának alkalmazásában:

| 1. | elektronikus kereskedelmi platformok |
| --- | --- |

1.

elektronikus kereskedelmi platformok

| 2. | internetes fizetési átjárók |
| --- | --- |

2.

internetes fizetési átjárók

| 3. | közösségi oldalak |
| --- | --- |

3.

közösségi oldalak

| 4. | keresőprogramok |
| --- | --- |

4.

keresőprogramok

| 5. | számításifelhő-szolgáltatások |
| --- | --- |

5.

számításifelhő-szolgáltatások

| 6. | alkalmazásboltok |
| --- | --- |

6.

alkalmazásboltok

A 3. cikk (8) bekezdése b) pontjának alkalmazásában:
  [Mód. 132]

| 1. | Energia








  a) | Villamos energia








  — | villamosenergia- és földgázszolgáltatók

  szolgáltatók |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Energia

a)

Villamos energia

—

villamosenergia- és földgázszolgáltatók

  szolgáltatók

| — | villamosenergia- és földgázelosztó rendszerek üzemeltetői,

  földgáz-elosztórendszerek üzemeltetői és
  lakossági villamosenergia- és földgázszolgáltatók

  gázszolgáltatók |
| --- | --- |

—

villamosenergia- és földgázelosztó rendszerek üzemeltetői,

  földgáz-elosztórendszerek üzemeltetői és
  lakossági villamosenergia- és földgázszolgáltatók

  gázszolgáltatók

| — | földgázszállítási rendszerüzemeltetők, földgáztároló-üzemeltetők és LNG- létesítményüzemeltetők |
| --- | --- |

—

földgázszállítási rendszerüzemeltetők, földgáztároló-üzemeltetők és LNG- létesítményüzemeltetők

| — | villamosenergia-átviteli rendszerüzemeltetők |
| --- | --- |

—

villamosenergia-átviteli rendszerüzemeltetők

| b) | Olaj








  — | kőolajvezetékek és kőolajtárolás |
| --- | --- | --- |

b)

Olaj

—

kőolajvezetékek és kőolajtárolás

| — | kőolajtermelő, -finomító, illetve -feldolgozó létesítmények, tárolók és vezetékek üzemeltetői |
| --- | --- |

—

kőolajtermelő, -finomító, illetve -feldolgozó létesítmények, tárolók és vezetékek üzemeltetői

| c) | Földgáz








  — | villamosenergia- és földgázpiaci szereplők |
| --- | --- | --- |

c)

Földgáz

—

villamosenergia- és földgázpiaci szereplők

| — | szolgáltatók |
| --- | --- |

—

szolgáltatók

| — | földgáz-elosztórendszerek üzemeltetői és lakossági gázszolgáltatók |
| --- | --- |

—

földgáz-elosztórendszerek üzemeltetői és lakossági gázszolgáltatók

| — | földgázszállítási rendszer-üzemeltetők, földgáztárolórendszer-üzemeltetők és cseppfolyósítottföldgázrendszer-üzemeltetők |
| --- | --- |

—

földgázszállítási rendszer-üzemeltetők, földgáztárolórendszer-üzemeltetők és cseppfolyósítottföldgázrendszer-üzemeltetők

| — | kőolaj- és földgáztermelő, -finomító, illetve -feldolgozó létesítmények
  , tárolók és vezetékek
  üzemeltetői |
| --- | --- |

—

kőolaj- és földgáztermelő, -finomító, illetve -feldolgozó létesítmények
  , tárolók és vezetékek
  üzemeltetői

| — | földgázpiaci szereplők [Mód. 133] |
| --- | --- |

—

földgázpiaci szereplők [Mód. 133]

| 2. | Közlekedés






  — | légi fuvarozók (légi árufuvarozás és személyszállítás) |
| --- | --- | --- |

2.

Közlekedés

—

légi fuvarozók (légi árufuvarozás és személyszállítás)

| — | tengeri szállítók (tengeri és part menti vízi személyszállítással, illetve tengeri és part menti vízi árufuvarozással foglalkozó vállalkozások) |
| --- | --- |

—

tengeri szállítók (tengeri és part menti vízi személyszállítással, illetve tengeri és part menti vízi árufuvarozással foglalkozó vállalkozások)

| — | vasutak (pályahálózat-üzemeltetők, integrált vállalatok és vasúti közlekedési szolgáltatók) |
| --- | --- |

—

vasutak (pályahálózat-üzemeltetők, integrált vállalatok és vasúti közlekedési szolgáltatók)

| — | repülőterek |
| --- | --- |

—

repülőterek

| — | kikötők |
| --- | --- |

—

kikötők

| — | forgalomirányítási üzemeltetők |
| --- | --- |

—

forgalomirányítási üzemeltetők

| — | járulékos logisztikai szolgáltatások: a) raktározás és tárolás, b) rakománykezelés és c) egyéb szállítástámogató tevékenység) |
| --- | --- |

—

járulékos logisztikai szolgáltatások: a) raktározás és tárolás, b) rakománykezelés és c) egyéb szállítástámogató tevékenység)

| a
  ) | Közúti közlekedés










  i. | forgalomirányítási üzemeltetők |
| --- | --- | --- |

a
  )

Közúti közlekedés

i.

