# Euroopa Liidu C 50/9. v

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 50 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik9. veebruar 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 50

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik9. veebruar 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK7. märtsi 2016. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 156, 18.5.2017 .2016–2017 ISTUNGJÄRK8.–10. märtsi 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 156, 18.5.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK7. märtsi 2016. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 156, 18.5.2017 .2016–2017 ISTUNGJÄRK8.–10. märtsi 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 156, 18.5.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 156, 18.5.2017

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELT C 156, 18.5.2017

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. märts 2016 |
| 2018/C 50/01 | Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2128(INI)) | 2 |
| 2018/C 50/02 | Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (2015/2230(INI)) | 15 |
| 2018/C 50/03 | Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (2015/2325(INI)) | 25 |
| | Kolmapäev, 9. märts 2016 |
| 2018/C 50/04 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon tubakatootjatega sõlmitud kokkuleppe (PMI kokkulepe) kohta (2016/2555(RSP)) | 35 |
| | Neljapäev, 10. märts 2016 |
| 2018/C 50/05 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon sõnavabaduse kohta Kasahstanis (2016/2607(RSP)) | 38 |
| 2018/C 50/06 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (2016/2608(RSP)) | 42 |
| 2018/C 50/07 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2016/2609(RSP)) | 45 |
| 2018/C 50/08 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon eduka andmepõhise majanduse suunas liikumise kohta (2015/2612(RSP)) | 50 |
| 2018/C 50/09 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Eritreas (2016/2568(RSP)) | 57 |
| 2018/C 50/10 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2015. aasta aruande kohta (2015/2895(RSP)) | 64 |
| 2018/C 50/11 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Montenegro 2015. aasta aruande kohta (2015/2894(RSP)) | 73 |
| 2018/C 50/12 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (2015/2221(INI)) | 80 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. märts 2016

2018/C 50/01

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2128(INI))

2

2018/C 50/02

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (2015/2230(INI))

15

2018/C 50/03

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (2015/2325(INI))

25

Kolmapäev, 9. märts 2016

2018/C 50/04

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon tubakatootjatega sõlmitud kokkuleppe (PMI kokkulepe) kohta (2016/2555(RSP))

35

Neljapäev, 10. märts 2016

2018/C 50/05

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon sõnavabaduse kohta Kasahstanis (2016/2607(RSP))

38

2018/C 50/06

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (2016/2608(RSP))

42

2018/C 50/07

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2016/2609(RSP))

45

2018/C 50/08

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon eduka andmepõhise majanduse suunas liikumise kohta (2015/2612(RSP))

50

2018/C 50/09

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Eritreas (2016/2568(RSP))

57

2018/C 50/10

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2015. aasta aruande kohta (2015/2895(RSP))

64

2018/C 50/11

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Montenegro 2015. aasta aruande kohta (2015/2894(RSP))

73

2018/C 50/12

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (2015/2221(INI))

80

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 9. märts 2016 |
| 2018/C 50/13 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta (2016/2005(ACI)) | 91 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. märts 2016

2018/C 50/13

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta (2016/2005(ACI))

91

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 8. märts 2016 |
| 2018/C 50/14 | Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (11779/1/2015 – C8-0008/2016 – 2013/0136(COD)) | 98 |
| 2018/C 50/15 | P8_TA(2016)0068Haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))P8_TC1-COD(2014)0014Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1308/2013 ning (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima pakkumise toetuskava osas | 101 |
| 2018/C 50/16 | Euroopa Parlamendi 8. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD)) | 102 |
| 2018/C 50/17 | P8_TA(2016)0070Tarbijahindade harmoneeritud indeksid ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))P8_TC1-COD(2014)0346Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95 | 149 |
| | Kolmapäev, 9. märts 2016 |
| 2018/C 50/18 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011 seoses pilootide koolitamise, eksamineerimise ja korrapärase kontrollimisega suutlikkusel põhineva navigatsiooni osas (D042244/03 – 2016/2545(RPS)) | 150 |
| 2018/C 50/19 | P8_TA(2016)0075Väävlisisalduse vähendamine teatavates vedelkütustes ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))P8_TC1-COD(2014)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst) | 152 |
| 2018/C 50/20 | P8_TA(2016)0076Teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimine ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))P8_TC1-COD(2014)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku suunamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst) | 153 |
| 2018/C 50/21 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE)) | 154 |
| 2018/C 50/22 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tegevdirektor (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE)) | 155 |
| 2018/C 50/23 | P8_TA(2016)0079Kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikud tagatised ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslike tagatiste kohta (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))P8_TC1-COD(2013)0408Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi | 156 |
| 2018/C 50/24 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon 2017. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2004(BUD)) | 157 |
| | Neljapäev, 10. märts 2016 |
| 2018/C 50/25 | P8_TA(2016)0086Erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamine Tuneesia Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))P8_TC1-COD(2015)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile | 165 |
| 2018/C 50/26 | Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD)) | 166 |
| 2018/C 50/27 | Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD)) | 280 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. märts 2016

2018/C 50/14

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (11779/1/2015 – C8-0008/2016 – 2013/0136(COD))

98

2018/C 50/15

P8_TA(2016)0068Haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))P8_TC1-COD(2014)0014Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1308/2013 ning (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima pakkumise toetuskava osas

101

2018/C 50/16

Euroopa Parlamendi 8. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

102

2018/C 50/17

P8_TA(2016)0070Tarbijahindade harmoneeritud indeksid ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))P8_TC1-COD(2014)0346Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95

149

Kolmapäev, 9. märts 2016

2018/C 50/18

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011 seoses pilootide koolitamise, eksamineerimise ja korrapärase kontrollimisega suutlikkusel põhineva navigatsiooni osas (D042244/03 – 2016/2545(RPS))

150

2018/C 50/19

P8_TA(2016)0075Väävlisisalduse vähendamine teatavates vedelkütustes ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))P8_TC1-COD(2014)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst)

152

2018/C 50/20

P8_TA(2016)0076Teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimine ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))P8_TC1-COD(2014)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku suunamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst)

153

2018/C 50/21

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE))

154

2018/C 50/22

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tegevdirektor (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE))

155

2018/C 50/23

P8_TA(2016)0079Kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikud tagatised ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslike tagatiste kohta (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))P8_TC1-COD(2013)0408Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi

156

2018/C 50/24

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon 2017. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2004(BUD))

157

Neljapäev, 10. märts 2016

2018/C 50/25

P8_TA(2016)0086Erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamine Tuneesia Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))P8_TC1-COD(2015)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile

165

2018/C 50/26

Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

166

2018/C 50/27

Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

280

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

9.2.2018

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2015–2016 ISTUNGJÄRK

7. märtsi 2016. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 156, 18.5.2017
  .

2016–2017 ISTUNGJÄRK

8.–10. märtsi 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELT C 156, 18.5.2017
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/2

---

P8_TA(2016)0071

ELi finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitlev 2014. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2128(INI))

(2018/C 050/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 5,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2015. aasta aruannet „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0386) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2015)0151, SWD(2015)0152, SWD(2015)0153, SWD(2015)0154, SWD(2015)0155 ja SWD(2015)0156), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2015. aasta aruannet „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0386) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2015)0151, SWD(2015)0152, SWD(2015)0153, SWD(2015)0154, SWD(2015)0155 ja SWD(2015)0156),

| — | võttes arvesse OLAFi 2014. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2014. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2014 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2014 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2015. aasta teatist „ELi eelarve kaitsmine kuni 2014. aasta lõpuni“ (COM(2015)0503), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2015. aasta teatist „ELi eelarve kaitsmine kuni 2014. aasta lõpuni“ (COM(2015)0503),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust „Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine“ (CCMI/132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust „Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine“ (CCMI/132),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet (COM(2014)0038),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2013. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2013. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (4), oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel (5) ja komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (4), oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel (5) ja komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud 2015. aasta aruannet käibemaksu alalaekumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud 2015. aasta aruannet käibemaksu alalaekumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet ELi ühtekuuluvusvahenditega tehtavate riigihangete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet ELi ühtekuuluvusvahenditega tehtavate riigihangete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-105/14: Taricco ja teised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-105/14: Taricco ja teised,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, regionaalarengukomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, regionaalarengukomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0026/2016),

| A. | arvestades, et liikmesriigid ja komisjon vastutavad ühiselt umbes 80 % liidu eelarve täitmise eest; arvestades, et liikmesriikidel lasub peamine vastutus omavahendite kogumise eest, muu hulgas käibemaksu ja tollimaksude näol; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriigid ja komisjon vastutavad ühiselt umbes 80 % liidu eelarve täitmise eest; arvestades, et liikmesriikidel lasub peamine vastutus omavahendite kogumise eest, muu hulgas käibemaksu ja tollimaksude näol;

| B. | arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse peaksid olema ELi niisuguse poliitika põhielemendid, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase, tõhusa ja tulemusliku kasutamise; arvestades, et niisugune usaldusväärne finantsjuhtimine tuleks siduda lähenemisviisiga, mille kohaselt tuleks igat eurot võimalikult hästi kasutada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse peaksid olema ELi niisuguse poliitika põhielemendid, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase, tõhusa ja tulemusliku kasutamise; arvestades, et niisugune usaldusväärne finantsjuhtimine tuleks siduda lähenemisviisiga, mille kohaselt tuleks igat eurot võimalikult hästi kasutada;

| C. | arvestades, et hea tulemuslikkuse saavutamine hõlmab sisendeid, väljundeid, tulemusi ja mõjusid, mida hinnatakse korrapäraselt tulemusauditite abil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hea tulemuslikkuse saavutamine hõlmab sisendeid, väljundeid, tulemusi ja mõjusid, mida hinnatakse korrapäraselt tulemusauditite abil;

| D. | arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisus tekitab eeskirjade eiramise ja pettuse vastu võitlemiseks keerulise keskkonna, ning arvestades, et komisjon peaks seetõttu suurendama jõupingutusi tagamaks, et võitlus pettuse vastu toimub tulemuslikumalt, menetlused on selgemad ja tulemused rahuldavamad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisus tekitab eeskirjade eiramise ja pettuse vastu võitlemiseks keerulise keskkonna, ning arvestades, et komisjon peaks seetõttu suurendama jõupingutusi tagamaks, et võitlus pettuse vastu toimub tulemuslikumalt, menetlused on selgemad ja tulemused rahuldavamad;

| E. | arvestades, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on kaitsta liidu finantshuve, uurides pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse juhtumeid; arvestades, et OLAFi järelevalvekomitee loodi selleks, et tugevdada ja kindlustada OLAFi sõltumatust, jälgides korrapäraselt tema uurimisülesannete teostamist; arvestades, et eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamise ja uurimiste kestusega seotud arenguid seoses peadirektori poolt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõike 8 kohaselt esitatud teabega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on kaitsta liidu finantshuve, uurides pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse juhtumeid; arvestades, et OLAFi järelevalvekomitee loodi selleks, et tugevdada ja kindlustada OLAFi sõltumatust, jälgides korrapäraselt tema uurimisülesannete teostamist; arvestades, et eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamise ja uurimiste kestusega seotud arenguid seoses peadirektori poolt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõike 8 kohaselt esitatud teabega;

| F. | arvestades, et korruptsioon mõjutab kõiki liikmesriike ja läheb ELi majandusele maksma umbes 120 miljardit eurot aastas, nagu on märgitud komisjoni esimeses ELi korruptsioonivastast poliitikat käsitlevas aruandes, mis avaldati 2014. aasta veebruaris; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon mõjutab kõiki liikmesriike ja läheb ELi majandusele maksma umbes 120 miljardit eurot aastas, nagu on märgitud komisjoni esimeses ELi korruptsioonivastast poliitikat käsitlevas aruandes, mis avaldati 2014. aasta veebruaris;

| G. | arvestades, et korruptsioon võib aidata rahastada organiseeritud kuritegevuse ja terrorismivõrgustike tegevust Euroopas; arvestades, et korruptsioon kahjustab ka kodanike usaldust institutsioonide ja demokraatlike protsesside vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et korruptsioon võib aidata rahastada organiseeritud kuritegevuse ja terrorismivõrgustike tegevust Euroopas; arvestades, et korruptsioon kahjustab ka kodanike usaldust institutsioonide ja demokraatlike protsesside vastu;

| H. | arvestades, et lisaks tsivilisatsiooni eeldusele, milleks on õigusriigi põhimõttes lahutumatult sisalduvad eetilised põhimõtted, aitab võitlus pettuse ja korruptsiooni vastu kaasa liidu konkurentsivõimele maailmamajanduses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lisaks tsivilisatsiooni eeldusele, milleks on õigusriigi põhimõttes lahutumatult sisalduvad eetilised põhimõtted, aitab võitlus pettuse ja korruptsiooni vastu kaasa liidu konkurentsivõimele maailmamajanduses;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni aruande pealkirjaga „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2014. aasta aruanne“; palub komisjonil reageerida oma iga-aastastes ELi finantshuvide kaitset käsitlevates aruannetes õigeaegsemalt Euroopa Parlamendi esitatud nõudmistele; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni aruande pealkirjaga „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2014. aasta aruanne“; palub komisjonil reageerida oma iga-aastastes ELi finantshuvide kaitset käsitlevates aruannetes õigeaegsemalt Euroopa Parlamendi esitatud nõudmistele;

Eeskirjade eiramiste avastamine ja nendest teatamine

| 2. | märgib, et kõikide teatatud eeskirjade eiramistega on seotud kokku ligikaudu 3,24 miljardit eurot; rõhutab, et 2014. aastal pettustena ja muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste üldine finantsmõju on 36 % suurem kui 2013. aastal, samal ajal kui selliste eeskirjade eiramiste arv suurenes 48 %; märgib, et teatatud eeskirjade eiramistest ligikaudu 2,27 miljardit eurot on seotud kuludega, moodustades 1,8 % kogumaksetest; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kõikide teatatud eeskirjade eiramistega on seotud kokku ligikaudu 3,24 miljardit eurot; rõhutab, et 2014. aastal pettustena ja muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste üldine finantsmõju on 36 % suurem kui 2013. aastal, samal ajal kui selliste eeskirjade eiramiste arv suurenes 48 %; märgib, et teatatud eeskirjade eiramistest ligikaudu 2,27 miljardit eurot on seotud kuludega, moodustades 1,8 % kogumaksetest;

| 3. | rõhutab, et kokku 2014. aastal komisjonile teatatud 16 473 eeskirjade eiramise juhtumist 1649 oli puhul tegemist pettusega ning et need hõlmasid 538,2 miljonit eurot; märgib, et kuludega seotud pettustena teatatud eeskirjade eiramised hõlmasid 362 miljonit eurot, mis moodustab 0,26 % kõigist maksetest, ning et tuludega seotud juhtumid hõlmasid 176,2 miljonit eurot, mis moodustab 0,88 % 2014. aastal kogutud traditsiooniliste omavahendite brutosummast; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kokku 2014. aastal komisjonile teatatud 16 473 eeskirjade eiramise juhtumist 1649 oli puhul tegemist pettusega ning et need hõlmasid 538,2 miljonit eurot; märgib, et kuludega seotud pettustena teatatud eeskirjade eiramised hõlmasid 362 miljonit eurot, mis moodustab 0,26 % kõigist maksetest, ning et tuludega seotud juhtumid hõlmasid 176,2 miljonit eurot, mis moodustab 0,88 % 2014. aastal kogutud traditsiooniliste omavahendite brutosummast;

| 4. | rõhutab, et 2014. aastal muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste üldine finantsmõju on 47 % suurem kui 2013. aastal, samal ajal kui selliste eeskirjade eiramiste arv vähenes 5 %; märgib samuti, et kuludega seotud muud kui pettustena teatatud eeskirjade eiramised puudutasid 1,54 % kõigist maksetest ning et tuludega seotud sellised eeskirjade eiramised puudutasid 3,66 % 2014. aastal kogutud traditsioonilistest omavahenditest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et 2014. aastal muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste üldine finantsmõju on 47 % suurem kui 2013. aastal, samal ajal kui selliste eeskirjade eiramiste arv vähenes 5 %; märgib samuti, et kuludega seotud muud kui pettustena teatatud eeskirjade eiramised puudutasid 1,54 % kõigist maksetest ning et tuludega seotud sellised eeskirjade eiramised puudutasid 3,66 % 2014. aastal kogutud traditsioonilistest omavahenditest;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks täieliku vastutuse ELi eelarvest alusetult välja makstud vahendite sissenõudmise ning omavahendite parema kogumise eest ning kehtestaks kõikides liikmesriikides ühetaolised aruandluspõhimõtted asjakohaste, võrreldavate ja täpsete andmete kogumiseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks täieliku vastutuse ELi eelarvest alusetult välja makstud vahendite sissenõudmise ning omavahendite parema kogumise eest ning kehtestaks kõikides liikmesriikides ühetaolised aruandluspõhimõtted asjakohaste, võrreldavate ja täpsete andmete kogumiseks;

| 6. | toonitab, et muud kui pettustena teatatud eeskirjade eiramised on sageli seotud keeruliste eeskirjade ja nõuete ebapiisava tundmisega; arvab, et kui komisjon ja liikmesriigid eeskirju ja menetlusi lihtsustaksid, väheneksid ka sellised eeskirjade eiramised; on arvamusel, et võitlus eeskirjade eiramise, sh pettuse vastu, nõuab teadlikkust kõigi institutsioonide hulgas ELi, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning üldsuse hulgas; märgib, et pettusi ennetava ja pettusevastase hoiaku kinnistamine on väga tähtis kõigis fondide rakendamises osalevates institutsioonides ja asutustes, ning kutsub liikmesriike üles ergutama heade tavade vahetust, |
| --- | --- |

6.

toonitab, et muud kui pettustena teatatud eeskirjade eiramised on sageli seotud keeruliste eeskirjade ja nõuete ebapiisava tundmisega; arvab, et kui komisjon ja liikmesriigid eeskirju ja menetlusi lihtsustaksid, väheneksid ka sellised eeskirjade eiramised; on arvamusel, et võitlus eeskirjade eiramise, sh pettuse vastu, nõuab teadlikkust kõigi institutsioonide hulgas ELi, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning üldsuse hulgas; märgib, et pettusi ennetava ja pettusevastase hoiaku kinnistamine on väga tähtis kõigis fondide rakendamises osalevates institutsioonides ja asutustes, ning kutsub liikmesriike üles ergutama heade tavade vahetust,

| 7. | tuletab meelde, et liikmesriigid on seotud jätkuva eelarve konsolideerimise ja kulude kokkuhoiuga, mille eesmärk on viia rahandus jätkusuutlikumale alusele, ning on kindlal seisukohal, et kõik olemasolevad ressursid on vajalikud liikmesriikides jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavateks investeeringuteks; on seisukohal, et pettuste ennetamiseks ja peatamiseks kaubanduspoliitika ja sellega seotud assigneeringute valdkonnas tuleb võtta kõik vajalikud meetmed ning ühendada asjaomased poliitikavahendid (nt kriminaaluurimised, usaldusväärsete analüüsimudelite arendamine ning jõupingutused komisjoni puuduliku poliitikaga seotud puuduste ja vigade kõrvaldamiseks); palub liikmesriikidel teha veel suuremaid jõupingutusi, et tagada ELi eelarvevahendite korrektne kasutamine projektideks, mis soodustavad Euroopas majanduskasvu ja loovad töökohti, ning tagada pärast pettuse avastamist tollivõla tasumine; rõhutab üldisemalt, et võitlus ebaseadusliku kaubanduse ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu peaks jääma ELi ja liikmesriikide jaoks esmatähtsaks; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et liikmesriigid on seotud jätkuva eelarve konsolideerimise ja kulude kokkuhoiuga, mille eesmärk on viia rahandus jätkusuutlikumale alusele, ning on kindlal seisukohal, et kõik olemasolevad ressursid on vajalikud liikmesriikides jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavateks investeeringuteks; on seisukohal, et pettuste ennetamiseks ja peatamiseks kaubanduspoliitika ja sellega seotud assigneeringute valdkonnas tuleb võtta kõik vajalikud meetmed ning ühendada asjaomased poliitikavahendid (nt kriminaaluurimised, usaldusväärsete analüüsimudelite arendamine ning jõupingutused komisjoni puuduliku poliitikaga seotud puuduste ja vigade kõrvaldamiseks); palub liikmesriikidel teha veel suuremaid jõupingutusi, et tagada ELi eelarvevahendite korrektne kasutamine projektideks, mis soodustavad Euroopas majanduskasvu ja loovad töökohti, ning tagada pärast pettuse avastamist tollivõla tasumine; rõhutab üldisemalt, et võitlus ebaseadusliku kaubanduse ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu peaks jääma ELi ja liikmesriikide jaoks esmatähtsaks;

| 8. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu pettusevastase võitluse mitmeaastase strateegia, mis aitab parandada olulised erinevused, mis on ilmnenud seoses iga liikmesriigi poolt teada antud eeskirjade eiramiste arvuga; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu pettusevastase võitluse mitmeaastase strateegia, mis aitab parandada olulised erinevused, mis on ilmnenud seoses iga liikmesriigi poolt teada antud eeskirjade eiramiste arvuga;

Tulud – omavahendid

| 9. | võtab murelikult teadmiseks, et pettusega seotud traditsiooniliste omavahendite summa oli 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes 191 % suurem ning muudest kui pettusena teatatud eeskirjade eiramistest mõjutatud summa oli 2014. aastal 146 % suurem kui eelneval aastal; |
| --- | --- |

9.

võtab murelikult teadmiseks, et pettusega seotud traditsiooniliste omavahendite summa oli 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes 191 % suurem ning muudest kui pettusena teatatud eeskirjade eiramistest mõjutatud summa oli 2014. aastal 146 % suurem kui eelneval aastal;

| 10. | tunneb muret asjaolu pärast, et traditsiooniliste omavahendite sissenõudmismäär nii pettustena teatatud kui ka muude eeskirjade eiramiste puhul oli 2014. aastal liikmesriigi kohta keskmiselt 24 % ja see ei ole kunagi varem nii madal olnud; nõuab, et liikmesriigid nõuaksid maksmisele kuuluvad summad kiiremini sisse, ning eelkõige nõuab, et need liikmesriigid, kellel on saada suurimad summad, parandaksid nende sissenõudmist; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret asjaolu pärast, et traditsiooniliste omavahendite sissenõudmismäär nii pettustena teatatud kui ka muude eeskirjade eiramiste puhul oli 2014. aastal liikmesriigi kohta keskmiselt 24 % ja see ei ole kunagi varem nii madal olnud; nõuab, et liikmesriigid nõuaksid maksmisele kuuluvad summad kiiremini sisse, ning eelkõige nõuab, et need liikmesriigid, kellel on saada suurimad summad, parandaksid nende sissenõudmist;

| 11. | tunneb muret käibemaksu alalaekumise pärast ja hinnangulise käibemaksu kogumise puudujäägi pärast, mis ulatus 2013. aastal 168 miljardi euroni; toonitab, et 13 puhul 26st liikmesriigist, keda 2014. aastal kontrolliti, oli keskmine hinnanguline käibemaksu kogumise puudujääk suurem kui 15,2 %; toonitab, et komisjonil puudub juurdepääs liikmesriikide vahel vahetatud teabele, et ennetada nn karussellpettust ja selle vastu võidelda; palub liikmesriikidel osaleda kõigis Eurofisci tegevusvaldkondades, et hõlbustada teabevahetust ning aidata võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu; kordab, et komisjonil on pädevus kontrollida liikmesriikide võetud meetmeid ja teostada nende üle järelevalvet; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära oma rakendusvolitusi, et kontrollida ja aidata liikmesriike nende võitluses käibemaksupettuse ja maksustamise vältimise vastu; võtab teadmiseks, et komisjon on alates 2013. aastast kasutanud kiirreageerimismehhanismi, et käsitleda massilisi ja ootamatuid käibemaksupettusi; |
| --- | --- |

11.

tunneb muret käibemaksu alalaekumise pärast ja hinnangulise käibemaksu kogumise puudujäägi pärast, mis ulatus 2013. aastal 168 miljardi euroni; toonitab, et 13 puhul 26st liikmesriigist, keda 2014. aastal kontrolliti, oli keskmine hinnanguline käibemaksu kogumise puudujääk suurem kui 15,2 %; toonitab, et komisjonil puudub juurdepääs liikmesriikide vahel vahetatud teabele, et ennetada nn karussellpettust ja selle vastu võidelda; palub liikmesriikidel osaleda kõigis Eurofisci tegevusvaldkondades, et hõlbustada teabevahetust ning aidata võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu; kordab, et komisjonil on pädevus kontrollida liikmesriikide võetud meetmeid ja teostada nende üle järelevalvet; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära oma rakendusvolitusi, et kontrollida ja aidata liikmesriike nende võitluses käibemaksupettuse ja maksustamise vältimise vastu; võtab teadmiseks, et komisjon on alates 2013. aastast kasutanud kiirreageerimismehhanismi, et käsitleda massilisi ja ootamatuid käibemaksupettusi;

| 12. | ergutab komisjoni arendama välja mehhanismi, mis motiveeriks äriühinguid maksma korrapäraselt makse, selle asemel et maksustamist vältida; |
| --- | --- |

12.

ergutab komisjoni arendama välja mehhanismi, mis motiveeriks äriühinguid maksma korrapäraselt makse, selle asemel et maksustamist vältida;

| 13. | võtab teadmiseks, et Eurojusti ja Europoli toetatavaid koordineerimiskeskusi on üha rohkem; väljendab heameelt piiriüleste operatsioonide Vertigo 2 ja 3 tulemuste üle ning tõhusa koostöö üle Saksamaa, Poola, Hollandi, Ühendkuningriigi, Belgia, Hispaania, Tšehhi Vabariigi ja Šveitsi õiguskaitse- ja kohtuasutuste vahel, tänu millele on tehtud kahjutuks kuritegelikud võrgustikud, mis vastutavad ligikaudu 320 miljoni euro maksutuluga (sh käibemaksuga) seotud pettuste eest; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks, et Eurojusti ja Europoli toetatavaid koordineerimiskeskusi on üha rohkem; väljendab heameelt piiriüleste operatsioonide Vertigo 2 ja 3 tulemuste üle ning tõhusa koostöö üle Saksamaa, Poola, Hollandi, Ühendkuningriigi, Belgia, Hispaania, Tšehhi Vabariigi ja Šveitsi õiguskaitse- ja kohtuasutuste vahel, tänu millele on tehtud kahjutuks kuritegelikud võrgustikud, mis vastutavad ligikaudu 320 miljoni euro maksutuluga (sh käibemaksuga) seotud pettuste eest;

| 14. | tunneb muret tollikontrollide ja nendega seotud tollimaksude kogumise pärast, mis on üks ELi eelarve omavahendeid; toonitab, et seda, kas importijad täidavad tollimaksu- ja impordieeskirju, kontrollivad liikmesriikide tolliametid, ning rõhutab, et kontrollikoja hinnangul on selliste kontrollide kvaliteet liikmesriigiti erinev; palub komisjonil ajakohastada 2014. aastal avaldatud tollikontrolli juhendit, et kaotada kontrollikoja leitud puudused, näiteks seoses küsimusega, kuidas käsitleda teises liikmesriigis tollivormistuse läbinud kaupu; |
| --- | --- |

14.

tunneb muret tollikontrollide ja nendega seotud tollimaksude kogumise pärast, mis on üks ELi eelarve omavahendeid; toonitab, et seda, kas importijad täidavad tollimaksu- ja impordieeskirju, kontrollivad liikmesriikide tolliametid, ning rõhutab, et kontrollikoja hinnangul on selliste kontrollide kvaliteet liikmesriigiti erinev; palub komisjonil ajakohastada 2014. aastal avaldatud tollikontrolli juhendit, et kaotada kontrollikoja leitud puudused, näiteks seoses küsimusega, kuidas käsitleda teises liikmesriigis tollivormistuse läbinud kaupu;

Kulud

| 15. | märgib murelikult, et kuludega seotud pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arv kahanes pärast 2013. aastal toimunud 76 %-list kasvu 2014. aastal ainult 4 %; nõuab tungivalt, et pädevad asutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et vähendada pettusejuhtumite arvu, tegemata seda siiski kontrollistandardite arvelt; |
| --- | --- |

15.

märgib murelikult, et kuludega seotud pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arv kahanes pärast 2013. aastal toimunud 76 %-list kasvu 2014. aastal ainult 4 %; nõuab tungivalt, et pädevad asutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et vähendada pettusejuhtumite arvu, tegemata seda siiski kontrollistandardite arvelt;

| 16. | tunneb muret otseselt hallatavate ELi vahenditega seotud muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste pideva kasvu pärast, seda nii asjaomaste juhtumite arvu kui ka summade osas; on üllatunud, et 2014. aastal oli pettustena teatatud eeskirjade eiramiste juhtumite arv eelnenud aastaga võrreldes neli korda suurem, ning palub komisjonil anda üksikasjalikke selgitusi ja võtta vajalikke meetmed selle suundumuse muutmiseks; |
| --- | --- |

16.

tunneb muret otseselt hallatavate ELi vahenditega seotud muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste pideva kasvu pärast, seda nii asjaomaste juhtumite arvu kui ka summade osas; on üllatunud, et 2014. aastal oli pettustena teatatud eeskirjade eiramiste juhtumite arv eelnenud aastaga võrreldes neli korda suurem, ning palub komisjonil anda üksikasjalikke selgitusi ja võtta vajalikke meetmed selle suundumuse muutmiseks;

| 17. | tunneb seetõttu muret, et 2014. aastal toimus kõige rohkem pettustena teatatud eeskirjade eiramisi maaelu arengu sektoris, kus nende kasv oli 2013. aastaga võrreldes kõige suurem; toonitab, et loodusvarade valdkonnas (põllumajandus, maaelu areng ja kalandus) pettustena teatatud eeskirjade eiramiste koguarvust 71 % leidis aset Ungaris, Itaalias, Poolas ja Rumeenias; |
| --- | --- |

17.

tunneb seetõttu muret, et 2014. aastal toimus kõige rohkem pettustena teatatud eeskirjade eiramisi maaelu arengu sektoris, kus nende kasv oli 2013. aastaga võrreldes kõige suurem; toonitab, et loodusvarade valdkonnas (põllumajandus, maaelu areng ja kalandus) pettustena teatatud eeskirjade eiramiste koguarvust 71 % leidis aset Ungaris, Itaalias, Poolas ja Rumeenias;

| 18. | võtab teadmiseks, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul on sissenõudmismäär alla keskmise ja et 2009. aastal tuvastatud eeskirjade eiramistest ei olnud 2014. aasta lõpuks sisse nõutud isegi mitte poolt; juhib tähelepanu märkimisväärsetele erinevustele liikmesriikide suutlikkuses ühise põllumajanduspoliitika raames avastatud eeskirjadevastaselt tehtud maksete summasid sisse nõuda ning nõuab, et Bulgaaria, Prantsusmaa, Kreeka ja Slovakkia parandaksid oma tulemusi märkimisväärselt; võtab teadmiseks, et eeskirjade eiramise vastane kontrollimehhanism (50/50-mehhanism) annab liikmesriikidele tugeva stiimuli nõuda EAGFi raames põhjendamatult tehtud makseid toetusesaajatelt võimalikult kiiresti tagasi; peab kahetsusväärseks, et 2014. aasta oli kolmas järjestikune aasta, mil pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumite arv EAGFi puhul kasvas, ning neljas järjestikune aasta, mil maaelu arenguga seotud pettusejuhtumite arv kasvas; rõhutab vajadust vahendid kiiremini sisse nõuda; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul on sissenõudmismäär alla keskmise ja et 2009. aastal tuvastatud eeskirjade eiramistest ei olnud 2014. aasta lõpuks sisse nõutud isegi mitte poolt; juhib tähelepanu märkimisväärsetele erinevustele liikmesriikide suutlikkuses ühise põllumajanduspoliitika raames avastatud eeskirjadevastaselt tehtud maksete summasid sisse nõuda ning nõuab, et Bulgaaria, Prantsusmaa, Kreeka ja Slovakkia parandaksid oma tulemusi märkimisväärselt; võtab teadmiseks, et eeskirjade eiramise vastane kontrollimehhanism (50/50-mehhanism) annab liikmesriikidele tugeva stiimuli nõuda EAGFi raames põhjendamatult tehtud makseid toetusesaajatelt võimalikult kiiresti tagasi; peab kahetsusväärseks, et 2014. aasta oli kolmas järjestikune aasta, mil pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumite arv EAGFi puhul kasvas, ning neljas järjestikune aasta, mil maaelu arenguga seotud pettusejuhtumite arv kasvas; rõhutab vajadust vahendid kiiremini sisse nõuda;

| 19. | märgib, et ühise kalanduspoliitikaga seotud eeskirjade eiramised saavutasid 2014. aastal pärast 2013. aasta väga suurt näitajat 2012. aastaga võrreldava taseme; märgib, et kõige sagedamini tuvastatud eeskirjade eiramise kategooria perioodil 2010–2014 oli „Meetme/projekti toetuskõlbmatus“, millele järgnes „Riigihanke-eeskirjade eiramine“; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ühise kalanduspoliitikaga seotud eeskirjade eiramised saavutasid 2014. aastal pärast 2013. aasta väga suurt näitajat 2012. aastaga võrreldava taseme; märgib, et kõige sagedamini tuvastatud eeskirjade eiramise kategooria perioodil 2010–2014 oli „Meetme/projekti toetuskõlbmatus“, millele järgnes „Riigihanke-eeskirjade eiramine“;

| 20. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 puhul vähenes pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arv 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes 5 % ja teatati 306 juhtumist; tunneb sügavat muret pettustena teatatud eeskirjade eiramistest mõjutatud summa rohkem kui 115 miljoni euro (76 %) suuruse kasvu pärast 2014. aastal võrreldes 2013. aastaga, mis tuleneb peamiselt järsust kasvust (660 %) ühtekuuluvusfondiga seotud summade puhul; märgib, et 74st juhtumist, mille puhul oli tegemist pettusega ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas aastatel 2008–2014, 61 (82 %) puhul olid teatajaks kolm liikmesriiki – Saksamaa (42 juhtumit), Poola (11 juhtumit) ja Sloveenia (8 juhtumit); tunneb muret, et 14 liikmesriigi pettuste määr kõnealusel perioodil on 0 %, mis tekitab küsimusi nende kontrollisüsteemide tõhususe kohta; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 puhul vähenes pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arv 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes 5 % ja teatati 306 juhtumist; tunneb sügavat muret pettustena teatatud eeskirjade eiramistest mõjutatud summa rohkem kui 115 miljoni euro (76 %) suuruse kasvu pärast 2014. aastal võrreldes 2013. aastaga, mis tuleneb peamiselt järsust kasvust (660 %) ühtekuuluvusfondiga seotud summade puhul; märgib, et 74st juhtumist, mille puhul oli tegemist pettusega ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas aastatel 2008–2014, 61 (82 %) puhul olid teatajaks kolm liikmesriiki – Saksamaa (42 juhtumit), Poola (11 juhtumit) ja Sloveenia (8 juhtumit); tunneb muret, et 14 liikmesriigi pettuste määr kõnealusel perioodil on 0 %, mis tekitab küsimusi nende kontrollisüsteemide tõhususe kohta;

| 21. | tunneb samuti muret, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas eeskirjade eiramise toimumisest selle avastamise ja lõpliku komisjonile teatamiseni kuluv ajavahemik on kasvanud 3 aasta ja 4 kuuni; tuletab meelde, et eeskirjade eiramise avastamise järel käivituvad lisamenetlused (sissenõudekorraldused, OLAFi uurimised jne); nõuab, et komisjon teeks liikmesriikidega koostööd, et parandada nende avastamise ja teatamise tulemuslikkust; |
| --- | --- |

21.

tunneb samuti muret, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas eeskirjade eiramise toimumisest selle avastamise ja lõpliku komisjonile teatamiseni kuluv ajavahemik on kasvanud 3 aasta ja 4 kuuni; tuletab meelde, et eeskirjade eiramise avastamise järel käivituvad lisamenetlused (sissenõudekorraldused, OLAFi uurimised jne); nõuab, et komisjon teeks liikmesriikidega koostööd, et parandada nende avastamise ja teatamise tulemuslikkust;

| 22. | tunneb heameelt teatatud eeskirjade eiramiste arvu üldise vähenemise üle ühinemiseelse abi valdkonnas; peab kahetsusväärseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga seotud eeskirjade eiramiste pidevat tõusutrendi alates 2010. aastast, seda nii juhtumite summade kui ka arvu osas, kusjuures Türgi on suurim sellele negatiivsele arengule kaasa aitaja, ning palub komisjonil teha kõik endast oleneva, et olukorda parandada, eelkõige seoses tulevaste jõupingutustega tõhustada ELi ja Türgi koostööd; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt teatatud eeskirjade eiramiste arvu üldise vähenemise üle ühinemiseelse abi valdkonnas; peab kahetsusväärseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga seotud eeskirjade eiramiste pidevat tõusutrendi alates 2010. aastast, seda nii juhtumite summade kui ka arvu osas, kusjuures Türgi on suurim sellele negatiivsele arengule kaasa aitaja, ning palub komisjonil teha kõik endast oleneva, et olukorda parandada, eelkõige seoses tulevaste jõupingutustega tõhustada ELi ja Türgi koostööd;

Tuvastatud probleemid ja vajalikud meetmed

Parem aruandlus

| 23. | märgib murelikult, et hoolimata parlamendi arvukatest üleskutsetest kehtestada kõikides liikmesriikides ühtsed aruandluspõhimõtted, on olukord jätkuvalt täiesti mitterahuldav ning jätkuvalt on eri liikmesriikide pettustena ja muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arvus märkimisväärsed erinevused; on seisukohal, et see probleem tekitab tegelikust olukorrast eeskirjade eiramiste taseme ja ELi finantshuvide kaitse valdkonnas moonutatud pildi; nõuab, et komisjon teeks tõsiseid jõupingutusi, et lahendada probleem, mis on seotud eri liikmesriikide eeskirjade eiramiste avastamist käsitlevate lähenemisviiside erinevusega ning erinevate tõlgendustega ELi õigusraamistiku kohaldamisel; |
| --- | --- |

23.

märgib murelikult, et hoolimata parlamendi arvukatest üleskutsetest kehtestada kõikides liikmesriikides ühtsed aruandluspõhimõtted, on olukord jätkuvalt täiesti mitterahuldav ning jätkuvalt on eri liikmesriikide pettustena ja muude kui pettustena teatatud eeskirjade eiramiste arvus märkimisväärsed erinevused; on seisukohal, et see probleem tekitab tegelikust olukorrast eeskirjade eiramiste taseme ja ELi finantshuvide kaitse valdkonnas moonutatud pildi; nõuab, et komisjon teeks tõsiseid jõupingutusi, et lahendada probleem, mis on seotud eri liikmesriikide eeskirjade eiramiste avastamist käsitlevate lähenemisviiside erinevusega ning erinevate tõlgendustega ELi õigusraamistiku kohaldamisel;

| 24. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle avaldada iga kahe aasta järel ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne ning ootab järgmise aruande lugemist 2016. aasta alguses; palub komisjonil lisada sellesse peatükk ELi institutsioonide tulemuste kohta korruptsioonivastases võitluses, viies ELi institutsioonide tasandil läbi põhjalikuma analüüsi selle kohta, milliseid meetmeid rakendatakse, et teha kindlaks korruptsiooni tekitavad olemuslikud kriitilised tegurid, haavatavad valdkonnad ja riskifaktorid; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle avaldada iga kahe aasta järel ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne ning ootab järgmise aruande lugemist 2016. aasta alguses; palub komisjonil lisada sellesse peatükk ELi institutsioonide tulemuste kohta korruptsioonivastases võitluses, viies ELi institutsioonide tasandil läbi põhjalikuma analüüsi selle kohta, milliseid meetmeid rakendatakse, et teha kindlaks korruptsiooni tekitavad olemuslikud kriitilised tegurid, haavatavad valdkonnad ja riskifaktorid;

| 25. | palub komisjonil ühtlustada pettusekahtlusest teatamise raamistik, kehtestada eeskirjad kõigist sellistest õigusmeetmetest teatamiseks, mida liikmesriigid on võtnud seoses ELi vahendite võimaliku väärkasutamisega, ning nõuda konkreetselt selle teatamist, milliseid õigusmeetmeid on võetud OLAFi õiguslike soovituste põhjal; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil ühtlustada pettusekahtlusest teatamise raamistik, kehtestada eeskirjad kõigist sellistest õigusmeetmetest teatamiseks, mida liikmesriigid on võtnud seoses ELi vahendite võimaliku väärkasutamisega, ning nõuda konkreetselt selle teatamist, milliseid õigusmeetmeid on võetud OLAFi õiguslike soovituste põhjal;

| 26. | kutsub komisjoni üles töötama välja rangete näitajate ja kergesti kohaldatavate ühtsete kriteeriumide süsteemi, mis põhineks Stockholmi programmis sätestatud nõuetel mõõta korruptsiooni taset liikmesriikides, ning andma hinnangu liikmesriikide korruptsioonivastasele poliitikale; tunneb muret liikmesriikidelt saadavate andmete usaldusväärsuse ja kvaliteedi pärast; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedat koostööd terviklike, täpsete ja usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks, pidades silmas eesmärki täielikult rakendada ühtne auditikava; palub komisjonil töötada välja korruptsiooniindeks liikmesriikide kategoriseerimiseks; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles töötama välja rangete näitajate ja kergesti kohaldatavate ühtsete kriteeriumide süsteemi, mis põhineks Stockholmi programmis sätestatud nõuetel mõõta korruptsiooni taset liikmesriikides, ning andma hinnangu liikmesriikide korruptsioonivastasele poliitikale; tunneb muret liikmesriikidelt saadavate andmete usaldusväärsuse ja kvaliteedi pärast; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedat koostööd terviklike, täpsete ja usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks, pidades silmas eesmärki täielikult rakendada ühtne auditikava; palub komisjonil töötada välja korruptsiooniindeks liikmesriikide kategoriseerimiseks;

| 27. | palub komisjonil korruptsioonivastase võitluse valdkonnas saavutatud tulemuste iga-aastase hindamise raames anda liikmesriikidele täpsed suunised, kuidas hõlbustada iga liikmesriigi poolt korruptsioonivastase võitluse valdkonnas võetud kohustuste järkjärgulist ja jätkuvat täitmist; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil korruptsioonivastase võitluse valdkonnas saavutatud tulemuste iga-aastase hindamise raames anda liikmesriikidele täpsed suunised, kuidas hõlbustada iga liikmesriigi poolt korruptsioonivastase võitluse valdkonnas võetud kohustuste järkjärgulist ja jätkuvat täitmist;

| 28. | kordab komisjonile esitatud üleskutset edendada kiiresti õigusakte rikkumisest teatajate kaitse miinimumtaseme kohta ELis; kutsub Euroopa institutsioone üles muutma personalieeskirju, et tagada, et nendega mitte üksnes ei kohustataks ametlikult ametnikke eeskirjade eiramistest teatama, vaid et nendes kehtestataks ka rikkumisest teatajate piisav kaitse; kutsub neid Euroopa institutsioone, kes ei ole seda veel teinud, ja muid organeid üles rakendama viivitamata personalieeskirjade artiklit 22c; nõuab kindlalt, et kõik ELi institutsioonid võtaksid vastu sise-eeskirjad töötajatepoolse rikkumistest teatamise ning töötajate kohustuste kohta, keskendudes rikkumisest teatajate kaitsele; on veendunud, et nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks selgesõnaliselt laiendada ka nendele rikkumisest teatajatele, kes paljastavad rahvusvaheliste lepingutega, sealhulgas kaubanduslepingutega seotud pettusi; |
| --- | --- |

28.

kordab komisjonile esitatud üleskutset edendada kiiresti õigusakte rikkumisest teatajate kaitse miinimumtaseme kohta ELis; kutsub Euroopa institutsioone üles muutma personalieeskirju, et tagada, et nendega mitte üksnes ei kohustataks ametlikult ametnikke eeskirjade eiramistest teatama, vaid et nendes kehtestataks ka rikkumisest teatajate piisav kaitse; kutsub neid Euroopa institutsioone, kes ei ole seda veel teinud, ja muid organeid üles rakendama viivitamata personalieeskirjade artiklit 22c; nõuab kindlalt, et kõik ELi institutsioonid võtaksid vastu sise-eeskirjad töötajatepoolse rikkumistest teatamise ning töötajate kohustuste kohta, keskendudes rikkumisest teatajate kaitsele; on veendunud, et nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks selgesõnaliselt laiendada ka nendele rikkumisest teatajatele, kes paljastavad rahvusvaheliste lepingutega, sealhulgas kaubanduslepingutega seotud pettusi;

| 29. | rõhutab, kui tähtis on teabele juurdepääs ja lobitöö läbipaistvus ning ELi rahaliste vahendite kasutamine selleks, et toetada selles valdkonnas tegutsevate sõltumatute organisatsioonide tööd; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, kui tähtis on teabele juurdepääs ja lobitöö läbipaistvus ning ELi rahaliste vahendite kasutamine selleks, et toetada selles valdkonnas tegutsevate sõltumatute organisatsioonide tööd;

| 30. | on veendunud, et usaldusväärsust saab suurendada ELis tehtava lobitöö kohta nn seadusandliku jalajälje (legislative footprint) loomisega, võttes eesmärgiks ülemineku ELi vabatahtlikult registrilt kohustuslikule registrile, mis hõlmaks kogu lobitöö registreerimist kõigis ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et usaldusväärsust saab suurendada ELis tehtava lobitöö kohta nn seadusandliku jalajälje (legislative footprint) loomisega, võttes eesmärgiks ülemineku ELi vabatahtlikult registrilt kohustuslikule registrile, mis hõlmaks kogu lobitöö registreerimist kõigis ELi institutsioonides;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon säilitaks oma range maksete katkestamise ja peatamise korra kooskõlas asjaomase õigusliku alusega; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis vastu uue otsuse varajase hoiatamise mehhanismi kohta; ootab komisjoni esildatava varajase avastamise ja kõrvalejätmise tervikliku süsteemi loomist; kutsub lisaks komisjoni üles hoidma liikmesriike ja kohalikke asutusi selle poliitika rakendamisega paremini kursis, pidades meeles, et seda protsessi ei tohiks õõnestada poliitilised kaalutlused; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon säilitaks oma range maksete katkestamise ja peatamise korra kooskõlas asjaomase õigusliku alusega; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis vastu uue otsuse varajase hoiatamise mehhanismi kohta; ootab komisjoni esildatava varajase avastamise ja kõrvalejätmise tervikliku süsteemi loomist; kutsub lisaks komisjoni üles hoidma liikmesriike ja kohalikke asutusi selle poliitika rakendamisega paremini kursis, pidades meeles, et seda protsessi ei tohiks õõnestada poliitilised kaalutlused;

| 32. | nõuab seepärast ELi toimimise lepingu artikli 325 rakendamist läbivalt kõikides ELi poliitikavaldkondades ja mitte ainult reageerimist pettustele, vaid ka nende ennetamist; nõuab, et järgitaks ELi toimimise lepingu artiklit 325 ning eriti selle lõiget 5, milles käsitletakse iga-aastaseid aruandeid, mis on praegu aasta võrra hilinenud; nõuab ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ELi toetuste kasutamise lihtsustamist; nõuab kokkulepitud menetluste järgimist ning liidu ja kolmandate riikide või organisatsioonide vahel pettusevastase võitluse valdkonnas piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil sõlmitud lepingute ratifitseerimist; nõuab, et võetaks järelmeetmeid soovituste kohta võtta vastu tegevuskava, mis olid esitatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioonis (7) organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta: soovitused meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks, eelkõige punktis 130 (liikmesriikide poolt pettuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võetud meetmete nähtavus) ja punktis 131 (organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastane ELi tegevuskava ajavahemikuks 2014–2019, punktid i-xxi); nõuab rahavõltsimise direktiivi rakendamise esimeste tulemuste esitamist; nõuab lisaks OLAFilt ulatuslikumat teavitamist korruptsiooni vastu võitlemise vahenditest ja liikmesriikidelt ulatuslikumat teavitamist pettusega seotud summade sissenõudmise menetluste kooskõlastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

nõuab seepärast ELi toimimise lepingu artikli 325 rakendamist läbivalt kõikides ELi poliitikavaldkondades ja mitte ainult reageerimist pettustele, vaid ka nende ennetamist; nõuab, et järgitaks ELi toimimise lepingu artiklit 325 ning eriti selle lõiget 5, milles käsitletakse iga-aastaseid aruandeid, mis on praegu aasta võrra hilinenud; nõuab ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ELi toetuste kasutamise lihtsustamist; nõuab kokkulepitud menetluste järgimist ning liidu ja kolmandate riikide või organisatsioonide vahel pettusevastase võitluse valdkonnas piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil sõlmitud lepingute ratifitseerimist; nõuab, et võetaks järelmeetmeid soovituste kohta võtta vastu tegevuskava, mis olid esitatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioonis (7) organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta: soovitused meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks, eelkõige punktis 130 (liikmesriikide poolt pettuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võetud meetmete nähtavus) ja punktis 131 (organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastane ELi tegevuskava ajavahemikuks 2014–2019, punktid i-xxi); nõuab rahavõltsimise direktiivi rakendamise esimeste tulemuste esitamist; nõuab lisaks OLAFilt ulatuslikumat teavitamist korruptsiooni vastu võitlemise vahenditest ja liikmesriikidelt ulatuslikumat teavitamist pettusega seotud summade sissenõudmise menetluste kooskõlastamise valdkonnas;

| 33. | nõuab, et EL taotleks Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) liikmestaatust; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et EL taotleks Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) liikmestaatust;

| 34. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014. aastal oli jõus 48 vastastikust haldusabi hõlmavat kokkulepet, mis puudutasid 71 riiki, ning läbirääkimisi peeti veel 49 riigiga, sealhulgas peamiste kaubanduspartnerite, nagu USA ja Jaapaniga, ning palub, et parlamenti hoitaks nende läbirääkimiste käiguga pidevalt kursis; rõhutab, et ELi finantshuvide kaitsmiseks ja tulemuslikuks pettusevastaseks võitluseks on esmatähtis tagada õigusaktide kohaldamine ja asjaomaste rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas sanktsioone sätestavate pettuse- ja korruptsioonivastaste klauslite järgimine kõigi osapoolte poolt; julgustab komisjoni jätkama pettusevastaste meetmete osas koostööd muude riikidega ja kehtestama uut haldusasutuste vahelist koostöökorda; palub, et komisjon lisaks ka edaspidi kõikidesse ELi rahvusvahelistesse lepingutesse pettuse- ja korruptsioonivastased sätted, et sillutada teed tihedamale koostööle võitluses organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja ebaseadusliku kaubandusega; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014. aastal oli jõus 48 vastastikust haldusabi hõlmavat kokkulepet, mis puudutasid 71 riiki, ning läbirääkimisi peeti veel 49 riigiga, sealhulgas peamiste kaubanduspartnerite, nagu USA ja Jaapaniga, ning palub, et parlamenti hoitaks nende läbirääkimiste käiguga pidevalt kursis; rõhutab, et ELi finantshuvide kaitsmiseks ja tulemuslikuks pettusevastaseks võitluseks on esmatähtis tagada õigusaktide kohaldamine ja asjaomaste rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas sanktsioone sätestavate pettuse- ja korruptsioonivastaste klauslite järgimine kõigi osapoolte poolt; julgustab komisjoni jätkama pettusevastaste meetmete osas koostööd muude riikidega ja kehtestama uut haldusasutuste vahelist koostöökorda; palub, et komisjon lisaks ka edaspidi kõikidesse ELi rahvusvahelistesse lepingutesse pettuse- ja korruptsioonivastased sätted, et sillutada teed tihedamale koostööle võitluses organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja ebaseadusliku kaubandusega;

| 35. | väljendab heameelt ELi makromajandusliku finantsabi programmi olulise rolli üle reformide ergutamisel ELi lähimatest kaubanduspartneritest riikides; nõuab, et komisjon annaks ka edaspidi parlamendile ja liikmesriikidele aru, et tagada kõikide vahendite kasutamine täielikus kooskõlas alusmäärusega ja viisil, mis oleks kooskõlas piirkondliku sidususe ja piirkondliku stabiilsuse edendamisega, ning piiraks seeläbi tagasimakstavate laenude väärkasutamise ohtu; nõuab pikaajalist hinnangut makromajandusliku finantsabi programmide mõju kohta korruptsiooni- ja pettusevastase võitluse jõupingutustele abi saavates riikides; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt ELi makromajandusliku finantsabi programmi olulise rolli üle reformide ergutamisel ELi lähimatest kaubanduspartneritest riikides; nõuab, et komisjon annaks ka edaspidi parlamendile ja liikmesriikidele aru, et tagada kõikide vahendite kasutamine täielikus kooskõlas alusmäärusega ja viisil, mis oleks kooskõlas piirkondliku sidususe ja piirkondliku stabiilsuse edendamisega, ning piiraks seeläbi tagasimakstavate laenude väärkasutamise ohtu; nõuab pikaajalist hinnangut makromajandusliku finantsabi programmide mõju kohta korruptsiooni- ja pettusevastase võitluse jõupingutustele abi saavates riikides;

| 36. | kordab oma nõuet, et iga liikmesriigi riigikontroll avalikustaks riiklikud kinnitused ELi rahaliste vahendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

36.

kordab oma nõuet, et iga liikmesriigi riigikontroll avalikustaks riiklikud kinnitused ELi rahaliste vahendite kasutamise kohta;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama vastavatel tasanditel välja seotud andmebaasid eeskirjade eiramise kohta ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kaasa arvatud avaliku hanke käigus toimunud eiramiste kohta, kuna sellised andmebaasid võivad olla aluseks eeskirjade rikkumise sageduse, tõsiduse ja põhjuste ning pettusega seotud eeskirjade eiramiste summade mõtestatud ja põhjalikuks analüüsimiseks; toonitab, et liikmesriigid peavad tagama selle, et komisjonile esitataks õigeaegselt ja asjakohaselt täpsed ja võrreldavad andmed, halduskoormust ebaproportsionaalselt suurendamata; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama vastavatel tasanditel välja seotud andmebaasid eeskirjade eiramise kohta ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kaasa arvatud avaliku hanke käigus toimunud eiramiste kohta, kuna sellised andmebaasid võivad olla aluseks eeskirjade rikkumise sageduse, tõsiduse ja põhjuste ning pettusega seotud eeskirjade eiramiste summade mõtestatud ja põhjalikuks analüüsimiseks; toonitab, et liikmesriigid peavad tagama selle, et komisjonile esitataks õigeaegselt ja asjakohaselt täpsed ja võrreldavad andmed, halduskoormust ebaproportsionaalselt suurendamata;

Parem kontroll

| 38. | rõhutab eeskirjade eiramiste keerulist olemust; on arvamusel, et komisjon ja liikmesriigid peavad võtma jõulisi meetmeid pettusejuhtumite vastu; on veendunud, et muude kui pettustega seotud eeskirjade eiramiste vähendamiseks tuleks kasutada haldusmeetmeid, eelkõige läbipaistvamaid ja lihtsamaid nõudeid, rohkem komisoni tehnilist abi liikmesriikidele ning tõhusamat heade tavade ja saadud kogemuste vahetamist; on veendunud, et veamäärade arvutamise metoodika tuleb ELi ja liikmesriigi tasandil ühtlustada; |
| --- | --- |

38.

rõhutab eeskirjade eiramiste keerulist olemust; on arvamusel, et komisjon ja liikmesriigid peavad võtma jõulisi meetmeid pettusejuhtumite vastu; on veendunud, et muude kui pettustega seotud eeskirjade eiramiste vähendamiseks tuleks kasutada haldusmeetmeid, eelkõige läbipaistvamaid ja lihtsamaid nõudeid, rohkem komisoni tehnilist abi liikmesriikidele ning tõhusamat heade tavade ja saadud kogemuste vahetamist; on veendunud, et veamäärade arvutamise metoodika tuleb ELi ja liikmesriigi tasandil ühtlustada;

| 39. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ühenduse eel- ja järelkontrollide käigus avastatakse üha rohkem eeskirjade eiramisi, ning on seetõttu seisukohal, et neid kontrolle tuleks laiendada; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ühenduse eel- ja järelkontrollide käigus avastatakse üha rohkem eeskirjade eiramisi, ning on seetõttu seisukohal, et neid kontrolle tuleks laiendada;

| 40. | palub liikmesriikide asjaomastel asutustel teostada paremaid kontrolle ning kasutada kogu olemasolevat teavet, et vältida ELi vahenditega seotud vigu ja eeskirjadevastaseid makseid; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikide asjaomastel asutustel teostada paremaid kontrolle ning kasutada kogu olemasolevat teavet, et vältida ELi vahenditega seotud vigu ja eeskirjadevastaseid makseid;

| 41. | innustab komisjoni tugevdama veelgi oma järelevalverolli auditeerimis-, kontrolli- ja inspekteerimistegevuse, parandusmeetmete kavade ning varajase hoiatamise kirjade abil; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi ning kasutama ära oma potentsiaali vigade avastamiseks ja korrigeerimiseks enne komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist; rõhutab sellega seoses, et ennetavad meetmed on kulude ennetamiseks ja alusetult tehtud maksete sissenõudmiseks võetavate meetmete vajaduse vältimiseks eriti väärtuslikud; |
| --- | --- |

41.

innustab komisjoni tugevdama veelgi oma järelevalverolli auditeerimis-, kontrolli- ja inspekteerimistegevuse, parandusmeetmete kavade ning varajase hoiatamise kirjade abil; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi ning kasutama ära oma potentsiaali vigade avastamiseks ja korrigeerimiseks enne komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist; rõhutab sellega seoses, et ennetavad meetmed on kulude ennetamiseks ja alusetult tehtud maksete sissenõudmiseks võetavate meetmete vajaduse vältimiseks eriti väärtuslikud;

| 42. | kordab oma üleskutset komisjonile arendada välja selline pädevate asutuste vaheline teabevahetussüsteem, mis võimaldaks võrrelda kahe või enama liikmesriigi vahel raamatupidamiskirjeid, et ennetada riikidevahelisi pettusi seoses struktuuri- ja investeerimisfondidega, tagades seeläbi tervikliku lähenemisviisi ELi finantshuvide kaitsele; |
| --- | --- |

42.

kordab oma üleskutset komisjonile arendada välja selline pädevate asutuste vaheline teabevahetussüsteem, mis võimaldaks võrrelda kahe või enama liikmesriigi vahel raamatupidamiskirjeid, et ennetada riikidevahelisi pettusi seoses struktuuri- ja investeerimisfondidega, tagades seeläbi tervikliku lähenemisviisi ELi finantshuvide kaitsele;

| 43. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik komisjoni talitused töötasid 2014. aastal välja oma pettusevastase võitluse strateegiad ja rakendasid neid; kutsub ELi ameteid, rakendusameteid ja ühisettevõtteid üles sama tegema; rõhutab pettusevastaste koordineerimistalituste rolli pettusevastases võitluses; väljendab heameelt, et Bulgaaria, Kreeka, Horvaatia, Malta ja Slovakkia on võtnud vastu riiklikud pettusevastased strateegiad, ning palub asjaomastel liikmesriikidel oma riiklikud pettusevastased strateegiad võimalikult kiiresti esitada; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult riiklike pettusevastaste strateegiate rakendamist; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik komisjoni talitused töötasid 2014. aastal välja oma pettusevastase võitluse strateegiad ja rakendasid neid; kutsub ELi ameteid, rakendusameteid ja ühisettevõtteid üles sama tegema; rõhutab pettusevastaste koordineerimistalituste rolli pettusevastases võitluses; väljendab heameelt, et Bulgaaria, Kreeka, Horvaatia, Malta ja Slovakkia on võtnud vastu riiklikud pettusevastased strateegiad, ning palub asjaomastel liikmesriikidel oma riiklikud pettusevastased strateegiad võimalikult kiiresti esitada; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult riiklike pettusevastaste strateegiate rakendamist;

| 44. | soovib lisaks väga näha, et liikmesriigid ja komisjon teeksid vahendite haldamisel tihedamat koostööd; nõuab, et vahendite haldamises osalevate ametiasutuste personalile, eriti riiklikes pettustevastastes koordineerimistalitustes töötavale personalile, tagataks põhjalik väljaõpe, et nad võiksid töötada välja oma riiklikud pettusevastased strateegiad; |
| --- | --- |

44.

soovib lisaks väga näha, et liikmesriigid ja komisjon teeksid vahendite haldamisel tihedamat koostööd; nõuab, et vahendite haldamises osalevate ametiasutuste personalile, eriti riiklikes pettustevastastes koordineerimistalitustes töötavale personalile, tagataks põhjalik väljaõpe, et nad võiksid töötada välja oma riiklikud pettusevastased strateegiad;

| 45. | tunneb heameelt programmi Herakles III esimese aastaülevaate positiivsete tulemuste üle; väljendab muret asjaolu pärast, et sellele eraldatud eelarve ei pruugi olla piisav; nõuab täiendavat tulemustel põhinevat teavet, eelkõige 55 konverentsi ja koolituse mõju kohta ELi finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks liikmesriikide poolt võetud meetmete tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt programmi Herakles III esimese aastaülevaate positiivsete tulemuste üle; väljendab muret asjaolu pärast, et sellele eraldatud eelarve ei pruugi olla piisav; nõuab täiendavat tulemustel põhinevat teavet, eelkõige 55 konverentsi ja koolituse mõju kohta ELi finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks liikmesriikide poolt võetud meetmete tulemuslikkusele;

| 46. | kordab, et ELi toimimise lepingu artikli 325 lõike 2 kohaselt võtavad liikmesriigid „liidu finantshuve kahjustavate kelmuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate kelmuste vastu“; on arvamusel, et see säte ei ole ELis täidetud; on arvamusel, et komisjon peaks töötama välja pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse horisontaalse poliitika; rõhutab, et komisjon on ühtlasi vastutav rahaliste vahendite tulemusliku kulutamise eest, ning palub seetõttu komisjonil kehtestada sisemised tulemuslikkuse nõuded; |
| --- | --- |

46.

kordab, et ELi toimimise lepingu artikli 325 lõike 2 kohaselt võtavad liikmesriigid „liidu finantshuve kahjustavate kelmuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate kelmuste vastu“; on arvamusel, et see säte ei ole ELis täidetud; on arvamusel, et komisjon peaks töötama välja pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse horisontaalse poliitika; rõhutab, et komisjon on ühtlasi vastutav rahaliste vahendite tulemusliku kulutamise eest, ning palub seetõttu komisjonil kehtestada sisemised tulemuslikkuse nõuded;

| 47. | on seisukohal, et ELi kodanikke on vaja programmitöö ja kontrollietapis rohkem kaasata, kasutades selleks kergesti juurdepääsetavaid teabevahendeid, eelkõige suurte taristuprojektide rahastamise puhul; palub komisjonil kaaluda osaluseelarvestamise ideed, et kaasata kodanikud ELi vahendite kulutamise järelevalvesse, ning luua juurdepääsetava elektroonilise keskkonna pettusejuhtumitest teatamiseks; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et ELi kodanikke on vaja programmitöö ja kontrollietapis rohkem kaasata, kasutades selleks kergesti juurdepääsetavaid teabevahendeid, eelkõige suurte taristuprojektide rahastamise puhul; palub komisjonil kaaluda osaluseelarvestamise ideed, et kaasata kodanikud ELi vahendite kulutamise järelevalvesse, ning luua juurdepääsetava elektroonilise keskkonna pettusejuhtumitest teatamiseks;

| 48. | märgib, et eeskirjade eiramise määratlus, liigitus, avastamine ning sellest teatamine erinevad liikmesriigiti ja liikmesriigi siseselt, peamiselt eeskirjade eiramise määratluste erinevuse tõttu; peab vajalikuks ühtlustamist jätkata ja tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 8. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse üle eeskirjade eiramisest teatamise kohta, millega täiendatakse ühissätete määrust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama sidusad strateegiad eeskirjade eiramise käsitlemiseks ja pettusevastaseks võitluseks ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; tõstab esile komisjoni võetud ennetus- ja parandusmeetmeid pettustena teatatud eeskirjade eiramiste ärahoidmiseks, sealhulgas 193 maksete katkestamist ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

märgib, et eeskirjade eiramise määratlus, liigitus, avastamine ning sellest teatamine erinevad liikmesriigiti ja liikmesriigi siseselt, peamiselt eeskirjade eiramise määratluste erinevuse tõttu; peab vajalikuks ühtlustamist jätkata ja tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 8. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse üle eeskirjade eiramisest teatamise kohta, millega täiendatakse ühissätete määrust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama sidusad strateegiad eeskirjade eiramise käsitlemiseks ja pettusevastaseks võitluseks ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; tõstab esile komisjoni võetud ennetus- ja parandusmeetmeid pettustena teatatud eeskirjade eiramiste ärahoidmiseks, sealhulgas 193 maksete katkestamist ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas;

| 49. | tuletab meelde, et ühissätete määruses kohustatakse haldusasutusi võtma tõhusaid ja proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid, mis peaksid kuuluma riiklikku pettusevastasesse strateegiasse; kutsub komisjoni üles tugevdama ennetustegevust; väljendab sellega seoses heameelt riskide varase avastamise süsteemi sisseseadmise üle ja nõuab eelkõige haldusasutuste tehnilise ja haldussuutlikkuse parandamist eesmärgiga tagada tugevamad kontrollisüsteemid, mis suudaksid vähendada pettuseohtu ja parandada avastamissuutlikkust, sh vähem arenenud piirkondades, põhjustamata asjatut finants- ja halduskoormust; toonitab, et ennetustegevus peaks hõlmama pädevates asutustes rahaliste vahendite haldamise ja kontrolli eest vastutavate töötajate pidevat koolitamist ja toetamist ning teabe- ja parimate tavade vahetust; toonitab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning partnerite olulist rolli pettusevastases võitluses, millega tagatakse läbipaistvus ja hoitakse ära huvide konfliktid; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et ühissätete määruses kohustatakse haldusasutusi võtma tõhusaid ja proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid, mis peaksid kuuluma riiklikku pettusevastasesse strateegiasse; kutsub komisjoni üles tugevdama ennetustegevust; väljendab sellega seoses heameelt riskide varase avastamise süsteemi sisseseadmise üle ja nõuab eelkõige haldusasutuste tehnilise ja haldussuutlikkuse parandamist eesmärgiga tagada tugevamad kontrollisüsteemid, mis suudaksid vähendada pettuseohtu ja parandada avastamissuutlikkust, sh vähem arenenud piirkondades, põhjustamata asjatut finants- ja halduskoormust; toonitab, et ennetustegevus peaks hõlmama pädevates asutustes rahaliste vahendite haldamise ja kontrolli eest vastutavate töötajate pidevat koolitamist ja toetamist ning teabe- ja parimate tavade vahetust; toonitab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning partnerite olulist rolli pettusevastases võitluses, millega tagatakse läbipaistvus ja hoitakse ära huvide konfliktid;

| 50. | tunnustab komisjoni otsust viia 2018. aastal läbi vahehindamine, et selgitada välja, kas ühtekuuluvuspoliitika uus regulatiivne ülesehitus aitab ennetada ja vähendada eeskirjade eiramise, sh pettuse ohtu, ning ootab üksikasjalikku teavet uute eeskirjade mõju kohta haldus- ja kontrollisüsteemidele nii eeskirjade eiramise ja pettuste ohu kui ka poliitika üldise elluviimise osas; |
| --- | --- |

50.

tunnustab komisjoni otsust viia 2018. aastal läbi vahehindamine, et selgitada välja, kas ühtekuuluvuspoliitika uus regulatiivne ülesehitus aitab ennetada ja vähendada eeskirjade eiramise, sh pettuse ohtu, ning ootab üksikasjalikku teavet uute eeskirjade mõju kohta haldus- ja kontrollisüsteemidele nii eeskirjade eiramise ja pettuste ohu kui ka poliitika üldise elluviimise osas;

| 51. | nõuab, et komisjon ja kontrollikoda edendaksid auditiandmete läbipaistvust, avaldades üksikasjalikumat teavet iga poliitikavaldkonna ja sektori parimate ja halvimate tulemustega liikmesriikide kohta, et võimaldada asjaosalistel teha kindlaks valdkonnad, milles on kõige enam abi vaja, ning kavandada vastavalt meetmeid; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et komisjon ja kontrollikoda edendaksid auditiandmete läbipaistvust, avaldades üksikasjalikumat teavet iga poliitikavaldkonna ja sektori parimate ja halvimate tulemustega liikmesriikide kohta, et võimaldada asjaosalistel teha kindlaks valdkonnad, milles on kõige enam abi vaja, ning kavandada vastavalt meetmeid;

Finantshuvide kaitse direktiiv ja Euroopa Prokuratuuri määrus

| 52. | väljendab heameelt komisjoni avalduse üle tema ELi finantshuvide kaitse 2014. aasta aruandes, milles märgitakse, et nii finantshuvide kaitse direktiivi kui ka Euroopa Prokuratuuri määruse vastuvõtmine „täiendaks ja tugevdaks õigusraamistikku ning parandaks olulisel määral pettusevastast võitlust“; kordab oma arvamust, et on vaja võimalikult kiiresti vastu võtta finantshuvide kaitse direktiiv, mille kohaldamisala hõlmaks ka käibemaksu ning milles oleksid selgelt määratletud finantshuvide kaitsega seotud õiguserikkumised ning miinimumeeskirjad maksimaalselt kohaldatavate vanglakaristuste kohta ja miinimumeeskirjad aegumistähtaegade kohta; tuletab meelde kohtuotsust Taricco kohtuasjas, milles Euroopa Liidu Kohus juhib tähelepanu asjaolule, et 1995. aasta finantshuvide kaitse konventsioonis sisalduv finantshuve kahjustava pettuse määratlus hõlmab ka käibemaksupettust; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt komisjoni avalduse üle tema ELi finantshuvide kaitse 2014. aasta aruandes, milles märgitakse, et nii finantshuvide kaitse direktiivi kui ka Euroopa Prokuratuuri määruse vastuvõtmine „täiendaks ja tugevdaks õigusraamistikku ning parandaks olulisel määral pettusevastast võitlust“; kordab oma arvamust, et on vaja võimalikult kiiresti vastu võtta finantshuvide kaitse direktiiv, mille kohaldamisala hõlmaks ka käibemaksu ning milles oleksid selgelt määratletud finantshuvide kaitsega seotud õiguserikkumised ning miinimumeeskirjad maksimaalselt kohaldatavate vanglakaristuste kohta ja miinimumeeskirjad aegumistähtaegade kohta; tuletab meelde kohtuotsust Taricco kohtuasjas, milles Euroopa Liidu Kohus juhib tähelepanu asjaolule, et 1995. aasta finantshuvide kaitse konventsioonis sisalduv finantshuve kahjustava pettuse määratlus hõlmab ka käibemaksupettust;

| 53. | rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri määrus tuleks samuti kiiresti vastu võtta, ning nõuab, et nõukogu selgitaks omapoolseid läbirääkimistega viivitamise põhjusi; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri määrus tuleks samuti kiiresti vastu võtta, ning nõuab, et nõukogu selgitaks omapoolseid läbirääkimistega viivitamise põhjusi;

Riigihanked

| 54. | märgib, et riigihanke-eeskirjadest mittekinnipidamisest tulenevate eeskirjade eiramiste tase on endiselt kõrge; kutsub liikmesriike üles võtma siseriiklikku õigusesse kiiresti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta (8), millega muudetakse e-hanked kohustuslikuks ning kehtestatakse järelevalve- ja aruandluskohustused eesmärgiga ohjeldada hangetega seotud pettusi ja muid tõsiseid eeskirjade eiramisi; palub komisjonil teha kohustuslikuks avaldada kõik toetusesaajate ja eelkõige allhankijatega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

54.

märgib, et riigihanke-eeskirjadest mittekinnipidamisest tulenevate eeskirjade eiramiste tase on endiselt kõrge; kutsub liikmesriike üles võtma siseriiklikku õigusesse kiiresti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta (8), millega muudetakse e-hanked kohustuslikuks ning kehtestatakse järelevalve- ja aruandluskohustused eesmärgiga ohjeldada hangetega seotud pettusi ja muid tõsiseid eeskirjade eiramisi; palub komisjonil teha kohustuslikuks avaldada kõik toetusesaajate ja eelkõige allhankijatega seotud dokumendid;

| 55. | kutsub komisjoni üles riigihangete puhul täpselt rakendama meetmeid, mis on seotud kaalutlusõiguse ja menetlusest kõrvalejätmisega, korraldama igal juhtumil asjakohaseid taustakontrolle ning kohaldama menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumit, et ettevõtteid huvide konflikti korral kõrvale jätta – kõik need sammud on olulised institutsioonide usaldatavuse kaitse huvides; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles riigihangete puhul täpselt rakendama meetmeid, mis on seotud kaalutlusõiguse ja menetlusest kõrvalejätmisega, korraldama igal juhtumil asjakohaseid taustakontrolle ning kohaldama menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumit, et ettevõtteid huvide konflikti korral kõrvale jätta – kõik need sammud on olulised institutsioonide usaldatavuse kaitse huvides;

| 56. | rõhutab, et riigihanke-eeskirjade eiramine põhjustas programmitöö perioodil 2007–2013 arvukalt vigu – muu hulgas riigihangetest hoidumine lepingute jagamise abil väiksemateks pakkumisteks, et künniste ületamist vältida, ja nõuetevastaste menetluste kasutamine; juhib tähelepanu asjaolule, et uued riigihankedirektiivid tuleb rakendada 2016. aasta aprilliks; rõhutab, et eeskirjade eiramiste esinemise vähendamine eeldab liikmesriikidelt kõnealuste direktiivide nõuetekohast rakendamist; palub komisjonil seepärast töötada välja suunised direktiivide nõuetekohaseks rakendamiseks; palub komisjonil direktiivide rakendamist tähelepanelikult jälgida; on veendunud, et eeltingimuste abil on võimalik riigihankeid parandada; rõhutab vajadust läbipaistvate ja ligipääsetavate eeskirjade järele; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et riigihanke-eeskirjade eiramine põhjustas programmitöö perioodil 2007–2013 arvukalt vigu – muu hulgas riigihangetest hoidumine lepingute jagamise abil väiksemateks pakkumisteks, et künniste ületamist vältida, ja nõuetevastaste menetluste kasutamine; juhib tähelepanu asjaolule, et uued riigihankedirektiivid tuleb rakendada 2016. aasta aprilliks; rõhutab, et eeskirjade eiramiste esinemise vähendamine eeldab liikmesriikidelt kõnealuste direktiivide nõuetekohast rakendamist; palub komisjonil seepärast töötada välja suunised direktiivide nõuetekohaseks rakendamiseks; palub komisjonil direktiivide rakendamist tähelepanelikult jälgida; on veendunud, et eeltingimuste abil on võimalik riigihankeid parandada; rõhutab vajadust läbipaistvate ja ligipääsetavate eeskirjade järele;

| 57. | väljendab muret täieliku läbipaistvuse puudumise üle seoses suurte taristuprojektide rahastamisega; palub komisjonil kaaluda sellise ettepaneku esitamist, millega muudetaks kohustuslikuks kõigi finantsaruannete ja suuremahuliste riiklike ehitustöödega seotud projektide, sealhulgas alltöövõtjaid käsitleva dokumentatsiooni avaldamine; |
| --- | --- |

57.

väljendab muret täieliku läbipaistvuse puudumise üle seoses suurte taristuprojektide rahastamisega; palub komisjonil kaaluda sellise ettepaneku esitamist, millega muudetaks kohustuslikuks kõigi finantsaruannete ja suuremahuliste riiklike ehitustöödega seotud projektide, sealhulgas alltöövõtjaid käsitleva dokumentatsiooni avaldamine;

| 58. | palub komisjonil avalikustada kogu Lyoni-Torino kiirraudtee projekti ja selle rahastamisega seotud dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil avalikustada kogu Lyoni-Torino kiirraudtee projekti ja selle rahastamisega seotud dokumentatsiooni;

| 59. | kutsub komisjoni üles töötama välja eeskirjade eiramiste andmebaasi, mis annaks aluse riigihangetega seotud vigade sageduse, raskusastme ja põhjuste mõtestatud ja terviklikuks analüüsiks; kutsub liikmesriikide asjaomaseid asutusi üles arendama ja analüüsima oma andmebaase eeskirjade eiramiste kohta, sealhulgas nende kohta, mis esinevad riigihangete valdkonnas, ning tegema komisjoniga koostööd, et pakkuda niisuguseid andmeid sellisel kujul ja ajal, mis hõlbustab komisjoni tööd; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles töötama välja eeskirjade eiramiste andmebaasi, mis annaks aluse riigihangetega seotud vigade sageduse, raskusastme ja põhjuste mõtestatud ja terviklikuks analüüsiks; kutsub liikmesriikide asjaomaseid asutusi üles arendama ja analüüsima oma andmebaase eeskirjade eiramiste kohta, sealhulgas nende kohta, mis esinevad riigihangete valdkonnas, ning tegema komisjoniga koostööd, et pakkuda niisuguseid andmeid sellisel kujul ja ajal, mis hõlbustab komisjoni tööd;

| 60. | seab kahtluse alla asjaolu, et riigihankemenetluste raames tehtud üha suurema hulga tõsiste vigade puhul ei ole tegemist pettusejuhtumitega, ning palub komisjonil olla selles osas eriti tähelepanelik, mitte ainult pidades liikmesriikidega dialoogi olemasolevate ja uute riigihankedirektiivide paremaks kohaldamiseks, vaid ka esitades asjaomased juhtumid OLAFile kaalumiseks; |
| --- | --- |

60.

seab kahtluse alla asjaolu, et riigihankemenetluste raames tehtud üha suurema hulga tõsiste vigade puhul ei ole tegemist pettusejuhtumitega, ning palub komisjonil olla selles osas eriti tähelepanelik, mitte ainult pidades liikmesriikidega dialoogi olemasolevate ja uute riigihankedirektiivide paremaks kohaldamiseks, vaid ka esitades asjaomased juhtumid OLAFile kaalumiseks;

| 61. | toonitab, et hädaolukorras, nt vahendite kasutamisel pagulaste jaoks, on tavapärastest hankemenetlustest sageli olemas erandid, mis hõlmavad otsejuurdepääsu vahenditele; peab kahetsusväärseks, et sel põhjusel on sageli esinenud rikkumisjuhtumeid; palub komisjonil teostada tõhusamat järelevalvet selliste erandite kasutamise üle ning laialt levinud tava üle jagada hankelepingud väiksemateks osadeks, et need ei ületaks künniseid, vältides seeläbi tavalisi hankemenetlusi; |
| --- | --- |

61.

toonitab, et hädaolukorras, nt vahendite kasutamisel pagulaste jaoks, on tavapärastest hankemenetlustest sageli olemas erandid, mis hõlmavad otsejuurdepääsu vahenditele; peab kahetsusväärseks, et sel põhjusel on sageli esinenud rikkumisjuhtumeid; palub komisjonil teostada tõhusamat järelevalvet selliste erandite kasutamise üle ning laialt levinud tava üle jagada hankelepingud väiksemateks osadeks, et need ei ületaks künniseid, vältides seeläbi tavalisi hankemenetlusi;

| 62. | märgib, et kontrollikoda analüüsis oma eriaruandes nr 10/2015 „ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi“ riigihangetega seotud menetlusi; märgib, et riigihanke-eeskirjade mittejärgimine viib vigadeni, mis võib põhjustada viivitusi rakendamisel ja finantskorrektsioone; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada 2016. aasta lõpuks eeltingimuste täielik järgimine riigihangete seaduse tulemusliku rakendamise osas; palub liikmesriikidel tagada 2014. aasta riigihankedirektiivide paketi asjakohane ja kiire ülevõtmine; |
| --- | --- |

62.

märgib, et kontrollikoda analüüsis oma eriaruandes nr 10/2015 „ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi“ riigihangetega seotud menetlusi; märgib, et riigihanke-eeskirjade mittejärgimine viib vigadeni, mis võib põhjustada viivitusi rakendamisel ja finantskorrektsioone; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada 2016. aasta lõpuks eeltingimuste täielik järgimine riigihangete seaduse tulemusliku rakendamise osas; palub liikmesriikidel tagada 2014. aasta riigihankedirektiivide paketi asjakohane ja kiire ülevõtmine;

| 63. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kasutaksid riigihangete korraldamisel täielikult ära infotehnoloogia võimalusi, kaasa arvatud e-hanke vahendeid, heade tavade vahetamist ja ennetavad riskihindamisvahendeid; kiidab heaks komisjonis välja töötatud veebipõhise pettuste avastamise vahendi ARACHNE, mille eesmärk on selgitada riskinäitajate kogumi alusel välja kõige riskantsemad projektid, ning kutsub liikmesriike üles seda vahendit kasutama; |
| --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kasutaksid riigihangete korraldamisel täielikult ära infotehnoloogia võimalusi, kaasa arvatud e-hanke vahendeid, heade tavade vahetamist ja ennetavad riskihindamisvahendeid; kiidab heaks komisjonis välja töötatud veebipõhise pettuste avastamise vahendi ARACHNE, mille eesmärk on selgitada riskinäitajate kogumi alusel välja kõige riskantsemad projektid, ning kutsub liikmesriike üles seda vahendit kasutama;

Tulemuspõhine eelarvestamine ja kuludele vastava tulu lähenemisviis

| 64. | rõhutab, et tähtis on olla eeskujuks, ning peab väga tervitatavaks institutsioonidevahelist lähenemisviisi tulemuspõhise eelarvestamise rakendamisele; kutsub komisjoni üles võtma vastu mitmeaastase finantsraamistiku kavandamis-, rakendamis- ja kontrollietapi kooskõlas tulemuspõhise eelarvestamise põhimõttega; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et tähtis on olla eeskujuks, ning peab väga tervitatavaks institutsioonidevahelist lähenemisviisi tulemuspõhise eelarvestamise rakendamisele; kutsub komisjoni üles võtma vastu mitmeaastase finantsraamistiku kavandamis-, rakendamis- ja kontrollietapi kooskõlas tulemuspõhise eelarvestamise põhimõttega;

| 65. | märgib edasiste ja jätkuvate meetmete tähtsust, et vältida pettustena teatatud eeskirjade eiramisi, kuid samuti kordab oma üleskutset võtta vastu uus metoodika, mis keskendub programmide tulemustele, mitte nende formaalsele hindamisele, ja on kooskõlas tulemustele keskendunud ELi eelarve põhimõttega; palub komisjonil tugevdada oma meetmeid seoses tõhususe ja tulemuslikkuse näitajate kohaldamisega kõikide tema programmide suhtes ning mitte keskenduda ainult veamäärale; palub komisjonil mitte tegeleda ainult kolme peamise kategooriaga – säästlikkus, tõhusus ja tulemuslikkus –, vaid hakata keskenduma ka uuele kolmikule – ökoloogia, võrdsus ja eetika; |
| --- | --- |

65.

märgib edasiste ja jätkuvate meetmete tähtsust, et vältida pettustena teatatud eeskirjade eiramisi, kuid samuti kordab oma üleskutset võtta vastu uus metoodika, mis keskendub programmide tulemustele, mitte nende formaalsele hindamisele, ja on kooskõlas tulemustele keskendunud ELi eelarve põhimõttega; palub komisjonil tugevdada oma meetmeid seoses tõhususe ja tulemuslikkuse näitajate kohaldamisega kõikide tema programmide suhtes ning mitte keskenduda ainult veamäärale; palub komisjonil mitte tegeleda ainult kolme peamise kategooriaga – säästlikkus, tõhusus ja tulemuslikkus –, vaid hakata keskenduma ka uuele kolmikule – ökoloogia, võrdsus ja eetika;

| 66. | nõuab rahastatavate projektide valimise protsessis keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse lisaväärtusega seotud eelhindamiste kohustuslikuks muutmist nii liidu sees kui ka väljaspool seda ning nende hindamiste tulemuste ja kasutatud näitajate avalikustamist ja täielikult juurdepääsetavaks muutmist; |
| --- | --- |

66.

nõuab rahastatavate projektide valimise protsessis keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse lisaväärtusega seotud eelhindamiste kohustuslikuks muutmist nii liidu sees kui ka väljaspool seda ning nende hindamiste tulemuste ja kasutatud näitajate avalikustamist ja täielikult juurdepääsetavaks muutmist;

| 67. | märgib, et tulemustest teavitamine on endiselt nõrk ning et korrapäraselt on vaja hinnata sisendeid (programmi rakendamiseks vajalikud rahalised, organisatoorsed ja regulatiivsed vahendid ning inimressursid), väljundeid (programmi tulemused), tulemusi (programmi vahetu toime) ning mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas); |
| --- | --- |

67.

märgib, et tulemustest teavitamine on endiselt nõrk ning et korrapäraselt on vaja hinnata sisendeid (programmi rakendamiseks vajalikud rahalised, organisatoorsed ja regulatiivsed vahendid ning inimressursid), väljundeid (programmi tulemused), tulemusi (programmi vahetu toime) ning mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas);

| 68. | väljendab heameelt liikmesriikide riiklike kontaktpunktide võrgustiku loomise üle ning korruptsioonivastaste eesmärkide lisamise üle majanduse juhtimise Euroopa poolaasta protsessi; |
| --- | --- |

68.

väljendab heameelt liikmesriikide riiklike kontaktpunktide võrgustiku loomise üle ning korruptsioonivastaste eesmärkide lisamise üle majanduse juhtimise Euroopa poolaasta protsessi;

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata kõik tubakatootjatega sõlmitud kokkulepete hindamised, et teha kindlaks, kui tõhusad on need selliste pettuste ja võltsimiste vastases võitluses, mis mõjutavad ELi finantshuve, ning hindaks selliste kokkulepete uuendamise asjakohasust; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata kõik tubakatootjatega sõlmitud kokkulepete hindamised, et teha kindlaks, kui tõhusad on need selliste pettuste ja võltsimiste vastases võitluses, mis mõjutavad ELi finantshuve, ning hindaks selliste kokkulepete uuendamise asjakohasust;

| 70. | rõhutab kontrollikoja, kõrgeimate kontrolliasutuste, komisjoni ja korraldusasutuste rolli avaliku sektori kulutuste seaduslikkuse ja tulemuslikkuse kontrollimisel; kutsub kontrollikoda ja komisjoni üles parandama veelgi oma koostööd kõrgeimate kontrolliasutustega liikmesriikides, et laiendada auditeeritavate rahaliste vahendite ja projektide ulatust ja proportsiooni; |
| --- | --- |

70.

rõhutab kontrollikoja, kõrgeimate kontrolliasutuste, komisjoni ja korraldusasutuste rolli avaliku sektori kulutuste seaduslikkuse ja tulemuslikkuse kontrollimisel; kutsub kontrollikoda ja komisjoni üles parandama veelgi oma koostööd kõrgeimate kontrolliasutustega liikmesriikides, et laiendada auditeeritavate rahaliste vahendite ja projektide ulatust ja proportsiooni;

Tubakatoodete salakaubavedu ja võltsitud kaubad

| 71. | tunneb muret Euroopa Ombudsmani järelduse (9) pärast, mille kohaselt ei rakenda komisjon (välja arvatud tervise peadirektoraat) täielikult ÜRO Maailma Terviseorganisatsiooni eeskirju ja suuniseid läbipaistvuse ja tubakatööstuse lobitöö kohta; on seetõttu arvamusel, et komisjoni usaldusväärsus ja tõsiseltvõetavus on ohtu seatud; |
| --- | --- |

71.

tunneb muret Euroopa Ombudsmani järelduse (9) pärast, mille kohaselt ei rakenda komisjon (välja arvatud tervise peadirektoraat) täielikult ÜRO Maailma Terviseorganisatsiooni eeskirju ja suuniseid läbipaistvuse ja tubakatööstuse lobitöö kohta; on seetõttu arvamusel, et komisjoni usaldusväärsus ja tõsiseltvõetavus on ohtu seatud;

| 72. | nõuab, et kõik asjaomased ELi institutsioonid rakendaksid Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3 kooskõlas vastavates suunistes toodud soovitustega; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata oma hinnangu tubakatootjatega sõlmitud lepingute kohta ja mõjuhinnangu tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni rakendamise kohta; palub komisjonil tagada täielik läbipaistvus seoses tubakatootjatega sõlmitud lepingute ja nende võimaliku pikendamisega ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid regulaarselt aru kulutustest, mis on tehtud selliste lepingute tulemusena saadavate rahaliste vahendite abil; |
| --- | --- |

72.

nõuab, et kõik asjaomased ELi institutsioonid rakendaksid Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3 kooskõlas vastavates suunistes toodud soovitustega; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata oma hinnangu tubakatootjatega sõlmitud lepingute kohta ja mõjuhinnangu tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni rakendamise kohta; palub komisjonil tagada täielik läbipaistvus seoses tubakatootjatega sõlmitud lepingute ja nende võimaliku pikendamisega ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid regulaarselt aru kulutustest, mis on tehtud selliste lepingute tulemusena saadavate rahaliste vahendite abil;

| 73. | tunneb heameelt paljude niisuguste ühiste tollioperatsioonide tulemuslikkuse üle, mille puhul tegid OLAF ja liikmesriigid kolmandate riikide teenistustega koostööd ning mille tagajärjel konfiskeeriti muu hulgas 1,2 miljonit võltsitud toodet, muu hulgas parfüüme, sõidukite varuosasid, elektroonikaseadmeid ja 130 miljonit sigaretti; rõhutab asjaolu, et kõrgelt maksustatavate kaupade salakaubavedu tekitab ELi ja selle liikmesriikide eelarve tulu poolel olulist kahju ning ainuüksi sigarettide salakaubaveo tõttu kaotatakse tollituludes hinnanguliselt otseselt enam kui 10 miljardit eurot aastas; toonitab, et võltsitud toodetega kauplemine vähendab ELi, liikmesriikide ja Euroopa äriühingute tulusid; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt paljude niisuguste ühiste tollioperatsioonide tulemuslikkuse üle, mille puhul tegid OLAF ja liikmesriigid kolmandate riikide teenistustega koostööd ning mille tagajärjel konfiskeeriti muu hulgas 1,2 miljonit võltsitud toodet, muu hulgas parfüüme, sõidukite varuosasid, elektroonikaseadmeid ja 130 miljonit sigaretti; rõhutab asjaolu, et kõrgelt maksustatavate kaupade salakaubavedu tekitab ELi ja selle liikmesriikide eelarve tulu poolel olulist kahju ning ainuüksi sigarettide salakaubaveo tõttu kaotatakse tollituludes hinnanguliselt otseselt enam kui 10 miljardit eurot aastas; toonitab, et võltsitud toodetega kauplemine vähendab ELi, liikmesriikide ja Euroopa äriühingute tulusid;

| 74. | on sügavalt mures kasvava salakaubanduse, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja muude ebaseadusliku kaubanduse vormide pärast, mis ei mõjuta mitte üksnes tollimaksude kogumist liikmesriikides ja seeläbi ELi eelarvet, vaid on tihedalt seotud ka organiseeritud rahvusvahelise kuritegevuse, tarbijaid ähvardavate ohtude ja negatiivsete mõjudega ühtse turu toimimisele, ning mis kahjustavad võrdseid tingimusi kõigi konkureerivate ettevõtete, eelkõige VKEde jaoks; nõuab seepärast paremat koostööd OLAFi, tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste vahel, et lisaks eelnimetatud probleemide vastu võitlemisele piirata ka ELi intellektuaalomandi õigust rikkuvate toodetega kauplemist; |
| --- | --- |

74.

on sügavalt mures kasvava salakaubanduse, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja muude ebaseadusliku kaubanduse vormide pärast, mis ei mõjuta mitte üksnes tollimaksude kogumist liikmesriikides ja seeläbi ELi eelarvet, vaid on tihedalt seotud ka organiseeritud rahvusvahelise kuritegevuse, tarbijaid ähvardavate ohtude ja negatiivsete mõjudega ühtse turu toimimisele, ning mis kahjustavad võrdseid tingimusi kõigi konkureerivate ettevõtete, eelkõige VKEde jaoks; nõuab seepärast paremat koostööd OLAFi, tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste vahel, et lisaks eelnimetatud probleemide vastu võitlemisele piirata ka ELi intellektuaalomandi õigust rikkuvate toodetega kauplemist;

| 75. | rõhutab, et oluline on eristada seaduslikke geneerilisi ravimeid võltsitud ravimitest, et vältida geneeriliste ravimite tootmise ja nendega seadusliku kauplemise takistamist, ning palub veel kord, et liikmesriigid, kes on liitunud tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise ÜRO protokolliga, kuid pole seda veel ratifitseerinud, viiksid ratifitseerimisprotsessi võimalikult kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et oluline on eristada seaduslikke geneerilisi ravimeid võltsitud ravimitest, et vältida geneeriliste ravimite tootmise ja nendega seadusliku kauplemise takistamist, ning palub veel kord, et liikmesriigid, kes on liitunud tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise ÜRO protokolliga, kuid pole seda veel ratifitseerinud, viiksid ratifitseerimisprotsessi võimalikult kiiresti lõpule;

OLAFi juurdlused ja roll

| 76. | võtab teadmiseks OLAFi rolli ühistes tollioperatsioonides ELi eelarvele avalduva kahju tõkestamisel ning palub OLAFil lisada oma tulevastesse aastaaruannetesse rohkem teavet ja konkreetseid arve, mis puudutavad ELi eelarve tulude poole kaitset; |
| --- | --- |

76.

võtab teadmiseks OLAFi rolli ühistes tollioperatsioonides ELi eelarvele avalduva kahju tõkestamisel ning palub OLAFil lisada oma tulevastesse aastaaruannetesse rohkem teavet ja konkreetseid arve, mis puudutavad ELi eelarve tulude poole kaitset;

| 77. | tunneb heameelt nõukogu, komisjoni, parlamendi, OLAFi ja selle järelevalvekomitee iga-aastaste institutsioonidevaheliste kohtumiste üle; nõuab kõnealuse kolme Euroopa institutsiooni vahel roteeruvat eesistumist; kutsub komisjoni üles toetama parlamendi algatust ning nõuab tungivalt, et nõukogu vaataks oma kõnealust teemat käsitleva negatiivse seisukoha uuesti läbi; |
| --- | --- |

77.

tunneb heameelt nõukogu, komisjoni, parlamendi, OLAFi ja selle järelevalvekomitee iga-aastaste institutsioonidevaheliste kohtumiste üle; nõuab kõnealuse kolme Euroopa institutsiooni vahel roteeruvat eesistumist; kutsub komisjoni üles toetama parlamendi algatust ning nõuab tungivalt, et nõukogu vaataks oma kõnealust teemat käsitleva negatiivse seisukoha uuesti läbi;

| 78. | kordab ELi finantshuvide kaitse 2013. aasta aruannet (10) puudutavat nõudmist, et OLAFi ja selle järelevalvekomitee vahelised allesjäänud probleemid tuleks kiiresti lahendada; kordab, et ei OLAF ega selle järelevalvekomitee saa praeguse piiratud koostöö tingimustes oma õiguslikke kohustusi tulemuslikult täita; märgib murelikult edusammude puudumist ja peab seetõttu praegust olukorda vastuvõetamatuks; palub komisjonil täita oma rolli täies mahus ja teha aktiivselt tööd selleks, et leida kiiresti pikaajaline lahendus; |
| --- | --- |

78.

kordab ELi finantshuvide kaitse 2013. aasta aruannet (10) puudutavat nõudmist, et OLAFi ja selle järelevalvekomitee vahelised allesjäänud probleemid tuleks kiiresti lahendada; kordab, et ei OLAF ega selle järelevalvekomitee saa praeguse piiratud koostöö tingimustes oma õiguslikke kohustusi tulemuslikult täita; märgib murelikult edusammude puudumist ja peab seetõttu praegust olukorda vastuvõetamatuks; palub komisjonil täita oma rolli täies mahus ja teha aktiivselt tööd selleks, et leida kiiresti pikaajaline lahendus;

| 79. | on arvamusel, et järelevalvekomiteel peaksid tema mandaadi kohaselt olema sõltumatud töötajad, kes on OLAFi administratsioonist eraldatud ja majanduslikult sõltumatud; palub OLAFil anda järelevalvekomiteele juurdepääs dokumentidele, mida järelevalvekomitee peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks vastavalt talle antud pädevusele; nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku OLAFi määruse vastavaks muutmiseks; |
| --- | --- |

79.

on arvamusel, et järelevalvekomiteel peaksid tema mandaadi kohaselt olema sõltumatud töötajad, kes on OLAFi administratsioonist eraldatud ja majanduslikult sõltumatud; palub OLAFil anda järelevalvekomiteele juurdepääs dokumentidele, mida järelevalvekomitee peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks vastavalt talle antud pädevusele; nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku OLAFi määruse vastavaks muutmiseks;

| 80. | võtab teadmiseks lahknevused OLAFi poolt liikmesriikides avalikest ja eraallikatest pettuse kohta kogutud teabe (OLAF 2014. aasta aruanne) ja OLAFi poolt liikmesriikidele soovitatud finantsvahendite sissenõudmise vahel, mis on väga ebaühtlane; palub komisjonil toetada algatusi, mille eesmärk on suurendada sissenõudmismäära pettusejuhtumite puhul; |
| --- | --- |

80.

võtab teadmiseks lahknevused OLAFi poolt liikmesriikides avalikest ja eraallikatest pettuse kohta kogutud teabe (OLAF 2014. aasta aruanne) ja OLAFi poolt liikmesriikidele soovitatud finantsvahendite sissenõudmise vahel, mis on väga ebaühtlane; palub komisjonil toetada algatusi, mille eesmärk on suurendada sissenõudmismäära pettusejuhtumite puhul;

| 81. | nõuab, et komisjon tagaks täieliku läbipaistvuse seoses riiklike prokuratuuride kõikide nõuetega OLAFi töötajatelt, sh tema peadirektorilt, puutumatuse äravõtmiseks; |
| --- | --- |

81.

nõuab, et komisjon tagaks täieliku läbipaistvuse seoses riiklike prokuratuuride kõikide nõuetega OLAFi töötajatelt, sh tema peadirektorilt, puutumatuse äravõtmiseks;

| 82. | väljendab heameelt OLAFi tõendatult tulemuslike tariifsete soodustusmeetmete kõlblikkust käsitlevate päritoluga seotud uurimiste üle ning palub liikmesriikidel neid tulemusi arvesse võtta ja rakendada kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas ELi tollialaste õigusaktidega; palub komisjonil jätkata kontrolli selle üle, et liikmesriigid suurendaksid vastastikuse abi teabevahetuse alusel oma riskijuhtimissüsteemide ja kontrollistrateegiate tõhusust, eesmärgiga vältida ELi eelarves selliste kaupade impordist tulenevaid kadusid, millele tariifsed soodustusmeetmed pole sooduskaubanduslepinguga ette nähtud; palub komisjonil samuti täita oma kohustust korraldada märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga sooduskaubanduslepingute suhtes järelhindamisi, muu hulgas seada sisse soodustatud riikide perioodiline aruandluse süsteem nende sooduspäritolu staatuse haldamise ja kontrolli kohta; |
| --- | --- |

82.

väljendab heameelt OLAFi tõendatult tulemuslike tariifsete soodustusmeetmete kõlblikkust käsitlevate päritoluga seotud uurimiste üle ning palub liikmesriikidel neid tulemusi arvesse võtta ja rakendada kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas ELi tollialaste õigusaktidega; palub komisjonil jätkata kontrolli selle üle, et liikmesriigid suurendaksid vastastikuse abi teabevahetuse alusel oma riskijuhtimissüsteemide ja kontrollistrateegiate tõhusust, eesmärgiga vältida ELi eelarves selliste kaupade impordist tulenevaid kadusid, millele tariifsed soodustusmeetmed pole sooduskaubanduslepinguga ette nähtud; palub komisjonil samuti täita oma kohustust korraldada märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga sooduskaubanduslepingute suhtes järelhindamisi, muu hulgas seada sisse soodustatud riikide perioodiline aruandluse süsteem nende sooduspäritolu staatuse haldamise ja kontrolli kohta;

| 83. | märgib, et laiaulatuslik süüdistuste esitamine kuritegevuse, sealhulgas pettuse, korruptsiooni, rahapesu, seonduva organiseeritud kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, mis mõjutab ELi finantshuve, on ELi tulemusliku toimimise oluline eeltingimus (conditio sine qua non); rõhutab vajadust OLAFi soovituste süsteemsete järelmeetmete järele; on arvamusel, et kõnealuste soovituste järelmeetmed eeldavad siseriiklikes õigusaktides OLAFile menetlusõiguste andmist, et tagada soovituste austamine ja nendega arvestamine riiklike ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

83.

märgib, et laiaulatuslik süüdistuste esitamine kuritegevuse, sealhulgas pettuse, korruptsiooni, rahapesu, seonduva organiseeritud kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, mis mõjutab ELi finantshuve, on ELi tulemusliku toimimise oluline eeltingimus (conditio sine qua non); rõhutab vajadust OLAFi soovituste süsteemsete järelmeetmete järele; on arvamusel, et kõnealuste soovituste järelmeetmed eeldavad siseriiklikes õigusaktides OLAFile menetlusõiguste andmist, et tagada soovituste austamine ja nendega arvestamine riiklike ametiasutuste poolt;

| 84. | nõuab, et komisjon selgitaks peamisi põhjuseid, miks liikmesriigid ei võta järelmeetmeid seoses OLAFi poolt neile edastatud liidu finantshuve kahjustavate väidetavate pettusejuhtumitega; |
| --- | --- |

84.

nõuab, et komisjon selgitaks peamisi põhjuseid, miks liikmesriigid ei võta järelmeetmeid seoses OLAFi poolt neile edastatud liidu finantshuve kahjustavate väidetavate pettusejuhtumitega;

o

o o

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja OLAFi järelevalvekomiteele. |
| --- | --- |

85.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja OLAFi järelevalvekomiteele.