forgalomirányítási üzemeltetők

| ii. | járulékos logisztikai szolgáltatások:








  — | raktározás és tárolás, |
| --- | --- | --- |

ii.

járulékos logisztikai szolgáltatások:

—

raktározás és tárolás,

| — | rakománykezelés, és |
| --- | --- |

—

rakománykezelés, és

| — | egyéb szállítástámogató tevékenységek |
| --- | --- |

—

egyéb szállítástámogató tevékenységek

| b) | Vasúti közlekedés










  i. | vasutak (pályahálózat-üzemeltetők, integrált vállalatok és vasúti közlekedési szolgáltatók) |
| --- | --- | --- |

b)

Vasúti közlekedés

i.

vasutak (pályahálózat-üzemeltetők, integrált vállalatok és vasúti közlekedési szolgáltatók)

| ii. | forgalomirányítási üzemeltetők |
| --- | --- |

ii.

forgalomirányítási üzemeltetők

| iii. | Járulékos logisztikai szolgáltatások:








  — | raktározás és tárolás, |
| --- | --- | --- |

iii.

Járulékos logisztikai szolgáltatások:

—

raktározás és tárolás,

| — | rakománykezelés, és |
| --- | --- |

—

rakománykezelés, és

| — | egyéb szállítástámogató tevékenységek |
| --- | --- |

—

egyéb szállítástámogató tevékenységek

| c) | Légi közlekedés










  i. | légi fuvarozók (légi árufuvarozás és személyszállítás) |
| --- | --- | --- |

c)

Légi közlekedés

i.

légi fuvarozók (légi árufuvarozás és személyszállítás)

| ii. | repülőterek |
| --- | --- |

ii.

repülőterek

| iii. | forgalomirányítási üzemeltetők |
| --- | --- |

iii.

forgalomirányítási üzemeltetők

| iv. | járulékos logisztikai szolgáltatások:








  — | raktározás, |
| --- | --- | --- |

iv.

járulékos logisztikai szolgáltatások:

—

raktározás,

| — | rakománykezelés, és |
| --- | --- |

—

rakománykezelés, és

| — | egyéb szállítástámogató tevékenységek |
| --- | --- |

—

egyéb szállítástámogató tevékenységek

| d) | Tengeri szállítás










  i. | tengeri szállítók (belvízi, tengeri és part menti vízi személyszállítással, illetve belvízi, tengeri és part menti vízi árufuvarozással foglalkozó vállalkozások) [Mód. 134] |
| --- | --- | --- |

d)

Tengeri szállítás

i.

tengeri szállítók (belvízi, tengeri és part menti vízi személyszállítással, illetve belvízi, tengeri és part menti vízi árufuvarozással foglalkozó vállalkozások) [Mód. 134]

| 3. | Banki szolgáltatások: a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 4. cikkének 1. pontja szerinti hitelintézetek |
| --- | --- |

3.

Banki szolgáltatások: a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 4. cikkének 1. pontja szerinti hitelintézetek

| 4. | Pénzügyi piaci infrastruktúra: tőzsdék

  szabályozott piacok, multilaterális kereskedési rendszerek, szervezett kereskedési rendszerek
  és központi partner elszámolóházak [Mód. 135] |
| --- | --- |

4.

Pénzügyi piaci infrastruktúra: tőzsdék

  szabályozott piacok, multilaterális kereskedési rendszerek, szervezett kereskedési rendszerek
  és központi partner elszámolóházak [Mód. 135]

| 5. | Egészségügy: egészségügyi ellátó létesítmények (beleértve a kórházakat és a magánklinikákat is), valamint minden egyéb, az egészségügyi ellátásban részt vevő létesítmény |
| --- | --- |

5.

Egészségügy: egészségügyi ellátó létesítmények (beleértve a kórházakat és a magánklinikákat is), valamint minden egyéb, az egészségügyi ellátásban részt vevő létesítmény

| 5a. | Víztermelés és -ellátás [Mód. 136] |
| --- | --- |

5a.

Víztermelés és -ellátás [Mód. 136]

| 5b. | Élelmiszer-ellátási lánc [Mód. 137] |
| --- | --- |

5b.

Élelmiszer-ellátási lánc [Mód. 137]

| 5c. | Internetcsatlakozási pontok [Mód. 138] |
| --- | --- |

5c.

Internetcsatlakozási pontok [Mód. 138]

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/48/EK irányelve (2006. június 14.) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.).

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/685 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/685

---

P7_TA(2014)0245

A pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területére vonatkozó uniós program (2014-2020) ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/75)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0782), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0782),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0417/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0315/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 161., 2013.6.6., 64. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0364

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról, és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 258/2014/EU rendelet.)

---

| 9.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/686 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/686

---

P7_TA(2014)0246

Rádióberendezések ***I

Az Európai Parlament 2014. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 378/76)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0584), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0584),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0333/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0333/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. február 13-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. február 13-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0316/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0316/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a mellékletben található nyilatkozatát, melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában fognak közzétenni a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a mellékletben található nyilatkozatát, melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában fognak közzétenni a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 133., 2013.5.9., 58. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0283

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. március 13-án került elfogadásra a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/53/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a 182/2011/EU rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.”

---