---

(1)  ELT L 84, 20.3.2014, lk 6.

(2)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

(5)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 62.

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(9)  http://www.ombudsman.europa.eu/et/press/release.faces/et/61027/html.bookmark

(10)  Vastuvõetud tekstid 11. märtsil 2015, P8_TA(2015)0062.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/15

---

P8_TA(2016)0072

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi töös

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (2015/2230(INI))

(2018/C 050/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“ (2010), samuti „Peking + 20“ läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“ (2010), samuti „Peking + 20“ läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös,

| — | võttes arvesse talituste 21. septembri 2015. aasta ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182) ning nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse talituste 21. septembri 2015. aasta ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182) ning nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse komisjoni uuringuaruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevate ja nõrkade külgede analüüs“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni uuringuaruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevate ja nõrkade külgede analüüs“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2014–2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2014–2017,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2015. aastal avaldatud uuringut „Advancing women in political decision-making – Way forward“ (Naiste osaluse edendamine poliitikakujundamises. Edasine tegevus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2015. aastal avaldatud uuringut „Advancing women in political decision-making – Way forward“ (Naiste osaluse edendamine poliitikakujundamises. Edasine tegevus),

| — | võttes arvesse EIGE 2011. aastal avaldatud aruande „Gender-Sensitive Parliaments: A Global Review of Good Practice“ (Sootundlikud parlamendid: heade tavade ülemaailmne ülevaade) järeldusi ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIGE 2011. aastal avaldatud aruande „Gender-Sensitive Parliaments: A Global Review of Good Practice“ (Sootundlikud parlamendid: heade tavade ülemaailmne ülevaade) järeldusi ja soovitusi,

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (1), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (2), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (3) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (1), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (2), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (3) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendis (5),

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide töö raames (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide töö raames (6),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames (7),

| — | võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (8),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (10),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. veebruari 1996. aasta teatist „Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse teema lisamine kõigisse ühenduse meetmetesse ja poliitikatesse“ (COM(1996)0067), milles komisjon kohustus edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust kõigis tegevustes ja poliitikavaldkondades kõigil tasanditel, pannes sellega aluse soolise aspekti arvestamise põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. veebruari 1996. aasta teatist „Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse teema lisamine kõigisse ühenduse meetmetesse ja poliitikatesse“ (COM(1996)0067), milles komisjon kohustus edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust kõigis tegevustes ja poliitikavaldkondades kõigil tasanditel, pannes sellega aluse soolise aspekti arvestamise põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Evaluation of the Strategy for Equality between women and men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action“ (2010.–2015. aasta naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia hindamisuuring, aitamaks kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Evaluation of the Strategy for Equality between women and men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action“ (2010.–2015. aasta naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia hindamisuuring, aitamaks kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna D 2015. aastal avaldatud uuringut „The EU Budget for Gender Equality“ (ELi eelarvevahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna D 2015. aastal avaldatud uuringut „The EU Budget for Gender Equality“ (ELi eelarvevahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks),

| — | võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri 2014. aasta mais avaldatud dokumenti „Guidance on the development of gender equality and the empowerment of women policies“ (Suunised soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist käsitlevate poliitikameetmete väljatöötamise kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri 2014. aasta mais avaldatud dokumenti „Guidance on the development of gender equality and the empowerment of women policies“ (Suunised soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist käsitlevate poliitikameetmete väljatöötamise kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Poliitikainstituutide võrgustiku 2014. aastal avaldatud dokumenti „Advances in EU Gender Equality: Missing the mark?“ (ELi soolise võrdõiguslikkuse edendamine. Valed meetodid?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Poliitikainstituutide võrgustiku 2014. aastal avaldatud dokumenti „Advances in EU Gender Equality: Missing the mark?“ (ELi soolise võrdõiguslikkuse edendamine. Valed meetodid?),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi personali peadirektoraadi 2014. aasta inimressursside aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi personali peadirektoraadi 2014. aasta inimressursside aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0034/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine horisontaalse põhimõttena ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud sooline võrdõiguslikkus liidu väärtusena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine horisontaalse põhimõttena ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud sooline võrdõiguslikkus liidu väärtusena;

| B. | arvestades, et põhiõiguste harta sisaldab erisätteid soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse põhimõtte kohta ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 tunnistatakse, et hartal on aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiõiguste harta sisaldab erisätteid soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse põhimõtte kohta ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 tunnistatakse, et hartal on aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud;

| C. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine on oluline inimõiguste kaitse, demokraatia toimimise, õigusriigi põhimõtte austamise, majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse ja jätkusuutlikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine on oluline inimõiguste kaitse, demokraatia toimimise, õigusriigi põhimõtte austamise, majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse ja jätkusuutlikkuse seisukohast;

| D. | arvestades, et edasiminek ELi soolise võrdõiguslikkuse saavutamises on soikunud ja praeguse tempoga ei saavutata seda veel mõnda aega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et edasiminek ELi soolise võrdõiguslikkuse saavutamises on soikunud ja praeguse tempoga ei saavutata seda veel mõnda aega;

| E. | arvestades, et dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ kohustus komisjon jätkama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmeid, sealhulgas hindamis- ja järelevalvetegevuse kaudu; arvestades, et komisjon taandas strateegilise kohustuse soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks pärast 2015. aastat talituste töödokumendiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ kohustus komisjon jätkama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmeid, sealhulgas hindamis- ja järelevalvetegevuse kaudu; arvestades, et komisjon taandas strateegilise kohustuse soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks pärast 2015. aastat talituste töödokumendiks;

| F. | arvestades, et säästva arengu eesmärkide seas on viiendaks eesmärgiks seatud soolise võrdõiguslikkuse saavutamine 2030. aastaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et säästva arengu eesmärkide seas on viiendaks eesmärgiks seatud soolise võrdõiguslikkuse saavutamine 2030. aastaks;

| G. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tähendab soolise perspektiivi kaasamist ELi poliitika igasse aspekti, poliitika- ja õiguslike meetmete ning rahastamisprogrammide ettevalmistamisse, kavandamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse, et saavutada naiste ja meeste võrdõiguslikkus (12); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tähendab soolise perspektiivi kaasamist ELi poliitika igasse aspekti, poliitika- ja õiguslike meetmete ning rahastamisprogrammide ettevalmistamisse, kavandamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse, et saavutada naiste ja meeste võrdõiguslikkus (12);

| H. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peab hõlmama LGBTIQ isikute ja igasuguse soolise identiteediga isikute õigusi, perspektiive ja heaolu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peab hõlmama LGBTIQ isikute ja igasuguse soolise identiteediga isikute õigusi, perspektiive ja heaolu;

| I. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peaks olema ennetav ja reageeriv vahend, et saavutada sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peaks olema ennetav ja reageeriv vahend, et saavutada sooline võrdõiguslikkus;

| J. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ei ole omaette poliitiline eesmärk, vaid soolise võrdõiguslikkuse saavutamise oluline vahend, seda alati koos muude erimeetmete ja poliitikaga, mis on suunatud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ei ole omaette poliitiline eesmärk, vaid soolise võrdõiguslikkuse saavutamise oluline vahend, seda alati koos muude erimeetmete ja poliitikaga, mis on suunatud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele;

| K. | arvestades, et vastutava komisjoni üks pädevusi on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisele ja edasiarendamisele kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastutava komisjoni üks pädevusi on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisele ja edasiarendamisele kõigis poliitikavaldkondades;

| L. | arvestades, et suurem osa parlamendikomisjone pöörab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele üldiselt tähelepanu (nt seadusandlikus töös, töösuhetes naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga ja võrdõiguslikkuse tegevuskavade koostamisel), kuid mõned komisjonid tunnevad selle teema vastu vähe huvi või ei tunne üldse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurem osa parlamendikomisjone pöörab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele üldiselt tähelepanu (nt seadusandlikus töös, töösuhetes naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga ja võrdõiguslikkuse tegevuskavade koostamisel), kuid mõned komisjonid tunnevad selle teema vastu vähe huvi või ei tunne üldse;

| M. | arvestades, et parlamendi eelmisest ametiajast alates kujunes vastutaval komisjonil välja praktika anda teiste komisjonide raportitesse konkreetne panus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekutega; arvestades, et 2014. aastal avaldatud uuringu (13) kohaselt lisati 85 % 2011. aasta juulist kuni 2013. aasta veebruarini esitatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekutest vastutavate komisjonide vastu võetud lõplikesse raportitesse; arvestades, et parlamendis soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorrale ajakohastatud hinnangu andmiseks on vaja täiendavaid andmeid alates 2013. aasta veebruarist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlamendi eelmisest ametiajast alates kujunes vastutaval komisjonil välja praktika anda teiste komisjonide raportitesse konkreetne panus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekutega; arvestades, et 2014. aastal avaldatud uuringu (13) kohaselt lisati 85 % 2011. aasta juulist kuni 2013. aasta veebruarini esitatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekutest vastutavate komisjonide vastu võetud lõplikesse raportitesse; arvestades, et parlamendis soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorrale ajakohastatud hinnangu andmiseks on vaja täiendavaid andmeid alates 2013. aasta veebruarist;

| N. | arvestades, et pärast soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva resolutsiooni vastuvõtmist 2003. aastal määras iga parlamendikomisjon ühe oma liikme vastutusalaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, luues sellega nn soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku; arvestades, et seda teemat käsitlevates hilisemates resolutsioonides nõuti selle võrgustiku pidevat arendamist ja sarnase võrgustiku loomist parlamentidevaheliste delegatsioonide jaoks; arvestades, et võrgustikku toetab lisavõrgustik töötajate tasemel komisjonide sekretariaatides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pärast soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva resolutsiooni vastuvõtmist 2003. aastal määras iga parlamendikomisjon ühe oma liikme vastutusalaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, luues sellega nn soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku; arvestades, et seda teemat käsitlevates hilisemates resolutsioonides nõuti selle võrgustiku pidevat arendamist ja sarnase võrgustiku loomist parlamentidevaheliste delegatsioonide jaoks; arvestades, et võrgustikku toetab lisavõrgustik töötajate tasemel komisjonide sekretariaatides;

| O. | arvestades, et võrgustiku liikmed täitsid küsimustiku, et hinnata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorda nende pädevusalasse kuuluvates poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et võrgustiku liikmed täitsid küsimustiku, et hinnata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorda nende pädevusalasse kuuluvates poliitikavaldkondades;

| P. | arvestades, et mitmeaastasele finantsraamistikule on lisatud kolme institutsiooni ühisdeklaratsioon, milles lepiti kokku, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes kohaldatavatesse iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritakse vajaduse korral sootundlikud elemendid, võttes arvesse viise, kuidas liidu üldine finantsraamistik toetab suuremat soolist võrdõiguslikkust (ja tagab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise); arvestades, et sellest hoolimata on vaja tugevdada tegelikku pühendumist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise jätkamisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele, sest olemasolevaid meetmeid on rakendatud vaid mõõdukalt ning konkreetselt sooküsimustele on eraldatud ebapiisavalt eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mitmeaastasele finantsraamistikule on lisatud kolme institutsiooni ühisdeklaratsioon, milles lepiti kokku, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes kohaldatavatesse iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritakse vajaduse korral sootundlikud elemendid, võttes arvesse viise, kuidas liidu üldine finantsraamistik toetab suuremat soolist võrdõiguslikkust (ja tagab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise); arvestades, et sellest hoolimata on vaja tugevdada tegelikku pühendumist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise jätkamisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele, sest olemasolevaid meetmeid on rakendatud vaid mõõdukalt ning konkreetselt sooküsimustele on eraldatud ebapiisavalt eelarvevahendeid;

| Q. | arvestades, et ELi institutsioonides ei ole sooteadlikku eelarvestamist järjepidevalt kohaldatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi institutsioonides ei ole sooteadlikku eelarvestamist järjepidevalt kohaldatud;

| R. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) asutati selleks, et toetada ja tugevdada soolise võrdõiguslikkuse edendamist, kaasa arvatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kõigis ELi poliitikavaldkondades ja nendel põhinevas liikmesriikide poliitikas; arvestades, et EIGE on välja töötanud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise platvormi ning koostanud soolise võrdõiguslikkuse sõnastiku ja tesauruse, et toetada otsustajaid ning ELi institutsioonide ja valitsusasutuste töötajaid soolise aspekti lisamisel oma töösse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) asutati selleks, et toetada ja tugevdada soolise võrdõiguslikkuse edendamist, kaasa arvatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kõigis ELi poliitikavaldkondades ja nendel põhinevas liikmesriikide poliitikas; arvestades, et EIGE on välja töötanud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise platvormi ning koostanud soolise võrdõiguslikkuse sõnastiku ja tesauruse, et toetada otsustajaid ning ELi institutsioonide ja valitsusasutuste töötajaid soolise aspekti lisamisel oma töösse;

| S. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine hõlmab soolise aspekti lisamist eri poliitikameetmete sisusse ning naiste, meeste ja igasuguse soolise identiteediga isikute esindatust teatavates poliitikavaldkondades puudutava küsimuse käsitlemist; arvestades, et mõlemat mõõdet tuleb poliitikakujundamise protsessi kõigis etappides arvesse võtta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine hõlmab soolise aspekti lisamist eri poliitikameetmete sisusse ning naiste, meeste ja igasuguse soolise identiteediga isikute esindatust teatavates poliitikavaldkondades puudutava küsimuse käsitlemist; arvestades, et mõlemat mõõdet tuleb poliitikakujundamise protsessi kõigis etappides arvesse võtta;

| T. | arvestades, et kõik ELi sise- ja välispoliitikameetmed tuleks kujundada nii, et need oleksid võrdselt kasulikud poistele ja tüdrukutele, meestele ja naistele ning muudele soolistele identiteetidele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kõik ELi sise- ja välispoliitikameetmed tuleks kujundada nii, et need oleksid võrdselt kasulikud poistele ja tüdrukutele, meestele ja naistele ning muudele soolistele identiteetidele;

| U. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine on toodud komisjoni soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) hinnangus välja ühe peamise nõrkusena; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine on toodud komisjoni soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) hinnangus välja ühe peamise nõrkusena;

| V. | arvestades, et sootundlikul parlamendil on väga oluline roll soolise ebavõrdsuse vähendamisel, naiste ja meeste majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises elus võrdse osalemise edendamisel ning soolist võrdõiguslikkust käsitleva poliitikaraamistiku laiendamisel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sootundlikul parlamendil on väga oluline roll soolise ebavõrdsuse vähendamisel, naiste ja meeste majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises elus võrdse osalemise edendamisel ning soolist võrdõiguslikkust käsitleva poliitikaraamistiku laiendamisel;

| W. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alane koolitus parlamendiliikmetele ja parlamendi töötajatele, eelkõige juhtivtöötajatele, on võtmetähtsusega soolise perspektiivi edendamiseks kõikides poliitikavaldkondades ja etappides; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alane koolitus parlamendiliikmetele ja parlamendi töötajatele, eelkõige juhtivtöötajatele, on võtmetähtsusega soolise perspektiivi edendamiseks kõikides poliitikavaldkondades ja etappides;

| X. | arvestades, et tegelike edusammude saavutamiseks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamises parlamendi tegevuses ei eraldata piisavalt vahendeid ja inimressursse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tegelike edusammude saavutamiseks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamises parlamendi tegevuses ei eraldata piisavalt vahendeid ja inimressursse;

| Y. | arvestades, et süsteemne ja korrapärane sooliselt eristatud andmete ja statistika kogumine poliitika mõju hindamisel ja poliitikakujundamise protsessis on soolise võrdõiguslikkuse edendamise analüüsimiseks hädavajalik; arvestades, et parlamendis tuleb läbi viia rohkem kvalitatiivseid uuringuid, et teha kindlaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendite olulisus ja mõju poliitilistele tulemustele, otsustele ja seadusandlikele tekstidele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et süsteemne ja korrapärane sooliselt eristatud andmete ja statistika kogumine poliitika mõju hindamisel ja poliitikakujundamise protsessis on soolise võrdõiguslikkuse edendamise analüüsimiseks hädavajalik; arvestades, et parlamendis tuleb läbi viia rohkem kvalitatiivseid uuringuid, et teha kindlaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendite olulisus ja mõju poliitilistele tulemustele, otsustele ja seadusandlikele tekstidele;

| Z. | arvestades, et naiste esindatus poliitilise ja haldustasandi otsuste tegemisega seotud tähtsatel ametikohtadel, muu hulgas parlamendi fraktsioonides, on jätkuvalt väike; arvestades, et naised juhivad enamasti neid komisjone, mis on vähem seotud vahendite eraldamise ja majanduslike otsuste tegemisega; arvestades, et parlament peab otsuste kvaliteedi parandamiseks tagama, et otsuste tegemisega seotud ametikohad on sugude vahel võrdselt jaotatud; arvestades, et mehed peavad võtma endale kohustuseks edendada soolist võrdõiguslikkust kõikides valdkondades ja kõigil tasanditel ning meessoost parlamendiliikmeid tuleb ergutada tegelema oma töös soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et naiste esindatus poliitilise ja haldustasandi otsuste tegemisega seotud tähtsatel ametikohtadel, muu hulgas parlamendi fraktsioonides, on jätkuvalt väike; arvestades, et naised juhivad enamasti neid komisjone, mis on vähem seotud vahendite eraldamise ja majanduslike otsuste tegemisega; arvestades, et parlament peab otsuste kvaliteedi parandamiseks tagama, et otsuste tegemisega seotud ametikohad on sugude vahel võrdselt jaotatud; arvestades, et mehed peavad võtma endale kohustuseks edendada soolist võrdõiguslikkust kõikides valdkondades ja kõigil tasanditel ning meessoost parlamendiliikmeid tuleb ergutada tegelema oma töös soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega;

| AA. | arvestades, et parlamendil on olemas organisatsiooniline struktuur, et edendada oma tegevuses soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, ning seda struktuuri tuleb paremini koordineerida, tugevdada ja laiendada, näidates üles värsket poliitilist ja halduslikku tahet, et saavutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel kõrgem tase; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et parlamendil on olemas organisatsiooniline struktuur, et edendada oma tegevuses soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, ning seda struktuuri tuleb paremini koordineerida, tugevdada ja laiendada, näidates üles värsket poliitilist ja halduslikku tahet, et saavutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel kõrgem tase;

| AB. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas on vaja institutsioonidevahelist koostööd parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, et tagada soolise perspektiivi arvestamine poliitikatsükli kõikides etappides, mis hõlbustaks parlamendi enda tööd soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas on vaja institutsioonidevahelist koostööd parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, et tagada soolise perspektiivi arvestamine poliitikatsükli kõikides etappides, mis hõlbustaks parlamendi enda tööd soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas;

| AC. | arvestades, et parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise protsesside parandamiseks ja parimate tavade edendamiseks mõeldud teabevahetuse soodustamiseks on vaja panust välistelt sidusrühmadelt, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonidelt, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse rohujuure tasandi rühmadelt, rahvusvahelistelt institutsioonidelt, teadusringkondadelt ja riiklikelt parlamentidelt; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise protsesside parandamiseks ja parimate tavade edendamiseks mõeldud teabevahetuse soodustamiseks on vaja panust välistelt sidusrühmadelt, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonidelt, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse rohujuure tasandi rühmadelt, rahvusvahelistelt institutsioonidelt, teadusringkondadelt ja riiklikelt parlamentidelt;

| AD. | arvestades, et parlamendi 2007. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlevas resolutsioonis nõuti, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tema töös hinnataks iga kahe aasta järel; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et parlamendi 2007. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlevas resolutsioonis nõuti, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tema töös hinnataks iga kahe aasta järel;

Üldhinnang praegusele institutsioonilisele raamistikule

| 1. | on seisukohal, et soolise aspekti kaasamisel poliitikakujundamise protsessi tuleks arvesse võtta erinevaid asjaolusid: poliitikameetme sisu ning naiste ja meeste esindatust haldusstruktuuris ja otsustusprotsessis; samuti märgib, et selged andmed poliitika mõju kohta on väga vajalikud soolise võrdõiguslikkuse jätkuvaks edendamiseks; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et soolise aspekti kaasamisel poliitikakujundamise protsessi tuleks arvesse võtta erinevaid asjaolusid: poliitikameetme sisu ning naiste ja meeste esindatust haldusstruktuuris ja otsustusprotsessis; samuti märgib, et selged andmed poliitika mõju kohta on väga vajalikud soolise võrdõiguslikkuse jätkuvaks edendamiseks;

| 2. | märgib, et parlamendi organisatsioonilise struktuuri eri organid vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kujundamise ja rakendamise eest nii poliitilisel kui ka tööelu tasandil:






  — | soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm, mis vastutab naiste ja meeste täieliku võrdõiguslikkuse edendamise eest parlamendi sekretariaadi tööelu kõigis aspektides; |
| --- | --- | --- |

2.

märgib, et parlamendi organisatsioonilise struktuuri eri organid vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kujundamise ja rakendamise eest nii poliitilisel kui ka tööelu tasandil:

—

soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm, mis vastutab naiste ja meeste täieliku võrdõiguslikkuse edendamise eest parlamendi sekretariaadi tööelu kõigis aspektides;

| — | komisjon, mis vastutab konkreetsete meetmete eest, mille eesmärk on soolise mõõtme lisamine muude parlamendikomisjonide ja delegatsioonide töösse; |
| --- | --- |

—

komisjon, mis vastutab konkreetsete meetmete eest, mille eesmärk on soolise mõõtme lisamine muude parlamendikomisjonide ja delegatsioonide töösse;

| — | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustik; |
| --- | --- |

—

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustik;

| — | kõigil struktuuritasanditel soolise tasakaalu eduka rakendamise eest vastutav teenistus; |
| --- | --- |

—

kõigil struktuuritasanditel soolise tasakaalu eduka rakendamise eest vastutav teenistus;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavate eri organite tegevust ei koordineerita ega kaasata parlamendi tegevusse või koostöösse teiste institutsioonidega (puudub soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlev institutsioonidevaheline koostöömehhanism); kohustub institutsioonilise raamistiku raames edendama kõigi osalejate vahelist tõhusat koostööd, mis põhineb konkreetsetel mehhanismidel, nagu järelevalve ja tagasiside tulemuste kohta; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavate eri organite tegevust ei koordineerita ega kaasata parlamendi tegevusse või koostöösse teiste institutsioonidega (puudub soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlev institutsioonidevaheline koostöömehhanism); kohustub institutsioonilise raamistiku raames edendama kõigi osalejate vahelist tõhusat koostööd, mis põhineb konkreetsetel mehhanismidel, nagu järelevalve ja tagasiside tulemuste kohta;

| 4. | kinnitab oma kavatsust võtta vastu ja rakendada korrapäraselt poliitikakava soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks parlamendis, mille üldine eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust soolise aspekti tõhusa kaasamise kaudu poliitikameetmetesse ja tegevusse, sealhulgas otsustus- ja haldusstruktuuridesse; |
| --- | --- |

4.

kinnitab oma kavatsust võtta vastu ja rakendada korrapäraselt poliitikakava soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks parlamendis, mille üldine eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust soolise aspekti tõhusa kaasamise kaudu poliitikameetmetesse ja tegevusse, sealhulgas otsustus- ja haldusstruktuuridesse;

| 5. | nõuab, et arendataks edasi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustikku, mis esindaks parlamendikomisjone ja ka parlamentidevahelisi delegatsioone, ning et see kaasataks täielikult kõigi poliitikavaldkondade soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorra regulaarsesse jälgimisse; märgib vajadust parlamendiliikmete suurema ja aktiivsema osalemise järele võrgustikus ning nõuab asendusliikmete lisamist võrgustikku, et suurendada osalemist, nagu see toimub komisjonide ja delegatsioonide puhul; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et arendataks edasi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustikku, mis esindaks parlamendikomisjone ja ka parlamentidevahelisi delegatsioone, ning et see kaasataks täielikult kõigi poliitikavaldkondade soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorra regulaarsesse jälgimisse; märgib vajadust parlamendiliikmete suurema ja aktiivsema osalemise järele võrgustikus ning nõuab asendusliikmete lisamist võrgustikku, et suurendada osalemist, nagu see toimub komisjonide ja delegatsioonide puhul;

| 6. | rõhutab, et seda küsimust käsitleva eespool nimetatud 2014. aasta uuringu põhjal on tõhusaim vahend soolise võrdõiguslikkuse mõõtme kaasamiseks poliitikakujundamise protsessi olnud teiste parlamendikomisjonidega koostööd hõlmavate menetluste kasutamine; rõhutab, et teised komisjonid peaksid toetama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alast tööd ja rakendama seda oma tegevuses; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et seda küsimust käsitleva eespool nimetatud 2014. aasta uuringu põhjal on tõhusaim vahend soolise võrdõiguslikkuse mõõtme kaasamiseks poliitikakujundamise protsessi olnud teiste parlamendikomisjonidega koostööd hõlmavate menetluste kasutamine; rõhutab, et teised komisjonid peaksid toetama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alast tööd ja rakendama seda oma tegevuses;

| 7. | kutsub vastutavaid teenistusi üles jätkama tööd töö- ja eraelu tasakaalu edendavate erimeetmetega; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi ametnikest kuulub enamik naisi jätkuvalt assistentide kategooriasse (AST); nõuab soolise võrdõiguslikkuse olukorda parlamendis käsitleva ja sooliselt eristatud andmetel põhineva iga-aastase analüüsi läbiviimist personali ja poliitiliste organite kõigil tasanditel, sealhulgas parlamendiliikmete assistentide hulgas, ja analüüsi tulemuste avalikustamist; |
| --- | --- |

7.

kutsub vastutavaid teenistusi üles jätkama tööd töö- ja eraelu tasakaalu edendavate erimeetmetega; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi ametnikest kuulub enamik naisi jätkuvalt assistentide kategooriasse (AST); nõuab soolise võrdõiguslikkuse olukorda parlamendis käsitleva ja sooliselt eristatud andmetel põhineva iga-aastase analüüsi läbiviimist personali ja poliitiliste organite kõigil tasanditel, sealhulgas parlamendiliikmete assistentide hulgas, ja analüüsi tulemuste avalikustamist;

| 8. | nõuab struktuursete tõkete käsitlemist ning soodsa keskkonna loomist, mis võimaldaks naistel osaleda kõikide tasandite otsustusprotsessides, näiteks tuleks võtta meetmeid töö- ja eraelu ühitamiseks ning positiivseid meetmeid, mille abil saaks suurendada alaesindatud sugupoole esindatust naiste või meeste poolt domineeritud ametikohtadel; nõuab, et erakonnad tunnistaksid oma kohustust edendada naiste rolli, sest erakondade käes on võim naisi tööle võtta, valida ja kandidaadiks nimetada; |
| --- | --- |

8.

nõuab struktuursete tõkete käsitlemist ning soodsa keskkonna loomist, mis võimaldaks naistel osaleda kõikide tasandite otsustusprotsessides, näiteks tuleks võtta meetmeid töö- ja eraelu ühitamiseks ning positiivseid meetmeid, mille abil saaks suurendada alaesindatud sugupoole esindatust naiste või meeste poolt domineeritud ametikohtadel; nõuab, et erakonnad tunnistaksid oma kohustust edendada naiste rolli, sest erakondade käes on võim naisi tööle võtta, valida ja kandidaadiks nimetada;

| 9. | taunib asjaolu, et juhatuse 2006. aastal vastu võetud eesmärke soolise tasakaalu saavutamiseks kõrgemate ja keskastme juhtide tasandil (Kaufmanni raport) ei täidetud 2009. aastaks ega ole veel ikka täidetud; märgib, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm kinnitas need eesmärgid hiljem järgmisteks aastateks; nõuab tulemuslike, korrigeerivate ja kaugeleulatuvate meetmete võtmist, et saavutada need soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

9.

taunib asjaolu, et juhatuse 2006. aastal vastu võetud eesmärke soolise tasakaalu saavutamiseks kõrgemate ja keskastme juhtide tasandil (Kaufmanni raport) ei täidetud 2009. aastaks ega ole veel ikka täidetud; märgib, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm kinnitas need eesmärgid hiljem järgmisteks aastateks; nõuab tulemuslike, korrigeerivate ja kaugeleulatuvate meetmete võtmist, et saavutada need soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid nii kiiresti kui võimalik;

| 10. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm vastutab parlamendis võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamise tegevuskava vastuvõtmise ja rakendamise eest; palub, et kõrgetasemeline töörühm esitaks pädevate teenistuste toetusel tervikliku soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, milles osutatakse, kuidas suurendada naiste osakaalu keskastme ja tippjuhtide ametikohtadel aastaks 2020 40 %-ni; palub personali peadirektoraadil ja fraktsioonidel kaaluda võimalust esitada vabale üksuse juhi ametikohale nii naise kui ka mehe kandidatuur; |
| --- | --- |

10.

märgib, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm vastutab parlamendis võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamise tegevuskava vastuvõtmise ja rakendamise eest; palub, et kõrgetasemeline töörühm esitaks pädevate teenistuste toetusel tervikliku soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, milles osutatakse, kuidas suurendada naiste osakaalu keskastme ja tippjuhtide ametikohtadel aastaks 2020 40 %-ni; palub personali peadirektoraadil ja fraktsioonidel kaaluda võimalust esitada vabale üksuse juhi ametikohale nii naise kui ka mehe kandidatuur;

| 11. | soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaline raportöör (kui see ametikoht on loodud) töötaks koos kõrgetasemelise töörühmaga, et tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonna eesmärkide saavutamine parlamendi sekretariaadi ja töötajate hulgas; |
| --- | --- |

11.

soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaline raportöör (kui see ametikoht on loodud) töötaks koos kõrgetasemelise töörühmaga, et tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonna eesmärkide saavutamine parlamendi sekretariaadi ja töötajate hulgas;

| 12. | kutsub fraktsioone üles kaaluma nii nais- kui ka meeskandidaadi esitamist parlamendikomisjonide ja fraktsioonide esimehe kohale; |
| --- | --- |

12.

kutsub fraktsioone üles kaaluma nii nais- kui ka meeskandidaadi esitamist parlamendikomisjonide ja fraktsioonide esimehe kohale;

| 13. | märgib, et kõikide komisjonide puhul on soovitav sugupoolte võrdne esindatus, nii palju kui asjaolud seda võimaldavad; palub fraktsioonidel kaaluda iga komisjoni puhul koordineeritult alaesindatud soost liikmete nimetamist; palub fraktsioonidel nimetada võrdne arv mees- ja naissoost parlamendiliikmeid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmeteks ja asendusliikmeteks, et edendada meeste osalust soolise võrdõiguslikkuse poliitikas; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kõikide komisjonide puhul on soovitav sugupoolte võrdne esindatus, nii palju kui asjaolud seda võimaldavad; palub fraktsioonidel kaaluda iga komisjoni puhul koordineeritult alaesindatud soost liikmete nimetamist; palub fraktsioonidel nimetada võrdne arv mees- ja naissoost parlamendiliikmeid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmeteks ja asendusliikmeteks, et edendada meeste osalust soolise võrdõiguslikkuse poliitikas;

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendid

| 14. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute kasutamine on osutunud tulemuslikumaks kui arvamuste esitamine, kuna muudatusettepanekud on lühemad, neid saab kiiremini esitada ja need käsitlevad peamisi, konkreetseid ja piiritletud küsimusi; kordab oma üleskutset pädevale parlamendikomisjonile lisada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute esitamise tava kodukorda, võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni erirolli soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamises kui horisontaalses põhimõttes; nõuab tihedamat koostööd komisjonide vahel ning tõhusat koordineerimist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku ja pädeva komisjoni vahel nii poliitilisel kui ka haldustasandil, et tuua raportitesse märkimisväärne sooline mõõde; toonitab võrgustiku liikmete tähtsat rolli igas komisjonis, et hõlbustada tõhusat panust pädevalt komisjonilt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute ja arvamuste kaudu, ning nõuab tulemuslikku koordineerimist naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vastutavate liikmete ja võrgustiku liikmete vahel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute menetluses; rõhutab taas vajadust tiheda koostöö järele pädeva komisjoni ning juhtivate komisjonide vahel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute ja arvamuste valdkonnas, et tagada juhtiva komisjoni raporti jaoks sisendi optimaalne ajastamine ja kavandamine; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute kasutamine on osutunud tulemuslikumaks kui arvamuste esitamine, kuna muudatusettepanekud on lühemad, neid saab kiiremini esitada ja need käsitlevad peamisi, konkreetseid ja piiritletud küsimusi; kordab oma üleskutset pädevale parlamendikomisjonile lisada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute esitamise tava kodukorda, võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni erirolli soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamises kui horisontaalses põhimõttes; nõuab tihedamat koostööd komisjonide vahel ning tõhusat koordineerimist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku ja pädeva komisjoni vahel nii poliitilisel kui ka haldustasandil, et tuua raportitesse märkimisväärne sooline mõõde; toonitab võrgustiku liikmete tähtsat rolli igas komisjonis, et hõlbustada tõhusat panust pädevalt komisjonilt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute ja arvamuste kaudu, ning nõuab tulemuslikku koordineerimist naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vastutavate liikmete ja võrgustiku liikmete vahel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute menetluses; rõhutab taas vajadust tiheda koostöö järele pädeva komisjoni ning juhtivate komisjonide vahel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekute ja arvamuste valdkonnas, et tagada juhtiva komisjoni raporti jaoks sisendi optimaalne ajastamine ja kavandamine;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisele deklaratsioonile, millega tagatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, ei ole siiani võetud sooteadlikku eelarvestamist käsitlevaid meetmeid; rõhutab sellega seoses vajadust jälgida tähelepanelikult, kuidas rakendatakse ühisdeklaratsiooni põhimõtteid iga-aastaste eelarvemenetluste puhul, ja nõuab, et vastutavale komisjonile antaks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ametlik roll; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisele deklaratsioonile, millega tagatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, ei ole siiani võetud sooteadlikku eelarvestamist käsitlevaid meetmeid; rõhutab sellega seoses vajadust jälgida tähelepanelikult, kuidas rakendatakse ühisdeklaratsiooni põhimõtteid iga-aastaste eelarvemenetluste puhul, ja nõuab, et vastutavale komisjonile antaks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ametlik roll;

| 16. | rõhutab, et sooteadlik eelarvestamine planeerimise, programmitöö ja eelarvestamise kujul, mis annab panuse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste täitmise edendamisse, on üks peamisi vaheneid, mida poliitikakujundajad kasutavad soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks; peab kahetsusväärseks, et sooteadlik eelarvestamine on näidanud, et soolist aspekti ei võeta veel arvesse kaugeltki kõigis poliitikavaldkondades, poliitikakujundamise protsessi kõigil tasanditel ja kõigis etappides; märgib sellega seoses, et eriti tähtis on suurendada institutsioonisisest võimekust sooteadlikuks eelarvestamiseks, et tõhustada parlamendi järelevalverolli nendes küsimustes; märgib, et kulude ja tulude poole otsustel on väga erinev mõju naistele ja meestele, ning rõhutab, et asjaomastesse komisjonidesse kuuluvad parlamendiliikmed peaksid seda erinevat mõju eelarve koostamisel arvesse võtma; rõhutab, et sooteadlik eelarvestamine edendab vastutust ja läbipaistvust seoses parlamendi pühendumisega soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et sooteadlik eelarvestamine planeerimise, programmitöö ja eelarvestamise kujul, mis annab panuse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste täitmise edendamisse, on üks peamisi vaheneid, mida poliitikakujundajad kasutavad soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks; peab kahetsusväärseks, et sooteadlik eelarvestamine on näidanud, et soolist aspekti ei võeta veel arvesse kaugeltki kõigis poliitikavaldkondades, poliitikakujundamise protsessi kõigil tasanditel ja kõigis etappides; märgib sellega seoses, et eriti tähtis on suurendada institutsioonisisest võimekust sooteadlikuks eelarvestamiseks, et tõhustada parlamendi järelevalverolli nendes küsimustes; märgib, et kulude ja tulude poole otsustel on väga erinev mõju naistele ja meestele, ning rõhutab, et asjaomastesse komisjonidesse kuuluvad parlamendiliikmed peaksid seda erinevat mõju eelarve koostamisel arvesse võtma; rõhutab, et sooteadlik eelarvestamine edendab vastutust ja läbipaistvust seoses parlamendi pühendumisega soolisele võrdõiguslikkusele;

| 17. | märgib, et komisjon on otsustanud jätkata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist soolise võrdõiguslikkuse küsimuste lisamisega mõjuhinnangutesse ja hindamistesse vastavalt parema õigusloome põhimõtetele ning kaalub 2017. aastal aruande koostamist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonis; |
| --- | --- |

17.

märgib, et komisjon on otsustanud jätkata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist soolise võrdõiguslikkuse küsimuste lisamisega mõjuhinnangutesse ja hindamistesse vastavalt parema õigusloome põhimõtetele ning kaalub 2017. aastal aruande koostamist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonis;

| 18. | kinnitab veel kord, et ka parlamendi tasandil tuleb eraldada piisavalt vahendeid soolise mõju hindamiste ja soopõhiste analüüside läbiviimiseks; palub komisjonil viia uute seadusandlike ja poliitikaettepanekute puhul süsteemselt läbi soolise mõju hindamisi, lähtudes tema kinnitatud hinnangust nende mõju kohta põhiõigustele ning selleks, et tagada naiste õiguste kaitse ELi poolt; rõhutab, et sellised analüüsid ja kasutatavad andmekogumismeetodid peavad olema LGBTIQ isikute kogemuste suhtes tundlikud; toonitab, et komisjone tuleks ergutada kasutama ära nii sisemist ekspertiisi kui ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega tegelevate teiste institutsioonide ning avaliku ja erasektori asutuste välisekspertiisi; |
| --- | --- |

18.

kinnitab veel kord, et ka parlamendi tasandil tuleb eraldada piisavalt vahendeid soolise mõju hindamiste ja soopõhiste analüüside läbiviimiseks; palub komisjonil viia uute seadusandlike ja poliitikaettepanekute puhul süsteemselt läbi soolise mõju hindamisi, lähtudes tema kinnitatud hinnangust nende mõju kohta põhiõigustele ning selleks, et tagada naiste õiguste kaitse ELi poolt; rõhutab, et sellised analüüsid ja kasutatavad andmekogumismeetodid peavad olema LGBTIQ isikute kogemuste suhtes tundlikud; toonitab, et komisjone tuleks ergutada kasutama ära nii sisemist ekspertiisi kui ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega tegelevate teiste institutsioonide ning avaliku ja erasektori asutuste välisekspertiisi;

| 19. | palub EIGE-l esitada kõigile parlamendikomisjonidele korrapäraselt teavet, et rõhutada soolist aspekti poliitikakujundamise kõikides valdkondades, ja teha kättesaadavaks olemasolevad andmed ja tema välja töötatud vahendid, nagu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise platvorm, osana laiemast suutlikkuse suurendamisest, mis on suunatud ka töötajatele ja parlamendiliikmete assistentidele; palub uuringuteenistusel viia korrapäraselt läbi üksikasjalikke kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid uuringuid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edenemise kohta parlamendis ning sellele pühendunud organisatsioonilise struktuuri toimimise kohta; |
| --- | --- |

19.

palub EIGE-l esitada kõigile parlamendikomisjonidele korrapäraselt teavet, et rõhutada soolist aspekti poliitikakujundamise kõikides valdkondades, ja teha kättesaadavaks olemasolevad andmed ja tema välja töötatud vahendid, nagu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise platvorm, osana laiemast suutlikkuse suurendamisest, mis on suunatud ka töötajatele ja parlamendiliikmete assistentidele; palub uuringuteenistusel viia korrapäraselt läbi üksikasjalikke kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid uuringuid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edenemise kohta parlamendis ning sellele pühendunud organisatsioonilise struktuuri toimimise kohta;

| 20. | peab kahetsusväärseks, et praegu ei ole EIGE-l piisavalt vahendeid, et täita kõiki temalt nõutavaid ülesandeid, ning seepärast rõhutab, et tuleb tagada EIGE eelarve kooskõlla viimine tema laialdaste volitustega; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks, et praegu ei ole EIGE-l piisavalt vahendeid, et täita kõiki temalt nõutavaid ülesandeid, ning seepärast rõhutab, et tuleb tagada EIGE eelarve kooskõlla viimine tema laialdaste volitustega;

| 21. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist parlamendikomisjonides käsitlevale küsimustikule esitatud vastustes rõhutati, et soolise aspekti lisamisel parlamendikomisjonide töösse on tõhusad konkreetsed vahendid, sealhulgas






  — | oluliste dokumentide levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste kaasamine tellitud uuringute suunistesse; |
| --- | --- | --- |

21.

märgib, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist parlamendikomisjonides käsitlevale küsimustikule esitatud vastustes rõhutati, et soolise aspekti lisamisel parlamendikomisjonide töösse on tõhusad konkreetsed vahendid, sealhulgas

—

oluliste dokumentide levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste kaasamine tellitud uuringute suunistesse;

| — | tähelepanu pööramine soolise võrdõiguslikkuse küsimustega seotud konkreetse terminoloogia ja konkreetsete määratluste kasutamisele; |
| --- | --- |

—

tähelepanu pööramine soolise võrdõiguslikkuse küsimustega seotud konkreetse terminoloogia ja konkreetsete määratluste kasutamisele;

| — | õigusakti ettepaneku projektide ja tulevaste lepingutega seotud ettepaneku projektide eel- ja järelhindamise edendamine; |
| --- | --- |

—

õigusakti ettepaneku projektide ja tulevaste lepingutega seotud ettepaneku projektide eel- ja järelhindamise edendamine;

| — | parlamendiliikmetele, töötajatele, poliitikanõunikele ja assistentidele suunatud koolitused ja teadlikkuse suurendamise tegevus; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmetele, töötajatele, poliitikanõunikele ja assistentidele suunatud koolitused ja teadlikkuse suurendamise tegevus;

peab väga soovitavaks nende vahendite edasist arendamist ja rakendamist parlamendi töös;

| 22. | tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise hindamised ja programmid nõuavad ka tõhusaid järelmeetmeid, et käsitleda iga meetme tulemuslikkust ja võimalikke probleeme; rõhutab, et vajaduse korral on tähis rakendada parandusmeetmeid ning arendada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, kui pärast parandusmeetmete võtmist tuvastatakse edusammude puudumine; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise hindamised ja programmid nõuavad ka tõhusaid järelmeetmeid, et käsitleda iga meetme tulemuslikkust ja võimalikke probleeme; rõhutab, et vajaduse korral on tähis rakendada parandusmeetmeid ning arendada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, kui pärast parandusmeetmete võtmist tuvastatakse edusammude puudumine;

| 23. | soovitab parlamendi kommunikatsiooni peadirektoraadil lisada oma aruandlusse parlamendi poliitika kohta tugevam sooline mõõde; |
| --- | --- |

23.

soovitab parlamendi kommunikatsiooni peadirektoraadil lisada oma aruandlusse parlamendi poliitika kohta tugevam sooline mõõde;

| 24. | toetab täielikult soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva sihtotstarbelise ja korrapärase koolituse väljatöötamist, mille jaoks on eraldatud piisavad vahendid, mis on kohandatud parlamendi erivajadustele ning mõeldud parlamendi poliitikavaldkondade töötajatele, ning on seisukohal, et mahukamat koolitust tuleks pakkuda keskastme ja tippjuhtidele, eelkõige üksuste juhtidele; nõuab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleval koolitusel saaksid osaleda parlamendiliikmed, nende assistendid ja fraktsioonide töötajad; nõuab juhtimiskoolituste korraldamist ning juhtimiskogemust andvate töökohtade pakkumist naistele; soovitab, et koolitus hõlmaks teavet mitmekordse ja valdkondadevahelise diskrimineerimise vormide kohta; rõhutab vajadust tagada, et kõik parlamendi teenistused on teadlikud oma kohustustest soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas, teiste seas inimressursside, turvalisuse ja hoonetega tegelevad teenitused; soovitab kehtestada konkreetsed inimressursse käsitlevad suunised, millega tulemuslikult viiakse ellu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, et parandada kõikide töötajate, sh LGBTIQ isikute heaolu töökohal; |
| --- | --- |

24.

toetab täielikult soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva sihtotstarbelise ja korrapärase koolituse väljatöötamist, mille jaoks on eraldatud piisavad vahendid, mis on kohandatud parlamendi erivajadustele ning mõeldud parlamendi poliitikavaldkondade töötajatele, ning on seisukohal, et mahukamat koolitust tuleks pakkuda keskastme ja tippjuhtidele, eelkõige üksuste juhtidele; nõuab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleval koolitusel saaksid osaleda parlamendiliikmed, nende assistendid ja fraktsioonide töötajad; nõuab juhtimiskoolituste korraldamist ning juhtimiskogemust andvate töökohtade pakkumist naistele; soovitab, et koolitus hõlmaks teavet mitmekordse ja valdkondadevahelise diskrimineerimise vormide kohta; rõhutab vajadust tagada, et kõik parlamendi teenistused on teadlikud oma kohustustest soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas, teiste seas inimressursside, turvalisuse ja hoonetega tegelevad teenitused; soovitab kehtestada konkreetsed inimressursse käsitlevad suunised, millega tulemuslikult viiakse ellu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, et parandada kõikide töötajate, sh LGBTIQ isikute heaolu töökohal;

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine parlamendikomisjonide töös

| 25. | kordab oma nõuet koostada iga kahe aasta järel raport soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta parlamendi töös; on teadlik soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku rollist iga poliitikavaldkonna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorra hindamisel ja soovitab, et eelnimetatud raporti aluseks olevast küsimustikust võiks saada iga-aastane seiremeetod; |
| --- | --- |

25.

kordab oma nõuet koostada iga kahe aasta järel raport soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta parlamendi töös; on teadlik soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku rollist iga poliitikavaldkonna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olukorra hindamisel ja soovitab, et eelnimetatud raporti aluseks olevast küsimustikust võiks saada iga-aastane seiremeetod;

| 26. | märgib, et vastustes küsimustikule ütlesid võrgustiku liikmed üldiselt, et nende konkreetses poliitikavaldkonnas võetakse soopõhiseid vajadusi arvesse tegevuse eri valdkondades, nagu raportid, soolise võrdõiguslikkuse muudatusettepanekud, uuringud, kuulamised, lähetused ja arvamuste vahetused; |
| --- | --- |

26.

märgib, et vastustes küsimustikule ütlesid võrgustiku liikmed üldiselt, et nende konkreetses poliitikavaldkonnas võetakse soopõhiseid vajadusi arvesse tegevuse eri valdkondades, nagu raportid, soolise võrdõiguslikkuse muudatusettepanekud, uuringud, kuulamised, lähetused ja arvamuste vahetused;

| 27. | väljendab heameelt mitme parlamendikomisjonide poolt selles valdkonnas tehtud konkreetsete algatuste üle; peab kahetsusväärseks, et valdav enamus parlamendikomisjone ei ole soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava oma töö jaoks vastu võtnud ega seda arutanud; rõhutab, kui tähtis on, et pädevad organid töötaksid koos kõikide komisjonide ja delegatsioonidega, et jagada parimaid tavasid, muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku kaudu, ning kehtestaksid selge menetluse (mis lisatakse parlamendi kodukorda) soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava vastuvõtmiseks igas komisjonis ja delegatsioonis; soovitab igal komisjonil korraldada kord kahe aasta jooksul – soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise raporti koostamisega samal ajal – oma poliitikavaldkonnas kuulamine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt mitme parlamendikomisjonide poolt selles valdkonnas tehtud konkreetsete algatuste üle; peab kahetsusväärseks, et valdav enamus parlamendikomisjone ei ole soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava oma töö jaoks vastu võtnud ega seda arutanud; rõhutab, kui tähtis on, et pädevad organid töötaksid koos kõikide komisjonide ja delegatsioonidega, et jagada parimaid tavasid, muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku kaudu, ning kehtestaksid selge menetluse (mis lisatakse parlamendi kodukorda) soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava vastuvõtmiseks igas komisjonis ja delegatsioonis; soovitab igal komisjonil korraldada kord kahe aasta jooksul – soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise raporti koostamisega samal ajal – oma poliitikavaldkonnas kuulamine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal;

| 28. | rõhutab vajadust hinnata põhjalikult soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku toimimist ja selgitada välja võimalused, kuidas tagada võrgustiku liikmete tihedam kaasamine ja nende suurem teadlikkus; soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku liikmed ja asendusliikmed oleksid pühendunud soolisele võrdõiguslikkusele, kuid toonitab, et nad ei pea olema tingimata naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmed, sest nii saaks suurem osa parlamendiliikmeid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega tegeleda; soovitab, et vastutava komisjoni ja võrgustiku vahel oleksid korrapärased kontaktid ja teabevahetus; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust hinnata põhjalikult soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku toimimist ja selgitada välja võimalused, kuidas tagada võrgustiku liikmete tihedam kaasamine ja nende suurem teadlikkus; soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku liikmed ja asendusliikmed oleksid pühendunud soolisele võrdõiguslikkusele, kuid toonitab, et nad ei pea olema tingimata naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmed, sest nii saaks suurem osa parlamendiliikmeid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega tegeleda; soovitab, et vastutava komisjoni ja võrgustiku vahel oleksid korrapärased kontaktid ja teabevahetus;

| 29. | soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku tööd juhiksid ühiselt vastutav komisjon ja üks võrgustiku liige, kusjuures viimane määratakse rotatsiooni korras eri komisjonidest, näitamaks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine hõlmab kõiki parlamendikomisjone; |
| --- | --- |

29.

soovitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku tööd juhiksid ühiselt vastutav komisjon ja üks võrgustiku liige, kusjuures viimane määratakse rotatsiooni korras eri komisjonidest, näitamaks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine hõlmab kõiki parlamendikomisjone;

| 30. | on seisukohal, et vaja on luua sisemine järelevalveüksus, et teha järelhindamisi vahendite ja meetmete rakendamise kohta ja võtta neile järelmeetmeid; nõuab konkreetsete töökohustuste sõnastamist nende personaliliikmete jaoks, kes vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest komisjonides; palub pädevatel organitel hinnata iga kahe aasta järel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edusamme komisjonides ja delegatsioonides; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et vaja on luua sisemine järelevalveüksus, et teha järelhindamisi vahendite ja meetmete rakendamise kohta ja võtta neile järelmeetmeid; nõuab konkreetsete töökohustuste sõnastamist nende personaliliikmete jaoks, kes vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest komisjonides; palub pädevatel organitel hinnata iga kahe aasta järel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edusamme komisjonides ja delegatsioonides;

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist toetav institutsioonidevaheline koostöö

| 31. | on veendunud, et tihedamad institutsioonidevahelised suhted parandavad ELi poliitikakujundamise soolist tasakaalu; märgib, et seni pole loodud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlevat struktureeritud koostööd teiste institutsiooniliste partneritega, nagu komisjon, nõukogu ja EIGE; palub komisjonil esitada sobiva raamistiku soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva institutsioonidevahelise struktureeritud koostöö jaoks ja kaasata ka teisi selle valdkonna sidusrühmi; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et tihedamad institutsioonidevahelised suhted parandavad ELi poliitikakujundamise soolist tasakaalu; märgib, et seni pole loodud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitlevat struktureeritud koostööd teiste institutsiooniliste partneritega, nagu komisjon, nõukogu ja EIGE; palub komisjonil esitada sobiva raamistiku soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist käsitleva institutsioonidevahelise struktureeritud koostöö jaoks ja kaasata ka teisi selle valdkonna sidusrühmi;

| 32. | palub, et komisjon võtaks avaliku konsultatsiooni tulemuste ning parlamendi ja nõukogu seisukohtade põhjal järelmeetmeid, võttes viivitamata vastu teatise uue 2015. aasta järgse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste strateegia kohta, kus käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse teemasid kooskõlas rahvusvahelise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

32.

palub, et komisjon võtaks avaliku konsultatsiooni tulemuste ning parlamendi ja nõukogu seisukohtade põhjal järelmeetmeid, võttes viivitamata vastu teatise uue 2015. aasta järgse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste strateegia kohta, kus käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse teemasid kooskõlas rahvusvahelise tegevuskavaga;

| 33. | soovitab, et Euroopa Ombudsman esitaks igal aastal parlamendi soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelisele töörühmale andmed seoses kaebustega, mis on laekunud soolise võrdõiguslikkusega seotud haldusomavoli kohta parlamendis, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi otsust ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et Euroopa Ombudsman esitaks igal aastal parlamendi soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelisele töörühmale andmed seoses kaebustega, mis on laekunud soolise võrdõiguslikkusega seotud haldusomavoli kohta parlamendis, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi otsust ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta;

| 34. | on veendunud, et parimate tavade vahetamine teiste organisatsioonidega suurendab parlamendi suutlikkust ja tulemuslikkust soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel; nõuab, et parimate tavade vahetamine toimuks kõigil tasanditel teiste institutsioonide ja organisatsioonidega, nagu ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuur, Euroopa Nõukogu, ELi institutsioonid ja soolise võrdõiguslikkuse edendamises osalevad sidusrühmad, näiteks soolise võrdõiguslikkusega tegelevad organid, sotsiaalpartnerid ja vabaühendused; ergutab osalema teiste rahvusvaheliste organisatsioonide konkreetsetes suutlikkuse suurendamise programmides ja paluma neilt toetust kohandatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise programmide organiseerimiseks; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et parimate tavade vahetamine teiste organisatsioonidega suurendab parlamendi suutlikkust ja tulemuslikkust soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel; nõuab, et parimate tavade vahetamine toimuks kõigil tasanditel teiste institutsioonide ja organisatsioonidega, nagu ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuur, Euroopa Nõukogu, ELi institutsioonid ja soolise võrdõiguslikkuse edendamises osalevad sidusrühmad, näiteks soolise võrdõiguslikkusega tegelevad organid, sotsiaalpartnerid ja vabaühendused; ergutab osalema teiste rahvusvaheliste organisatsioonide konkreetsetes suutlikkuse suurendamise programmides ja paluma neilt toetust kohandatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise programmide organiseerimiseks;

| 35. | palub, et personali peadirektoraat vahetaks näiteks USA Kongressi ja riiklike võrdõiguslikkuse ametitega soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse parimaid tavasid ja tehnilist abi selle kohta, kuidas edendada alaesindatud rassiliste ja etniliste vähemusrühmade osalust lühiajaliselt töölevõtmismenetlustes ja EPSO konkurssidel; nõuab tähelepanu pööramist praktikantidele ning selliste algatuste ja programmide arendamist, mis on pühendatud alaesindatud rassilistest ja etnilistest vähemusrühmadest pärit noortele ja eelkõige naistele mõeldud praktikakohtadele; |
| --- | --- |

35.

palub, et personali peadirektoraat vahetaks näiteks USA Kongressi ja riiklike võrdõiguslikkuse ametitega soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse parimaid tavasid ja tehnilist abi selle kohta, kuidas edendada alaesindatud rassiliste ja etniliste vähemusrühmade osalust lühiajaliselt töölevõtmismenetlustes ja EPSO konkurssidel; nõuab tähelepanu pööramist praktikantidele ning selliste algatuste ja programmide arendamist, mis on pühendatud alaesindatud rassilistest ja etnilistest vähemusrühmadest pärit noortele ja eelkõige naistele mõeldud praktikakohtadele;

| 36. | rõhutab vajadust pidada avatud ja jätkuvat dialoogi riiklike parlamentidega, et vahetada korrapäraselt arvamusi, vahetada uusi tehnikaid ja anda aru poliitiliste mõjuhindamiste kohta, eesmärgiga edendada ühist lähenemisviisi ja arendada edasi parimaid tavasid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas; soovitab korraldada korrapäraselt parlamentidevahelisi kohtumisi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust pidada avatud ja jätkuvat dialoogi riiklike parlamentidega, et vahetada korrapäraselt arvamusi, vahetada uusi tehnikaid ja anda aru poliitiliste mõjuhindamiste kohta, eesmärgiga edendada ühist lähenemisviisi ja arendada edasi parimaid tavasid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas; soovitab korraldada korrapäraselt parlamentidevahelisi kohtumisi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal;

o

o o

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(2)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.

(3)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.

(5)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.

(6)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 225.

(7)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 18.

(8)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 32.

(9)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 11.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0218.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0042.

(12)  SWD(2015)0278.

(13)  „Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös“, Euroopa Parlamendi poliitikaosakond C.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/25

---

P8_TA(2016)0073

Naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukord ELis

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioon naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (2015/2325(INI))

(2018/C 050/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 78, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 78,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja 1967. aasta pagulasseisundi protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja 1967. aasta pagulasseisundi protokolli,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning naiste diskrimineerimise kaotamise komitee 14. novembri 2014. aasta üldsoovitust nr 32 pagulasseisundi, varjupaiga, kodakondsuse soolise mõõtme ja naiste kodakondsusetuse teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning naiste diskrimineerimise kaotamise komitee 14. novembri 2014. aasta üldsoovitust nr 32 pagulasseisundi, varjupaiga, kodakondsuse soolise mõõtme ja naiste kodakondsusetuse teemal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO eriistungitel „Peking + 5“, „Peking + 10“, „Peking + 15“ ja „Peking + 20“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO eriistungitel „Peking + 5“, „Peking + 10“, „Peking + 15“ ja „Peking + 20“,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ COM(2015)0240, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ COM(2015)0240,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2015. aasta teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2015. aasta teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi rände kohta ja eriti neis väljendatud valmisolekut kaitsta naiste ja tütarlaste inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi rände kohta ja eriti neis väljendatud valmisolekut kaitsta naiste ja tütarlaste inimõigusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. märtsi 2015. aasta ühist töödokumenti „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2014. aastal“ (SWD(2015)0076), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. märtsi 2015. aasta ühist töödokumenti „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2014. aastal“ (SWD(2015)0076),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 ja 1820 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 ja 1820 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0024/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0024/2016),

| A. | arvestades, et seninägematu ja üha suurenev hulk mehi, naisi ja lapsi taotleb ELis rahvusvahelist kaitset käimasolevate konfliktide, piirkondliku ebastabiilsuse ja inimõiguste rikkumise, sealhulgas soolise vägivalla ja vägistamise sõjarelvana kasutamise tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et seninägematu ja üha suurenev hulk mehi, naisi ja lapsi taotleb ELis rahvusvahelist kaitset käimasolevate konfliktide, piirkondliku ebastabiilsuse ja inimõiguste rikkumise, sealhulgas soolise vägivalla ja vägistamise sõjarelvana kasutamise tõttu;

| B. | arvestades, et varjupaigataotlejad puutuvad Euroopa Liidus kokku suure soolise ebavõrdsusega; arvestades, et naised moodustavad varjupaika taotlevatest inimestest keskmiselt ühe kolmandiku; arvestades, et 2015. aasta algusest kuni novembrini ületasid umbes 900 000 inimest Euroopa rannikutele jõudmiseks Vahemere ning naised ja lapsed moodustasid nende koguarvust umbes 38 %; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) on teatanud, et 2016. aasta jaanuari seisuga on naiste ja laste osakaal Kreekasse saabuvate ja ELis varjupaika taotlevate inimeste seas 55 %; arvestades, et liiga palju inimesi on sellel lootusest kantud teekonnal juba elu kaotanud, nende hulgas palju naisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et varjupaigataotlejad puutuvad Euroopa Liidus kokku suure soolise ebavõrdsusega; arvestades, et naised moodustavad varjupaika taotlevatest inimestest keskmiselt ühe kolmandiku; arvestades, et 2015. aasta algusest kuni novembrini ületasid umbes 900 000 inimest Euroopa rannikutele jõudmiseks Vahemere ning naised ja lapsed moodustasid nende koguarvust umbes 38 %; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) on teatanud, et 2016. aasta jaanuari seisuga on naiste ja laste osakaal Kreekasse saabuvate ja ELis varjupaika taotlevate inimeste seas 55 %; arvestades, et liiga palju inimesi on sellel lootusest kantud teekonnal juba elu kaotanud, nende hulgas palju naisi;

| C. | arvestades, et naised ning lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed (LGBTI) kogevad erilist soopõhist tagakiusamist, mida varjupaigamenetlustes pahatihti ikka veel arvesse ei võeta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised ning lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed (LGBTI) kogevad erilist soopõhist tagakiusamist, mida varjupaigamenetlustes pahatihti ikka veel arvesse ei võeta;

| D. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta ei ole saavutanud oma tähtsaimat eesmärki kaitsta naisi ning suurendada oluliselt nende osalemist poliitilistes ja otsustamisprotsessides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta ei ole saavutanud oma tähtsaimat eesmärki kaitsta naisi ning suurendada oluliselt nende osalemist poliitilistes ja otsustamisprotsessides;

| E. | arvestades, et UNHCRi andmetel taotleb igal aastal ELi liikmesriikides varjupaika hinnanguliselt 20 000 naist ja tütarlast, kelle päritoluriigis on tavaks naiste suguelundite moonutamine; arvestades, et märkimisväärne osa varjupaigataotlusi esitavatest naistest teeb seda suguelundite moonutamise kartusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et UNHCRi andmetel taotleb igal aastal ELi liikmesriikides varjupaika hinnanguliselt 20 000 naist ja tütarlast, kelle päritoluriigis on tavaks naiste suguelundite moonutamine; arvestades, et märkimisväärne osa varjupaigataotlusi esitavatest naistest teeb seda suguelundite moonutamise kartusest;

| F. | arvestades, et UNHCRi hinnangul on naiste suguelundite moonutamise tavaga riikidest pärit ELi naisvarjupaigataotlejatest 71 % suguelundite moonutamise läbi teinud; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on teinud otsuseid, millega on peatatud sunniviisilise suguelundite moonutamise ohus tütarlaste väljasaatmine, kuna tõenäoliselt tekitab see nende füüsilisele ja vaimsele tervisele pöördumatut kahju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et UNHCRi hinnangul on naiste suguelundite moonutamise tavaga riikidest pärit ELi naisvarjupaigataotlejatest 71 % suguelundite moonutamise läbi teinud; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on teinud otsuseid, millega on peatatud sunniviisilise suguelundite moonutamise ohus tütarlaste väljasaatmine, kuna tõenäoliselt tekitab see nende füüsilisele ja vaimsele tervisele pöördumatut kahju;

| G. | arvestades, et varjupaika taotlevatel naistel ja tütarlastel on erilised kaitsevajadused ja meestest erinevad mured, mistõttu peab kõigi varjupaigapoliitika meetmete ja varjupaigamenetluste rakendamine, sealhulgas varjupaigataotluste hindamine, olema inimeste sugu arvestav ja individuaalne; arvestades, et vägivallaga seotud varjupaigataotlusi tuleks käsitleda nii, et naised ei langeks varjupaigaprotsessi käigus teist korda ohvriks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et varjupaika taotlevatel naistel ja tütarlastel on erilised kaitsevajadused ja meestest erinevad mured, mistõttu peab kõigi varjupaigapoliitika meetmete ja varjupaigamenetluste rakendamine, sealhulgas varjupaigataotluste hindamine, olema inimeste sugu arvestav ja individuaalne; arvestades, et vägivallaga seotud varjupaigataotlusi tuleks käsitleda nii, et naised ei langeks varjupaigaprotsessi käigus teist korda ohvriks;

| H. | arvestades, et naiste ja tütarlaste integreerimist ja õigusi kahjustab nende õigusliku seisundi sõltuvus oma abikaasast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste ja tütarlaste integreerimist ja õigusi kahjustab nende õigusliku seisundi sõltuvus oma abikaasast;

| I. | arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi moodustavad asjaomased aktid tuleb üle võtta ja rakendada koosõlas Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja muude asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi moodustavad asjaomased aktid tuleb üle võtta ja rakendada koosõlas Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja muude asjaomaste õigusaktidega;

| J. | arvestades, et varjupaika taotlevate naiste ja tütarlaste kohtlemine on liikmesriigiti väga erinev ning endiselt esineb väga olulisi puudusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et varjupaika taotlevate naiste ja tütarlaste kohtlemine on liikmesriigiti väga erinev ning endiselt esineb väga olulisi puudusi;

| K. | arvestades, et naispagulastele ja -varjupaigataotlejatele saab sageli osaks mitmes vormis diskrimineerimine ning nad on päritolu-, transiit- ja sihtriikides seksuaalse ja soolise vägivalla suhtes kaitsetumad; arvestades, et eriti kaitsetud on saatjata naised ja tütarlapsed, naissoost perekonnapead, rasedad naised, puudega inimesed ning vanemaealised inimesed; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naispagulastele ja -varjupaigataotlejatele saab sageli osaks mitmes vormis diskrimineerimine ning nad on päritolu-, transiit- ja sihtriikides seksuaalse ja soolise vägivalla suhtes kaitsetumad; arvestades, et eriti kaitsetud on saatjata naised ja tütarlapsed, naissoost perekonnapead, rasedad naised, puudega inimesed ning vanemaealised inimesed;

| L. | arvestades, et naispagulased ei puutu kokku mitte ainult oma isiklikku turvalisust ohustavate asjaoludega (pagendusse viivad pikad ja ohtlikud teekonnad, ahistamine, ametkondlik ükskõiksus ning sageli seksuaalne kuritarvitamine ja vägivald, isegi kui nad on jõudnud turvalisena näivasse kohta, ning sellest tulenev sotsiaalne häbimärgistamine), vaid vastutavad ka oma perekondade füüsilise turvalisuse, heaolu ja ellujäämise eest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naispagulased ei puutu kokku mitte ainult oma isiklikku turvalisust ohustavate asjaoludega (pagendusse viivad pikad ja ohtlikud teekonnad, ahistamine, ametkondlik ükskõiksus ning sageli seksuaalne kuritarvitamine ja vägivald, isegi kui nad on jõudnud turvalisena näivasse kohta, ning sellest tulenev sotsiaalne häbimärgistamine), vaid vastutavad ka oma perekondade füüsilise turvalisuse, heaolu ja ellujäämise eest;

| M. | arvestades, et paljud Euroopasse jõudnud pagulased elavad ajutistes tingimustes laagrites või tänaval ning eriti kaitsetud on naised ja tütarlapsed; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljud Euroopasse jõudnud pagulased elavad ajutistes tingimustes laagrites või tänaval ning eriti kaitsetud on naised ja tütarlapsed;

| N. | arvestades, et kuritegelikud võrgustikud lõikavad kasu asjaolust, et varjupaigataotlejatel ja pagulastel puudub turvaline pääs ELi, samuti piirkondlikust ebastabiilsusest ja konfliktidest ning põgeneda püüdvate naiste ja tütarlaste kaitsetusest ning ekspluateerivad neid inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuritegelikud võrgustikud lõikavad kasu asjaolust, et varjupaigataotlejatel ja pagulastel puudub turvaline pääs ELi, samuti piirkondlikust ebastabiilsusest ja konfliktidest ning põgeneda püüdvate naiste ja tütarlaste kaitsetusest ning ekspluateerivad neid inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise kaudu;

| O. | arvestades, et vägivalla ja inimkaubanduse ohvriks langevatel naistel on suurem oht haigestuda suguhaigustesse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vägivalla ja inimkaubanduse ohvriks langevatel naistel on suurem oht haigestuda suguhaigustesse;

| P. | arvestades, et UNHCR on teatanud vägivalla- ja kuritarvitamise juhtudest, sealhulgas seksuaalse vägivalla kasutamisest nais- ja lapspagulaste vastu kogu nende teekonna ajal ja ka ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskustes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et UNHCR on teatanud vägivalla- ja kuritarvitamise juhtudest, sealhulgas seksuaalse vägivalla kasutamisest nais- ja lapspagulaste vastu kogu nende teekonna ajal ja ka ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskustes;

| Q. | arvestades, et naised ja tütarlapsed, kes otsivad ELis varjupaika, põgenevad sageli režiimide eest, mis rõhuvad naisi, ei tunnista naiste võrdõiguslikkust meestega, sallivad naistevastast vägivalda, kuritarvitamist ning laste, varajast ja sundabielu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naised ja tütarlapsed, kes otsivad ELis varjupaika, põgenevad sageli režiimide eest, mis rõhuvad naisi, ei tunnista naiste võrdõiguslikkust meestega, sallivad naistevastast vägivalda, kuritarvitamist ning laste, varajast ja sundabielu;

| R. | arvestades, et väga tihti puuduvad vastuvõtukeskustes sobivad alad, kus sinna majutatud emad saaksid oma laste eest hoolitseda ja nende järele vaadata; arvestades, et lisaks ei paku õigusabivõimalused piisavat toetust, mis puudutab teabe andmist ja abi pereliikmete otsimisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et väga tihti puuduvad vastuvõtukeskustes sobivad alad, kus sinna majutatud emad saaksid oma laste eest hoolitseda ja nende järele vaadata; arvestades, et lisaks ei paku õigusabivõimalused piisavat toetust, mis puudutab teabe andmist ja abi pereliikmete otsimisel;

| S. | arvestades, et kõige elementaarsemad tingimused soolise vägivalla ärahoidmiseks, st eraldi tualett-, duši- ja magamisruumid naistele, ei ole Euroopa Liidus vastuvõtu- ja transiidikeskustes täidetud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kõige elementaarsemad tingimused soolise vägivalla ärahoidmiseks, st eraldi tualett-, duši- ja magamisruumid naistele, ei ole Euroopa Liidus vastuvõtu- ja transiidikeskustes täidetud;

| T. | arvestades, et konfliktide ja tagakiusamise eest põgenevaid tütarlapsi ohustab eriti laste, varajaste ja sundabielude sõlmimine, vägistamine, seksuaalne kuritarvitamine ja füüsiline väärkohtlemine ning prostitutsioon; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et konfliktide ja tagakiusamise eest põgenevaid tütarlapsi ohustab eriti laste, varajaste ja sundabielude sõlmimine, vägistamine, seksuaalne kuritarvitamine ja füüsiline väärkohtlemine ning prostitutsioon;

| U. | arvestades, et pereliikmetest lahusolek, sealhulgas kinnipidamise ajal, seab naised ja lapsed suuremasse ohtu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pereliikmetest lahusolek, sealhulgas kinnipidamise ajal, seab naised ja lapsed suuremasse ohtu;

| V. | arvestades, et perekonna taasühinemise õigust, ehkki tegemist on põhilise inimõigusega, lükatakse süstemaatiliselt edasi ja koguni rikutakse, ning arvestades, et selle õiguse eitamise või edasilükkamise korral kannatavad esmajärjekorras naised ja lapsed; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et perekonna taasühinemise õigust, ehkki tegemist on põhilise inimõigusega, lükatakse süstemaatiliselt edasi ja koguni rikutakse, ning arvestades, et selle õiguse eitamise või edasilükkamise korral kannatavad esmajärjekorras naised ja lapsed;

| W. | arvestades, et sageli on naised sunnitud nõustuma mitteametliku tööga alandavates tingimustes, et nad saaksid oma saabumisriiki jääda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sageli on naised sunnitud nõustuma mitteametliku tööga alandavates tingimustes, et nad saaksid oma saabumisriiki jääda;

| X. | arvestades, et Pekingi tegevusprogrammis rõhutati vajadust suurendada naiste osalust konfliktide lahendamist puudutavates otsustusprotsessides ning vajadust kaasata naispagulased, ümberasustatud ja rändajatest naised nõuetekohaselt neid mõjutavate otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Pekingi tegevusprogrammis rõhutati vajadust suurendada naiste osalust konfliktide lahendamist puudutavates otsustusprotsessides ning vajadust kaasata naispagulased, ümberasustatud ja rändajatest naised nõuetekohaselt neid mõjutavate otsuste tegemisse;

| Y. | arvestades, et säästva arengu eesmärk nr 5 on saavutada sooline võrdõiguslikkus ja parandada naiste elamistingimusi aastaks 2030; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et säästva arengu eesmärk nr 5 on saavutada sooline võrdõiguslikkus ja parandada naiste elamistingimusi aastaks 2030;

| 1. | on veendunud, et pagulaste hulgas olevate naiste ja tütarlaste turvalisuse ja ohutuse parandamiseks tuleb konfliktide ja tagakiusamise eest põgenejatele võimaldada ohutuid ja seaduslikke marsruute ELi saabumiseks ning inimeste sugu tuleks arvesse võtta; rõhutab eriti, ELi ümberasustamisprogrammides peaks osalema rohkem liikmesriike; on arvamusel, et ebaseaduslikku rännet käsitlevad õigusaktid ja poliitikameetmed ei tohiks takistada juurdepääsu ELi varjupaigamenetlustele; rõhutab, et varjupaigaõigus on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 18; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et pagulaste hulgas olevate naiste ja tütarlaste turvalisuse ja ohutuse parandamiseks tuleb konfliktide ja tagakiusamise eest põgenejatele võimaldada ohutuid ja seaduslikke marsruute ELi saabumiseks ning inimeste sugu tuleks arvesse võtta; rõhutab eriti, ELi ümberasustamisprogrammides peaks osalema rohkem liikmesriike; on arvamusel, et ebaseaduslikku rännet käsitlevad õigusaktid ja poliitikameetmed ei tohiks takistada juurdepääsu ELi varjupaigamenetlustele; rõhutab, et varjupaigaõigus on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 18;

| 2. | rõhutab tungivat vajadust avada viivitamata ohutud ja seaduslikud varjupaigamarsruudid, et võidelda ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustike vastu ning anda naistele, lastele, vanemaealistele ja puudega inimestele suurem võimalus taotleda varjupaika oma elu ohtu seadmata; tunneb sügavat muret surmajuhtumite, tagasisaatmiste ja inimõiguste raskete rikkumiste pärast ELi välispiiridel; on seisukohal, et vastutus ning kulud ja kasu peaksid jagunema kõigi 28 liikmesriigi vahel, mitte ainult nende riikide vahel, kuhu pagulased esimesena saabuvad; peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide vahel puudub solidaarsus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tungivat vajadust avada viivitamata ohutud ja seaduslikud varjupaigamarsruudid, et võidelda ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustike vastu ning anda naistele, lastele, vanemaealistele ja puudega inimestele suurem võimalus taotleda varjupaika oma elu ohtu seadmata; tunneb sügavat muret surmajuhtumite, tagasisaatmiste ja inimõiguste raskete rikkumiste pärast ELi välispiiridel; on seisukohal, et vastutus ning kulud ja kasu peaksid jagunema kõigi 28 liikmesriigi vahel, mitte ainult nende riikide vahel, kuhu pagulased esimesena saabuvad; peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide vahel puudub solidaarsus;

| 3. | rõhutab, et tähtis on registreerida naispagulased üksikult ja anda neile välja dokumendid, mis tagavad nende isikliku ohutuse, liikumisvabaduse ja juurdepääsu olulistele teenustele, nagu on nõudnud UNHCR; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tähtis on registreerida naispagulased üksikult ja anda neile välja dokumendid, mis tagavad nende isikliku ohutuse, liikumisvabaduse ja juurdepääsu olulistele teenustele, nagu on nõudnud UNHCR;

| 4. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tuleks järgida koordineerimiskomiteedes ja muudes pagulasi esindavates organites nii linna- kui ka maapiirkondades ning pagulaslaagrites, sealhulgas aladel, kuhu pagulased tagasi saadetakse, et tagada naispagulaste ja -varjupaigataotlejate õiguste järgimine ning vajaduste rahuldamine; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tuleks järgida koordineerimiskomiteedes ja muudes pagulasi esindavates organites nii linna- kui ka maapiirkondades ning pagulaslaagrites, sealhulgas aladel, kuhu pagulased tagasi saadetakse, et tagada naispagulaste ja -varjupaigataotlejate õiguste järgimine ning vajaduste rahuldamine;

| 5. | kordab oma üleskutset kõigile liikmesriikidele ja Euroopa Liidule allkirjastada ja ratifitseerida Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioon (Istanbuli konventsioon); |
| --- | --- |

5.

kordab oma üleskutset kõigile liikmesriikidele ja Euroopa Liidule allkirjastada ja ratifitseerida Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioon (Istanbuli konventsioon);

| 6. | palub kõigil liikmesriikidel koostöös ELiga tagada soolist vägivalda kogenud naistele spetsiaalne traumanõustamine ja psühhosotsiaalne hooldus, millesse on vahetult kaasatud valdkonna naisspetsialistid ning mis on kättesaadav varjupaigamenetluse kõigil etappidel; |
| --- | --- |

6.

palub kõigil liikmesriikidel koostöös ELiga tagada soolist vägivalda kogenud naistele spetsiaalne traumanõustamine ja psühhosotsiaalne hooldus, millesse on vahetult kaasatud valdkonna naisspetsialistid ning mis on kättesaadav varjupaigamenetluse kõigil etappidel;

| 7. | on sügavalt mures teadete pärast, mille kohaselt naised ja lapsed nõustuvad ellujäämise nimel seksuaalsuhetega, et maksta ebaseaduslikult üle piiri toimetajatele ja jätkata teekonda varjupaiga taotlemiseks ELis; rõhutab veel kord, et Euroopasse viivad ohutud ja seaduslikud marsruudid on võti selle tegelikkuse tõhusaks ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

7.

on sügavalt mures teadete pärast, mille kohaselt naised ja lapsed nõustuvad ellujäämise nimel seksuaalsuhetega, et maksta ebaseaduslikult üle piiri toimetajatele ja jätkata teekonda varjupaiga taotlemiseks ELis; rõhutab veel kord, et Euroopasse viivad ohutud ja seaduslikud marsruudid on võti selle tegelikkuse tõhusaks ärahoidmiseks;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL arvestaks Frontexi põhiõiguste ametniku büroos kaebuste esitamise mehhanismi loomisel soolist perspektiivi ning käsitleks Frontexi, liikmesriikide ja Frontexiga koostöö tegemise käigus kolmandate riikide ametnike poolt toime pandud inimõiguste rikkumisi, nagu Euroopa Parlament nõudis oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL arvestaks Frontexi põhiõiguste ametniku büroos kaebuste esitamise mehhanismi loomisel soolist perspektiivi ning käsitleks Frontexi, liikmesriikide ja Frontexiga koostöö tegemise käigus kolmandate riikide ametnike poolt toime pandud inimõiguste rikkumisi, nagu Euroopa Parlament nõudis oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ;

| 9. | nõuab sihipäraseid meetmeid naispagulaste ja -varjupaigataotlejate täieliku integreerimise tagamiseks, vältides ärakasutamise, kuritarvitamise, vägivalla ja inimkaubanduse kõiki vorme; |
| --- | --- |

9.

nõuab sihipäraseid meetmeid naispagulaste ja -varjupaigataotlejate täieliku integreerimise tagamiseks, vältides ärakasutamise, kuritarvitamise, vägivalla ja inimkaubanduse kõiki vorme;

| 10. | rõhutab, et igasuguse ELi rände- ja varjupaigapoliitika ning vastavate meetmete kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel tuleks võtta arvesse inimeste sugu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et igasuguse ELi rände- ja varjupaigapoliitika ning vastavate meetmete kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel tuleks võtta arvesse inimeste sugu;

Pagulasseisundi kindlaksmääramise sooline mõõde

| 11. | nõuab, et rände- ja varjupaigapoliitika ulatuslikumate reformide raames võetaks vastu uued ja terviklikud kogu ELi hõlmavad soolist võrdõiguslikkust käsitlevad suunised, milles võetakse täiel määral arvesse tagakiusamise sotsiaalset, kultuurilist ja poliitilist mõõdet ning mis sisaldavad vastuvõtmis- ja integreerimismeetmeid; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et rände- ja varjupaigapoliitika ulatuslikumate reformide raames võetaks vastu uued ja terviklikud kogu ELi hõlmavad soolist võrdõiguslikkust käsitlevad suunised, milles võetakse täiel määral arvesse tagakiusamise sotsiaalset, kultuurilist ja poliitilist mõõdet ning mis sisaldavad vastuvõtmis- ja integreerimismeetmeid;

| 12. | rõhutab, et isegi turvaliseks peetavates riikides võivad naised kannatada soolise tagakiusamise all, kuna LGBTI-inimesed võivad samuti langeda väärkohtlemise ohvriks ning seega võib nende kaitsetaotlus olla õigustatud; kutsub kõiki liikmesriike üles võtma vastu varjupaigamenetlusi ning püüdma töötada välja koolitusprogramme, milles võetakse arvesse mitme tõrjutust põhjustava omadusega naiste, sealhulgas LGBTI-naiste vajadusi; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid võitleksid LGBTI-naiste käitumist ja omadusi puudutavate kahjulike stereotüüpidega ning kohaldaksid nende varjupaigataotluste suhtes täielikult ELi põhiõiguste hartat; rõhutab, et kõigis liikmesriikides on vaja LGBTI-inimestega arvestavaid vastuvõtukeskusi; toonitab, et LGBTI-inimeste vastane vägivald on vastuvõtukeskustes tavaline; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et isegi turvaliseks peetavates riikides võivad naised kannatada soolise tagakiusamise all, kuna LGBTI-inimesed võivad samuti langeda väärkohtlemise ohvriks ning seega võib nende kaitsetaotlus olla õigustatud; kutsub kõiki liikmesriike üles võtma vastu varjupaigamenetlusi ning püüdma töötada välja koolitusprogramme, milles võetakse arvesse mitme tõrjutust põhjustava omadusega naiste, sealhulgas LGBTI-naiste vajadusi; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid võitleksid LGBTI-naiste käitumist ja omadusi puudutavate kahjulike stereotüüpidega ning kohaldaksid nende varjupaigataotluste suhtes täielikult ELi põhiõiguste hartat; rõhutab, et kõigis liikmesriikides on vaja LGBTI-inimestega arvestavaid vastuvõtukeskusi; toonitab, et LGBTI-inimeste vastane vägivald on vastuvõtukeskustes tavaline;

| 13. | rõhutab, et vägivalla ja diskrimineerimise soolised vormid, muu hulgas vägistamine ja seksuaalne vägivald, naiste suguelundite moonutamine, sundabielu, perevägivald, nn aukuriteod ja riigi poolt sanktsioneeritud sooline diskrimineerimine, kujutavad endast tagakiusamist ja peaksid olema kehtivad põhjused ELis varjupaiga taotlemiseks ning see peaks kajastuma uutes soolist võrdõiguslikkust käsitlevates suunistes; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et vägivalla ja diskrimineerimise soolised vormid, muu hulgas vägistamine ja seksuaalne vägivald, naiste suguelundite moonutamine, sundabielu, perevägivald, nn aukuriteod ja riigi poolt sanktsioneeritud sooline diskrimineerimine, kujutavad endast tagakiusamist ja peaksid olema kehtivad põhjused ELis varjupaiga taotlemiseks ning see peaks kajastuma uutes soolist võrdõiguslikkust käsitlevates suunistes;

| 14. | palub komisjonil koguda ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse kohta põhjalikku statistikat, et lisada sellesse rohkem sooliselt eristatud andmekategooriaid, eelkõige seoses varjupaigamenetluse etappidega pärast esialgse otsuse tegemist; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil koguda ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse kohta põhjalikku statistikat, et lisada sellesse rohkem sooliselt eristatud andmekategooriaid, eelkõige seoses varjupaigamenetluse etappidega pärast esialgse otsuse tegemist;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja naiste suguelundite moonutamist käsitlevad tõlgendamisjuhised, milles võetakse täiel määral arvesse UNHCRi suuniseid soolise tagakiusamise kohta ja naiste suguelundite moonutamist käsitlevat juhendit ning milles tuuakse selgelt välja liikmesriikide kohustused, kusjuures erilist tähelepanu pöörataks kaitsetute varjupaigataotlejate kindlakstegemisele ja nendega suhtlemisele; rõhutab, et suguelundite moonutamise läbi teinud naistel võib olla raske seda traumat väljendada; palub liikmesriikidel võtta meetmeid selle tagamiseks, et kõik naistevastase vägivalla vormid, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise saab lugeda tagakiusamiseks ning seega saavad ohvrid toetuda kaitsele, mida pakub 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon kooskõlas Istanbuli konventsiooni artikliga 60; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja naiste suguelundite moonutamist käsitlevad tõlgendamisjuhised, milles võetakse täiel määral arvesse UNHCRi suuniseid soolise tagakiusamise kohta ja naiste suguelundite moonutamist käsitlevat juhendit ning milles tuuakse selgelt välja liikmesriikide kohustused, kusjuures erilist tähelepanu pöörataks kaitsetute varjupaigataotlejate kindlakstegemisele ja nendega suhtlemisele; rõhutab, et suguelundite moonutamise läbi teinud naistel võib olla raske seda traumat väljendada; palub liikmesriikidel võtta meetmeid selle tagamiseks, et kõik naistevastase vägivalla vormid, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise saab lugeda tagakiusamiseks ning seega saavad ohvrid toetuda kaitsele, mida pakub 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon kooskõlas Istanbuli konventsiooni artikliga 60;

| 16. | kutsub liikmesriike üles tagama, et piiridel läbi viidavad varjupaigamenetlused vastaksid UNHCRi suunistele rahvusvahelise kaitse kohta, eriti seoses soolise tagakiusamisega, ja UNHCRi suunistele taotluste kohta pagulase staatuse saamiseks seksuaalse sättumuse ja/või soolise identiteedi alusel, milles on liikmesriikide kohustused selgelt sätestatud; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles tagama, et piiridel läbi viidavad varjupaigamenetlused vastaksid UNHCRi suunistele rahvusvahelise kaitse kohta, eriti seoses soolise tagakiusamisega, ja UNHCRi suunistele taotluste kohta pagulase staatuse saamiseks seksuaalse sättumuse ja/või soolise identiteedi alusel, milles on liikmesriikide kohustused selgelt sätestatud;

| 17. | palub komisjonil kirjeldatud olukorda arvestades vaadata läbi Daphne ja Odysseuse programmide tugevam rahastamine ja laiem kohaldamisala ning hinnata, kas neid programme saaks kohandada praegusele olukorrale, et kaitsta naispagulasi; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil kirjeldatud olukorda arvestades vaadata läbi Daphne ja Odysseuse programmide tugevam rahastamine ja laiem kohaldamisala ning hinnata, kas neid programme saaks kohandada praegusele olukorrale, et kaitsta naispagulasi;

| 18. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kehtestada ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri; nõuab, et võetaks kõik vajalikud meetmed tagamaks, et see lähenemisviis oleks kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega ning et naiste, laste ja muude kaitsetute rühmade õigusi ei kahjustataks; nõuab soolise eristamise kohaldamist; on arvamusel, et turvaliste päritoluriikide nimekiri ei tohiks tuua kaasa ebasoodsamat menetlemist nende naiste jaoks, kelle varjupaigataotluste aluseks on soolise vägivalla hirm või kogemus; rõhutab vajadust vältida kiirustavaid otsuseid, milles ei võeta nõuetekohaselt arvesse ohte ja isegi surmaohtu, millesse satuvad soolise vägivalla all kannatanud naised, kui nende taotlus tagasi lükatakse ja nad on sunnitud oma riiki tagasi pöörduma; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kehtestada ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri; nõuab, et võetaks kõik vajalikud meetmed tagamaks, et see lähenemisviis oleks kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega ning et naiste, laste ja muude kaitsetute rühmade õigusi ei kahjustataks; nõuab soolise eristamise kohaldamist; on arvamusel, et turvaliste päritoluriikide nimekiri ei tohiks tuua kaasa ebasoodsamat menetlemist nende naiste jaoks, kelle varjupaigataotluste aluseks on soolise vägivalla hirm või kogemus; rõhutab vajadust vältida kiirustavaid otsuseid, milles ei võeta nõuetekohaselt arvesse ohte ja isegi surmaohtu, millesse satuvad soolise vägivalla all kannatanud naised, kui nende taotlus tagasi lükatakse ja nad on sunnitud oma riiki tagasi pöörduma;

| 19. | nõuab, et kõigis liikmesriikides kasutataks usaldusväärsuse hindamiseks objektiivsemaid ja inimeste sugu paremini arvestavaid lähenemisviise ning tõhustataks otsustajatele suunatud usaldusväärsuse hindamist käsitlevat koolitust, mis hõlmab soolist mõõdet; toonitab, et usaldusväärsuse hindamine ei saa kunagi olla täiesti täpne ja seda ei tohiks kasutada negatiivse varjupaigaotsuse ainsa alusena; soovitab naiste esitatud varjupaigataotluste hindamisel võtta arvesse kultuurilist, sotsiaalset ja psühholoogilist profiili, sealhulgas kultuuritausta, haridust, traumat, hirmu, häbitunnet ja/või meeste ja naiste kultuurilist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et kõigis liikmesriikides kasutataks usaldusväärsuse hindamiseks objektiivsemaid ja inimeste sugu paremini arvestavaid lähenemisviise ning tõhustataks otsustajatele suunatud usaldusväärsuse hindamist käsitlevat koolitust, mis hõlmab soolist mõõdet; toonitab, et usaldusväärsuse hindamine ei saa kunagi olla täiesti täpne ja seda ei tohiks kasutada negatiivse varjupaigaotsuse ainsa alusena; soovitab naiste esitatud varjupaigataotluste hindamisel võtta arvesse kultuurilist, sotsiaalset ja psühholoogilist profiili, sealhulgas kultuuritausta, haridust, traumat, hirmu, häbitunnet ja/või meeste ja naiste kultuurilist ebavõrdsust;

| 20. | kutsub liikmesriike üles positiivseid varjupaigaotsuseid põhjendama, et teha kättesaadavaks kasulik teave soolise vägivalla arvessevõtmise kohta ja tagada läbipaistvus põhjenduste puhul, mille alusel varjupaigataotlused on konventsiooni kohaselt heaks kiidetud; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles positiivseid varjupaigaotsuseid põhjendama, et teha kättesaadavaks kasulik teave soolise vägivalla arvessevõtmise kohta ja tagada läbipaistvus põhjenduste puhul, mille alusel varjupaigataotlused on konventsiooni kohaselt heaks kiidetud;

| 21. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid naistele teavet varjupaigamenetluste, nende õiguste ja varjupaika taotlevate naiste käsutuses olevate eriteenuste kohta; rõhutab naiste õigust esitada varjupaigataotlus oma abikaasast sõltumatult, kuna see on tähtis naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte seisukohast; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid kõiki naisi nende õigusest esitada sõltumatu varjupaigataotlus, mis võimaldab naistel taotleda ja säilitada pagulas- või varjupaigataotleja seisund teiste pereliikmete olukorrast olenemata; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid naistele teavet varjupaigamenetluste, nende õiguste ja varjupaika taotlevate naiste käsutuses olevate eriteenuste kohta; rõhutab naiste õigust esitada varjupaigataotlus oma abikaasast sõltumatult, kuna see on tähtis naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte seisukohast; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid kõiki naisi nende õigusest esitada sõltumatu varjupaigataotlus, mis võimaldab naistel taotleda ja säilitada pagulas- või varjupaigataotleja seisund teiste pereliikmete olukorrast olenemata;

| 22. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, ning direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, ning direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded;

| 23. | on seisukohal, et soolise vägivalla kahtluse korral tuleks alati võtta kiireid meetmeid humanitaarabi andmiseks, kuna kaitsetuid rühmi, nagu naised ja lapsed, ohustab sageli füüsiline ja moraalne vägivald ebaseaduslikel rändemarsruutidel, kus neil ei ole mingeid õigusi; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et soolise vägivalla kahtluse korral tuleks alati võtta kiireid meetmeid humanitaarabi andmiseks, kuna kaitsetuid rühmi, nagu naised ja lapsed, ohustab sageli füüsiline ja moraalne vägivald ebaseaduslikel rändemarsruutidel, kus neil ei ole mingeid õigusi;

| 24. | rõhutab, et naised ja tütarlapsed on eriti kaitsetud ebaseaduslikult üle piiri toimetajate poolse ärakasutamise ees; palub seetõttu liikmesriikidel suurendada politsei- ja õiguskoostööd, sealhulgas Europoli, Frontexi, Eurojusti ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (EASO), et võidelda tulemuslikult rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et naised ja tütarlapsed on eriti kaitsetud ebaseaduslikult üle piiri toimetajate poolse ärakasutamise ees; palub seetõttu liikmesriikidel suurendada politsei- ja õiguskoostööd, sealhulgas Europoli, Frontexi, Eurojusti ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (EASO), et võidelda tulemuslikult rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu;

| 25. | rõhutab, kui tähtis on korraldada lastehoid ja ülalpeetavate hooldus varjupaigamenetlusega seotud kontrollide ja küsitluste ajal, et oleks tagatud õiglane võimalus varjupaigataotluse esitamiseks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, kui tähtis on korraldada lastehoid ja ülalpeetavate hooldus varjupaigamenetlusega seotud kontrollide ja küsitluste ajal, et oleks tagatud õiglane võimalus varjupaigataotluse esitamiseks;

Naiste vajadused varjupaigamenetlustes

| 26. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid varjupaika taotlevaid naisi nõuetekohaselt nende õigustest ja eriti õigusest naissoost küsitlejale ja tõlgile ning küsitluse toimumisele ilma kolmandate isikuteta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid küsitlejatele ja tõlkidele põhjalikku ja kohustuslikku koolitust seksuaalse vägivalla, trauma ja mälestuste teemal; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid nende õiguste austamise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid varjupaigamenetluste direktiivi artikli 15 lõiget 3; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid varjupaika taotlevaid naisi nõuetekohaselt nende õigustest ja eriti õigusest naissoost küsitlejale ja tõlgile ning küsitluse toimumisele ilma kolmandate isikuteta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid küsitlejatele ja tõlkidele põhjalikku ja kohustuslikku koolitust seksuaalse vägivalla, trauma ja mälestuste teemal; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid nende õiguste austamise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid varjupaigamenetluste direktiivi artikli 15 lõiget 3;

| 27. | märgib murelikult, et paljud varjupaigajuhtumitega tegelevad töötajad ELis ei tunne naiste suguelundite moonutamise teemat; palub liikmesriikidel teha riigi tasandil koostööd oma varjupaigaasutustega, et seada sisse paremad menetlused nende naiste ja tütarlaste toetamiseks ja abistamiseks, kes on suguelundite moonutamise läbi teinud või elavad selle ohus; |
| --- | --- |

27.

märgib murelikult, et paljud varjupaigajuhtumitega tegelevad töötajad ELis ei tunne naiste suguelundite moonutamise teemat; palub liikmesriikidel teha riigi tasandil koostööd oma varjupaigaasutustega, et seada sisse paremad menetlused nende naiste ja tütarlaste toetamiseks ja abistamiseks, kes on suguelundite moonutamise läbi teinud või elavad selle ohus;

| 28. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid annaksid ajakohast ja kättesaadavat teavet varjupaigamenetluse ning varjupaika taotlevate naiste õiguste ja soodustuste kohta; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid annaksid ajakohast ja kättesaadavat teavet varjupaigamenetluse ning varjupaika taotlevate naiste õiguste ja soodustuste kohta;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid täieliku juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas ohutu abordi võimaldamine, ja eraldaksid kiiremas korras täiendavaid vahendeid tervishoiuteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid täieliku juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas ohutu abordi võimaldamine, ja eraldaksid kiiremas korras täiendavaid vahendeid tervishoiuteenuste osutamiseks;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid naistele kaitse ja abi nende viibimise ajal pagulaslaagrites, piirikontrollide käigus ja muidugi pärast ELi sisenemist; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid naistele kaitse ja abi nende viibimise ajal pagulaslaagrites, piirikontrollide käigus ja muidugi pärast ELi sisenemist;

| 31. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni ning kohaldaksid selle artiklit 59, milles on selgelt märgitud, et osalised peaksid võtma vajalikud meetmed, et peatada väljasaatmismenetlus ja/või anda iseseisev elamisluba abielu lõppemisel neile rändajatest naistele, kelle elamisõiguslik staatus sõltub nende abikaasast; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni ning kohaldaksid selle artiklit 59, milles on selgelt märgitud, et osalised peaksid võtma vajalikud meetmed, et peatada väljasaatmismenetlus ja/või anda iseseisev elamisluba abielu lõppemisel neile rändajatest naistele, kelle elamisõiguslik staatus sõltub nende abikaasast;

| 32. | nõuab, et varjupaika taotlevatele ja rändajatest naistele antaks nende abikaasast sõltumatu õiguslik seisund, et vältida nende ekspluateerimist, muuta nad vähem haavatavaks ja suurendada võrdsust; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et varjupaika taotlevatele ja rändajatest naistele antaks nende abikaasast sõltumatu õiguslik seisund, et vältida nende ekspluateerimist, muuta nad vähem haavatavaks ja suurendada võrdsust;

| 33. | rõhutab, et dokumentideta rändavatel naistel ja tütarlastel peaks olema täielik juurdepääs elementaarsetele põhiõigustele ning tuleks arendada seadusliku rände võimalusi; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et dokumentideta rändavatel naistel ja tütarlastel peaks olema täielik juurdepääs elementaarsetele põhiõigustele ning tuleks arendada seadusliku rände võimalusi;

| 34. | rõhutab, et perekonna taasühinemise menetlused peavad pakkuma oma perekonnaga ELis ühinevatele naistele ja tütarlastele individuaalseid õigusi, et nad ei peaks tervishoiule, haridusele või tööle juurdepääsu osas sõltuma võib-olla kuritarvituslikust suhtest meessoost pereliikmega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et perekonna taasühinemise menetlused peavad pakkuma oma perekonnaga ELis ühinevatele naistele ja tütarlastele individuaalseid õigusi, et nad ei peaks tervishoiule, haridusele või tööle juurdepääsu osas sõltuma võib-olla kuritarvituslikust suhtest meessoost pereliikmega;

| 35. | mõistab kindlalt hukka naistevastase seksuaalse vägivalla kasutamise sõjarelvana; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleks pöörata konfliktides väärkohtlemist kogenud rändajatest naistele ja tütarlastele, tagades neile psühholoogilise ja arstiabi kättesaadavuse; |
| --- | --- |

35.

mõistab kindlalt hukka naistevastase seksuaalse vägivalla kasutamise sõjarelvana; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleks pöörata konfliktides väärkohtlemist kogenud rändajatest naistele ja tütarlastele, tagades neile psühholoogilise ja arstiabi kättesaadavuse;

| 36. | peab tervitatavaks, et EASO on välja töötanud uue koolitusmooduli soo, soolise identiteedi ja seksuaalse sättumuse kohta; nõuab, et EASO töösse integreeritaks täielikult soolise aspekti arvestamine ja sooteadlik eelarvestamine, luues selleks soolise võrdõiguslikkuse teabekeskused ja pidades ametlikult sidet Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE); nõuab päritoluriiki puudutavat teavet, mis hõlmab naiste olukorda nii seaduslikult kui ka tegelikult, sealhulgas teavet naiste tagakiusamise või sellega ähvardamise kohta valitsusväliste osalejate poolt; |
| --- | --- |

36.

peab tervitatavaks, et EASO on välja töötanud uue koolitusmooduli soo, soolise identiteedi ja seksuaalse sättumuse kohta; nõuab, et EASO töösse integreeritaks täielikult soolise aspekti arvestamine ja sooteadlik eelarvestamine, luues selleks soolise võrdõiguslikkuse teabekeskused ja pidades ametlikult sidet Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE); nõuab päritoluriiki puudutavat teavet, mis hõlmab naiste olukorda nii seaduslikult kui ka tegelikult, sealhulgas teavet naiste tagakiusamise või sellega ähvardamise kohta valitsusväliste osalejate poolt;

| 37. | ergutab kõiki liikmesriike kasutama täielikult ära Dublini määrust selle tagamiseks, et perekonnad saavad kokku jääda ja nende varjupaigataotlusi menetleb sama asutus; |
| --- | --- |

37.

ergutab kõiki liikmesriike kasutama täielikult ära Dublini määrust selle tagamiseks, et perekonnad saavad kokku jääda ja nende varjupaigataotlusi menetleb sama asutus;

Vastuvõtmine ja kinnipidamine

| 38. | nõuab, et ELis lõpetataks laste kinnipidamine ning vanemad saaksid oma varjupaigaotsust oodates elada koos oma lastega sobivates tingimustes; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et ELis lõpetataks laste kinnipidamine ning vanemad saaksid oma varjupaigaotsust oodates elada koos oma lastega sobivates tingimustes;

| 39. | rõhutab, et varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks vältida ning kinnipidamist võib kohaldada ainult siis, kui sellel on õiguspärane eesmärk ning seda peetakse iga üksikjuhtumi puhul nii vajalikuks kui ka proportsionaalseks, ning see ei saa mingil juhul olla õigustatud nooremate kui 18-aastaste puhul; on arvamusel, et varjupaiga taotlemise õiguse austamine tähendab varjupaigataotlejatele avatud ja inimlike vastuvõtutingimuste loomist, sealhulgas ohutut, väärikat ja inimõigusi järgivat kohtlemist; rõhutab vajadust töötada välja alternatiivid kinnipidamisele, sealhulgas kaasamisele keskenduvad lähenemisviisid, mis vastavad kaitsetute rühmade vajadustele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks vältida ning kinnipidamist võib kohaldada ainult siis, kui sellel on õiguspärane eesmärk ning seda peetakse iga üksikjuhtumi puhul nii vajalikuks kui ka proportsionaalseks, ning see ei saa mingil juhul olla õigustatud nooremate kui 18-aastaste puhul; on arvamusel, et varjupaiga taotlemise õiguse austamine tähendab varjupaigataotlejatele avatud ja inimlike vastuvõtutingimuste loomist, sealhulgas ohutut, väärikat ja inimõigusi järgivat kohtlemist; rõhutab vajadust töötada välja alternatiivid kinnipidamisele, sealhulgas kaasamisele keskenduvad lähenemisviisid, mis vastavad kaitsetute rühmade vajadustele;

| 40. | rõhutab, et paljud naisvarjupaigataotlejad ja -pagulased on kogenud äärmuslikku vägivalda ning kinnipidamine võib nende traumat süvendada; toonitab, et varjupaigataotlejate kinnipidamine puhtalt halduslikust mugavusest rikub õigust vabadusele, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 6; nõuab, et kõigis liikmesriikides lõpetataks kohe laste, rasedate ja rinnaga toitvate naiste ning vägistamise, seksuaalse vägivalla ja inimkaubanduse ohvrite kinnipidamine ning tehtaks neile kättesaadavaks asjakohane psühholoogiline abi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et paljud naisvarjupaigataotlejad ja -pagulased on kogenud äärmuslikku vägivalda ning kinnipidamine võib nende traumat süvendada; toonitab, et varjupaigataotlejate kinnipidamine puhtalt halduslikust mugavusest rikub õigust vabadusele, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 6; nõuab, et kõigis liikmesriikides lõpetataks kohe laste, rasedate ja rinnaga toitvate naiste ning vägistamise, seksuaalse vägivalla ja inimkaubanduse ohvrite kinnipidamine ning tehtaks neile kättesaadavaks asjakohane psühholoogiline abi;

| 41. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid vähendaksid kinnipidamiskohas enne äraviimist veedetava aja maksimaalset kestust alla tagasisaatmisdirektiivis sätestatud piiri; on arvamusel, et pikaajaline kinnipidamine kahjustab ebaproportsionaalselt kaitsetuid rühmi; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid vähendaksid kinnipidamiskohas enne äraviimist veedetava aja maksimaalset kestust alla tagasisaatmisdirektiivis sätestatud piiri; on arvamusel, et pikaajaline kinnipidamine kahjustab ebaproportsionaalselt kaitsetuid rühmi;

| 42. | nõuab tungivalt, et kinnipeetavad naisvarjupaigataotlejad, kes on kogenud seksuaalset kuritarvitamist, saaksid asjakohast meditsiinilist nõu, sealhulgas rasedusega lõppenud juhtudel, ning neile tagataks vajalikud füüsilise ja vaimse tervise teenused, toetus ja õigusabi; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et tagada turvalised, inimlikud ja piisavad vastuvõtu-, transiidi- ja kinnipidamistingimused ning naistele ja perekondadele eraldi majutus- ja sanitaarruumid; juhib tähelepanu sellele, et asjakohaste põhiliste hügieenivahendite komplektide andmine kõigile naistele ja tütarlastele peaks olema abiprogrammides üldiseks tavaks; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et kinnipeetavad naisvarjupaigataotlejad, kes on kogenud seksuaalset kuritarvitamist, saaksid asjakohast meditsiinilist nõu, sealhulgas rasedusega lõppenud juhtudel, ning neile tagataks vajalikud füüsilise ja vaimse tervise teenused, toetus ja õigusabi; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et tagada turvalised, inimlikud ja piisavad vastuvõtu-, transiidi- ja kinnipidamistingimused ning naistele ja perekondadele eraldi majutus- ja sanitaarruumid; juhib tähelepanu sellele, et asjakohaste põhiliste hügieenivahendite komplektide andmine kõigile naistele ja tütarlastele peaks olema abiprogrammides üldiseks tavaks;

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et naispagulaste otsene ja kaudne kaasamine toiduainete ja toiduks mittekasutatavate esemete jaotamise korraldamisse tagab, et kõnealuseid esemeid jaotab ja kontrollib otseselt leibkonna täiskasvanud naisliige ning sellega kindlustatakse nende õiglane jaotamine; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu sellele, et naispagulaste otsene ja kaudne kaasamine toiduainete ja toiduks mittekasutatavate esemete jaotamise korraldamisse tagab, et kõnealuseid esemeid jaotab ja kontrollib otseselt leibkonna täiskasvanud naisliige ning sellega kindlustatakse nende õiglane jaotamine;

| 44. | palub komisjonil ja liikmesriikidel varustada pagulaste ja varjupaigataotlejate vastuvõtukeskused sobivate aladega, mis võimaldavad neil oma laste eest hoolitseda ja nende järele vaadata; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil ja liikmesriikidel varustada pagulaste ja varjupaigataotlejate vastuvõtukeskused sobivate aladega, mis võimaldavad neil oma laste eest hoolitseda ja nende järele vaadata;

| 45. | palub liikmesriikidel rakendada või tugevdada mehhanisme selliste ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskuste jälgimiseks, kus ei pruugita kohaldada soolise vägivalla leevendamise miinimumstandardeid, et hoida ära naiste ja tütarlaste ahistamise jätkumine ka saabumisriigis; |
| --- | --- |

45.

palub liikmesriikidel rakendada või tugevdada mehhanisme selliste ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskuste jälgimiseks, kus ei pruugita kohaldada soolise vägivalla leevendamise miinimumstandardeid, et hoida ära naiste ja tütarlaste ahistamise jätkumine ka saabumisriigis;

| 46. | rõhutab, et kaitsetute inimeste, nagu vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste, eriti saatjata tütarlaste vajadusi tuleks vastuvõtmismenetlustes esmatähtsaks pidada; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kaitsetute inimeste, nagu vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste, eriti saatjata tütarlaste vajadusi tuleks vastuvõtmismenetlustes esmatähtsaks pidada;

| 47. | toonitab, kui tähtis on varustada vastuvõtukeskused asjakohase õigusabiga naistele, et pakkuda neile kasulikku toetust teabe ja pereliikmete otsimisega seoses; |
| --- | --- |

47.

toonitab, kui tähtis on varustada vastuvõtukeskused asjakohase õigusabiga naistele, et pakkuda neile kasulikku toetust teabe ja pereliikmete otsimisega seoses;

| 48. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, millega vältida pagulasseisundi saanud naistele ja tütarlastele sundabielude pealesurumist meeste poolt, kes loodavad kindlustada endale turvalise juurdepääsu ja kellel muidu ei oleks sellisele juurdepääsule õigust; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, millega vältida pagulasseisundi saanud naistele ja tütarlastele sundabielude pealesurumist meeste poolt, kes loodavad kindlustada endale turvalise juurdepääsu ja kellel muidu ei oleks sellisele juurdepääsule õigust;

| 49. | rõhutab, et on hädavajalik läbi viia sisserändajate kinnipidamiskeskustes või piiridel väidetavalt toime pandud kõigi väärkohtlemise juhtumite, sealhulgas seksuaalse kuritarvitamise ja soolise vägivalla sõltumatu uurimine ning võimaldada ajakirjanike ja asjakohaste kodanikuühiskonna organisatsioonide juurdepääs kinnipidamiskeskustele; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et on hädavajalik läbi viia sisserändajate kinnipidamiskeskustes või piiridel väidetavalt toime pandud kõigi väärkohtlemise juhtumite, sealhulgas seksuaalse kuritarvitamise ja soolise vägivalla sõltumatu uurimine ning võimaldada ajakirjanike ja asjakohaste kodanikuühiskonna organisatsioonide juurdepääs kinnipidamiskeskustele;

| 50. | on seisukohal, et naisvarjupaigataotlejate kinnipidamise korral on vaja naiste eriliste hügieenivajaduste rahuldamiseks ruume ja tarbeid, tuleks edendada naisvalvurite kasutamist ning kõik naiskinnipeetavatega tegelevad töötajad peaksid saama naiste soopõhiseid vajadusi ja inimõigusi tutvustavat koolitust; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et naisvarjupaigataotlejate kinnipidamise korral on vaja naiste eriliste hügieenivajaduste rahuldamiseks ruume ja tarbeid, tuleks edendada naisvalvurite kasutamist ning kõik naiskinnipeetavatega tegelevad töötajad peaksid saama naiste soopõhiseid vajadusi ja inimõigusi tutvustavat koolitust;

| 51. | on arvamusel, et kinnipeetavatele naisvarjupaigataotlejatele, kes teatavad väärkohtlemisest, tuleb viivitamata pakkuda kaitset, toetust ja nõu ning nende väiteid peavad uurima pädevad ja sõltumatud asutused, kes järgivad täielikult konfidentsiaalsuse põhimõtet, sealhulgas juhul, kui naisi peetakse kinni koos nende abikaasade / partnerite / teiste sugulastega; on seisukohal, et kaitsemeetmete puhul tuleks arvestada eriti kättemaksuohtu; |
| --- | --- |

51.

on arvamusel, et kinnipeetavatele naisvarjupaigataotlejatele, kes teatavad väärkohtlemisest, tuleb viivitamata pakkuda kaitset, toetust ja nõu ning nende väiteid peavad uurima pädevad ja sõltumatud asutused, kes järgivad täielikult konfidentsiaalsuse põhimõtet, sealhulgas juhul, kui naisi peetakse kinni koos nende abikaasade / partnerite / teiste sugulastega; on seisukohal, et kaitsemeetmete puhul tuleks arvestada eriti kättemaksuohtu;

| 52. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi üles tegema koostööd kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidega, et leevendada ajutistes tingimustes elavate pagulaste, eelkõige kaitsetute naiste ja tütarlaste rasket olukorda; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi üles tegema koostööd kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidega, et leevendada ajutistes tingimustes elavate pagulaste, eelkõige kaitsetute naiste ja tütarlaste rasket olukorda;

Sotsiaalne kaasamine ja integratsioon

| 53. | kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama erimeetmeid, et soodustada naispagulaste ja -varjupaigataotlejate osalemist tööturul, sealhulgas pakkuma keeleõpet, kirjaoskuse programme, elukestvat õpet ja koolitust; palub komisjonil, liikmesriikidel ja kohalikel asutustel tagada pagulastest tütarlastele õigus saada seadusega ettenähtud haridust; toonitab, kui tähtis on formaalne ja mitteformaalne haridus ning kultuurivahetus naiste ja tütarlaste kaasamisel ning neile suurema mõjuvõimu andmisel; toonitab, kui oluline on suurendada naispagulaste juurdepääsu kõrgharidusele; nõuab välismaal saadud kvalifikatsioonide tunnustamiseks jõulisi ja läbipaistvaid menetlusi; |
| --- | --- |

53.

kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama erimeetmeid, et soodustada naispagulaste ja -varjupaigataotlejate osalemist tööturul, sealhulgas pakkuma keeleõpet, kirjaoskuse programme, elukestvat õpet ja koolitust; palub komisjonil, liikmesriikidel ja kohalikel asutustel tagada pagulastest tütarlastele õigus saada seadusega ettenähtud haridust; toonitab, kui tähtis on formaalne ja mitteformaalne haridus ning kultuurivahetus naiste ja tütarlaste kaasamisel ning neile suurema mõjuvõimu andmisel; toonitab, kui oluline on suurendada naispagulaste juurdepääsu kõrgharidusele; nõuab välismaal saadud kvalifikatsioonide tunnustamiseks jõulisi ja läbipaistvaid menetlusi;

| 54. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha rahalised ja muud ressursid kättesaadavaks kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidele, kes osutavad abi, edendavad kaasamist ning jälgivad pagulaste ja varjupaigataotlejate olukorda ELis, eriti mis puudutab tõkkeid ja haavatavust, mida kogevad naised ja tütarlapsed; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha rahalised ja muud ressursid kättesaadavaks kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidele, kes osutavad abi, edendavad kaasamist ning jälgivad pagulaste ja varjupaigataotlejate olukorda ELis, eriti mis puudutab tõkkeid ja haavatavust, mida kogevad naised ja tütarlapsed;

| 55. | palub liikmesriikidel ja komisjonil anda naisjuhtidele, keda nende päritoluriigis taga kiusati ja kes on nüüd pagulased, kinnitus, et nad saavad ELis turvaliselt jätkata oma poliitilist ja sotsiaalset tegevust naiste õiguste ja sooliste võrdõiguslikkuse heaks; |
| --- | --- |

55.

palub liikmesriikidel ja komisjonil anda naisjuhtidele, keda nende päritoluriigis taga kiusati ja kes on nüüd pagulased, kinnitus, et nad saavad ELis turvaliselt jätkata oma poliitilist ja sotsiaalset tegevust naiste õiguste ja sooliste võrdõiguslikkuse heaks;

| 56. | rõhutab, et naispagulaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamiseks on äärmiselt oluline kättesaadav ja kvaliteetne lastehoid ja teiste ülalpeetavate hooldus; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et naispagulaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamiseks on äärmiselt oluline kättesaadav ja kvaliteetne lastehoid ja teiste ülalpeetavate hooldus;

| 57. | ergutab liikmesriike kasutama Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile lisaks struktuuri- ja investeerimisfonde, et edendada pagulaste integreerimist tööturule, keskendudes eriti lastehoiule; |
| --- | --- |

57.

ergutab liikmesriike kasutama Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile lisaks struktuuri- ja investeerimisfonde, et edendada pagulaste integreerimist tööturule, keskendudes eriti lastehoiule;

| 58. | nõuab kiiremaid ja tõhusamaid perekonna taasühinemise menetlusi ning perekonna taasühinemist käsitlevaid otsuseid puudutavate sooliselt eristatud andmete kogumist; rõhutab õigusabile juurdepääsu olulisust perekonna taasühinemist käsitlevate juhtumite puhul; |
| --- | --- |

58.

nõuab kiiremaid ja tõhusamaid perekonna taasühinemise menetlusi ning perekonna taasühinemist käsitlevaid otsuseid puudutavate sooliselt eristatud andmete kogumist; rõhutab õigusabile juurdepääsu olulisust perekonna taasühinemist käsitlevate juhtumite puhul;

| 59. | on veendunud, et positiivsete varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine parandaks töö saamise, integratsiooni ja perekonna taasühinemise võimalusi; |
| --- | --- |

59.

on veendunud, et positiivsete varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine parandaks töö saamise, integratsiooni ja perekonna taasühinemise võimalusi;

| 60. | rõhutab, et vastuvõtvad riigid peaksid tagama täieliku juurdepääsu tasuta riiklikule kvaliteetsele haridusele, tervishoiuteenustele, eriti seoses seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega, pagulastest naiste vajadustele ja võimetele vastavale tööle ning pagulastest naiste ja tütarlaste vajadustele vastavale eluasemele; rõhutab, et sotsiaalhoolekandepoliitika on integratsiooni võti; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et vastuvõtvad riigid peaksid tagama täieliku juurdepääsu tasuta riiklikule kvaliteetsele haridusele, tervishoiuteenustele, eriti seoses seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega, pagulastest naiste vajadustele ja võimetele vastavale tööle ning pagulastest naiste ja tütarlaste vajadustele vastavale eluasemele; rõhutab, et sotsiaalhoolekandepoliitika on integratsiooni võti;

| 61. | nõuab, et kõikehõlmavad ja piisavalt rahastatud programmid käsitleksid naispagulaste rahuldamata lühi- ja pikaajalisi tervisevajadusi, sealhulgas psühhosotsiaalne ja traumajärgne nõustamine; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et kõikehõlmavad ja piisavalt rahastatud programmid käsitleksid naispagulaste rahuldamata lühi- ja pikaajalisi tervisevajadusi, sealhulgas psühhosotsiaalne ja traumajärgne nõustamine;

| 62. | toonitab tähtsat positiivset rolli, mis võib olla sotsiaalsetel ettevõtetel ja alternatiivsetel ärimudelitel (näiteks vastastikused ühingud ja ühistud) naispagulaste majandusliku mõjuvõimu suurendamisel ja nende tööturule ning sotsiaal- ja kultuuriellu integreerimisel; |
| --- | --- |

62.

toonitab tähtsat positiivset rolli, mis võib olla sotsiaalsetel ettevõtetel ja alternatiivsetel ärimudelitel (näiteks vastastikused ühingud ja ühistud) naispagulaste majandusliku mõjuvõimu suurendamisel ja nende tööturule ning sotsiaal- ja kultuuriellu integreerimisel;

| 63. | ergutab liikmesriikide vahel parimate tavade jagamist selle kohta, kuidas kogukondlike rohujuure tasandi organisatsioonide kaasamise ja pagulaste vahetu osalemise teel saab väljendada poliitikakujundajatele naispagulaste ja -varjupaigataotlejate seisukohti; |
| --- | --- |

63.

ergutab liikmesriikide vahel parimate tavade jagamist selle kohta, kuidas kogukondlike rohujuure tasandi organisatsioonide kaasamise ja pagulaste vahetu osalemise teel saab väljendada poliitikakujundajatele naispagulaste ja -varjupaigataotlejate seisukohti;

| 64. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel asutustel on oluline roll naispagulaste ja-varjupaigataotlejate kaasamisel, eriti seoses nende kaasamisega tööturule; ergutab neid asutusi edendama dialoogi ja mõttevahetust naispagulaste ja kohalike naiste vahel; |
| --- | --- |

64.

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel asutustel on oluline roll naispagulaste ja-varjupaigataotlejate kaasamisel, eriti seoses nende kaasamisega tööturule; ergutab neid asutusi edendama dialoogi ja mõttevahetust naispagulaste ja kohalike naiste vahel;

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0422.

---

Kolmapäev, 9. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/35

---

P8_TA(2016)0082

Leping tubakatootjatega (PMI leping)

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon tubakatootjatega sõlmitud kokkuleppe (PMI kokkulepe) kohta (2016/2555(RSP))

(2018/C 050/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettevõtte Philip Morris International ja selle tütarettevõtete ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel 9. juulil 2004. aastal sõlmitud salakaupade ja võltsingute vastu võitlemise kokkulepet ja üldist kohustustest vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevõtte Philip Morris International ja selle tütarettevõtete ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel 9. juulil 2004. aastal sõlmitud salakaupade ja võltsingute vastu võitlemise kokkulepet ja üldist kohustustest vabastamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) (1),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni ja tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli, mis võeti vastu Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste viiendal konverentsil 12. novembri 2012. aasta otsusega FCTC/COP5(1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni ja tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli, mis võeti vastu Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste viiendal konverentsil 12. novembri 2012. aasta otsusega FCTC/COP5(1),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. mai 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alla (COM(2015)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. mai 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alla (COM(2015)0193),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2016. aasta töödokumenti „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States“ (tehnilise hinnangu kohta kogemustele, mis saadi ettevõtte Philip Morris International ja selle tütarettevõtete ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel 9. juulil 2004. aastal sõlmitud salakaupade ja võltsingute vastu võitlemise kokkuleppe ja üldise kohustustest vabastamise tulemusel) (SWD(2016)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2016. aasta töödokumenti „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States“ (tehnilise hinnangu kohta kogemustele, mis saadi ettevõtte Philip Morris International ja selle tütarettevõtete ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel 9. juulil 2004. aastal sõlmitud salakaupade ja võltsingute vastu võitlemise kokkuleppe ja üldise kohustustest vabastamise tulemusel) (SWD(2016)0044),

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi uurimiskomisjoni soovituste rakendamisel tehtud edusamme (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi uurimiskomisjoni soovituste rakendamisel tehtud edusamme (2),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust lepingu kohta tubakatootjatega (PMI leping) (O-000010/2016 – B8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust lepingu kohta tubakatootjatega (PMI leping) (O-000010/2016 – B8-0109/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi finantshuvide kaitse on üks komisjoni tähtsamaid prioriteete, ning arvestades, et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega ning eeskätt salasigarettide ja võltsitud sigarettide ebaseaduslik üle piiri toimetamine toob konservatiivse hinnangu kohaselt riikide ja ELi eelarvete jaoks aastas kaasa enam kui 10 miljardi euro suuruse avaliku sektori tulude saamata jäämise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi finantshuvide kaitse on üks komisjoni tähtsamaid prioriteete, ning arvestades, et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega ning eeskätt salasigarettide ja võltsitud sigarettide ebaseaduslik üle piiri toimetamine toob konservatiivse hinnangu kohaselt riikide ja ELi eelarvete jaoks aastas kaasa enam kui 10 miljardi euro suuruse avaliku sektori tulude saamata jäämise;

| B. | arvestades, et ebaseaduslik kauplemine on raske kuritegu, mis aitab kaasa muude rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse liikide, sealhulgas inimkaubanduse, uimasti- ja relvakaubanduse ning mõnel juhul terrorirühmituste rahastamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaseaduslik kauplemine on raske kuritegu, mis aitab kaasa muude rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse liikide, sealhulgas inimkaubanduse, uimasti- ja relvakaubanduse ning mõnel juhul terrorirühmituste rahastamisele;

| C. | arvestades, et PMI kokkuleppe peamine eesmärk on vähendada ELi ebaseaduslikul tubakaturul PMI salakauba levimust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et PMI kokkuleppe peamine eesmärk on vähendada ELi ebaseaduslikul tubakaturul PMI salakauba levimust;

| D. | arvestades, et PMI kokkuleppe kehtivus lõpeb 9. juulil 2016. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et PMI kokkuleppe kehtivus lõpeb 9. juulil 2016. aastal;

| E. | arvestades, et komisjoni poolt PMI kokkuleppe kohta esitatud tehnilises hinnangus järeldatakse, et kõnealune põhieesmärk on tulemuslikult täidetud, kuid selles seatakse kahtluse alla kõnealuse tulemuse põhjuslik seos ning juhitakse tähelepanu asjaolule, et PMI salakauba vähenemine ei ole toonud kaasa ebaseaduslike toodete hulga üldist vähenemist ELi turul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni poolt PMI kokkuleppe kohta esitatud tehnilises hinnangus järeldatakse, et kõnealune põhieesmärk on tulemuslikult täidetud, kuid selles seatakse kahtluse alla kõnealuse tulemuse põhjuslik seos ning juhitakse tähelepanu asjaolule, et PMI salakauba vähenemine ei ole toonud kaasa ebaseaduslike toodete hulga üldist vähenemist ELi turul;

| F. | arvestades, et PMI kokkuleppe tulemusel on avaliku sektori tuludesse lisandunud rahalist kasu ligikaudu 1 miljardi USA dollari ulatuses aastamaksetena ja 68,2 miljoni euro ulatuses toodete arestimise korral makstava tasuna, mis jaguneb komisjoni (umbes 10 %) ja liikmesriikide (umbes 90 %) vahel; arvestades, et puuduvad andmed selle kohta, kuidas on liikmesriigid kõnealuse kokkuleppe raames saadud tulusid kulutanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et PMI kokkuleppe tulemusel on avaliku sektori tuludesse lisandunud rahalist kasu ligikaudu 1 miljardi USA dollari ulatuses aastamaksetena ja 68,2 miljoni euro ulatuses toodete arestimise korral makstava tasuna, mis jaguneb komisjoni (umbes 10 %) ja liikmesriikide (umbes 90 %) vahel; arvestades, et puuduvad andmed selle kohta, kuidas on liikmesriigid kõnealuse kokkuleppe raames saadud tulusid kulutanud;

| G. | arvestades, et tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse õigusraamistikus ja turukeskkonnas on pärast kokkuleppe allkirjastamist toimunud olulised muutused, milleks on eelkõige suurem hulk kaubamärgita sigarette, millele sageli viidatakse väljendiga „odavad valged“, ning uue turusegmendi teke, milleks on vedela nikotiini müük e-sigarettide jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse õigusraamistikus ja turukeskkonnas on pärast kokkuleppe allkirjastamist toimunud olulised muutused, milleks on eelkõige suurem hulk kaubamärgita sigarette, millele sageli viidatakse väljendiga „odavad valged“, ning uue turusegmendi teke, milleks on vedela nikotiini müük e-sigarettide jaoks;

| H. | arvestades, et praegu on Euroopa Kohtus direktiivi 2014/40/EL vaidlustamiseks arutamisel kohtuasjad C-358/14 (Poola vs. parlament ja nõukogu), C-477/14 (Pillbox 38 (UK) Limited) ja C-547/14 (Philip Morris Brands SARL jt), mille kõnealused tubakatootjad peaksid esimesel võimalusel tagasi võtma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praegu on Euroopa Kohtus direktiivi 2014/40/EL vaidlustamiseks arutamisel kohtuasjad C-358/14 (Poola vs. parlament ja nõukogu), C-477/14 (Pillbox 38 (UK) Limited) ja C-547/14 (Philip Morris Brands SARL jt), mille kõnealused tubakatootjad peaksid esimesel võimalusel tagasi võtma;

| I. | arvestades, et komisjon on pühendunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli ratifitseerimisele, mis on suur samm tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse õigusraamistiku tugevdamise suunas; arvestades, et komisjon on kohustunud kutsuma kolmandaid riike üles protokolli ratifitseerima; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon on pühendunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli ratifitseerimisele, mis on suur samm tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse õigusraamistiku tugevdamise suunas; arvestades, et komisjon on kohustunud kutsuma kolmandaid riike üles protokolli ratifitseerima;

| J. | arvestades, et tubakatoodete ebaseadusliku üle piiri toimetamisega õõnestatakse ELi rahvatervise poliitikat ja see tähendab, et ebaseaduslikud tubakatooted on paljudes kohtades ebaseaduslikult ja oluliselt soodsama hinnaga kättesaadavad, kaasa arvatud noortele; arvestades, et võltsitud sigaretid ei ole mitte üksnes ebaseaduslikult toodetud ja imporditud, vaid need sisaldavad ka tundmatuid koostisaineid, kujutades seega endast tõsist ohtu tervisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tubakatoodete ebaseadusliku üle piiri toimetamisega õõnestatakse ELi rahvatervise poliitikat ja see tähendab, et ebaseaduslikud tubakatooted on paljudes kohtades ebaseaduslikult ja oluliselt soodsama hinnaga kättesaadavad, kaasa arvatud noortele; arvestades, et võltsitud sigaretid ei ole mitte üksnes ebaseaduslikult toodetud ja imporditud, vaid need sisaldavad ka tundmatuid koostisaineid, kujutades seega endast tõsist ohtu tervisele;

| 1. | tunneb heameelt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli üle ja nõuab selle ratifitseerimisprotsessi võimalikult kiiret lõpuleviimist; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli üle ja nõuab selle ratifitseerimisprotsessi võimalikult kiiret lõpuleviimist;

| 2. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle protokoll ratifitseerida ning komisjoni poolt võetud kohustuse üle kutsuda liikmesriike ja kolmandaid riike üles see ratifitseerima; märgib, et praeguseks on protokolli ratifitseerinud 15 riiki, sealhulgas viis ELi liikmesriiki, ning et EL valmistub praegu seda ratifitseerima; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle protokoll ratifitseerida ning komisjoni poolt võetud kohustuse üle kutsuda liikmesriike ja kolmandaid riike üles see ratifitseerima; märgib, et praeguseks on protokolli ratifitseerinud 15 riiki, sealhulgas viis ELi liikmesriiki, ning et EL valmistub praegu seda ratifitseerima;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon püüdleks protokolli kiire ratifitseerimise poole; on aga veendunud, et kõnealuse kokkuleppe uuendamine saadaks kolmandatele riikidele kahjustava ja kontraproduktiivse sõnumi, et EL osaleb kohatus suhtluses tubakatööstusega, kuigi protokolliga on selgelt selline suhtlus keelatud; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon püüdleks protokolli kiire ratifitseerimise poole; on aga veendunud, et kõnealuse kokkuleppe uuendamine saadaks kolmandatele riikidele kahjustava ja kontraproduktiivse sõnumi, et EL osaleb kohatus suhtluses tubakatööstusega, kuigi protokolliga on selgelt selline suhtlus keelatud;

| 4. | väljendab veendumust, et PMI kokkuleppe uuendamine ei pruugi olla kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõikest 3 tulenevate ELi kohustustega ja et see asjaolu võib kahjustada ELi kui tubaka tarbimise leviku vähendamise ülemaailmse juhi mainet; |
| --- | --- |

4.

väljendab veendumust, et PMI kokkuleppe uuendamine ei pruugi olla kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõikest 3 tulenevate ELi kohustustega ja et see asjaolu võib kahjustada ELi kui tubaka tarbimise leviku vähendamise ülemaailmse juhi mainet;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõike 3 rakendamise suunistes on sätestatud, et „tubakatööstuse huvide ja rahvatervise poliitika huvide vahel on põhimõttelised ja lepitamatud vastuolud“; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõike 3 rakendamise suunistes on sätestatud, et „tubakatööstuse huvide ja rahvatervise poliitika huvide vahel on põhimõttelised ja lepitamatud vastuolud“;

| 6. | tunneb heameelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) (edaspidi „tubakatoodete direktiiv“) vastuvõtmise üle; rõhutab, et tubakatoodete direktiivis on juba sätestatud õiguslik nõue, et tubakatootjad peavad kasutusele võtma ja kasutuses hoidma tuvastus- ja jälgimissüsteemi, mis peab sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka puhul toimima alates 20. maist 2019. aastal ja muude tubakatoodete puhul alates 20. maist 2024. aastal; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) (edaspidi „tubakatoodete direktiiv“) vastuvõtmise üle; rõhutab, et tubakatoodete direktiivis on juba sätestatud õiguslik nõue, et tubakatootjad peavad kasutusele võtma ja kasutuses hoidma tuvastus- ja jälgimissüsteemi, mis peab sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka puhul toimima alates 20. maist 2019. aastal ja muude tubakatoodete puhul alates 20. maist 2024. aastal;

| 7. | rõhutab, et komisjon peab võtma viivitamatuid meetmeid, et tagada tubakatoodete direktiivi täielik ülevõtmine kõigis liikmesriikides; märgib, et mitu liikmesriiki on mitteametlikult teavitanud komisjoni sellest, et direktiivi ülevõtmise protsess on lõpule viidud; kutsub komisjoni üles andma täielikku teavet ülevõtmise seisu kohta pärast selle tähtaja kättejõudmist 20. mail 2016. aastal; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et komisjon peab võtma viivitamatuid meetmeid, et tagada tubakatoodete direktiivi täielik ülevõtmine kõigis liikmesriikides; märgib, et mitu liikmesriiki on mitteametlikult teavitanud komisjoni sellest, et direktiivi ülevõtmise protsess on lõpule viidud; kutsub komisjoni üles andma täielikku teavet ülevõtmise seisu kohta pärast selle tähtaja kättejõudmist 20. mail 2016. aastal;

| 8. | tuletab meelde, et 2015. aasta mais lubas komisjon esitada hinnangu PMIga sõlmitud kokkuleppe kohta nii ruttu kui võimalik; rõhutab, et komisjon lükkas hinnangu avaldamist mitu korda edasi ja et see avaldati lõpuks 24. veebruaril 2016. aastal, st üks päev enne Euroopa Parlamendi täiskogu selleteemalist arutelu; on kindlalt seisukohal, et sellise edasilükkunud avaldamise näol on tegemist komisjoni tõsise suutmatusega täita oma läbipaistvusalaseid kohustusi nii Euroopa Parlamendi kui ka ELi kodanike ees, mis omakorda vähendab Euroopa Parlamendi suutlikkust väljendada õigeaegselt oma seisukohta selles keerulises ja tundlikus küsimuses; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et 2015. aasta mais lubas komisjon esitada hinnangu PMIga sõlmitud kokkuleppe kohta nii ruttu kui võimalik; rõhutab, et komisjon lükkas hinnangu avaldamist mitu korda edasi ja et see avaldati lõpuks 24. veebruaril 2016. aastal, st üks päev enne Euroopa Parlamendi täiskogu selleteemalist arutelu; on kindlalt seisukohal, et sellise edasilükkunud avaldamise näol on tegemist komisjoni tõsise suutmatusega täita oma läbipaistvusalaseid kohustusi nii Euroopa Parlamendi kui ka ELi kodanike ees, mis omakorda vähendab Euroopa Parlamendi suutlikkust väljendada õigeaegselt oma seisukohta selles keerulises ja tundlikus küsimuses;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, mille kohaselt on PMI kokkulepe tulemuslikult täitnud oma eesmärgi vähendada ELi ebaseaduslikul tubakaturul PMI salakauba levimust, mida näitab asjaolu, et arestitud ehtsate PMI sigarettide maht on liikmesriikides 2006.–2014. aastal vähenenud umbes 85 %; märgib siiski, et komisjon seab kahtluse alla kõnealuse tulemuse põhjusliku seose, ning rõhutab ühtlasi asjaolu, et PMI salakauba vähenemine ei ole toonud kaasa ebaseaduslike toodete hulga üldist vähenemist ELi turul; märgib, et suurte tootjate toodete asemele, mida salakaubana ebaseaduslikult üle piiri toimetatakse, on üha sagedamini ilmunud muud tooted, sealhulgas kaubamärgita (nn odavad valged) sigaretid, mis on tavaliselt toodetud kolmandates riikides; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, mille kohaselt on PMI kokkulepe tulemuslikult täitnud oma eesmärgi vähendada ELi ebaseaduslikul tubakaturul PMI salakauba levimust, mida näitab asjaolu, et arestitud ehtsate PMI sigarettide maht on liikmesriikides 2006.–2014. aastal vähenenud umbes 85 %; märgib siiski, et komisjon seab kahtluse alla kõnealuse tulemuse põhjusliku seose, ning rõhutab ühtlasi asjaolu, et PMI salakauba vähenemine ei ole toonud kaasa ebaseaduslike toodete hulga üldist vähenemist ELi turul; märgib, et suurte tootjate toodete asemele, mida salakaubana ebaseaduslikult üle piiri toimetatakse, on üha sagedamini ilmunud muud tooted, sealhulgas kaubamärgita (nn odavad valged) sigaretid, mis on tavaliselt toodetud kolmandates riikides;

| 10. | väljendab sügavat muret tubakatootjatega sõlmitud kokkulepetes mainitud asjaolu pärast, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) eelarvet rahastatakse osaliselt tubakatööstuse aastamaksetest, kuna see võib tuua kaasa teatava huvide konflikti; |
| --- | --- |

10.

väljendab sügavat muret tubakatootjatega sõlmitud kokkulepetes mainitud asjaolu pärast, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) eelarvet rahastatakse osaliselt tubakatööstuse aastamaksetest, kuna see võib tuua kaasa teatava huvide konflikti;

| 11. | rõhutab, et PMI kokkuleppe esmakordsel sõlmimisel 2004. aastal oli see uudne vahend võitluses tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vastu, kuid rõhutab asjaolu, et pärast seda on turu- ja õiguskeskkonnas toimunud olulised muutused; rõhutab, et kokkuleppes ei käsitleta tänapäevase tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse olulisi tunnuseid, eriti seda, et suure osakaalu kaubandusest moodustavad nüüd nn odavad valged sigaretid; on seetõttu arvamusel, et kõik PMIga sõlmitud kokkuleppes käsitletud aspektid hõlmatakse edaspidi uue õigusraamistikuga, mille moodustavad tubakatoodete direktiiv ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni protokoll; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et PMI kokkuleppe esmakordsel sõlmimisel 2004. aastal oli see uudne vahend võitluses tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vastu, kuid rõhutab asjaolu, et pärast seda on turu- ja õiguskeskkonnas toimunud olulised muutused; rõhutab, et kokkuleppes ei käsitleta tänapäevase tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse olulisi tunnuseid, eriti seda, et suure osakaalu kaubandusest moodustavad nüüd nn odavad valged sigaretid; on seetõttu arvamusel, et kõik PMIga sõlmitud kokkuleppes käsitletud aspektid hõlmatakse edaspidi uue õigusraamistikuga, mille moodustavad tubakatoodete direktiiv ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni protokoll;

| 12. | järeldab seetõttu, et PMIga sõlmitud kokkulepet ei tuleks uuendada ega pikendada ning selle üle ei tuleks ka uuesti läbirääkimisi pidada; palub komisjonil kokkulepet pärast selle kehtivuse lõpptähtaega mitte uuendada, pikendada ega selle üle uuesti läbirääkimisi pidada; |
| --- | --- |

12.

järeldab seetõttu, et PMIga sõlmitud kokkulepet ei tuleks uuendada ega pikendada ning selle üle ei tuleks ka uuesti läbirääkimisi pidada; palub komisjonil kokkulepet pärast selle kehtivuse lõpptähtaega mitte uuendada, pikendada ega selle üle uuesti läbirääkimisi pidada;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks ELi tasandil PMI kokkuleppe kehtivuse lõpptähtajaks sisse kõik meetmed, mis on vajalikud PMI tubakatoodete tuvastamiseks ja jälgimiseks, ning algataks kohtumenetlusi kõnealuse tootja toodete ebaseaduslike arestimiste korral ajani, mil tubakatoodete direktiivi kõik sätted on täielikult jõustatavad, et ei tekiks reguleerimisalast lünka PMI kokkuleppe kehtivuse lõppemise ning tubakatoodete direktiivi ja tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni jõustumise vahel; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks ELi tasandil PMI kokkuleppe kehtivuse lõpptähtajaks sisse kõik meetmed, mis on vajalikud PMI tubakatoodete tuvastamiseks ja jälgimiseks, ning algataks kohtumenetlusi kõnealuse tootja toodete ebaseaduslike arestimiste korral ajani, mil tubakatoodete direktiivi kõik sätted on täielikult jõustatavad, et ei tekiks reguleerimisalast lünka PMI kokkuleppe kehtivuse lõppemise ning tubakatoodete direktiivi ja tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni jõustumise vahel;

| 14. | palub PMI-l jätkuvalt kohaldada praeguses kokkuleppes sisalduvaid tuvastus- ja jälgimisalaseid ning nõuetekohase hoolsuse (põhimõte „tunne oma klienti“) alaseid sätteid, olenemata sellest, kas kokkulepet pikendatakse või mitte; |
| --- | --- |

14.

palub PMI-l jätkuvalt kohaldada praeguses kokkuleppes sisalduvaid tuvastus- ja jälgimisalaseid ning nõuetekohase hoolsuse (põhimõte „tunne oma klienti“) alaseid sätteid, olenemata sellest, kas kokkulepet pikendatakse või mitte;

| 15. | väljendab muret asjaolu pärast, et kõnealuses neljas tubakatootjatega sõlmitud kokkuleppes ei käsitleta nn odavate valgete sigarettide küsimust; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama tegevuskava, milles esitatakse uued meetmed kõnealuse probleemi kiireloomuliseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret asjaolu pärast, et kõnealuses neljas tubakatootjatega sõlmitud kokkuleppes ei käsitleta nn odavate valgete sigarettide küsimust; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama tegevuskava, milles esitatakse uued meetmed kõnealuse probleemi kiireloomuliseks lahendamiseks;

| 16. | palub komisjonil esitada uue täiendava määruse, millega kehtestatakse sõltumatu tuvastus- ja jälgimissüsteem ning mille alusel kohaldatakse nõuetekohase hoolsuse (põhimõte „tunne oma klienti“) sätteid tubakatööstuses kasutatavate lõigatud toortubaka, filtrite ja paberi suhtes, kuna see oleks täiendav vahend salakauba ja võltsitud toodete vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada uue täiendava määruse, millega kehtestatakse sõltumatu tuvastus- ja jälgimissüsteem ning mille alusel kohaldatakse nõuetekohase hoolsuse (põhimõte „tunne oma klienti“) sätteid tubakatööstuses kasutatavate lõigatud toortubaka, filtrite ja paberi suhtes, kuna see oleks täiendav vahend salakauba ja võltsitud toodete vastu võitlemiseks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sekretariaadile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sekretariaadile.

---

(1)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

(2)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 147.

---

Neljapäev, 10. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/38

---

P8_TA(2016)0083

Sõnavabadus Kasahstanis

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon sõnavabaduse kohta Kasahstanis (2016/2607(RSP))

(2018/C 050/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, sealhulgas 18. aprilli 2013. aasta (1), 15. märtsi 2012. aasta (2) ja 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (3), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (4) ning 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, sealhulgas 18. aprilli 2013. aasta (1), 15. märtsi 2012. aasta (2) ja 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (3), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (4) ning 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (5),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini märkusi pärast ELi ja Kasahstani laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu allakirjutamist 21. detsembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini märkusi pärast ELi ja Kasahstani laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu allakirjutamist 21. detsembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse 26. novembril 2015. aastal Astanas toimunud ELi ja Kasahstani inimõigustealase dialoogi seitsmendat vooru, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. novembril 2015. aastal Astanas toimunud ELi ja Kasahstani inimõigustealase dialoogi seitsmendat vooru,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta,

| — | võttes arvesse 13. jaanuaril 2015. aastal avaldatud neljandat vahearuannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuaril 2015. aastal avaldatud neljandat vahearuannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse rahumeelsete kogunemiste vabaduse ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri Maina Kiai 16. juunil 2015. aastal esitatud aruannet tema visiidist Kasahstani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahumeelsete kogunemiste vabaduse ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri Maina Kiai 16. juunil 2015. aastal esitatud aruannet tema visiidist Kasahstani,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2015. aastal allkirjastatud laiendatud partnerlus- ja koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2015. aastal allkirjastatud laiendatud partnerlus- ja koostöölepingut,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Kasahstani põhiseaduse artiklit 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kasahstani põhiseaduse artiklit 20,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 21. detsembril 2015. aastal allkirjastasid Euroopa Liit ja Kasahstan laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu, mis peab looma avara raamistiku süvendatud poliitiliseks dialoogiks ning koostööks õigus- ja siseküsimustes ja paljudes muudes valdkondades; arvestades, et selles lepingus pannakse suurt rõhku demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele, inimõigustele ja põhivabadustele, säästvale arengule ja kodanikuühiskonna koostööle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 21. detsembril 2015. aastal allkirjastasid Euroopa Liit ja Kasahstan laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu, mis peab looma avara raamistiku süvendatud poliitiliseks dialoogiks ning koostööks õigus- ja siseküsimustes ja paljudes muudes valdkondades; arvestades, et selles lepingus pannakse suurt rõhku demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele, inimõigustele ja põhivabadustele, säästvale arengule ja kodanikuühiskonna koostööle;

| B. | arvestades, et Kasahstan on rahvusvaheliselt oluline riik, kellel on suur tähtsus kogu piirkonna poliitilise ja sotsiaalmajandusliku arengu ning julgeolekuolukorra seisukohalt; arvestades, et Kasahstanil on olnud Kesk-Aasias positiivne roll ning ta on teinud jõupingutusi, et arendada heanaaberlikke suhteid naaberriikidega, jätkata piirkondlikku koostööd ja lahendada kõik kahepoolsed küsimused rahumeelsel viisil; arvestades, et EL on eluliselt huvitatud poliitilise, majandusliku ja julgeolekukoostöö tugevdamisest Kesk-Aasia piirkonnaga, vajades selleks tihedaid, avatud ja strateegilisi suhteid Kasahstaniga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kasahstan on rahvusvaheliselt oluline riik, kellel on suur tähtsus kogu piirkonna poliitilise ja sotsiaalmajandusliku arengu ning julgeolekuolukorra seisukohalt; arvestades, et Kasahstanil on olnud Kesk-Aasias positiivne roll ning ta on teinud jõupingutusi, et arendada heanaaberlikke suhteid naaberriikidega, jätkata piirkondlikku koostööd ja lahendada kõik kahepoolsed küsimused rahumeelsel viisil; arvestades, et EL on eluliselt huvitatud poliitilise, majandusliku ja julgeolekukoostöö tugevdamisest Kesk-Aasia piirkonnaga, vajades selleks tihedaid, avatud ja strateegilisi suhteid Kasahstaniga;

| C. | arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu peavad ratifitseerima kõigi 28 ELi liikmesriigi parlamendid ja Euroopa Parlament; arvestades, et lisaks ELi ja Kasahstani vahelise poliitilise dialoogi süvendamisele ning kaubavahetuse ja investeeringute vastastikusele edendamisele pannakse lepingus suurt rõhku ka rahvusvahelistele kohustustele; arvestades, et tuleb tunnistada, et lepingu üle peetud läbirääkimiste kestel paranes kodanikuühiskonna kaasamine tänu meetmetele, mida võeti kodanikuühiskonna toomiseks avalikku poliitikakujundamisse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu peavad ratifitseerima kõigi 28 ELi liikmesriigi parlamendid ja Euroopa Parlament; arvestades, et lisaks ELi ja Kasahstani vahelise poliitilise dialoogi süvendamisele ning kaubavahetuse ja investeeringute vastastikusele edendamisele pannakse lepingus suurt rõhku ka rahvusvahelistele kohustustele; arvestades, et tuleb tunnistada, et lepingu üle peetud läbirääkimiste kestel paranes kodanikuühiskonna kaasamine tänu meetmetele, mida võeti kodanikuühiskonna toomiseks avalikku poliitikakujundamisse;

| D. | arvestades, et viimastel aastatel on üldine olukord sõnavabaduse osas halvenenud; arvestades, et 2015. aasta detsembris vahistasid Kasahhi ametivõimud ajakirjaniku ja veebiuudiste saidi Nakanune.kz omaniku Guzal Baidalinova seoses „valeinformatsiooni teadliku avaldamise“ süüdistusel alustatud kriminaalasjaga; arvestades, et Guzal Baidalinova vahistamise järel väljendati muret sõltumatu meedia tagakiusamise pärast Kasahstanis; arvestades, et 29. veebruaril 2016. aastal mõisteti kohtus õigeks saidile Nakanune.kz kaastööd tegev ajakirjanik Julia Kozlova; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimastel aastatel on üldine olukord sõnavabaduse osas halvenenud; arvestades, et 2015. aasta detsembris vahistasid Kasahhi ametivõimud ajakirjaniku ja veebiuudiste saidi Nakanune.kz omaniku Guzal Baidalinova seoses „valeinformatsiooni teadliku avaldamise“ süüdistusel alustatud kriminaalasjaga; arvestades, et Guzal Baidalinova vahistamise järel väljendati muret sõltumatu meedia tagakiusamise pärast Kasahstanis; arvestades, et 29. veebruaril 2016. aastal mõisteti kohtus õigeks saidile Nakanune.kz kaastööd tegev ajakirjanik Julia Kozlova;

| E. | arvestades, et praegu on pooleli Seitkazõ (Seytkazy) Matajevi kriminaalasi, kes on rahvusvahelise pressiklubi ja ajakirjanike liidu esimees ja keda süüdistatakse avaliku sektori fondide rahaga miljonite Kasahhi tengade ulatuses toime pandud kelmustes; arvestades, et Seitkazõ Matajev, kes oma süüd eitab, ja tema poeg, sõltumatu uudisteagentuuri KazTag juht Aset Matajev vahistati 22. veebruaril 2016; arvestades, et pärast küsitlemist Aset Matajev vabastati; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegu on pooleli Seitkazõ (Seytkazy) Matajevi kriminaalasi, kes on rahvusvahelise pressiklubi ja ajakirjanike liidu esimees ja keda süüdistatakse avaliku sektori fondide rahaga miljonite Kasahhi tengade ulatuses toime pandud kelmustes; arvestades, et Seitkazõ Matajev, kes oma süüd eitab, ja tema poeg, sõltumatu uudisteagentuuri KazTag juht Aset Matajev vahistati 22. veebruaril 2016; arvestades, et pärast küsitlemist Aset Matajev vabastati;

| F. | arvestades, et 22. jaanuaril 2016 mõistis kohus süüdi blogijad Ermek Narõmbajevi ja Serikžan Mambetalini, kes olid vahistatud 2015. aasta oktoobris süüdistatuna rahvuslike vastuolude õhutamises, ning mõistis neile vastavalt kolme ja kahe aasta pikkuse vanglakaristuse; arvestades, et blogija Bolatbek Blijalov (Blyalov) pandi piiratud koduaresti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 22. jaanuaril 2016 mõistis kohus süüdi blogijad Ermek Narõmbajevi ja Serikžan Mambetalini, kes olid vahistatud 2015. aasta oktoobris süüdistatuna rahvuslike vastuolude õhutamises, ning mõistis neile vastavalt kolme ja kahe aasta pikkuse vanglakaristuse; arvestades, et blogija Bolatbek Blijalov (Blyalov) pandi piiratud koduaresti;

| G. | arvestades, et Kasahhi ametivõimud on sulgenud sõltumatuid ja opositsioonilisi meediakanaleid, sh Assandi Times, Pravdivaja ning ajakirjad ADAM bol ja ADAM; arvestades, et 2012. aasta lõpul andsid Kasahhi ametivõimud kohtusse mitmed sõltumatud ja opositsioonilised meediakanalid, eeskätt ajalehed Golos Respubliki ja Vzgljad ning nendega seotud ajalehed ja veebisaidid, samuti internetitelevisiooni portaalid K+ ja Stan; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kasahhi ametivõimud on sulgenud sõltumatuid ja opositsioonilisi meediakanaleid, sh Assandi Times, Pravdivaja ning ajakirjad ADAM bol ja ADAM; arvestades, et 2012. aasta lõpul andsid Kasahhi ametivõimud kohtusse mitmed sõltumatud ja opositsioonilised meediakanalid, eeskätt ajalehed Golos Respubliki ja Vzgljad ning nendega seotud ajalehed ja veebisaidid, samuti internetitelevisiooni portaalid K+ ja Stan;

| H. | arvestades, et 2014. aasta oktoobris määrati Havas Worldwide Kazakhstanile ühe Almatõ kohtu otsusega 34 miljoni Kasahhi tenga suurune trahv; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aasta oktoobris määrati Havas Worldwide Kazakhstanile ühe Almatõ kohtu otsusega 34 miljoni Kasahhi tenga suurune trahv;

| I. | arvestades, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) on oluline fond, mille kaudu püütakse toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja demokratiseerimist nii Kasahstanis kui kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) on oluline fond, mille kaudu püütakse toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja demokratiseerimist nii Kasahstanis kui kogu piirkonnas;

| J. | arvestades, et rahvusvahelise lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI inimeste) ühenduse ILGA andmetel ähvardavad LGBTI inimesi Kasahstanis juriidilised rünnakud ja diskrimineerimine, mida tavapärase seksuaalse sättumusega elanikud ei koge; arvestades, et nii mees- kui ka naissoost samasooliste isikute seksuaalsed suhted on Kasahstanis seadusega lubatud, kuid samasoolised paarid ja leibkonnad, mille peaks on samasoolised paarid, ei saa vastassooliste abielupaaridega võrdväärset õiguslikku kaitset; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelise lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI inimeste) ühenduse ILGA andmetel ähvardavad LGBTI inimesi Kasahstanis juriidilised rünnakud ja diskrimineerimine, mida tavapärase seksuaalse sättumusega elanikud ei koge; arvestades, et nii mees- kui ka naissoost samasooliste isikute seksuaalsed suhted on Kasahstanis seadusega lubatud, kuid samasoolised paarid ja leibkonnad, mille peaks on samasoolised paarid, ei saa vastassooliste abielupaaridega võrdväärset õiguslikku kaitset;

| K. | arvestades, et 20. märtsil 2016. aastal toimuvad Kasahstanis ennetähtaegsed parlamendivalimised, mille eel tuleks tagada ühiskonnas sõnavabadus ning vabadeks ja ausateks loetavate poliitiliste parteide lihtne ja läbipaistev registreerimine; arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) valimisvaatlusmissiooni 3. aprilli 2012. aasta lõpparuande kohaselt täheldati 2012. aasta valimistel olulisi rikkumisi (6); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 20. märtsil 2016. aastal toimuvad Kasahstanis ennetähtaegsed parlamendivalimised, mille eel tuleks tagada ühiskonnas sõnavabadus ning vabadeks ja ausateks loetavate poliitiliste parteide lihtne ja läbipaistev registreerimine; arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) valimisvaatlusmissiooni 3. aprilli 2012. aasta lõpparuande kohaselt täheldati 2012. aasta valimistel olulisi rikkumisi (6);

| L. | arvestades, et 1. jaanuaril 2015. aastal jõustusid uus kriminaalseadustik, uus haldusõigusrikkumiste seadustik ja uus kriminaalmenetluse seadustik; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1. jaanuaril 2015. aastal jõustusid uus kriminaalseadustik, uus haldusõigusrikkumiste seadustik ja uus kriminaalmenetluse seadustik;

| M. | arvestades, et organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud 2015. aasta ajakirjandusvabaduse indeksi kohaselt asub Kasahstan 180 riigi seas 160. kohal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud 2015. aasta ajakirjandusvabaduse indeksi kohaselt asub Kasahstan 180 riigi seas 160. kohal;

| N. | arvestades, et EL on järjepidevalt abistanud Kasahstani WTO liikmeks saamisel, mille tulemusena on nüüd jõudnud lõpule läbirääkimised riigi ühinemiseks WTOga; arvestades, et on tähtis, et Kasahstan järgiks õigusriigi põhimõtteid, täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi ning tagaks riigis tegutsevatele rahvusvahelistele ettevõtetele õiguskindluse ja nende investeeringute kaitse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on järjepidevalt abistanud Kasahstani WTO liikmeks saamisel, mille tulemusena on nüüd jõudnud lõpule läbirääkimised riigi ühinemiseks WTOga; arvestades, et on tähtis, et Kasahstan järgiks õigusriigi põhimõtteid, täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi ning tagaks riigis tegutsevatele rahvusvahelistele ettevõtetele õiguskindluse ja nende investeeringute kaitse;

| O. | arvestades, et Kasahstaniga tehtav arengukoostöö keskendub piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, kohtureformi toetamisele ning avaliku sektori sotsiaalsete ja majandusreformide teostamise võime parandamisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kasahstaniga tehtav arengukoostöö keskendub piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, kohtureformi toetamisele ning avaliku sektori sotsiaalsete ja majandusreformide teostamise võime parandamisele;

| 1. | rõhutab ELi ja Kasahstani suhete tähtsust ning vajadust tugevdada majanduslikku ja poliitilist koostööd kõigis valdkondades; rõhutab ELi suurt huvi püsivate suhete vastu Kasahstaniga majandusliku ja poliitilise koostöö vallas; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELi ja Kasahstani suhete tähtsust ning vajadust tugevdada majanduslikku ja poliitilist koostööd kõigis valdkondades; rõhutab ELi suurt huvi püsivate suhete vastu Kasahstaniga majandusliku ja poliitilise koostöö vallas;

| 2. | väljendab muret Kasahstanis meedia ja sõnavabaduse valdkonnas valitseva õhkkonna pärast; tunneb tõsist muret sõltumatute meediakanalite survestamise pärast ning kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamist käsitlevate uute seaduseprojektide võimaliku negatiivse mõju pärast; märgib, et sõltumatu meedia, blogijate ja üksikisikute sõnavabadus on universaalne väärtus, mille üle ei kaubelda; |
| --- | --- |

2.

väljendab muret Kasahstanis meedia ja sõnavabaduse valdkonnas valitseva õhkkonna pärast; tunneb tõsist muret sõltumatute meediakanalite survestamise pärast ning kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamist käsitlevate uute seaduseprojektide võimaliku negatiivse mõju pärast; märgib, et sõltumatu meedia, blogijate ja üksikisikute sõnavabadus on universaalne väärtus, mille üle ei kaubelda;

| 3. | kahetseb uudiste, sotsiaalmeedia ja teiste veebisaitide valimatut blokeerimist põhjendusega, et neis leidub ebaseaduslikku infosisu, ning kutsub Kasahstani ametivõime üles tagama, et kõik interneti kättesaadavust piiravad meetmed oleksid seaduslikud; on mures 2014. aastal vastu võetud sideseaduse muudatuste pärast; |
| --- | --- |

3.

kahetseb uudiste, sotsiaalmeedia ja teiste veebisaitide valimatut blokeerimist põhjendusega, et neis leidub ebaseaduslikku infosisu, ning kutsub Kasahstani ametivõime üles tagama, et kõik interneti kättesaadavust piiravad meetmed oleksid seaduslikud; on mures 2014. aastal vastu võetud sideseaduse muudatuste pärast;

| 4. | on tõsiselt mures vangide õiguste eiramise ja rikkumise pärast Kasahstani vanglates; on mures poliitilistel põhjustel süüdi mõistetud vangide Vladimir Kozlovi, Vadim Kuramšini (Ludovic Trarieux rahvusvahelise inimõiguste auhinna võitja 2013. aastal) ning Aron Atabeki vaimse ja füüsilise heaolu pärast ning nõuab, et neile antaks viivitamatult vajalikku arstiabi ja neid lubataks korrapäraselt külastada, sealhulgas pereliikmete, juriidiliste esindajate ning inimõigus- ja vangide õiguste organisatsioonide esindajate poolt; |
| --- | --- |

4.

on tõsiselt mures vangide õiguste eiramise ja rikkumise pärast Kasahstani vanglates; on mures poliitilistel põhjustel süüdi mõistetud vangide Vladimir Kozlovi, Vadim Kuramšini (Ludovic Trarieux rahvusvahelise inimõiguste auhinna võitja 2013. aastal) ning Aron Atabeki vaimse ja füüsilise heaolu pärast ning nõuab, et neile antaks viivitamatult vajalikku arstiabi ja neid lubataks korrapäraselt külastada, sealhulgas pereliikmete, juriidiliste esindajate ning inimõigus- ja vangide õiguste organisatsioonide esindajate poolt;

| 5. | leiab, et „sajasammuline programm“ on katse tegeleda Kasahstanis kiireloomuliste reformidega; kutsub Kasahstani üles rakendama riiklikku piinamisvastast mehhanismi ja alustama arutelu uue karistus- ja kriminaalseadustiku üle; |
| --- | --- |

5.

leiab, et „sajasammuline programm“ on katse tegeleda Kasahstanis kiireloomuliste reformidega; kutsub Kasahstani üles rakendama riiklikku piinamisvastast mehhanismi ja alustama arutelu uue karistus- ja kriminaalseadustiku üle;

| 6. | rõhutab, et hiljaaegu allkirjastatud laiendatud partnerlus- ja koostöölepingus ette nähtud tihedamad poliitilised ja majandussuhted ELiga peavad põhinema ühistel väärtustel ning käima käsikäes Kasahstani aktiivse ja konkreetse kohustusega viia läbi tema rahvusvahelistest kohustustest ja lubadustest tulenevad poliitilised ja demokraatlikud reformid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et hiljaaegu allkirjastatud laiendatud partnerlus- ja koostöölepingus ette nähtud tihedamad poliitilised ja majandussuhted ELiga peavad põhinema ühistel väärtustel ning käima käsikäes Kasahstani aktiivse ja konkreetse kohustusega viia läbi tema rahvusvahelistest kohustustest ja lubadustest tulenevad poliitilised ja demokraatlikud reformid;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et pärast viimast inimõigustealast dialoogi on vabastatud mitmed inimõiguste ja töötajate õiguste eest võitlejad; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et pärast viimast inimõigustealast dialoogi on vabastatud mitmed inimõiguste ja töötajate õiguste eest võitlejad;

| 8. | rõhutab, et terrorismi- ja ekstremismivastast õiguspärast võitlust ei tohiks kasutada ettekäändena opositsiooni tegevuse keelustamiseks, sõnavabaduse tõkestamiseks või kohtunike sõltumatuse piiramiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et terrorismi- ja ekstremismivastast õiguspärast võitlust ei tohiks kasutada ettekäändena opositsiooni tegevuse keelustamiseks, sõnavabaduse tõkestamiseks või kohtunike sõltumatuse piiramiseks;

| 9. | nõuab selliste kriminaalseadustiku artiklite läbivaatamist, mis võimaldavad kuulutada kuriteoks inimõigustealase õigusega kaitstud õiguspärase tegevuse, pidades eriti silmas artiklit 174 ühiskondliku, rahvusliku, hõimu-, rassi-, klassi- või usuvaenu õhutamise kohta; |
| --- | --- |

9.

nõuab selliste kriminaalseadustiku artiklite läbivaatamist, mis võimaldavad kuulutada kuriteoks inimõigustealase õigusega kaitstud õiguspärase tegevuse, pidades eriti silmas artiklit 174 ühiskondliku, rahvusliku, hõimu-, rassi-, klassi- või usuvaenu õhutamise kohta;

| 10. | kutsub Kasahstani ametivõime üles tühistama blogijatele, sealhulgas Ermek Narõmbajevile, Serikžan Mambetalinile ja Bolatbek Blijalovile määratud süüdimõistvad otsused; nõuab Guzal Baidalinova vabastamist; nõuab Seitkazõ ja Aset Matajevi tagakiusamise lõpetamist; sellega seoses märgib, et ajakirjanike kohtuasjad peaksid olema avalikud ja kohtumenetluse ajal ei tohiks kedagi ahistada; |
| --- | --- |

10.

kutsub Kasahstani ametivõime üles tühistama blogijatele, sealhulgas Ermek Narõmbajevile, Serikžan Mambetalinile ja Bolatbek Blijalovile määratud süüdimõistvad otsused; nõuab Guzal Baidalinova vabastamist; nõuab Seitkazõ ja Aset Matajevi tagakiusamise lõpetamist; sellega seoses märgib, et ajakirjanike kohtuasjad peaksid olema avalikud ja kohtumenetluse ajal ei tohiks kedagi ahistada;

| 11. | nõuab praegusel hetkel rangetes vangistustingimustes peetava opositsioonijuhi Vladimir Kozlovi vabastamist seniks, kuni tema kohtuasi on sõltumatult ja erapooletult läbi vaadatud; |
| --- | --- |

11.

nõuab praegusel hetkel rangetes vangistustingimustes peetava opositsioonijuhi Vladimir Kozlovi vabastamist seniks, kuni tema kohtuasi on sõltumatult ja erapooletult läbi vaadatud;

| 12. | väljendab sügavat muret valitsusväliste organisatsioonide (VVOd) seaduse pärast, mis ähvardab ja kahjustab Kasahstani VVOde eksisteerimist ja sõltumatust; nõuab Kasahhi ametivõimudelt igas olukorras selle tagamist, et kõik Kasahstani inimõiguslased ja VVOd saaksid teostada oma seaduslikku inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta ja repressioone kartmata; |
| --- | --- |

12.

väljendab sügavat muret valitsusväliste organisatsioonide (VVOd) seaduse pärast, mis ähvardab ja kahjustab Kasahstani VVOde eksisteerimist ja sõltumatust; nõuab Kasahhi ametivõimudelt igas olukorras selle tagamist, et kõik Kasahstani inimõiguslased ja VVOd saaksid teostada oma seaduslikku inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta ja repressioone kartmata;

| 13. | tervitab Kasahstani soovi tegutseda aktiivselt vahendajana/edendajana kogu laiemat regiooni hõlmavates rahvusvahelistes julgeolekuküsimustes; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud peaksid kinni endale võetud rahvusvahelistest kohustustest, sh neist, mis puudutavad õigusriigi põhimõtteid ja kohtunike sõltumatust; |
| --- | --- |

13.

tervitab Kasahstani soovi tegutseda aktiivselt vahendajana/edendajana kogu laiemat regiooni hõlmavates rahvusvahelistes julgeolekuküsimustes; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud peaksid kinni endale võetud rahvusvahelistest kohustustest, sh neist, mis puudutavad õigusriigi põhimõtteid ja kohtunike sõltumatust;

| 14. | väljendab heameelt ELi ja Kasahstani vahel regulaarselt toimuvate inimõigustealaste dialoogide üle; rõhutab ELi ja Kasahstani ametivõimude vaheliste inimõigustealaste dialoogide tähtsust; nõuab dialoogide süvendamist, mis soodustaks sellise foorumi loomist, kus saaks küsimusi avalikult arutada; rõhutab, et nimetatud dialoogid peaksid olema tulemuslikud ja tulemuste saavutamisele suunatud; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt ELi ja Kasahstani vahel regulaarselt toimuvate inimõigustealaste dialoogide üle; rõhutab ELi ja Kasahstani ametivõimude vaheliste inimõigustealaste dialoogide tähtsust; nõuab dialoogide süvendamist, mis soodustaks sellise foorumi loomist, kus saaks küsimusi avalikult arutada; rõhutab, et nimetatud dialoogid peaksid olema tulemuslikud ja tulemuste saavutamisele suunatud;

| 15. | kutsub ELi ja eriti Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima sündmusi Kasahstanis, väljendama vajadusel oma muret Kasahstani ametivõimudele, pakkuma abi ning andma oma tegevusest regulaarselt aru Euroopa Parlamendile; palub, et ELi esindus Astanas jälgiks olukorda aktiivselt ka edaspidi ning tõstataks sõnavabaduse küsimuse kõigil asjakohastel kahepoolsetel kohtumistel Kasahstaniga; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja eriti Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima sündmusi Kasahstanis, väljendama vajadusel oma muret Kasahstani ametivõimudele, pakkuma abi ning andma oma tegevusest regulaarselt aru Euroopa Parlamendile; palub, et ELi esindus Astanas jälgiks olukorda aktiivselt ka edaspidi ning tõstataks sõnavabaduse küsimuse kõigil asjakohastel kahepoolsetel kohtumistel Kasahstaniga;

| 16. | nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud järgmiste parlamendivalimiste eel järgiksid täiel määral OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo soovitusi ning astuksid konkreetseid samme, et täita kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi; tuletab Kasahstanile meelde tema püüdlust olla ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalise liikme kandidaat aastatel 2017–2018; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud järgmiste parlamendivalimiste eel järgiksid täiel määral OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo soovitusi ning astuksid konkreetseid samme, et täita kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi; tuletab Kasahstanile meelde tema püüdlust olla ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalise liikme kandidaat aastatel 2017–2018;

| 17. | kutsub Kasahhi ametivõime üles pühenduma hiljuti rahvusvahelisel tasandil vastu võetud säästva arengu eesmärkide täitmisele; |
| --- | --- |

17.

kutsub Kasahhi ametivõime üles pühenduma hiljuti rahvusvahelisel tasandil vastu võetud säästva arengu eesmärkide täitmisele;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Kasahstani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Kasahstani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 85.

(2)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 93.

(3)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 159.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 91.

(5)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 30.

(6)  http://www.osce.org/odihr/elections/89401?download=true

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/42

---

P8_TA(2016)0084

Egiptus, eelkõige Giulio Regeni juhtum

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (2016/2608(RSP))

(2018/C 050/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 17. detsembri 2015. aasta (1) ja 15. jaanuari 2015. aasta (2) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 17. detsembri 2015. aasta (1) ja 15. jaanuari 2015. aasta (2) resolutsioone,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta ja 10. veebruari 2014. aasta järeldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta ja 10. veebruari 2014. aasta järeldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Egiptuse assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Egiptuse assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. oktoobri 2015. aasta vastust kirjalikult vastatavale küsimusele E-010476/2015 ELi ja liikmesriikide sõjalise toetuse kohta Egiptusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. oktoobri 2015. aasta vastust kirjalikult vastatavale küsimusele E-010476/2015 ELi ja liikmesriikide sõjalise toetuse kohta Egiptusele,

| — | võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eelkõige selle artiklit 52 (piinamise kohta) ja artiklit 93 (rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eelkõige selle artiklit 52 (piinamise kohta) ja artiklit 93 (rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta),

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO piinamise vastast konventsiooni, millega Egiptus on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO piinamise vastast konventsiooni, millega Egiptus on ühinenud,

| — | võttes arvesse Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni avaldust, milles anti teada, et 2015. aastal jäi riigi julgeolekujõudude käes kadunuks 1 700 inimest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni avaldust, milles anti teada, et 2015. aastal jäi riigi julgeolekujõudude käes kadunuks 1 700 inimest,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et teadaolevatel andmetel kadus 28-aastane itaallasest Cambridge'i ülikooli doktorant Giulio Regeni 25. jaanuaril 2016 pärast seda, kui oli lahkunud oma kodust Kairos; arvestades, et tema surnukeha leiti 3. veebruaril 2016. aastal Kairo lähedase maantee äärest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadaolevatel andmetel kadus 28-aastane itaallasest Cambridge'i ülikooli doktorant Giulio Regeni 25. jaanuaril 2016 pärast seda, kui oli lahkunud oma kodust Kairos; arvestades, et tema surnukeha leiti 3. veebruaril 2016. aastal Kairo lähedase maantee äärest;

| B. | arvestades, et Egiptuse võimud andsid korralduse lahkamiseks, enne kui surnukeha saadeti Itaaliasse, kus Itaalia uurijad viisid läbi oma lahkamise; arvestades, et tulemusi ei ole veel avalikustatud; arvestades, et Egiptuse ametivõimud on kinnitanud, et neil ei ole selle mõrvaga seoses midagi varjata, et nad on samamoodi huvitatud tõe väljaselgitamisest ja valmis tegema käimasoleva uurimise läbiviimisel Itaalia uurijatega täielikku koostööd; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Egiptuse võimud andsid korralduse lahkamiseks, enne kui surnukeha saadeti Itaaliasse, kus Itaalia uurijad viisid läbi oma lahkamise; arvestades, et tulemusi ei ole veel avalikustatud; arvestades, et Egiptuse ametivõimud on kinnitanud, et neil ei ole selle mõrvaga seoses midagi varjata, et nad on samamoodi huvitatud tõe väljaselgitamisest ja valmis tegema käimasoleva uurimise läbiviimisel Itaalia uurijatega täielikku koostööd;

| C. | arvestades, et ajakirjanduse ja Kairos resideeriva Itaalia suursaadiku teatel leiti surnukeha uurides, et Regenit oli tugevalt pekstud ja mitmel viisil piinatud; arvestades, et Itaalia siseministri sõnul oli surnukehal „märke millestki ebainimlikust – loomalikust, vastuvõetamatust vägivallast“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ajakirjanduse ja Kairos resideeriva Itaalia suursaadiku teatel leiti surnukeha uurides, et Regenit oli tugevalt pekstud ja mitmel viisil piinatud; arvestades, et Itaalia siseministri sõnul oli surnukehal „märke millestki ebainimlikust – loomalikust, vastuvõetamatust vägivallast“;

| D. | arvestades, et Regeni oli tegemas Kairos uurimistööd sõltumatute ametiühingute kohta Mubaraki-järgses ja Morsi-järgses Egiptuses ning tal oli kontakte valitsusvastaste isikutega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Regeni oli tegemas Kairos uurimistööd sõltumatute ametiühingute kohta Mubaraki-järgses ja Morsi-järgses Egiptuses ning tal oli kontakte valitsusvastaste isikutega;

| E. | arvestades, et Giulio Regeni juhtum järgnes paljudele muudele sunniviisilise kadumise juhtumitele, mis on Egiptuses toimunud alates 2013. aasta juulist; arvestades, et nende kadumiste eest ei ole kedagi karistatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Giulio Regeni juhtum järgnes paljudele muudele sunniviisilise kadumise juhtumitele, mis on Egiptuses toimunud alates 2013. aasta juulist; arvestades, et nende kadumiste eest ei ole kedagi karistatud;

| F. | arvestades, et praegune Egiptuse valitsus on viinud läbi valitsuse kritiseerijate, sh ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ning poliitiliste ja sotsiaalsete liikumiste liikmete meelevaldse kinnipidamise ulatusliku kampaania; arvestades, et Egiptuse ametivõimude teatel on alates 2013. aasta juulist kinni peetud üle 22 000 inimese; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegune Egiptuse valitsus on viinud läbi valitsuse kritiseerijate, sh ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ning poliitiliste ja sotsiaalsete liikumiste liikmete meelevaldse kinnipidamise ulatusliku kampaania; arvestades, et Egiptuse ametivõimude teatel on alates 2013. aasta juulist kinni peetud üle 22 000 inimese;

| G. | arvestades, et ametivõimud ähvardavad vägivallaohvrite abistamise ja rehabilitatsiooni El Naheemi keskust sulgemisega, kuna keskuse vastu on esitatud valesüüdistused tervishoiunõuete rikkumises; arvestades, et keskusel on olnud ülimalt oluline roll vägivalla- ja piinamisohvrite ravimisel ning teabe andmisel piinamiste, tapmiste ja vahi all olevate isikute suhtes toime pandud kõige tõsisemate väärkohtlemise juhtude kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ametivõimud ähvardavad vägivallaohvrite abistamise ja rehabilitatsiooni El Naheemi keskust sulgemisega, kuna keskuse vastu on esitatud valesüüdistused tervishoiunõuete rikkumises; arvestades, et keskusel on olnud ülimalt oluline roll vägivalla- ja piinamisohvrite ravimisel ning teabe andmisel piinamiste, tapmiste ja vahi all olevate isikute suhtes toime pandud kõige tõsisemate väärkohtlemise juhtude kohta;

| H. | arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu pikaajaline strateegiline partner; arvestades, et ELi suhtlus Egiptusega peaks vastavalt Euroopa naabruspoliitika põhimõttele „rohkema eest rohkem“ olema stiimulipõhine ja sõltuma demokraatlike institutsioonide reformimise ning õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vallas saavutatud edust; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et välisasjade nõukogu otsustas, et ELi koostöö Egiptusega kohandatakse vastavalt kohapeal toimuvatele muutustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu pikaajaline strateegiline partner; arvestades, et ELi suhtlus Egiptusega peaks vastavalt Euroopa naabruspoliitika põhimõttele „rohkema eest rohkem“ olema stiimulipõhine ja sõltuma demokraatlike institutsioonide reformimise ning õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vallas saavutatud edust; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et välisasjade nõukogu otsustas, et ELi koostöö Egiptusega kohandatakse vastavalt kohapeal toimuvatele muutustele;

| I. | arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid kokku, et kõikide siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid peatatakse ja ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentse hinnatakse uuesti ning Egiptusele antav julgeolekuabi vaadatakse üle“; arvestades, et välisasjade nõukogu kordas neid järeldusi uuesti 2014. aasta veebruaris; arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kinnitas oma 27. oktoobri 2015. aasta vastuses kirjalikult vastatavale küsimusele E-010476/2015, et need järeldused kujutavad endast poliitilist otsustust mitte toetada Egiptust sõjaliselt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid kokku, et kõikide siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid peatatakse ja ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentse hinnatakse uuesti ning Egiptusele antav julgeolekuabi vaadatakse üle“; arvestades, et välisasjade nõukogu kordas neid järeldusi uuesti 2014. aasta veebruaris; arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kinnitas oma 27. oktoobri 2015. aasta vastuses kirjalikult vastatavale küsimusele E-010476/2015, et need järeldused kujutavad endast poliitilist otsustust mitte toetada Egiptust sõjaliselt;

| J. | arvestades, et 2014. aastal vastu võetud Egiptuse põhiseaduses sätestatakse põhiõigused ja -vabadused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2014. aastal vastu võetud Egiptuse põhiseaduses sätestatakse põhiõigused ja -vabadused;

| K. | arvestades, et Egiptust varitseb terrorismioht mitmete Egiptuses, eriti Siinai poolsaarel tegutsevate džihaadiorganisatsioonide poolt, kellel on sidemeid Islamiriigi ja muude Liibüa kriisis aktiivselt tegutsevate terroriorganisatsioonidega; arvestades, et jätkuv konflikt Liibüas omab otsest mõju Egiptuse julgeolekule; arvestades, et see jätkuv kriis teeb Euroopa Liidule, eriti aga Itaaliale suurt muret; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Egiptust varitseb terrorismioht mitmete Egiptuses, eriti Siinai poolsaarel tegutsevate džihaadiorganisatsioonide poolt, kellel on sidemeid Islamiriigi ja muude Liibüa kriisis aktiivselt tegutsevate terroriorganisatsioonidega; arvestades, et jätkuv konflikt Liibüas omab otsest mõju Egiptuse julgeolekule; arvestades, et see jätkuv kriis teeb Euroopa Liidule, eriti aga Itaaliale suurt muret;

| 1. | mõistab teravalt hukka ELi kodaniku Giulio Regeni piinamise ja mõrvamise kahtlastel asjaoludel ning avaldab tema perekonnale sügavat kaastunnet; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka ELi kodaniku Giulio Regeni piinamise ja mõrvamise kahtlastel asjaoludel ning avaldab tema perekonnale sügavat kaastunnet;

| 2. | palub Egiptuse ametivõimudel anda Itaalia ametivõimudele kõik dokumendid ja kogu teave, mis on vajalik Giulio Regeni juhtumi kiire, läbipaistva ja erapooletu ühise uurimise läbiviimiseks vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, ning teha kõik, et tuua selle kuriteo toimepanijad võimalikult ruttu kohtu ette; |
| --- | --- |

2.

palub Egiptuse ametivõimudel anda Itaalia ametivõimudele kõik dokumendid ja kogu teave, mis on vajalik Giulio Regeni juhtumi kiire, läbipaistva ja erapooletu ühise uurimise läbiviimiseks vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, ning teha kõik, et tuua selle kuriteo toimepanijad võimalikult ruttu kohtu ette;

| 3. | rõhutab sügava murega, et Giulio Regeni juhtum ei ole üksikintsident, vaid et see toimus Egiptuses viimastel aastatel valitsenud piinamise, vangistuses suremise ja sunniviisilise kadumise kontekstis, mis on ELi ja Egiptuse assotsieerimislepingu artikli 2 selge rikkumine, kuna see leping näeb ette, et ELi ja Egiptuse suhted põhinevad inimõiguste ülddeklaratsioonis (mis moodustab lepingu lahutamatu osa) sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamisel; palub seepärast Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel tõstatada Egiptuse ametivõimude ees küsimus sunniviisiliste kadumiste ja piinamise tavapärase praktika kohta ning nõuda Egiptuse julgeolekustruktuuri ja kohtusüsteemi tulemuslikku reformimist; |
| --- | --- |

3.

rõhutab sügava murega, et Giulio Regeni juhtum ei ole üksikintsident, vaid et see toimus Egiptuses viimastel aastatel valitsenud piinamise, vangistuses suremise ja sunniviisilise kadumise kontekstis, mis on ELi ja Egiptuse assotsieerimislepingu artikli 2 selge rikkumine, kuna see leping näeb ette, et ELi ja Egiptuse suhted põhinevad inimõiguste ülddeklaratsioonis (mis moodustab lepingu lahutamatu osa) sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamisel; palub seepärast Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel tõstatada Egiptuse ametivõimude ees küsimus sunniviisiliste kadumiste ja piinamise tavapärase praktika kohta ning nõuda Egiptuse julgeolekustruktuuri ja kohtusüsteemi tulemuslikku reformimist;

| 4. | on sügavalt mures vägivallaohvrite abistamise ja rehabilitatsiooni El Naheemi keskust ähvardava sulgemisohu pärast; nõuab, et korraldus selle asutuse sulgemiseks võetaks kiiresti tagasi; |
| --- | --- |

4.

on sügavalt mures vägivallaohvrite abistamise ja rehabilitatsiooni El Naheemi keskust ähvardava sulgemisohu pärast; nõuab, et korraldus selle asutuse sulgemiseks võetaks kiiresti tagasi;

| 5. | väljendab muret Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni pideva ahistamise pärast seoses komisjoni ilmse rolliga Egiptuses läbiviidud kampaanias „Lõpp sunniviisilistele kadumistele“; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni pideva ahistamise pärast seoses komisjoni ilmse rolliga Egiptuses läbiviidud kampaanias „Lõpp sunniviisilistele kadumistele“;

| 6. | tuletab Egiptuse ametiasutustele meelde nende riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi ja palub neil seada esmatähtsale kohale inimõiguste kaitse ja edendamine ning tagada vastutuse võtmine nende õiguste rikkumise eest; nõuab taas, et kohe ja tingimusteta vabastataks kõik isikud, keda peetakse kinni pelgalt sõnavabaduse ja rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise tõttu, sealhulgas inimõiguste kaitsjad, ajakirjandustegelased ja blogipidajad; palub Egiptuse ametivõimudel tagada kooskõlas rahvusvaheliste normidega õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; |
| --- | --- |

6.

tuletab Egiptuse ametiasutustele meelde nende riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi ja palub neil seada esmatähtsale kohale inimõiguste kaitse ja edendamine ning tagada vastutuse võtmine nende õiguste rikkumise eest; nõuab taas, et kohe ja tingimusteta vabastataks kõik isikud, keda peetakse kinni pelgalt sõnavabaduse ja rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise tõttu, sealhulgas inimõiguste kaitsjad, ajakirjandustegelased ja blogipidajad; palub Egiptuse ametivõimudel tagada kooskõlas rahvusvaheliste normidega õigus õiglasele kohtulikule arutamisele;

| 7. | kutsub Egiptuse valitsust üles tagama, et kodumaised ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sõltumatud ametiühingud saaksid riigis tegutseda vabalt ilma valitsusepoolse sekkumise või hirmutamiseta; palub Egiptuse ametivõimudel tühistada mitmele Egiptuse juhtivale inimõiguste kaitsjale kehtestatud reisimiskeeld; |
| --- | --- |

7.

kutsub Egiptuse valitsust üles tagama, et kodumaised ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sõltumatud ametiühingud saaksid riigis tegutseda vabalt ilma valitsusepoolse sekkumise või hirmutamiseta; palub Egiptuse ametivõimudel tühistada mitmele Egiptuse juhtivale inimõiguste kaitsjale kehtestatud reisimiskeeld;

| 8. | loodab, et uus põhiseadus, mis kiideti heaks 14. ja 15. jaanuaril 2014, eelkõige selle artiklid 52, 73 ja 93, on oluline samm riigi üleminekul demokraatiale; |
| --- | --- |

8.

loodab, et uus põhiseadus, mis kiideti heaks 14. ja 15. jaanuaril 2014, eelkõige selle artiklid 52, 73 ja 93, on oluline samm riigi üleminekul demokraatiale;

| 9. | võtab teadmiseks uue rahvakogu loomise ja kutsub seda üles vaatama kiiresti läbi repressiivset 2013. aasta novembri meeleavalduste seadust, mida on kasutatud erimeelsuste rahumeelse väljendamise kõigi vormide mahasurumiseks, aga ka 1914. aasta rahvakogunemiste seadust; nõuab ka muude, Egiptuse põhiseadust rikkudes vastu võetud repressiivsete õigusaktide läbivaatamist, sh terrorismiaktide seaduse ja terroristlike üksuste seaduse läbivaatamist, mida võiks väärkasutada pigem sisemisteks repressioonideks, mitte aga kollektiivse julgeoleku parandamiseks; rõhutab oma valmisolekut uurida koos Egiptuse ametivõimudega võimalust töötada Egiptuse parlamendi jaoks välja suutlikkuse tõstmise programm; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks uue rahvakogu loomise ja kutsub seda üles vaatama kiiresti läbi repressiivset 2013. aasta novembri meeleavalduste seadust, mida on kasutatud erimeelsuste rahumeelse väljendamise kõigi vormide mahasurumiseks, aga ka 1914. aasta rahvakogunemiste seadust; nõuab ka muude, Egiptuse põhiseadust rikkudes vastu võetud repressiivsete õigusaktide läbivaatamist, sh terrorismiaktide seaduse ja terroristlike üksuste seaduse läbivaatamist, mida võiks väärkasutada pigem sisemisteks repressioonideks, mitte aga kollektiivse julgeoleku parandamiseks; rõhutab oma valmisolekut uurida koos Egiptuse ametivõimudega võimalust töötada Egiptuse parlamendi jaoks välja suutlikkuse tõstmise programm;

| 10. | rõhutab, et pikaajalist stabiilsust ja julgeolekut Egiptuses on võimalik tagada ainult tõeliselt pluralistliku ühiskonna loomisega, milles austatakse seisukohtade ja eluviiside mitmekesisust, ning palub Egiptuse ametivõimudel pühenduda lepitusdialoogile, mis toob kokku kõik mittevägivaldsed jõud, sh mittevägivaldsed islamistid, et taastada kaasava poliitilise protsessi kaudu usaldus poliitikasse ja majandusse; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et pikaajalist stabiilsust ja julgeolekut Egiptuses on võimalik tagada ainult tõeliselt pluralistliku ühiskonna loomisega, milles austatakse seisukohtade ja eluviiside mitmekesisust, ning palub Egiptuse ametivõimudel pühenduda lepitusdialoogile, mis toob kokku kõik mittevägivaldsed jõud, sh mittevägivaldsed islamistid, et taastada kaasava poliitilise protsessi kaudu usaldus poliitikasse ja majandusse;

| 11. | rõhutab, et Euroopa Liit omistab Egiptusega kui olulise naabri ja partneriga tehtavale koostööle suurt tähtsust, samuti Egiptuse rolli piirkonna stabiilsuse tagamisel; jagab Egiptuse rahva muret riigi ja piirkonna eest seisvate majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemide pärast; mõistab hukka terroristide rünnakud Egiptuse tsiviilisikute ja sõjaväe vastu; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et Euroopa Liit omistab Egiptusega kui olulise naabri ja partneriga tehtavale koostööle suurt tähtsust, samuti Egiptuse rolli piirkonna stabiilsuse tagamisel; jagab Egiptuse rahva muret riigi ja piirkonna eest seisvate majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemide pärast; mõistab hukka terroristide rünnakud Egiptuse tsiviilisikute ja sõjaväe vastu;

| 12. | nõuab, et EL, eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ja ELi esindus Kairos hoiaksid pidevat kontakti inimõiguste kaitsjate ja muude erimeelsust väljendavate isikutega, et toetada ohus või vahi all viibijaid ja jälgida tähelepanelikult nende kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et EL, eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ja ELi esindus Kairos hoiaksid pidevat kontakti inimõiguste kaitsjate ja muude erimeelsust väljendavate isikutega, et toetada ohus või vahi all viibijaid ja jälgida tähelepanelikult nende kohtumenetlusi;

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid täielikult välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti järeldusi sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi ja julgeolekualase koostöö kohta; nõuab jälitusseadmete ekspordi peatamist, kui on tõendeid, et sellised seadmeid võidakse kasutada inimõiguste rikkumiseks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil anda aru ELi liikmesriikide ja Egiptuse vahelise sõjalise ja julgeolekualase koostöö praeguse olukorra kohta ja töötada tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga välja kava, milles esitatakse konkreetsed sammud, mida Egiptuse ametivõimud peavad tegema, et märgatavalt parandada inimõiguste olukorda ja viia ellu põhjalik kohtusüsteemi reform, enne kui võiks kaaluda välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti järelduste ümberhindamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid täielikult välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti järeldusi sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi ja julgeolekualase koostöö kohta; nõuab jälitusseadmete ekspordi peatamist, kui on tõendeid, et sellised seadmeid võidakse kasutada inimõiguste rikkumiseks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil anda aru ELi liikmesriikide ja Egiptuse vahelise sõjalise ja julgeolekualase koostöö praeguse olukorra kohta ja töötada tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga välja kava, milles esitatakse konkreetsed sammud, mida Egiptuse ametivõimud peavad tegema, et märgatavalt parandada inimõiguste olukorda ja viia ellu põhjalik kohtusüsteemi reform, enne kui võiks kaaluda välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti järelduste ümberhindamist;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Egiptuse Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Egiptuse Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0463.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0012.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/45

---

P8_TA(2016)0085

Kongo Demokraatlik Vabariik

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2016/2609(RSP))

(2018/C 050/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta (1) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta (1) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu, ÜRO, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni 16. veebruari 2016. aasta ühist pressiteadet kaasava poliitilise dialoogi vajalikkuse kohta Kongo DVs ning nende võetud kohustust toetada Kongo osalisi nende püüdlustes demokraatia tugevdamiseks riigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu, ÜRO, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni 16. veebruari 2016. aasta ühist pressiteadet kaasava poliitilise dialoogi vajalikkuse kohta Kongo DVs ning nende võetud kohustust toetada Kongo osalisi nende püüdlustes demokraatia tugevdamiseks riigis,

| — | võttes arvesse ELi 19. novembri 2015. aasta kohapealset avaldust rahvusliku dialoogi algatamise järel Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 19. novembri 2015. aasta kohapealset avaldust rahvusliku dialoogi algatamise järel Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 9. novembri 2015. aasta avaldust olukorra kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 9. novembri 2015. aasta avaldust olukorra kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ELi 21. oktoobri 2015. aasta kohapealset avaldust inimõiguste olukorra kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 21. oktoobri 2015. aasta kohapealset avaldust inimõiguste olukorra kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 12. oktoobri 2015. aasta avaldust valimiskomisjoni juhi tagasiastumise kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 12. oktoobri 2015. aasta avaldust valimiskomisjoni juhi tagasiastumise kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Kongo DV kohta, eriti resolutsioone 2198 (2015) Kongo DV sanktsioonide uuendamise ja eksperdirühma mandaati kohta ning 2211 (2013), millega uuendati ÜRO stabiliseerimismissiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) mandaati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Kongo DV kohta, eriti resolutsioone 2198 (2015) Kongo DV sanktsioonide uuendamise ja eksperdirühma mandaati kohta ning 2211 (2013), millega uuendati ÜRO stabiliseerimismissiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) mandaati,

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvaheliste saadikute ja esindajate rühma 2. septembri 2015. aasta ühist pressiteadet valimiste kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvaheliste saadikute ja esindajate rühma 2. septembri 2015. aasta ühist pressiteadet valimiste kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 27. juuli 2015. aasta aastaaruannet inimõiguste olukorra ja Kongo DVs asuva ÜRO ühise inimõiguste büroo tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 27. juuli 2015. aasta aastaaruannet inimõiguste olukorra ja Kongo DVs asuva ÜRO ühise inimõiguste büroo tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 25. jaanuari 2015. aasta avaldust uue valimisseaduse vastuvõtmise järel Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 25. jaanuari 2015. aasta avaldust uue valimisseaduse vastuvõtmise järel Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ÜRO eksperdirühma 12. jaanuari 2015. aasta aruannet Kongo DV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eksperdirühma 12. jaanuari 2015. aasta aruannet Kongo DV kohta,

| — | võttes arvesse 2013. aasta detsembri Nairobi deklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta detsembri Nairobi deklaratsioone,

| — | võttes arvesse Addis Abebas 2013. aasta veebruaris allkirjastatud Kongo DV ja piirkonna rahu, julgeolekut ja koostööd käsitlevat raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Addis Abebas 2013. aasta veebruaris allkirjastatud Kongo DV ja piirkonna rahu, julgeolekut ja koostööd käsitlevat raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse 1981. aasta juuni inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juuni inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Kongo 18. veebruari 2006. aasta põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo 18. veebruari 2006. aasta põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et järgmised presidendi- ja parlamendivalimised, mis on kavas pidada 2016. aasta novembris, võiksid kujutada endast täiendavat võimalust võimu demokraatlikuks üleminekuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et järgmised presidendi- ja parlamendivalimised, mis on kavas pidada 2016. aasta novembris, võiksid kujutada endast täiendavat võimalust võimu demokraatlikuks üleminekuks;

| B. | arvestades, et põhiseaduse kohaselt võib Kongo DV president olla ametis kõige rohkem kaks ametiaega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiseaduse kohaselt võib Kongo DV president olla ametis kõige rohkem kaks ametiaega;

| C. | arvestades, et president Joseph Kabilat, kes on võimul alates 2001. aastast, on tema vastased süüdistanud halduslike ja tehniliste vahendite kasutamises selleks, et püüda valimisi edasi lükata ja jääda võimule ka pärast oma volituste lõppemist, ning et ta peab veel avalikult kuulutama, et kavatseb oma ametiaja lõpul tagasi astuda; arvestades, et see on tekitanud kogu riigis järjest suuremaid poliitilisi pingeid, rahutusi ja vägivalda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Joseph Kabilat, kes on võimul alates 2001. aastast, on tema vastased süüdistanud halduslike ja tehniliste vahendite kasutamises selleks, et püüda valimisi edasi lükata ja jääda võimule ka pärast oma volituste lõppemist, ning et ta peab veel avalikult kuulutama, et kavatseb oma ametiaja lõpul tagasi astuda; arvestades, et see on tekitanud kogu riigis järjest suuremaid poliitilisi pingeid, rahutusi ja vägivalda;

| D. | arvestades, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni sõltumatuse ja erapooletuse suhtes on avaldatud kahtlusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni sõltumatuse ja erapooletuse suhtes on avaldatud kahtlusi;

| E. | arvestades, et alates 2015. aasta jaanuarist on Kongo julgeoleku- ja luureametnikud surunud maha rahumeelseid aktiviste, poliitilisi liidreid ja teisi, kes avaldavad vastuseisu püüetele võimaldada president Kabilal muuta põhiseadust, et jääda võimule pärast oma põhiseadusega ette nähtud teist ametiaega; arvestades, et inimõiguslaste rühmad teatavad jätkuvalt inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse alase olukorra halvenemisest Kongo DVs, sh ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja poliitiliselt ajendatud kohtuasjade arvu suurenemisest; arvestades, et möödunud aasta jooksul registreeris MONUSCO üle 260 valimistega seotud inimõiguste rikkumise, peamiselt poliitiliste vastaste, kodanikuühiskonna ja ajakirjanike vastu; arvestades, et Kongo DVs asuva ÜRO ühise inimõiguste büroo väitel on ta alates 2016. aasta algusest dokumenteerinud üle 400 inimõiguste rikkumise juhtumi, sh 52 vahistamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2015. aasta jaanuarist on Kongo julgeoleku- ja luureametnikud surunud maha rahumeelseid aktiviste, poliitilisi liidreid ja teisi, kes avaldavad vastuseisu püüetele võimaldada president Kabilal muuta põhiseadust, et jääda võimule pärast oma põhiseadusega ette nähtud teist ametiaega; arvestades, et inimõiguslaste rühmad teatavad jätkuvalt inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse alase olukorra halvenemisest Kongo DVs, sh ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja poliitiliselt ajendatud kohtuasjade arvu suurenemisest; arvestades, et möödunud aasta jooksul registreeris MONUSCO üle 260 valimistega seotud inimõiguste rikkumise, peamiselt poliitiliste vastaste, kodanikuühiskonna ja ajakirjanike vastu; arvestades, et Kongo DVs asuva ÜRO ühise inimõiguste büroo väitel on ta alates 2016. aasta algusest dokumenteerinud üle 400 inimõiguste rikkumise juhtumi, sh 52 vahistamist;

| F. | arvestades, et 2015. aasta juunis teatas president Kabila rahvusliku dialoogi algatamisest; arvestades, et ametlikud ettevalmistused selliseks dialoogiks ei ole veel alanud, kuna kaks peamist opositsioonirühma otsustasid selles mitte osaleda, kuna nad peavad seda venitamistaktikaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aasta juunis teatas president Kabila rahvusliku dialoogi algatamisest; arvestades, et ametlikud ettevalmistused selliseks dialoogiks ei ole veel alanud, kuna kaks peamist opositsioonirühma otsustasid selles mitte osaleda, kuna nad peavad seda venitamistaktikaks;

| G. | arvestades, et 2015. aasta septembris heideti Kongo DV valitsuskoalitsioonist välja seitse tunnustatud poliitikategelast, kuna nad kirjutasid alla kirjale, milles nõuti, et president Kabila järgiks põhiseadust ja ei püüaks pärast oma ametiaja lõppu võimust kinni hoida; arvestades, et samal kuul vallandusid vägivaldsed kokkupõrked Kinshasas, kus vägivaldselt rünnati põhiseadusevastase kolmanda ametiaja taotlemise vastast kampaaniat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta septembris heideti Kongo DV valitsuskoalitsioonist välja seitse tunnustatud poliitikategelast, kuna nad kirjutasid alla kirjale, milles nõuti, et president Kabila järgiks põhiseadust ja ei püüaks pärast oma ametiaja lõppu võimust kinni hoida; arvestades, et samal kuul vallandusid vägivaldsed kokkupõrked Kinshasas, kus vägivaldselt rünnati põhiseadusevastase kolmanda ametiaja taotlemise vastast kampaaniat;

| H. | arvestades, et meelevaldselt kinnipeetavate hulgas on Fred Bauma ja Yves Makwambala, liikumisse Filimbi („Vile“) kuuluvad inimõiguste aktivistid, kes mõlemad vahistati osalemise eest seminaril, mille eesmärk oli ergutada noori kongolasi täitma oma kodanikukohustusi rahumeelselt ja vastutustundeliselt, ning kes on nüüd viibinud 11 kuud vangistuses ja kelle vabastamist nõudis Euroopa Parlament juba oma eespool nimetatud 9. juuli 2015. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et meelevaldselt kinnipeetavate hulgas on Fred Bauma ja Yves Makwambala, liikumisse Filimbi („Vile“) kuuluvad inimõiguste aktivistid, kes mõlemad vahistati osalemise eest seminaril, mille eesmärk oli ergutada noori kongolasi täitma oma kodanikukohustusi rahumeelselt ja vastutustundeliselt, ning kes on nüüd viibinud 11 kuud vangistuses ja kelle vabastamist nõudis Euroopa Parlament juba oma eespool nimetatud 9. juuli 2015. aasta resolutsioonis;

| I. | arvestades, et Kongo peamiste opositsioonierakondade, vabaühenduste ja demokraatiat pooldavate noorteliikumiste juhid kutsusid Kongo kodanikke üles jääma 16. veebruaril 2016„Ville Morte“ („Surnud linna päev“) puhul töölt ja koolist koju, mälestamaks 16. veebruaril 1992 demokraatiapooldajate marsi käigus tapetuid, ning protestima viivituste vastu presidendivalimiste korraldamisel ja põhiseaduse väidetava mittejärgimise vastu valitsuse poolt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kongo peamiste opositsioonierakondade, vabaühenduste ja demokraatiat pooldavate noorteliikumiste juhid kutsusid Kongo kodanikke üles jääma 16. veebruaril 2016„Ville Morte“ („Surnud linna päev“) puhul töölt ja koolist koju, mälestamaks 16. veebruaril 1992 demokraatiapooldajate marsi käigus tapetuid, ning protestima viivituste vastu presidendivalimiste korraldamisel ja põhiseaduse väidetava mittejärgimise vastu valitsuse poolt;

| J. | arvestades, et 16. veebruaril 2016 või selle ümbruses peeti seoses selle üleriigilise streigiga kinni kaheksa noort aktivisti ja vähemalt 30 poliitilise opositsiooni toetajat, samal ajal kui teised aktivistid said tundmatutelt numbritelt ähvardustega tekstisõnumeid ja tööhõiveminister Willy Makiashi keelas avaliku sektori töötajatel streigil osaleda; arvestades, et kuuele liikumise LUCHA liikmele määrati kuuekuuline vanglakaristus; arvestades, et „Surnud linna päeva“ järginud kaupmeeste ja ametnike kauplused pitseeriti või määrati neile distsiplinaarkaristused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 16. veebruaril 2016 või selle ümbruses peeti seoses selle üleriigilise streigiga kinni kaheksa noort aktivisti ja vähemalt 30 poliitilise opositsiooni toetajat, samal ajal kui teised aktivistid said tundmatutelt numbritelt ähvardustega tekstisõnumeid ja tööhõiveminister Willy Makiashi keelas avaliku sektori töötajatel streigil osaleda; arvestades, et kuuele liikumise LUCHA liikmele määrati kuuekuuline vanglakaristus; arvestades, et „Surnud linna päeva“ järginud kaupmeeste ja ametnike kauplused pitseeriti või määrati neile distsiplinaarkaristused;

| K. | arvestades, et Aafrika Liit, ÜRO, EL ja Rahvusvaheline Frankofoonia Organisatsioon on ühiselt rõhutanud, kui oluline on dialoog ja püüd saavutada poliitiliste osaliste vahel kokkulepe, mis järgib demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ning on nõudnud tungivalt, et kõik Kongo poliitilised osalised teeksid täielikku koostööd rahvusvahelise kogukonna määratud vahendajatega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Liit, ÜRO, EL ja Rahvusvaheline Frankofoonia Organisatsioon on ühiselt rõhutanud, kui oluline on dialoog ja püüd saavutada poliitiliste osaliste vahel kokkulepe, mis järgib demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ning on nõudnud tungivalt, et kõik Kongo poliitilised osalised teeksid täielikku koostööd rahvusvahelise kogukonna määratud vahendajatega;

| L. | arvestades, et olukorda on halvendanud karistamatuse püsimine ja süvenemine Kongo DVs; arvestades, et rohkem kui 30 välis- ja kodumaise relvastatud rühmituse põhjustatud vägivalla tõttu halveneb julgeolukord Kongo DVs jätkuvalt, eriti riigi idaosas, ning pidevalt teatatakse inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumistest, sh sihipärastest rünnakutest tsiviilisikute vastu, laialt levinud seksuaalsest ja soolisest vägivallast, laste süstemaatilisest värbamisest ja kuritarvitamisest relvastatud rühmituste poolt ning kohtuvälistest hukkamistest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et olukorda on halvendanud karistamatuse püsimine ja süvenemine Kongo DVs; arvestades, et rohkem kui 30 välis- ja kodumaise relvastatud rühmituse põhjustatud vägivalla tõttu halveneb julgeolukord Kongo DVs jätkuvalt, eriti riigi idaosas, ning pidevalt teatatakse inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumistest, sh sihipärastest rünnakutest tsiviilisikute vastu, laialt levinud seksuaalsest ja soolisest vägivallast, laste süstemaatilisest värbamisest ja kuritarvitamisest relvastatud rühmituste poolt ning kohtuvälistest hukkamistest;

| M. | arvestades, et meediavabaduse alane olukord Kongo DVs on viimasel ajal halvenenud; arvestades, et valitsusametnikud on blokeerinud sõnavabaduse, sulgedes meediaväljaanded (võttes sihikule eriti need, mis edastasid teateid meeleavalduste kohta), sõnumiedastusteenused ja interneti; arvestades, et 2016. aasta veebruaris sulges valitsus Lubumbashis kaks eratelekanalit; arvestades, et oma viimases aastaaruandes, mis ilmus 2015. aasta novembris, loetles Piirideta Reporterite partnerorganisatsioon Hädaohus Ajakirjanikud üles 72 ajakirjanike ja meedia vastaste rünnakute juhtumit Kongo DVs ning tõi esile, et 60 % ajakirjandusvabaduse rikkumistest on pannud toime sõjaväelased või julgeolekuteenistuse töötajad, riiklik luureagentuur või politsei; arvestades, et „Surnud linna päeva“ meeleavalduste ajaks peatati Radio France Internationali saadete edastamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meediavabaduse alane olukord Kongo DVs on viimasel ajal halvenenud; arvestades, et valitsusametnikud on blokeerinud sõnavabaduse, sulgedes meediaväljaanded (võttes sihikule eriti need, mis edastasid teateid meeleavalduste kohta), sõnumiedastusteenused ja interneti; arvestades, et 2016. aasta veebruaris sulges valitsus Lubumbashis kaks eratelekanalit; arvestades, et oma viimases aastaaruandes, mis ilmus 2015. aasta novembris, loetles Piirideta Reporterite partnerorganisatsioon Hädaohus Ajakirjanikud üles 72 ajakirjanike ja meedia vastaste rünnakute juhtumit Kongo DVs ning tõi esile, et 60 % ajakirjandusvabaduse rikkumistest on pannud toime sõjaväelased või julgeolekuteenistuse töötajad, riiklik luureagentuur või politsei; arvestades, et „Surnud linna päeva“ meeleavalduste ajaks peatati Radio France Internationali saadete edastamine;

| N. | arvestades, et Kongo DV riiklikus soovituskavas 2014–2020, mida rahastatakse 620 miljoni euroga 11. Euroopa Arengufondist, peetakse esmatähtsaks valitsemise ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, sealhulgas kohtusüsteemi, politsei ja sõjaväe reforme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kongo DV riiklikus soovituskavas 2014–2020, mida rahastatakse 620 miljoni euroga 11. Euroopa Arengufondist, peetakse esmatähtsaks valitsemise ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, sealhulgas kohtusüsteemi, politsei ja sõjaväe reforme;

| 1. | kutsub Kongo DV ametivõime üles võtma selge kohustuse järgida põhiseadust ja tagama valimiste õigeaegne toimumine 2016. aasta lõpuks täielikus kooskõlas demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartaga, ning tagama keskkonna, mis soodustab läbipaistvaid, usaldusväärseid ja kaasavaid valimisi; rõhutab, et valimiste edukas läbiviimine on riigi pikaajalise stabiilsuse ja arengu seisukohast otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

1.

kutsub Kongo DV ametivõime üles võtma selge kohustuse järgida põhiseadust ja tagama valimiste õigeaegne toimumine 2016. aasta lõpuks täielikus kooskõlas demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartaga, ning tagama keskkonna, mis soodustab läbipaistvaid, usaldusväärseid ja kaasavaid valimisi; rõhutab, et valimiste edukas läbiviimine on riigi pikaajalise stabiilsuse ja arengu seisukohast otsustava tähtsusega;

| 2. | väljendab sügavat muret halveneva julgeoleku- ja inimõiguste alase olukorra pärast Kongo DVs ning eelkõige pidevate teadete pärast eelseisva valimistsükliga seoses suureneva poliitilise vägivalla ja inimõiguste kaitsjate, poliitiliste oponentide ja ajakirjanike range piiramise ja hirmutamise kohta; rõhutab, et valitsuse ülesanne on ennetada praeguse poliitilise kriisi süvenemist või vägivalla eskaleerumist ning austada, kaitsta ja edendada kodanike kodaniku- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret halveneva julgeoleku- ja inimõiguste alase olukorra pärast Kongo DVs ning eelkõige pidevate teadete pärast eelseisva valimistsükliga seoses suureneva poliitilise vägivalla ja inimõiguste kaitsjate, poliitiliste oponentide ja ajakirjanike range piiramise ja hirmutamise kohta; rõhutab, et valitsuse ülesanne on ennetada praeguse poliitilise kriisi süvenemist või vägivalla eskaleerumist ning austada, kaitsta ja edendada kodanike kodaniku- ja poliitilisi õigusi;

| 3. | mõistab teravalt hukka igasuguse jõu kasutamise rahumeelsete relvastamata meeleavaldajate vastu; tuletab meelde, et sõnavabadus ning ühinemis- ja kogunemisvabadus on jõulise ja areneva poliitilise ja demokraatliku elu alus; mõistab teravalt hukka demokraatliku tegutsemisruumi üha suurema piiramise ning opositsiooni, kodanikuühiskonna ja meedia esindajate sihipärase represseerimise; nõuab kõigi poliitvangide, sh Yves Makwambala, Fred Bauma ja teiste Filimbi ja LUCHA aktivistide ja toetajate, samuti inimõiguste kaitsja Christopher Ngoyi viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka igasuguse jõu kasutamise rahumeelsete relvastamata meeleavaldajate vastu; tuletab meelde, et sõnavabadus ning ühinemis- ja kogunemisvabadus on jõulise ja areneva poliitilise ja demokraatliku elu alus; mõistab teravalt hukka demokraatliku tegutsemisruumi üha suurema piiramise ning opositsiooni, kodanikuühiskonna ja meedia esindajate sihipärase represseerimise; nõuab kõigi poliitvangide, sh Yves Makwambala, Fred Bauma ja teiste Filimbi ja LUCHA aktivistide ja toetajate, samuti inimõiguste kaitsja Christopher Ngoyi viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

| 4. | peab võitlust karistamatuse vastu Kongo DVs rahu taastamise üheks eeltingimuseks; nõuab Kongo DV valitsuselt täieliku, põhjaliku ja läbipaistva uurimise algatamist koos rahvusvaheliste partneritega, et uurida valimistega seotud meeleavaldustel toime pandud inimõiguste rikkumisi ja teha kindlaks ebaseadusliku tegevuse või õiguste või vabaduste rikkumise esinemine; nõuab meetmete võtmist, et inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naistevastase seksuaalvägivalla ja lapssõdurite värbamise toimepanijatest antaks teada, nad tuvastataks, antaks kohtu alla ja neid karistataks siseriikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse alusel; |
| --- | --- |

4.

peab võitlust karistamatuse vastu Kongo DVs rahu taastamise üheks eeltingimuseks; nõuab Kongo DV valitsuselt täieliku, põhjaliku ja läbipaistva uurimise algatamist koos rahvusvaheliste partneritega, et uurida valimistega seotud meeleavaldustel toime pandud inimõiguste rikkumisi ja teha kindlaks ebaseadusliku tegevuse või õiguste või vabaduste rikkumise esinemine; nõuab meetmete võtmist, et inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naistevastase seksuaalvägivalla ja lapssõdurite värbamise toimepanijatest antaks teada, nad tuvastataks, antaks kohtu alla ja neid karistataks siseriikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse alusel;

| 5. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles kasutama kõiki poliitikavahendeid, sh ELi 2011. aasta valimisvaatlusmissiooni lõpparuandes ja 2014. aasta järelmissiooni aruandes esitatud soovitusi ning avaldama survet kõrgeimal poliitilisel tasandil, et ennetada valimistega seotud vägivalla levikut Kongo DVs ja olukorra edasist destabiliseerumist Ida-Aafrika järvede piirkonnas; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles kasutama kõiki poliitikavahendeid, sh ELi 2011. aasta valimisvaatlusmissiooni lõpparuandes ja 2014. aasta järelmissiooni aruandes esitatud soovitusi ning avaldama survet kõrgeimal poliitilisel tasandil, et ennetada valimistega seotud vägivalla levikut Kongo DVs ja olukorra edasist destabiliseerumist Ida-Aafrika järvede piirkonnas;

| 6. | võtab teadmiseks ELi ja rahvusvahelise kogukonna tahte toetada Kongo valimisprotsessi, juhul kui avaldatakse kehtiv valimiste ajakava ja täidetakse põhiseaduse sätteid; on seisukohal, et see toetus peaks keskenduma valijate registreerimisele, koolitusele ja valimiste turvamisele; rõhutab, et Kongo DV valimisprotsessile eraldatava ELi toetuse olemus ja suurus peab sõltuma edusammudest ELi 2011. ja 2014. aasta valimisvaatlusmissioonide soovituste rakendamisel, eriti sõltumatu riikliku valimiskomisjoni sõltumatuse, valijate registri läbivaatamise, eelarvenõuete ja põhiseaduses ette nähtud ajalise raamistiku järgimise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks ELi ja rahvusvahelise kogukonna tahte toetada Kongo valimisprotsessi, juhul kui avaldatakse kehtiv valimiste ajakava ja täidetakse põhiseaduse sätteid; on seisukohal, et see toetus peaks keskenduma valijate registreerimisele, koolitusele ja valimiste turvamisele; rõhutab, et Kongo DV valimisprotsessile eraldatava ELi toetuse olemus ja suurus peab sõltuma edusammudest ELi 2011. ja 2014. aasta valimisvaatlusmissioonide soovituste rakendamisel, eriti sõltumatu riikliku valimiskomisjoni sõltumatuse, valijate registri läbivaatamise, eelarvenõuete ja põhiseaduses ette nähtud ajalise raamistiku järgimise valdkonnas;

| 7. | kutsub Kongo ametivõime üles võimalikult kiiresti ratifitseerima demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika harta; |
| --- | --- |

7.

kutsub Kongo ametivõime üles võimalikult kiiresti ratifitseerima demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika harta;

| 8. | rõhutab Aafrika Liidu otsustavalt tähtsat rolli poliitilise kriisi ennetamisel Kesk-Aafrikas ja kutsub Aafrika Liidu liikmesriike, eelkõige Lõuna-Aafrikat üles tegutsema selle nimel, et Kongo DV järgiks põhiseadust; nõuab tungivalt, et EL kasutaks selle eesmärgi saavutamiseks kõiki diplomaatilisi ja majanduslikke vahendeid, sh eelseisvat majanduspartnerluslepingute allkirjastamist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab Aafrika Liidu otsustavalt tähtsat rolli poliitilise kriisi ennetamisel Kesk-Aafrikas ja kutsub Aafrika Liidu liikmesriike, eelkõige Lõuna-Aafrikat üles tegutsema selle nimel, et Kongo DV järgiks põhiseadust; nõuab tungivalt, et EL kasutaks selle eesmärgi saavutamiseks kõiki diplomaatilisi ja majanduslikke vahendeid, sh eelseisvat majanduspartnerluslepingute allkirjastamist;

| 9. | tuletab meelde, et opositsiooni, sõltumatu kodanikuühiskonna ja valimisekspertide osalemine sõltumatus riiklikus valimiskomisjonis on valimisprotsessi seadustamise oluline tegur; tuletab meelde, et sõltumatu riiklik valimiskomisjon peaks olema erapooletu institutsioon; rõhutab, et ametivõimud peaksid andma sõltumatu riikliku valimiskomisjoni käsutusse vajalikud rahalised vahendid, et võimaldada laiaulatuslikku ja läbipaistvat protsessi; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et opositsiooni, sõltumatu kodanikuühiskonna ja valimisekspertide osalemine sõltumatus riiklikus valimiskomisjonis on valimisprotsessi seadustamise oluline tegur; tuletab meelde, et sõltumatu riiklik valimiskomisjon peaks olema erapooletu institutsioon; rõhutab, et ametivõimud peaksid andma sõltumatu riikliku valimiskomisjoni käsutusse vajalikud rahalised vahendid, et võimaldada laiaulatuslikku ja läbipaistvat protsessi;

| 10. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles intensiivistama dialoogi Kongo DV ametivõimudega Cotonou lepingu artikli 8 raames, et saada valimisprotsessi kohta lõplikud täpsustused; tuletab meelde Kongo DV poolt Cotonou lepinguga võetud kohustust austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, mis hõlmavad sõnavabadust, meediavabadust, head valitsemistava ja läbipaistvust poliitilistel ametikohtadel; nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus toetaks neid sätteid kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 11b ning artiklitega 96 ja 97, ning – kui ta seda ei tee – palub komisjonil alustada asjaomast menetlust vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 8, 9 ja 96; |
| --- | --- |

10.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles intensiivistama dialoogi Kongo DV ametivõimudega Cotonou lepingu artikli 8 raames, et saada valimisprotsessi kohta lõplikud täpsustused; tuletab meelde Kongo DV poolt Cotonou lepinguga võetud kohustust austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, mis hõlmavad sõnavabadust, meediavabadust, head valitsemistava ja läbipaistvust poliitilistel ametikohtadel; nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus toetaks neid sätteid kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 11b ning artiklitega 96 ja 97, ning – kui ta seda ei tee – palub komisjonil alustada asjaomast menetlust vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 8, 9 ja 96;

| 11. | nõuab, et EL kaaluks sihipäraste sanktsioonide kehtestamist vägivaldse mahasurumise toimepanijate vastu Kongo DVs, sh reisikeelu kehtestamist ja vara külmutamist, et hoida ära vägivalla jätkumine; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et EL kaaluks sihipäraste sanktsioonide kehtestamist vägivaldse mahasurumise toimepanijate vastu Kongo DVs, sh reisikeelu kehtestamist ja vara külmutamist, et hoida ära vägivalla jätkumine;

| 12. | nõuab tungivalt, et ELi delegatsioon jälgiks olukorra arengut ning kasutaks kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit, et toetada inimõiguste kaitsjaid ja demokraatiat pooldavaid liikumisi; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et ELi delegatsioon jälgiks olukorra arengut ning kasutaks kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit, et toetada inimõiguste kaitsjaid ja demokraatiat pooldavaid liikumisi;

| 13. | nõuab Kongo DVsse nimetatud inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO raportööri ametisse ennistamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab Kongo DVsse nimetatud inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO raportööri ametisse ennistamist;

| 14. | tuletab meelde, et rahu ja julgeolek on valimiste eduka toimumise eeltingimused; märgib sellega seoses MONUSCO mandaadi pikendamist ja nõuab selle volituste suurendamist tsiviilisikute kaitse valdkonnas valimiste kontekstis; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et rahu ja julgeolek on valimiste eduka toimumise eeltingimused; märgib sellega seoses MONUSCO mandaadi pikendamist ja nõuab selle volituste suurendamist tsiviilisikute kaitse valdkonnas valimiste kontekstis;

| 15. | väljendab veel kord sügavat muret seoses ärevakstegeva humanitaarolukorraga Kongo DVs, mille on tekitanud eelkõige ägedad relvakonfliktid riigi idaosa provintsides; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid abi andmist Kongo DV elanikele, et parandada elanikkonna kõige kaitsetumate rühmade elamistingimusi ning tegeleda sundrände, toiduga kindlustamatuse, epideemiate ja loodusõnnetuste tagajärgedega; |
| --- | --- |

15.

väljendab veel kord sügavat muret seoses ärevakstegeva humanitaarolukorraga Kongo DVs, mille on tekitanud eelkõige ägedad relvakonfliktid riigi idaosa provintsides; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid abi andmist Kongo DV elanikele, et parandada elanikkonna kõige kaitsetumate rühmade elamistingimusi ning tegeleda sundrände, toiduga kindlustamatuse, epideemiate ja loodusõnnetuste tagajärgedega;

| 16. | mõistab hukka jätkuvad seksuaalrünnakud Kongo idaosas; märgib, et Kongo DV ametivõimud on Kongo idaosas toimuva seksuaalvägivallaga seoses viimastel kuudel läbi viinud 20 kohtumenetlust, mille tagajärjel mõisteti süüdi 19 sõjaväeametnikku, kuid teha on veel palju; ergutab Kongo ametivõime jätkama võitlust karistamatuse vastu, uurima seksuaalvägivalla juhtumeid ja võtma nende toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka jätkuvad seksuaalrünnakud Kongo idaosas; märgib, et Kongo DV ametivõimud on Kongo idaosas toimuva seksuaalvägivallaga seoses viimastel kuudel läbi viinud 20 kohtumenetlust, mille tagajärjel mõisteti süüdi 19 sõjaväeametnikku, kuid teha on veel palju; ergutab Kongo ametivõime jätkama võitlust karistamatuse vastu, uurima seksuaalvägivalla juhtumeid ja võtma nende toimepanijad vastutusele;

| 17. | kiidab heaks Kongo ametivõimude otsuse vaadata läbi adopteerimisjuhtumid, mille käsitlemine peatati 25. septembril 2013 aastal; võtab teadmiseks Kongo DV ministeeriumidevahelise komitee töö adopteeritud lastele riigist väljumise lubade juhusliku väljastamise küsimuses; kutsub ministeeriumidevahelist komiteed üles jätkama oma tööd põhjalikult ja järjekindlalt ning pingevabas õhustikus; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriike üles olukorda tähelepanelikult jälgima; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks Kongo ametivõimude otsuse vaadata läbi adopteerimisjuhtumid, mille käsitlemine peatati 25. septembril 2013 aastal; võtab teadmiseks Kongo DV ministeeriumidevahelise komitee töö adopteeritud lastele riigist väljumise lubade juhusliku väljastamise küsimuses; kutsub ministeeriumidevahelist komiteed üles jätkama oma tööd põhjalikult ja järjekindlalt ning pingevabas õhustikus; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriike üles olukorda tähelepanelikult jälgima;

| 18. | kutsub Aafrika Liitu ja ELi üles tagama alalise poliitilise dialoogi Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide vahel, et ennetada olukorra edasist destabiliseerumist; |
| --- | --- |

18.

kutsub Aafrika Liitu ja ELi üles tagama alalise poliitilise dialoogi Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide vahel, et ennetada olukorra edasist destabiliseerumist;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Kongo DV presidendile, peaministrile ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Kongo DV presidendile, peaministrile ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0278.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0475.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/50

---

P8_TA(2016)0089

Eduka andmepõhise majanduse saavutamine

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon eduka andmepõhise majanduse suunas liikumise kohta (2015/2612(RSP))

(2018/C 050/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Eduka andmepõhise majanduse suunas“ (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Eduka andmepõhise majanduse suunas“ (COM(2014)0442),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust eduka andmepõhise majanduse suunas liikumise kohta (O-000021/2016 – B8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust eduka andmepõhise majanduse suunas liikumise kohta (O-000021/2016 – B8-0116/2016),

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16,

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et suurandmete turu kasvumäär aastani 2017 on kogu IKT turu kasvumäärast kuus korda kiirem, jõudes International Data Corporationi poolt aastateks 2013–2017 koostatud ülemaailmset suurandmete tehnoloogiat ja teenuseid käsitleva prognoosi kohaselt kokku 50 miljardi euroni, mis võib suurandmete väärtusega seotud avaliku ja erasektori partnerluse kohaselt luua 2017. aastaks 3,75 miljonit uut töökohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et suurandmete turu kasvumäär aastani 2017 on kogu IKT turu kasvumäärast kuus korda kiirem, jõudes International Data Corporationi poolt aastateks 2013–2017 koostatud ülemaailmset suurandmete tehnoloogiat ja teenuseid käsitleva prognoosi kohaselt kokku 50 miljardi euroni, mis võib suurandmete väärtusega seotud avaliku ja erasektori partnerluse kohaselt luua 2017. aastaks 3,75 miljonit uut töökohta;

| B. | arvestades, et andmete maht kasvab enneolematu kiirusega, nii et aastaks 2020 on 16 triljonit gigabaiti andmeid, mis teeb aastaseks andmete genereerimise kasvumääraks 236 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et andmete maht kasvab enneolematu kiirusega, nii et aastaks 2020 on 16 triljonit gigabaiti andmeid, mis teeb aastaseks andmete genereerimise kasvumääraks 236 %;

| C. | arvestades, et suurandmete abil loodud teadmiste põhjal tehtud otsused võivad tootlikkust ja konkurentsivõimet oluliselt suurendada, ning arvestades, et andmepõhisest majandusest saadav kasu võib suurendada SKP kasvu aastaks 2020 täiendavalt 1,9 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suurandmete abil loodud teadmiste põhjal tehtud otsused võivad tootlikkust ja konkurentsivõimet oluliselt suurendada, ning arvestades, et andmepõhisest majandusest saadav kasu võib suurendada SKP kasvu aastaks 2020 täiendavalt 1,9 %;

| D. | arvestades, et suurandmete arendamine on uue digitaalse turu lahutamatu osa, mis peaks tagama innovaatiliste ja konkurentsivõimeliste ärimudelite arendamise ning olema samas kooskõlas ELi andmekaitset käsitleva raamistikuga, kuna suurandmed võivad hõlmata olulisi riske ja probleeme, eelkõige põhiõigusi puudutavates küsimustes (sh eraelu puutumatus ja andmekaitse); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurandmete arendamine on uue digitaalse turu lahutamatu osa, mis peaks tagama innovaatiliste ja konkurentsivõimeliste ärimudelite arendamise ning olema samas kooskõlas ELi andmekaitset käsitleva raamistikuga, kuna suurandmed võivad hõlmata olulisi riske ja probleeme, eelkõige põhiõigusi puudutavates küsimustes (sh eraelu puutumatus ja andmekaitse);

| E. | arvestades, et tuleviku andmepõhine majandus võib soodustada majanduskasvu ja tööhõivet, sh selle kaudu, et võimaldab arendada uusi ärimudeleid ja teenuseid ning parandada tootlikkust; arvestades, et majanduskasvu jaoks sobiva raamistiku loomiseks on vaja saavutada õige tasakaal, et säilitada usaldus ning samal ajal kaitsta ja hoida au sees tarbijate õigusi, milleks on vaja tulemuslikku järelevalvet, hindamist ja asjakohast reageerimist, mida vajaduse korral võib teha seadusandlike vahenditega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleviku andmepõhine majandus võib soodustada majanduskasvu ja tööhõivet, sh selle kaudu, et võimaldab arendada uusi ärimudeleid ja teenuseid ning parandada tootlikkust; arvestades, et majanduskasvu jaoks sobiva raamistiku loomiseks on vaja saavutada õige tasakaal, et säilitada usaldus ning samal ajal kaitsta ja hoida au sees tarbijate õigusi, milleks on vaja tulemuslikku järelevalvet, hindamist ja asjakohast reageerimist, mida vajaduse korral võib teha seadusandlike vahenditega;

| F. | arvestades, et suurandmed annavad võimalusi ka tarbijatele (nt mugavus, tõhusus ja kokkuhoid), ettevõtjatele (tööstus 4.0) ja valitsusele (e-valitsus) ning seoses eluaseme (arukad linnad), teaduse, meditsiini (m-tervis), katastroofidele reageerimise ja kuritegevuse vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suurandmed annavad võimalusi ka tarbijatele (nt mugavus, tõhusus ja kokkuhoid), ettevõtjatele (tööstus 4.0) ja valitsusele (e-valitsus) ning seoses eluaseme (arukad linnad), teaduse, meditsiini (m-tervis), katastroofidele reageerimise ja kuritegevuse vastu võitlemisega;

Andmepõhise majanduse roll liidu digitaalarengu strateegias

| 1. | eeldab, et andmepõhisest majandusest riiklikul ja Euroopa tasandil saadav kasu mõjutab ühiskonda ning väärtusahela kõiki ettevõtteliike; leiab, et andmepõhise majanduse loomine on digitaalse ühtse turu strateegia keskmes, ning hindab selle potentsiaali arenenud majandusharudes Euroopa konkurentsivõime taastamisele kaasaaitamisel, Euroopa majanduse taastumise, kasvu investeerimise ja innovatsiooni kiirendamisel kõigis valdkondades, kuid seda on võimalik saavutada ainult siis, kui on olemas õige ärikeskkond ning vahendid digitaalse ülemineku soodustamiseks ning kui asjaomased tehnoloogiad on kooskõlas ELi andmekaitset käsitleva õigusraamistikuga, et astuda vastu ohtudele ja probleemidele, eriti mis puudutab põhiõigusi ning eelkõige eraelu puutumatust ja andmekaitset; |
| --- | --- |

1.

eeldab, et andmepõhisest majandusest riiklikul ja Euroopa tasandil saadav kasu mõjutab ühiskonda ning väärtusahela kõiki ettevõtteliike; leiab, et andmepõhise majanduse loomine on digitaalse ühtse turu strateegia keskmes, ning hindab selle potentsiaali arenenud majandusharudes Euroopa konkurentsivõime taastamisele kaasaaitamisel, Euroopa majanduse taastumise, kasvu investeerimise ja innovatsiooni kiirendamisel kõigis valdkondades, kuid seda on võimalik saavutada ainult siis, kui on olemas õige ärikeskkond ning vahendid digitaalse ülemineku soodustamiseks ning kui asjaomased tehnoloogiad on kooskõlas ELi andmekaitset käsitleva õigusraamistikuga, et astuda vastu ohtudele ja probleemidele, eriti mis puudutab põhiõigusi ning eelkõige eraelu puutumatust ja andmekaitset;

| 2. | rõhutab, et andmepõhine majandus vajab erioskusi ning loob eeldatavasti järgmiste aastate jooksul Euroopas hulgaliselt töökohti; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et andmepõhine majandus vajab erioskusi ning loob eeldatavasti järgmiste aastate jooksul Euroopas hulgaliselt töökohti;

| 3. | tunnistab Euroopa majanduse kõigis sektorites ja Euroopa teadusuuringute kõigis valdkondades andmete integreeritud kasutamisega seotud sotsiaal-majanduslikku kasu ning rõhutab läbipaistvuse tähtsust seoses kogutud andmete väärtuse ja kasutamise, halduseeskirjade ja viisidega, kuidas andmeid kogutakse ja töödeldakse; rõhutab, et inimestel peaks olema ajakohastatud ja tegelik juurdepääsuõigus andmete töötlemist puudutavale teabele; rõhutab sellega seoses vajadust koguda täpseid andmeid kodanike, ettevõtjate ja avaliku halduse teadlikkuse määra kohta; toonitab, et majanduse digiteerimine on suurandmete arengu valdkonnas oluline mootor, ning nõuab seetõttu andmemajanduse kasvu huvides horisontaalset käsitust; |
| --- | --- |

3.

tunnistab Euroopa majanduse kõigis sektorites ja Euroopa teadusuuringute kõigis valdkondades andmete integreeritud kasutamisega seotud sotsiaal-majanduslikku kasu ning rõhutab läbipaistvuse tähtsust seoses kogutud andmete väärtuse ja kasutamise, halduseeskirjade ja viisidega, kuidas andmeid kogutakse ja töödeldakse; rõhutab, et inimestel peaks olema ajakohastatud ja tegelik juurdepääsuõigus andmete töötlemist puudutavale teabele; rõhutab sellega seoses vajadust koguda täpseid andmeid kodanike, ettevõtjate ja avaliku halduse teadlikkuse määra kohta; toonitab, et majanduse digiteerimine on suurandmete arengu valdkonnas oluline mootor, ning nõuab seetõttu andmemajanduse kasvu huvides horisontaalset käsitust;

| 4. | on veendunud, et andmed kujutavad endast ettevõtete jaoks väärtuslikku vara, mille väärtust on võimalik oluliselt kasvatada, arendades innovaatilisi ja arukaid viise ettevõtetele kuuluvate andmete integreerimiseks avatud andmetega; nõuab algatusi VKEde teadlikkuse tõstmiseks oma andmete varalisest väärtusest ning nende kasutamise viisidest uute ärimudelite arendamiseks, et edendada majanduskasvu ja muuta VKEd suurandmete alal kõige olulisemaks tegijaks; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et andmed kujutavad endast ettevõtete jaoks väärtuslikku vara, mille väärtust on võimalik oluliselt kasvatada, arendades innovaatilisi ja arukaid viise ettevõtetele kuuluvate andmete integreerimiseks avatud andmetega; nõuab algatusi VKEde teadlikkuse tõstmiseks oma andmete varalisest väärtusest ning nende kasutamise viisidest uute ärimudelite arendamiseks, et edendada majanduskasvu ja muuta VKEd suurandmete alal kõige olulisemaks tegijaks;

| 5. | rõhutab, et teatavat liiki andmete, eriti isikuandmete töötlemine kuulub ELi andmekaitsealase õiguse kohaldamisalasse; nõuab sellega seoses andmekaitsepaketi kiiret vastuvõtmist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et teatavat liiki andmete, eriti isikuandmete töötlemine kuulub ELi andmekaitsealase õiguse kohaldamisalasse; nõuab sellega seoses andmekaitsepaketi kiiret vastuvõtmist;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et andmekaitse ja andmete integreeritud kasutusest tulenevad võimalused ei ole üksteist vastastikku välistavad, kuna võimaluste nutikas kasutamine võib tagada kooskõla andmekaitsega; on seisukohal, et usalduse tagamine nende tehnoloogiate vastu peaks olema nii riikliku poliitika kui ka ärimudelite keskmes, kuna usalduse puudumine võib majanduskasvu ja innovatsiooni digitaalsektoris oluliselt kahjustada; on veendunud, et majanduskasvu ja innovatsiooni soodustamiseks ning interneti avatud ja ülemaailmse olemuse teadvustamiseks on oluline luua andmekaitse tulevikukindel ja ühtne õigusraamistik; tõdeb, et andmekaitseseadus on tehnoloogiliselt neutraalne ning seda kohaldatakse ELi suurandmetega seotud tegevusele juba praegu täiel määral, mistõttu tuleb seda täielikult järgida; nõuab tungivalt, et riiklik poliitika hõlmaks andmete genereerimisel lõimitud eraelukaitset ja eraelu kaitsvaid vaikesätteid ning analüüsitsüklit, kasutades seejuures ära kõik võimalused suurandmete arendamise potentsiaali soodustamiseks; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et andmekaitse ja andmete integreeritud kasutusest tulenevad võimalused ei ole üksteist vastastikku välistavad, kuna võimaluste nutikas kasutamine võib tagada kooskõla andmekaitsega; on seisukohal, et usalduse tagamine nende tehnoloogiate vastu peaks olema nii riikliku poliitika kui ka ärimudelite keskmes, kuna usalduse puudumine võib majanduskasvu ja innovatsiooni digitaalsektoris oluliselt kahjustada; on veendunud, et majanduskasvu ja innovatsiooni soodustamiseks ning interneti avatud ja ülemaailmse olemuse teadvustamiseks on oluline luua andmekaitse tulevikukindel ja ühtne õigusraamistik; tõdeb, et andmekaitseseadus on tehnoloogiliselt neutraalne ning seda kohaldatakse ELi suurandmetega seotud tegevusele juba praegu täiel määral, mistõttu tuleb seda täielikult järgida; nõuab tungivalt, et riiklik poliitika hõlmaks andmete genereerimisel lõimitud eraelukaitset ja eraelu kaitsvaid vaikesätteid ning analüüsitsüklit, kasutades seejuures ära kõik võimalused suurandmete arendamise potentsiaali soodustamiseks;

| 7. | leiab, et on väga oluline arendada välja reguleeriv raamistik, et lahendada andmepõhise majanduse majanduslikud, tehnoloogilised, sotsiaalsed ja kultuurilised probleemid, nagu andmetele juurdepääs, nende kontrollimine ja andmete omandiõigus, eriti avalike andmete puhul; on seisukohal, et turvalisus ja andmekaitse on andmepõhise tööstuskasvu põhialus; rõhutab, et suurandmete, andmekaitse, andmete turvalisuse ja avaandmete sünergilise toime leidmine on Euroopas uue digitaalse alguse jaoks põhjapaneva tähtsusega; palub tegeleda järgmiste küsimustega: andmete omandiõigus, omamine, haldamine, neile juurdepääs ja nende turvalisus, koostalitlusvõime, andmete piiramine ja salvestamine, nende kasutamise ja taaskasutamisega seotud piirangud kogu Euroopas, innovaatilised katkestajad intellektuaalses kapitalis, läbipaistvad transportimiseeskirjad, piiriülesed mehhanismid ning vajaduse korral avaandmete loomine, levitamine ja neile juurdepääs ning nende kättesaadavus haldusasutustele ja teenusepakkujatele; |
| --- | --- |

7.

leiab, et on väga oluline arendada välja reguleeriv raamistik, et lahendada andmepõhise majanduse majanduslikud, tehnoloogilised, sotsiaalsed ja kultuurilised probleemid, nagu andmetele juurdepääs, nende kontrollimine ja andmete omandiõigus, eriti avalike andmete puhul; on seisukohal, et turvalisus ja andmekaitse on andmepõhise tööstuskasvu põhialus; rõhutab, et suurandmete, andmekaitse, andmete turvalisuse ja avaandmete sünergilise toime leidmine on Euroopas uue digitaalse alguse jaoks põhjapaneva tähtsusega; palub tegeleda järgmiste küsimustega: andmete omandiõigus, omamine, haldamine, neile juurdepääs ja nende turvalisus, koostalitlusvõime, andmete piiramine ja salvestamine, nende kasutamise ja taaskasutamisega seotud piirangud kogu Euroopas, innovaatilised katkestajad intellektuaalses kapitalis, läbipaistvad transportimiseeskirjad, piiriülesed mehhanismid ning vajaduse korral avaandmete loomine, levitamine ja neile juurdepääs ning nende kättesaadavus haldusasutustele ja teenusepakkujatele;

Investeerimine andmepõhisesse majandusse (taristu ning teadus- ja arendustegevus)

| 8. | märgib, et andmepõhise majanduse edukus sõltub laiemast IKT ökosüsteemist, sh asjade internetist, et andmeid hankida, kiiretest lairibavõrkudest, et neid transportida, ja pilvandmetöötlusest, et neid töödelda, ning samuti kvalifitseeritud töötajatest, andmetele juurdepääsust ning koostalitlusvõimest; rõhutab, et see majandussektor vajab ulatuslikke investeeringuid pilvandmetöötlusesse, superarvutite kasutamisse ning kiiresse lairibaühendusse, mis on eduka digitaalmajanduse eeltingimused; palub luua parema, nii era- kui ka avalikule sektorile orienteeritud reguleeriva raamistiku ja keskkonna; tuletab meelde, et võrgutaristu puhul peaksid jääma põhiliseks erasektori investeeringud; julgustab sellega seoses komisjoni ja liikmesriike ergutama võrgutaristusse investeerimist positiivse reguleeriva raamistiku kaudu ja jätkama lairibataristu toetamist olemasolevate programmide, nt Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) ja Ühtekuuluvusfondi kaudu, kuid üksnes valdkondades, kus on tuvastatud turutõrked; |
| --- | --- |

8.

märgib, et andmepõhise majanduse edukus sõltub laiemast IKT ökosüsteemist, sh asjade internetist, et andmeid hankida, kiiretest lairibavõrkudest, et neid transportida, ja pilvandmetöötlusest, et neid töödelda, ning samuti kvalifitseeritud töötajatest, andmetele juurdepääsust ning koostalitlusvõimest; rõhutab, et see majandussektor vajab ulatuslikke investeeringuid pilvandmetöötlusesse, superarvutite kasutamisse ning kiiresse lairibaühendusse, mis on eduka digitaalmajanduse eeltingimused; palub luua parema, nii era- kui ka avalikule sektorile orienteeritud reguleeriva raamistiku ja keskkonna; tuletab meelde, et võrgutaristu puhul peaksid jääma põhiliseks erasektori investeeringud; julgustab sellega seoses komisjoni ja liikmesriike ergutama võrgutaristusse investeerimist positiivse reguleeriva raamistiku kaudu ja jätkama lairibataristu toetamist olemasolevate programmide, nt Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) ja Ühtekuuluvusfondi kaudu, kuid üksnes valdkondades, kus on tuvastatud turutõrked;

| 9. | väljendab muret selle üle, et digitaalse lõhe, ebapiisavate investeeringute ja tehnilise standardimise ning tulevikukindla andmekaitset käsitleva õiguse puudumise tõttu võib Euroopa andmepõhise majanduse arendamisel tehnoloogiliselt ja majanduslikult maha jääda; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret selle üle, et digitaalse lõhe, ebapiisavate investeeringute ja tehnilise standardimise ning tulevikukindla andmekaitset käsitleva õiguse puudumise tõttu võib Euroopa andmepõhise majanduse arendamisel tehnoloogiliselt ja majanduslikult maha jääda;

| 10. | tunnistab, kui olulised on koostalitlusvõime ja standardid IKT valdkonnas konkurentsivõime edendamise seisukohast ning komisjoni ennetav roll standardimisasutustele volituste andmisel; palub komisjonil töötada välja suurandmete standardite strateegia, et määrata kindlaks Euroopa suurandmetööstuse, sh VKEde ja tähtsate Euroopa sektorite standardite erinevused; toetab turupõhiste, vabatahtlike, tehnoloogianeutraalsete, läbipaistvate, rahvusvaheliselt ühilduvate ning turgu arvesse võtvate standardite arendamist; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, kui olulised on koostalitlusvõime ja standardid IKT valdkonnas konkurentsivõime edendamise seisukohast ning komisjoni ennetav roll standardimisasutustele volituste andmisel; palub komisjonil töötada välja suurandmete standardite strateegia, et määrata kindlaks Euroopa suurandmetööstuse, sh VKEde ja tähtsate Euroopa sektorite standardite erinevused; toetab turupõhiste, vabatahtlike, tehnoloogianeutraalsete, läbipaistvate, rahvusvaheliselt ühilduvate ning turgu arvesse võtvate standardite arendamist;

| 11. | on seisukohal, et ISA2 programm annab võimaluse töötada välja koostalitlusvõime nõuded suurandmete haldamiseks avaliku halduse asutustes ning nende asutuste toimingutes ettevõtjate ja kodanikega; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et ISA2 programm annab võimaluse töötada välja koostalitlusvõime nõuded suurandmete haldamiseks avaliku halduse asutustes ning nende asutuste toimingutes ettevõtjate ja kodanikega;

| 12. | avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua algatus andmete vaba liikumise kohta; tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul; palub, et komisjon teostaks andmepõhise majanduse loomise laiaulatusliku ja läbipaistva läbivaatamise, mille eesmärk oleks aimata ette vajaliku tehnoloogia vajadusi ja kaotada Euroopa innovatsiooni takistavad tõkked; palub, et selle algatuse käigus tegeletaks järgmiste küsimustega: andmete turvalisus, koostalitlusvõime, andmete omandiõigus, piiramine ja säilitamine, andmete kasutamise ja taaskasutamise piirangud kogu Euroopas, läbipaistvad transportimiseeskirjad, piiriülesed mehhanismid ning avaandmete vahetus haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel; |
| --- | --- |

12.

avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua algatus andmete vaba liikumise kohta; tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul; palub, et komisjon teostaks andmepõhise majanduse loomise laiaulatusliku ja läbipaistva läbivaatamise, mille eesmärk oleks aimata ette vajaliku tehnoloogia vajadusi ja kaotada Euroopa innovatsiooni takistavad tõkked; palub, et selle algatuse käigus tegeletaks järgmiste küsimustega: andmete turvalisus, koostalitlusvõime, andmete omandiõigus, piiramine ja säilitamine, andmete kasutamise ja taaskasutamise piirangud kogu Euroopas, läbipaistvad transportimiseeskirjad, piiriülesed mehhanismid ning avaandmete vahetus haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel;

| 13. | märgib, et suurandmete edukus sõltub laiemast IKT ökosüsteemist, sh asjade internetist, et andmeid hankida, lairibavõrkudest, et neid transportida, ja pilvandmetöötlusest, et neid töödelda; |
| --- | --- |

13.

märgib, et suurandmete edukus sõltub laiemast IKT ökosüsteemist, sh asjade internetist, et andmeid hankida, lairibavõrkudest, et neid transportida, ja pilvandmetöötlusest, et neid töödelda;

| 14. | usub, et EL peab hõlbustama rahalise toetuse eraldamise menetlusi ning suurendama andmete integreeritud kasutamist, digitaalset innovatsiooni ja turu arengut puudutava teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamist valdkondades, mis eeldatavalt toovad kodanikele, ühiskonnale ja majandusele lisaväärtust, ning toetama rohkem innovaatiliste toodete ja teenuste turule sisenemist; on sellega seoses seisukohal, et keskpikaks ja pikaks perioodiks tuleb koostada ELi liikmesriikide ja ELi ühine Euroopa tegevuskava ning seostada see stabiilse rahastamisraamistikuga, mis annab võimaluse edendada e-uuringuid; on seisukohal, et tasuta tarkvaral võib nende eesmärkide saavutamisel olla oluline roll; |
| --- | --- |

14.

usub, et EL peab hõlbustama rahalise toetuse eraldamise menetlusi ning suurendama andmete integreeritud kasutamist, digitaalset innovatsiooni ja turu arengut puudutava teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamist valdkondades, mis eeldatavalt toovad kodanikele, ühiskonnale ja majandusele lisaväärtust, ning toetama rohkem innovaatiliste toodete ja teenuste turule sisenemist; on sellega seoses seisukohal, et keskpikaks ja pikaks perioodiks tuleb koostada ELi liikmesriikide ja ELi ühine Euroopa tegevuskava ning seostada see stabiilse rahastamisraamistikuga, mis annab võimaluse edendada e-uuringuid; on seisukohal, et tasuta tarkvaral võib nende eesmärkide saavutamisel olla oluline roll;

| 15. | tunnustab komisjoni algatusi luua andmepõhise majanduse arendamiseks avaliku ja erasektori partnerlused, kuna avaliku ja erasektori vaheline koostöö on vajalike tehnoloogiate väljaarendamisel tekkivate tõkete tuvastamiseks põhjapanev; tõdeb, et komisjon ja Euroopa andmetööstus on kohustunud avaliku ja erasektori partnerlusse investeerima 2,5 miljardit eurot, et tugevdada andmesektorit ning viia Euroopa üleilmses andmesektori konkurentsis juhtivale kohale, kasutades maksimaalselt ära digitaalmajanduse potentsiaali; juhib tähelepanu sellele, et avaandmete portaalid ja teadusuuringutega seotud e-taristu kujutavad endast üht moodust, kuidas vähendada ebasoodsat olukorda, mida võivad kogeda teadlased ja VKEd, kui nad asuvad kaugetes piirkondades; |
| --- | --- |

15.

tunnustab komisjoni algatusi luua andmepõhise majanduse arendamiseks avaliku ja erasektori partnerlused, kuna avaliku ja erasektori vaheline koostöö on vajalike tehnoloogiate väljaarendamisel tekkivate tõkete tuvastamiseks põhjapanev; tõdeb, et komisjon ja Euroopa andmetööstus on kohustunud avaliku ja erasektori partnerlusse investeerima 2,5 miljardit eurot, et tugevdada andmesektorit ning viia Euroopa üleilmses andmesektori konkurentsis juhtivale kohale, kasutades maksimaalselt ära digitaalmajanduse potentsiaali; juhib tähelepanu sellele, et avaandmete portaalid ja teadusuuringutega seotud e-taristu kujutavad endast üht moodust, kuidas vähendada ebasoodsat olukorda, mida võivad kogeda teadlased ja VKEd, kui nad asuvad kaugetes piirkondades;

| 16. | väljendab heameelt selliste innovatsiooniruumide loomise üle, kus on juba olemas ettevõtete ja oskuste suur kontsentratsioon, mida saab suurendada, võimaldades innovaatilistes klastrites eksperimenteerida andmetega seotud tehnoloogiatega, luues ökosüsteeme ja sektoritevahelisi tööstusplatvormide projekte reaal- ja digitaalmajanduse vaheliste koostöövõrkude tekitamiseks; rõhutab, et need ruumid peaksid toimima äriinkubaatoritena, harides ettevõtteid selles, kuidas muuta andmete kasutamine ärivõimalusteks, ning toetades VKEde ja innovaatiliste idufirmade kasvu ja rahvusvahelistumist; nõuab tihedamate partnerlussuhete loomist ettevõtete ning ülikoolide ja teaduskeskuste vahel, et edendada suurandmete innovatsiooni; märgib sellega seoses ära investeeringud sellistesse algatustesse nagu digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suur koalitsioon ja Euroopa e-oskuste nädal; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selliste innovatsiooniruumide loomise üle, kus on juba olemas ettevõtete ja oskuste suur kontsentratsioon, mida saab suurendada, võimaldades innovaatilistes klastrites eksperimenteerida andmetega seotud tehnoloogiatega, luues ökosüsteeme ja sektoritevahelisi tööstusplatvormide projekte reaal- ja digitaalmajanduse vaheliste koostöövõrkude tekitamiseks; rõhutab, et need ruumid peaksid toimima äriinkubaatoritena, harides ettevõtteid selles, kuidas muuta andmete kasutamine ärivõimalusteks, ning toetades VKEde ja innovaatiliste idufirmade kasvu ja rahvusvahelistumist; nõuab tihedamate partnerlussuhete loomist ettevõtete ning ülikoolide ja teaduskeskuste vahel, et edendada suurandmete innovatsiooni; märgib sellega seoses ära investeeringud sellistesse algatustesse nagu digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suur koalitsioon ja Euroopa e-oskuste nädal;

| 17. | ergutab komisjoni ja liikmesriike kehtestama nüüdisaegset ja tulevikukindlat reguleerivat raamistikku, mis soodustab ja edendab investeeringuid võrgutaristusse, mis on vajalik digitaalse, omavahel ühendatud majanduse tulevaste nõuete täitmiseks, ning võtma vastu meetmeid, mis võimaldavad asjade internetil edeneda, ning tagama piisavad andmemahud ja -kiirused, laiendades mobiiltehnoloogiat ja ergutades IPv6 kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

17.

ergutab komisjoni ja liikmesriike kehtestama nüüdisaegset ja tulevikukindlat reguleerivat raamistikku, mis soodustab ja edendab investeeringuid võrgutaristusse, mis on vajalik digitaalse, omavahel ühendatud majanduse tulevaste nõuete täitmiseks, ning võtma vastu meetmeid, mis võimaldavad asjade internetil edeneda, ning tagama piisavad andmemahud ja -kiirused, laiendades mobiiltehnoloogiat ja ergutades IPv6 kasutuselevõttu;

| 18. | rõhutab, et standardite avatuse ning süsteemide ja koostööplatvormide koostalitlusvõime tagamiseks on vaja suuremat koordineerimist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et standardite avatuse ning süsteemide ja koostööplatvormide koostalitlusvõime tagamiseks on vaja suuremat koordineerimist;

| 19. | palub komisjonil võtta meetmeid, mis kaotavad üleliigsed tõkked innovaatilistes majandussektorites, motiveerida investeerimist teadus- ja arendustegevusse ja Euroopa standardimisprotsessi ning tegeleda standardi jaoks oluliste patentide rikkumise praeguse probleemiga; peab vajalikuks, et hoitaks asjakohast tasakaalu nende vahel, kes investeerivad teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et niisuguseid olulisi patente välja töötada, ja nende vahel, kellele patentide olemasolu on kasuks; rõhutab, et standardi rakendamiseks olulised patendid on standardimise oluline osa ja need on märkimisväärse arvu Euroopa IKT-ettevõtete jaoks üks ärimudeli komponente; nõuab, et võetaks meetmeid sellise kvaliteetse standardimissüsteemi säilitamiseks, mis suudaks ligi tõmmata parimaid tehnoloogilisi lahendusi, pakkuda koostalitlevaid ja innovaatilisi digitaalteenuseid ja rakendusi ning võimaldada patendilitsentsilepinguid õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel (FRAND) tingimustel; peab aga vajalikuks edasisi jõupingutusi puuetega inimestele juurdepääsu hõlbustamiseks ja digitaalsete tõkete kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil võtta meetmeid, mis kaotavad üleliigsed tõkked innovaatilistes majandussektorites, motiveerida investeerimist teadus- ja arendustegevusse ja Euroopa standardimisprotsessi ning tegeleda standardi jaoks oluliste patentide rikkumise praeguse probleemiga; peab vajalikuks, et hoitaks asjakohast tasakaalu nende vahel, kes investeerivad teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et niisuguseid olulisi patente välja töötada, ja nende vahel, kellele patentide olemasolu on kasuks; rõhutab, et standardi rakendamiseks olulised patendid on standardimise oluline osa ja need on märkimisväärse arvu Euroopa IKT-ettevõtete jaoks üks ärimudeli komponente; nõuab, et võetaks meetmeid sellise kvaliteetse standardimissüsteemi säilitamiseks, mis suudaks ligi tõmmata parimaid tehnoloogilisi lahendusi, pakkuda koostalitlevaid ja innovaatilisi digitaalteenuseid ja rakendusi ning võimaldada patendilitsentsilepinguid õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel (FRAND) tingimustel; peab aga vajalikuks edasisi jõupingutusi puuetega inimestele juurdepääsu hõlbustamiseks ja digitaalsete tõkete kõrvaldamiseks;

| 20. | usub, et suurandmete valdkonna innovatsioonist võimalikult suure kasu saamiseks peaksid selliste võimaluste otsingud, mille abil kiirendada eriti VKEde turuletulekut, lähtuma programmi „Horisont 2020“ vastutustundliku innovatsiooni põhimõttest; |
| --- | --- |

20.

usub, et suurandmete valdkonna innovatsioonist võimalikult suure kasu saamiseks peaksid selliste võimaluste otsingud, mille abil kiirendada eriti VKEde turuletulekut, lähtuma programmi „Horisont 2020“ vastutustundliku innovatsiooni põhimõttest;

| 21. | palub komisjonil tagada investeerimine infrastruktuuridesse ning pilveteenuste tulevikukindel arendamine Euroopas, parandades kõigi osapoolte õiguskindlust seoses nende kohustuste ja vastutusega, tagades ühiste turva- ja andmekaitsemeetmete täitmise, lubades andmetel piiriüleselt liikuda ning soodustades õiget ärikeskkonda, et areneks tõhus, avatud ja ülemaailmne turg; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil tagada investeerimine infrastruktuuridesse ning pilveteenuste tulevikukindel arendamine Euroopas, parandades kõigi osapoolte õiguskindlust seoses nende kohustuste ja vastutusega, tagades ühiste turva- ja andmekaitsemeetmete täitmise, lubades andmetel piiriüleselt liikuda ning soodustades õiget ärikeskkonda, et areneks tõhus, avatud ja ülemaailmne turg;

Andmepõhise majanduse loomine ELi turu jaoks

| 22. | on seisukohal, et suurandmetel on potentsiaal kiirendada majanduse tootlikkust ning parandada tarbijatele suunatud ning avaliku sektori teenuseid; tunnistab, et suurandmed võivad suurendada ärivõimalusi ning teadmiste ja kapitali kättesaadavust, kui valitsused ja sidusrühmad teevad konstruktiivset koostööd; rõhutab siiski, et praegune killustatud ühtne turg kahjustab andmepõhise majanduse, suurandmete, pilvandmetöötluse, asjade interneti ja teiste andmepõhiste tehnoloogiate arengut; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et suurandmetel on potentsiaal kiirendada majanduse tootlikkust ning parandada tarbijatele suunatud ning avaliku sektori teenuseid; tunnistab, et suurandmed võivad suurendada ärivõimalusi ning teadmiste ja kapitali kättesaadavust, kui valitsused ja sidusrühmad teevad konstruktiivset koostööd; rõhutab siiski, et praegune killustatud ühtne turg kahjustab andmepõhise majanduse, suurandmete, pilvandmetöötluse, asjade interneti ja teiste andmepõhiste tehnoloogiate arengut;

| 23. | usub, et andmepõhise majandusarengu suurimad tehnoloogilised takistused on koostalitlusvõime ning sensorite ja masinate vahelist andmesidet ning virtuaalse ja füüsilise maailma vahelist suhtlust hõlbustava ühise liideste raamistiku puudumine, avaandmete ebapiisav kättesaadavus ning ettevõtjatele innovatsiooniks ja kasvuks vajalike turutingimuste puudumine; palub komisjonil hoogustada ühiseid teadusuuringuid nende probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

23.

usub, et andmepõhise majandusarengu suurimad tehnoloogilised takistused on koostalitlusvõime ning sensorite ja masinate vahelist andmesidet ning virtuaalse ja füüsilise maailma vahelist suhtlust hõlbustava ühise liideste raamistiku puudumine, avaandmete ebapiisav kättesaadavus ning ettevõtjatele innovatsiooniks ja kasvuks vajalike turutingimuste puudumine; palub komisjonil hoogustada ühiseid teadusuuringuid nende probleemidega tegelemiseks;

| 24. | palub komisjonil kannustada ja edendada ühist teadustegevust ühise liideste raamistiku loomisel, et vähendada standardite dubleerimist ning tagada tehniline ja semantiline koostalitlusvõime, et järgida tarbija- ja ärivajaduste põhist standardite kehtestamise protsessi; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil kannustada ja edendada ühist teadustegevust ühise liideste raamistiku loomisel, et vähendada standardite dubleerimist ning tagada tehniline ja semantiline koostalitlusvõime, et järgida tarbija- ja ärivajaduste põhist standardite kehtestamise protsessi;

| 25. | tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul; |
| --- | --- |

25.

tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul;

| 26. | nõuab tulevikukindlat õiguskeskkonda, mis on kohandatud selle sektori muutuva iseloomuga, on tehnoloogianeutraalne, ergutab idufirmade loomist ja uute ettevõtjate turuletulekut, loob võrdsed võimalused ja ausa konkurentsi, vältides samal ajal ülemäärast regulatiivset koormust ja tagades andmekaitse- ja eraelu puutumatuse standardite täieliku järgimise; pooldab sellega seoses komisjoni kava vaadata läbi eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv; märgib, et regulatiivmeetmed peaksid olema turupõhised; on seisukohal, et kõigil ettevõtjatel, nii väikestel kui ka suurtel, peaks võrdsetes tingimustes olema võimalik investeerida, tegeleda innovatsiooniga ja konkureerida, millest võidavad valiku ja taskukohasuse mõttes Euroopa lõppkasutajad; |
| --- | --- |

26.

nõuab tulevikukindlat õiguskeskkonda, mis on kohandatud selle sektori muutuva iseloomuga, on tehnoloogianeutraalne, ergutab idufirmade loomist ja uute ettevõtjate turuletulekut, loob võrdsed võimalused ja ausa konkurentsi, vältides samal ajal ülemäärast regulatiivset koormust ja tagades andmekaitse- ja eraelu puutumatuse standardite täieliku järgimise; pooldab sellega seoses komisjoni kava vaadata läbi eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv; märgib, et regulatiivmeetmed peaksid olema turupõhised; on seisukohal, et kõigil ettevõtjatel, nii väikestel kui ka suurtel, peaks võrdsetes tingimustes olema võimalik investeerida, tegeleda innovatsiooniga ja konkureerida, millest võidavad valiku ja taskukohasuse mõttes Euroopa lõppkasutajad;

| 27. | märgib, et avaandmed on lisaväärtusega teabeteenuste ja -toodete väljaarendamise seisukohast tähtsaks kvaliteetseks toormaterjaliks; rõhutab, et avalik-õiguslike asutuste ja avalikest vahenditest rahastatavate Euroopa uurimisprogrammide (nt Copernicus ja Galileo) loodud andmed peaksid olema Euroopa kodanikele kättesaadavad avatud juurdepääsu mudeli alusel ning kättesaadavad ka haldusasutustele ja eraettevõtjatele, et neil oleks võimalik parandada oma teenuste kvaliteeti, järgides samas kehtivaid intellektuaalomandi õiguseid; |
| --- | --- |

27.

märgib, et avaandmed on lisaväärtusega teabeteenuste ja -toodete väljaarendamise seisukohast tähtsaks kvaliteetseks toormaterjaliks; rõhutab, et avalik-õiguslike asutuste ja avalikest vahenditest rahastatavate Euroopa uurimisprogrammide (nt Copernicus ja Galileo) loodud andmed peaksid olema Euroopa kodanikele kättesaadavad avatud juurdepääsu mudeli alusel ning kättesaadavad ka haldusasutustele ja eraettevõtjatele, et neil oleks võimalik parandada oma teenuste kvaliteeti, järgides samas kehtivaid intellektuaalomandi õiguseid;

| 28. | märgib, et konkurentsivõimelisema ja innovaatilisema andmepõhise majanduse saavutamiseks peaksid rohkemad andmed olema kättesaadavad, mistõttu tuleks internetiplatvorme ergutada avaldama oma andmekogusid avaandmetena anonüümsel ja koondatud kujul ning kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega; |
| --- | --- |

28.

märgib, et konkurentsivõimelisema ja innovaatilisema andmepõhise majanduse saavutamiseks peaksid rohkemad andmed olema kättesaadavad, mistõttu tuleks internetiplatvorme ergutada avaldama oma andmekogusid avaandmetena anonüümsel ja koondatud kujul ning kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega;

| 29. | on veendunud, et suurem tähelepanu andmete anonüümseks muutmisele ning pseudonümiseerimisele on loova andmeinnovatsiooni eeltingimus ning suur samm idufirmade ja VKEde turulepääsu hõlbustamiseks; on seisukohal, et suurandmete tehnoloogiatest, sealhulgas teksti- ja andmekaevandamisest arusaamine on tähtis tegur avatud andmestikest lisaväärtuse ammutamisel; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et isikuandmete ja muude andmete töötlemist tuleb üksteisest selgelt eristada ning kavandada tehnoloogilised lahendused, millesse eraelu puutumatus on juba sisse programmeeritud; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et suurem tähelepanu andmete anonüümseks muutmisele ning pseudonümiseerimisele on loova andmeinnovatsiooni eeltingimus ning suur samm idufirmade ja VKEde turulepääsu hõlbustamiseks; on seisukohal, et suurandmete tehnoloogiatest, sealhulgas teksti- ja andmekaevandamisest arusaamine on tähtis tegur avatud andmestikest lisaväärtuse ammutamisel; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et isikuandmete ja muude andmete töötlemist tuleb üksteisest selgelt eristada ning kavandada tehnoloogilised lahendused, millesse eraelu puutumatus on juba sisse programmeeritud;

| 30. | rõhutab, et suurandmete teenuste osutajad peavad isikuandmete töötlemisel võtma täielikult arvesse kõiki ELi andmekaitseõiguses sätestatud põhimõtteid, nagu erapooletus ja seaduslikkus, eesmärgi piiramine, andmetöötluse õiguslik alus, nõusolek, proportsionaalsus, täpsus ja andmete säilitamise piiratud ajavahemikud; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust privaatsuse ja konkurentsivõime kohta suurandmete ajastul; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et suurandmete teenuste osutajad peavad isikuandmete töötlemisel võtma täielikult arvesse kõiki ELi andmekaitseõiguses sätestatud põhimõtteid, nagu erapooletus ja seaduslikkus, eesmärgi piiramine, andmetöötluse õiguslik alus, nõusolek, proportsionaalsus, täpsus ja andmete säilitamise piiratud ajavahemikud; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust privaatsuse ja konkurentsivõime kohta suurandmete ajastul;

Idufirmade ja VKEde soodustamine andmepõhises majanduses

| 31. | tunnistab vajadust arendada välja tugev teenuseosutajate baas, propageerida andmete integreeritud kasutamisest majandusele ja ühiskonnale tulenevat kasu ja vara ning suurendada VKEde usaldust suurandmetega seotud tehnoloogiate vastu; tunnistab vajadust toetada suurandmete teenuste laialdast kohaldamist, et parandada tõhusust eri majandussektorites ja toetada uusi teenuseosutajaid; palub luua ühtsed kontaktpunktid, mille abil aidata VKEdel nende endi ja avalikke andmeid paremini kasutada, pidades seejuures rangelt kinni ELi andmekaitsealastest õigusaktidest; |
| --- | --- |

31.

tunnistab vajadust arendada välja tugev teenuseosutajate baas, propageerida andmete integreeritud kasutamisest majandusele ja ühiskonnale tulenevat kasu ja vara ning suurendada VKEde usaldust suurandmetega seotud tehnoloogiate vastu; tunnistab vajadust toetada suurandmete teenuste laialdast kohaldamist, et parandada tõhusust eri majandussektorites ja toetada uusi teenuseosutajaid; palub luua ühtsed kontaktpunktid, mille abil aidata VKEdel nende endi ja avalikke andmeid paremini kasutada, pidades seejuures rangelt kinni ELi andmekaitsealastest õigusaktidest;

| 32. | peab kahetsusväärseks tõsiasja, et mitmete skaleeritavusega seotud tõkete, nt halduskoormuse ja rahastamisele juurdepääsu probleemide tõttu lähevad paljud ideed ja võimalused kaotsi või viiakse ellu väljaspool Euroopat, mis avaldab Euroopa konkurentsivõimele negatiivset mõju; palub hõlbustada erakapitali omandamist sobivate stiimulite pakkumisega, sh püüdlustega lahendada probleeme, mida tekitavad erinevad riiklikud, haldus-, regulatiivsed ja maksueeskirjad; nõuab, et stimuleeritaks ökosüsteemide arendamist, viies tehnoloogiat ja taristut pakkuvad avaliku ja erasektori asutused kokku rakenduslikke ideid pakkuvate idufirmadega; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks tõsiasja, et mitmete skaleeritavusega seotud tõkete, nt halduskoormuse ja rahastamisele juurdepääsu probleemide tõttu lähevad paljud ideed ja võimalused kaotsi või viiakse ellu väljaspool Euroopat, mis avaldab Euroopa konkurentsivõimele negatiivset mõju; palub hõlbustada erakapitali omandamist sobivate stiimulite pakkumisega, sh püüdlustega lahendada probleeme, mida tekitavad erinevad riiklikud, haldus-, regulatiivsed ja maksueeskirjad; nõuab, et stimuleeritaks ökosüsteemide arendamist, viies tehnoloogiat ja taristut pakkuvad avaliku ja erasektori asutused kokku rakenduslikke ideid pakkuvate idufirmadega;

| 33. | tuletab meelde, et vaid 1,7 % ettevõtetest kasutab täielikult ära kõrgetasemelist digitaaltehnoloogiat, hoolimata eelistest, mida digitaalsed vahendid võivad kõikides majandussektorites pakkuda; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käivitaksid digitaalse ettevõtluse strateegia; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et vaid 1,7 % ettevõtetest kasutab täielikult ära kõrgetasemelist digitaaltehnoloogiat, hoolimata eelistest, mida digitaalsed vahendid võivad kõikides majandussektorites pakkuda; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käivitaksid digitaalse ettevõtluse strateegia;

| 34. | nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid käivitaksid digitaalmajanduse keskused, mis hõlmaks suurandmete ja muude andmetehnoloogiate kasutamist ettevõtjate, VKEde ja innovaatiliste äriühingute ning teadlaste ja laiema majanduse poolt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama innovatsiooniruumide ja -klastrite loomist, et aidata arendada oskusi ja luua intellektuaalkapitali alane konkurentsieelis ning mõista paremini suurandmete tehnoloogia võimalusi ja piiranguid; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid käivitaksid digitaalmajanduse keskused, mis hõlmaks suurandmete ja muude andmetehnoloogiate kasutamist ettevõtjate, VKEde ja innovaatiliste äriühingute ning teadlaste ja laiema majanduse poolt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama innovatsiooniruumide ja -klastrite loomist, et aidata arendada oskusi ja luua intellektuaalkapitali alane konkurentsieelis ning mõista paremini suurandmete tehnoloogia võimalusi ja piiranguid;

| 35. | palub, et EL ja liikmesriigid parandaksid oma kooskõlastatud jõupingutusi koolides ja haridusasutustes IKT atraktiivseks kutsealaks muutmisel, eriti naiste ja tüdrukute hulgas, ning on veendunud, et need jõupingutused peaksid hõlmama meetmeid, millega toetada ettevõtlikku meelelaadi ning hõlbustada suurandmetega seotud ettevõtlusesse suundumist, asutades selles valdkonnas uusi idufirmasid ning luues seeläbi rohkem töövõimalusi; toonitab, kui tähtis on rakendada spetsialistide koolitamisel ja meeskonnavaimu loomisel valdkonnaülest lähenemisviisi; |
| --- | --- |

35.

palub, et EL ja liikmesriigid parandaksid oma kooskõlastatud jõupingutusi koolides ja haridusasutustes IKT atraktiivseks kutsealaks muutmisel, eriti naiste ja tüdrukute hulgas, ning on veendunud, et need jõupingutused peaksid hõlmama meetmeid, millega toetada ettevõtlikku meelelaadi ning hõlbustada suurandmetega seotud ettevõtlusesse suundumist, asutades selles valdkonnas uusi idufirmasid ning luues seeläbi rohkem töövõimalusi; toonitab, kui tähtis on rakendada spetsialistide koolitamisel ja meeskonnavaimu loomisel valdkonnaülest lähenemisviisi;

| 36. | nõuab, et käivitataks algatusi ning soovitataks rahastamismudeleid, millega edendatakse elukestvat õpet ja kõigile, sh eakatele kohandatud meetmeid, ning hõlbustatakse spetsialistide juurdepääsu haridusele, et laiendada nende IKT- ja andmetöötlusealaseid oskusi ning suurendada digitaaloskustega töötajate hulka; nõuab, et ettevõtluse digitaliseerimine asetataks jätkuõppe puhul senisest tähtsamale kohale ning koostataks e-juhtimise programmid; rõhutab vajadust hõlbustada oskustega töötajate liikumist ELis ning meetmete võtmist oskuste puudusega seotud probleemidega tegelemiseks, sh erimeetmed talentide ligimeelitamiseks; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et käivitataks algatusi ning soovitataks rahastamismudeleid, millega edendatakse elukestvat õpet ja kõigile, sh eakatele kohandatud meetmeid, ning hõlbustatakse spetsialistide juurdepääsu haridusele, et laiendada nende IKT- ja andmetöötlusealaseid oskusi ning suurendada digitaaloskustega töötajate hulka; nõuab, et ettevõtluse digitaliseerimine asetataks jätkuõppe puhul senisest tähtsamale kohale ning koostataks e-juhtimise programmid; rõhutab vajadust hõlbustada oskustega töötajate liikumist ELis ning meetmete võtmist oskuste puudusega seotud probleemidega tegelemiseks, sh erimeetmed talentide ligimeelitamiseks;

| 37. | toetab algatusi kodeerimise ja andmetöötlusega seotud õppeainete lisamiseks riiklikesse õppekavadesse; rõhutab tasuta tarkvara mitmeid eeliseid hariduses ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks sellele, et need uued õppekavad motiveeriksid lapsi avastama oma andeid ning osalema andmeteaduses ja kodeerimises; |
| --- | --- |

37.

toetab algatusi kodeerimise ja andmetöötlusega seotud õppeainete lisamiseks riiklikesse õppekavadesse; rõhutab tasuta tarkvara mitmeid eeliseid hariduses ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks sellele, et need uued õppekavad motiveeriksid lapsi avastama oma andeid ning osalema andmeteaduses ja kodeerimises;

| 38. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et vältida kõrgelt haritud ja suurte oskustega ekspertide lahkumist muudesse piirkondadesse väljaspool Euroopat; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et vältida kõrgelt haritud ja suurte oskustega ekspertide lahkumist muudesse piirkondadesse väljaspool Euroopat;

| 39. | nõuab kasutajale otseselt ligipääsetavate seadmete arendamise toetamist, et võimaldada juhuslikel lõppkasutajatel VKEdes arendada uusi andmepõhiseid ärimudeleid; |
| --- | --- |

39.

nõuab kasutajale otseselt ligipääsetavate seadmete arendamise toetamist, et võimaldada juhuslikel lõppkasutajatel VKEdes arendada uusi andmepõhiseid ärimudeleid;

Ühiskonna kaasamine

| 40. | palub ergutada algatusi teadlikkuse suurendamiseks ning avalike arutelude korraldamiseks liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kasu ja väärtuse kohta, eriti seoses nende rühmadega, kellel seni puudub juurdepääs digitaaltehnoloogiale või kes seda hästi ei tunne, ning avalikke arutelusid liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; nõuab algatusi kodanike õiguste suurendamiseks oma andmete kasutamise ja väärtuse osas, eelkõige uute innovaatiliste teenuste loomisel, ning teadlikkuse suurendamiseks kasu ja väärtuse kohta, mida suurandmed ühiskonnale pakuvad; |
| --- | --- |

40.

palub ergutada algatusi teadlikkuse suurendamiseks ning avalike arutelude korraldamiseks liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kasu ja väärtuse kohta, eriti seoses nende rühmadega, kellel seni puudub juurdepääs digitaaltehnoloogiale või kes seda hästi ei tunne, ning avalikke arutelusid liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; nõuab algatusi kodanike õiguste suurendamiseks oma andmete kasutamise ja väärtuse osas, eelkõige uute innovaatiliste teenuste loomisel, ning teadlikkuse suurendamiseks kasu ja väärtuse kohta, mida suurandmed ühiskonnale pakuvad;

| 41. | märgib, et suurandmete analüüs võib uuenduslike avalike teenuste arengut märkimisväärselt kiirendada, tuginedes avalike riigiandmete kasutamisele ning avaliku sektori teabe taaskasutamisele; tunneb seetõttu heameelt võimaluste üle, mida pakuvad digitaalne taristu ja andmete integreeritud kasutamine rahva osaluse ja kaasatuse suurendamiseks e-valitsuse ja e-demokraatia eri vormide kujul; |
| --- | --- |

41.

märgib, et suurandmete analüüs võib uuenduslike avalike teenuste arengut märkimisväärselt kiirendada, tuginedes avalike riigiandmete kasutamisele ning avaliku sektori teabe taaskasutamisele; tunneb seetõttu heameelt võimaluste üle, mida pakuvad digitaalne taristu ja andmete integreeritud kasutamine rahva osaluse ja kaasatuse suurendamiseks e-valitsuse ja e-demokraatia eri vormide kujul;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid meetmeid e-valitsuse arendamiseks; tunnistab eriti asjade interneti tähtsust ning palub komisjonil kooskõlastada digitaalse ühtse turu raamistik strateegia „Euroopa 2020“ olemasolevate eesmärkidega; rõhutab samuti vajadust kasutada täielikult ära ühistarbimise ning kodanikuühiskonna ja kodanike kaasava osaluse eelised; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid meetmeid e-valitsuse arendamiseks; tunnistab eriti asjade interneti tähtsust ning palub komisjonil kooskõlastada digitaalse ühtse turu raamistik strateegia „Euroopa 2020“ olemasolevate eesmärkidega; rõhutab samuti vajadust kasutada täielikult ära ühistarbimise ning kodanikuühiskonna ja kodanike kaasava osaluse eelised;

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0535.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/57

---

P8_TA(2016)0090

Olukord Eritreas

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Eritreas (2016/2568(RSP))

(2018/C 050/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Eritrea kohta, eriti 7. veebruari 2002. aasta (1), 18. novembri 2004. aasta (2) ja 15. septembri 2011. aasta (3) resolutsioone inimõiguste olukorra kohta riigis, sh Dawit Isaaki juhtumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Eritrea kohta, eriti 7. veebruari 2002. aasta (1), 18. novembri 2004. aasta (2) ja 15. septembri 2011. aasta (3) resolutsioone inimõiguste olukorra kohta riigis, sh Dawit Isaaki juhtumi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011) ja 2244 (2015), millega pikendati Eritreale kehtestatud relvaembargot 15. novembrini 2016, ning Somaalia ja Eritrea järelevalverühma 19. oktoobri 2015. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011) ja 2244 (2015), millega pikendati Eritreale kehtestatud relvaembargot 15. novembrini 2016, ning Somaalia ja Eritrea järelevalverühma 19. oktoobri 2015. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Eritrea inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri Sheila B. Keetharuthi aruannet, mille ta esitas Inimõiguste Nõukogule 19. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eritrea inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri Sheila B. Keetharuthi aruannet, mille ta esitas Inimõiguste Nõukogule 19. juunil 2015,

| — | võttes arvesse AKV-ELi koostöölepingut (Cotonou leping) 2005. ja 2010. aastal muudetud kujul, millele Eritrea on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi koostöölepingut (Cotonou leping) 2005. ja 2010. aastal muudetud kujul, millele Eritrea on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. märtsi 2010. aasta otsust 2010/127/ÜVJP, mis käsitleb Eritrea vastu suunatud piiravaid meetmeid (4) ja mida on muudetud nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusega 2010/414/ÜVJP (5) ja uuesti muudetud nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsusega 2012/632/ÜVJP (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. märtsi 2010. aasta otsust 2010/127/ÜVJP, mis käsitleb Eritrea vastu suunatud piiravaid meetmeid (4) ja mida on muudetud nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusega 2010/414/ÜVJP (5) ja uuesti muudetud nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsusega 2012/632/ÜVJP (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni kontrollitöörühma A 11. novembri 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni kontrollitöörühma A 11. novembri 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 18. septembri 2014. aasta avaldust poliitvangide kohta Eritreas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 18. septembri 2014. aasta avaldust poliitvangide kohta Eritreas,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2015. aasta aruannet Eritrea ja Euroopa Liidu partnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2015. aasta aruannet Eritrea ja Euroopa Liidu partnerluse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste õiguste agentuuri 2014. aasta juuni riigiaruannet Eritrea valitsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste õiguste agentuuri 2014. aasta juuni riigiaruannet Eritrea valitsuse kohta,

| — | võttes arvesse 11. Euroopa Arengufondi 3. veebruaril 2016. aastal kinnitatud Eritrea riiklikku soovituskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. Euroopa Arengufondi 3. veebruaril 2016. aastal kinnitatud Eritrea riiklikku soovituskava,

| — | võttes arvesse inimõigusi Eritreas käsitleva ÜRO uurimiskomisjoni 8. juunil 2015. aastal meediale tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi Eritreas käsitleva ÜRO uurimiskomisjoni 8. juunil 2015. aastal meediale tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 23. novembri 2011. aasta ja 25. juuni 2013. aasta avaldusi inimõiguste olukorra kohta Eritreas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 23. novembri 2011. aasta ja 25. juuni 2013. aasta avaldusi inimõiguste olukorra kohta Eritreas,

| — | võttes arvesse oma 27. mai 2015. aasta arutelu ELi arenguabi üle Eritreale seoses dokumenteeritud inimõiguste rikkumistega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. mai 2015. aasta arutelu ELi arenguabi üle Eritreale seoses dokumenteeritud inimõiguste rikkumistega,

| — | võttes arvesse 1997. aastal vastu võetud Eritrea põhiseadust, milles tagatakse kodanikuvabadused, sh usuvabadus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aastal vastu võetud Eritrea põhiseadust, milles tagatakse kodanikuvabadused, sh usuvabadus,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 29 sunniviisilise töö kohta, konventsiooni nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta ning konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 29 sunniviisilise töö kohta, konventsiooni nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta ning konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et EL on toetanud Eritread alates 1993. aastast, kui riik eraldus Etioopiast ja sai iseseisvaks; arvestades, et Eritrea valitsus on esialgseid pärast iseseisvumist antud lubadusi demokraatia ja õigusriigi kohta riigikaitse ja ajateenistuse ettekäändel piiranud; arvestades, et 1997. aastaks kavandatud presidendivalimisi ei toimunud ning samal aastal ratifitseeritud põhiseadust ei ole kunagi rakendatud; arvestades, et ikka veel ei ole toimunud 2009. aasta piirkondlikke valimisi; arvestades, et isegi enne Rahvusassamblee laiali saatmist 2002. aastal võeti seaduseid vastu valitsuse dekreediga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on toetanud Eritread alates 1993. aastast, kui riik eraldus Etioopiast ja sai iseseisvaks; arvestades, et Eritrea valitsus on esialgseid pärast iseseisvumist antud lubadusi demokraatia ja õigusriigi kohta riigikaitse ja ajateenistuse ettekäändel piiranud; arvestades, et 1997. aastaks kavandatud presidendivalimisi ei toimunud ning samal aastal ratifitseeritud põhiseadust ei ole kunagi rakendatud; arvestades, et ikka veel ei ole toimunud 2009. aasta piirkondlikke valimisi; arvestades, et isegi enne Rahvusassamblee laiali saatmist 2002. aastal võeti seaduseid vastu valitsuse dekreediga;

| B. | arvestades, et Eritrea iseseisvumisega Etioopiast 1993. aastal tekkis rahvusvahelises kogukonnas ja Eritrea elanike hulgas lootus, et see aitab Eritreas üles ehitada riigi, kus austatakse inimõigusi ja puuduvad repressioonid; arvestades, et seda ei ole juhtunud ning selle asemel on toimunud hoopis suuremad repressioonid ja inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eritrea iseseisvumisega Etioopiast 1993. aastal tekkis rahvusvahelises kogukonnas ja Eritrea elanike hulgas lootus, et see aitab Eritreas üles ehitada riigi, kus austatakse inimõigusi ja puuduvad repressioonid; arvestades, et seda ei ole juhtunud ning selle asemel on toimunud hoopis suuremad repressioonid ja inimõiguste rikkumised;

| C. | arvestades, et ÜRO eriraportööri aruande kohaselt on inimõiguste olukord Eritreas üks halvemaid maailmas, seal leiavad iga päev aset inimõiguste rikkumised ja viimastel aastatel ei ole olukord paranenud; arvestades, et paljud noored on riigist põgenenud, et pääseda repressiivse valitsuse ja kohustusliku ajateenistusse värbamise eest, mis toimub sageli väga noores eas; arvestades, et kuigi seaduses on sõjaväeteenistuse kestuseks määratud 18 kuud, jääb enamik eritrealasi teenistusse määramata ajaks; arvestades, et pikk ja kohustuslik ajateenistus takistab riigi potentsiaalset majandusarengut; arvestades, et ajateenijate võimalikul palgatõusul ei ole mingit mõju, sest nakfa hiljutine devalveerimine ja pangapiirangud on riigis kaasa toonud valuutadefitsiidi; arvestades, et paljusid ajateenijaid kasutatakse sunnitöölistena ning neile antakse tsiviilkohustusi; arvestades, et enamik ajateenijaid elab orjuses, kus kontrollitakse mis tahes tööd, töökohataotlusi ja pereelu loomise võimalust; arvestades, et riigis ei ole tagatud usu-, südametunnistuse-, meedia- ega sõnavabadus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO eriraportööri aruande kohaselt on inimõiguste olukord Eritreas üks halvemaid maailmas, seal leiavad iga päev aset inimõiguste rikkumised ja viimastel aastatel ei ole olukord paranenud; arvestades, et paljud noored on riigist põgenenud, et pääseda repressiivse valitsuse ja kohustusliku ajateenistusse värbamise eest, mis toimub sageli väga noores eas; arvestades, et kuigi seaduses on sõjaväeteenistuse kestuseks määratud 18 kuud, jääb enamik eritrealasi teenistusse määramata ajaks; arvestades, et pikk ja kohustuslik ajateenistus takistab riigi potentsiaalset majandusarengut; arvestades, et ajateenijate võimalikul palgatõusul ei ole mingit mõju, sest nakfa hiljutine devalveerimine ja pangapiirangud on riigis kaasa toonud valuutadefitsiidi; arvestades, et paljusid ajateenijaid kasutatakse sunnitöölistena ning neile antakse tsiviilkohustusi; arvestades, et enamik ajateenijaid elab orjuses, kus kontrollitakse mis tahes tööd, töökohataotlusi ja pereelu loomise võimalust; arvestades, et riigis ei ole tagatud usu-, südametunnistuse-, meedia- ega sõnavabadus;

| D. | arvestades, et ÜRO Eritrea inimõiguste uurimiskomisjon jõudis järeldusele, et kohtuvälised hukkamised, piinamine (sh seksuaalne piinamine ja seksuaalorjus), ajateenistus kui orjuse vorm, sunnitöö ning tulista-et-tappa-poliitika riigipiiridel võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Eritrea inimõiguste uurimiskomisjon jõudis järeldusele, et kohtuvälised hukkamised, piinamine (sh seksuaalne piinamine ja seksuaalorjus), ajateenistus kui orjuse vorm, sunnitöö ning tulista-et-tappa-poliitika riigipiiridel võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid;

| E. | arvestades, et ühendus Human Rights Watch rõhutab, et Eritreas puudub usuvabadus; arvestades, et valitsus kiusab rängalt taga inimesi, kes praktiseerivad muid usundeid peale nende nelja, mida ta tunnustab; arvestades, et valitsus sekkub isegi tunnustatud usundite järgijate usutavadesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühendus Human Rights Watch rõhutab, et Eritreas puudub usuvabadus; arvestades, et valitsus kiusab rängalt taga inimesi, kes praktiseerivad muid usundeid peale nende nelja, mida ta tunnustab; arvestades, et valitsus sekkub isegi tunnustatud usundite järgijate usutavadesse;

| F. | arvestades, et homoseksuaalne tegevus on Eritreas ebaseaduslik ning valitsus keeldub rakendamast diskrimineerimisvastaseid seaduseid, mille eesmärk on kaitsta lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi (LGBTI) inimesi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et homoseksuaalne tegevus on Eritreas ebaseaduslik ning valitsus keeldub rakendamast diskrimineerimisvastaseid seaduseid, mille eesmärk on kaitsta lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi (LGBTI) inimesi;

| G. | arvestades, et naistevastast vägivalda ja diskrimineerimist esineb Eritrea ühiskonnas kõigis valdkondades; arvestades, et naisi ei ähvarda äärmiselt suur seksuaalse vägivalla oht mitte ainult sõjaväes ja sõjaväelise väljaõppe laagrites, vaid ka ühiskonnas laiemalt, kus naiste vastu suunatud vägivald toimub karistamatuse õhkkonnas; arvestades, et hinnanguliselt 89 % Eritrea tütarlastest on läbi teinud suguelundite moonutamise; arvestades, et 2007. aasta märtsis avaldas valitsus teadaande, millega kuulutas naiste suguelundite moonutamise kuriteoks, keelustas selle läbiviimise ning toetas aasta jooksul haridusprogramme, milles kutsuti inimesi üles sellest tavast loobuma; arvestades, et naised võivad kaotada õiguse toidukupongidele ja maale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naistevastast vägivalda ja diskrimineerimist esineb Eritrea ühiskonnas kõigis valdkondades; arvestades, et naisi ei ähvarda äärmiselt suur seksuaalse vägivalla oht mitte ainult sõjaväes ja sõjaväelise väljaõppe laagrites, vaid ka ühiskonnas laiemalt, kus naiste vastu suunatud vägivald toimub karistamatuse õhkkonnas; arvestades, et hinnanguliselt 89 % Eritrea tütarlastest on läbi teinud suguelundite moonutamise; arvestades, et 2007. aasta märtsis avaldas valitsus teadaande, millega kuulutas naiste suguelundite moonutamise kuriteoks, keelustas selle läbiviimise ning toetas aasta jooksul haridusprogramme, milles kutsuti inimesi üles sellest tavast loobuma; arvestades, et naised võivad kaotada õiguse toidukupongidele ja maale;

| H. | arvestades, et väga paljusid Eritrea elanikke on meelevaldselt vahistatud mitmel alusetul põhjusel – näiteks sõltumatute seisukohtade avaldamise eest – või ilma mingi selgesõnalise põhjuseta ja seega määramata ajaks; arvestades, et kinnipeetavaid, sealhulgas lapsi, hoitakse äärmiselt karmides tingimustes, mis mõnel juhul küündivad piinamise ning neile arstiabi võimaldamisest keeldumiseni; arvestades, et naissoost kinnipeetavaid valvavad sageli meessoost töötajad, mis suurendab seksuaalse ja soolise vägivalla ohtu; arvestades, et Freedom House’i 2015. aasta aruande kohaselt on Eritrea meediamaastik jätkuvalt üks kõige mahasurutumaid, riik sai madalaima võimaliku hinde („halvimatest halvim“) ning nende inimeste osakaal, kellel on juurdepääs internetile, on üks maailma väiksemaid (kõigest 1 %); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väga paljusid Eritrea elanikke on meelevaldselt vahistatud mitmel alusetul põhjusel – näiteks sõltumatute seisukohtade avaldamise eest – või ilma mingi selgesõnalise põhjuseta ja seega määramata ajaks; arvestades, et kinnipeetavaid, sealhulgas lapsi, hoitakse äärmiselt karmides tingimustes, mis mõnel juhul küündivad piinamise ning neile arstiabi võimaldamisest keeldumiseni; arvestades, et naissoost kinnipeetavaid valvavad sageli meessoost töötajad, mis suurendab seksuaalse ja soolise vägivalla ohtu; arvestades, et Freedom House’i 2015. aasta aruande kohaselt on Eritrea meediamaastik jätkuvalt üks kõige mahasurutumaid, riik sai madalaima võimaliku hinde („halvimatest halvim“) ning nende inimeste osakaal, kellel on juurdepääs internetile, on üks maailma väiksemaid (kõigest 1 %);

| I. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse pressiesindaja väljendas 18. septembril 2014. aastal Brüsselis tehtud avalduses muret seoses Eritrea parlamendi ning erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest 11 silmapaistva liikme kinnipidamisega alates 18. septembrist 2001 ilma süüdistuse, kohtuotsuse ja võimaluseta kohtuda advokaadiga, samuti seoses kümne sõltumatu ajakirjaniku ebaseadusliku kinnipidamisega alates 23. septembrist 2001 – nende seas on ka Rootsi kodanik Dawit Isaak, kes on ainus eurooplasest meelsusvang; arvestades, et patriarh Abune Antonios on ilma suhtlemisvõimaluseta koduarestis alates 2006. aasta jaanuarist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse pressiesindaja väljendas 18. septembril 2014. aastal Brüsselis tehtud avalduses muret seoses Eritrea parlamendi ning erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest 11 silmapaistva liikme kinnipidamisega alates 18. septembrist 2001 ilma süüdistuse, kohtuotsuse ja võimaluseta kohtuda advokaadiga, samuti seoses kümne sõltumatu ajakirjaniku ebaseadusliku kinnipidamisega alates 23. septembrist 2001 – nende seas on ka Rootsi kodanik Dawit Isaak, kes on ainus eurooplasest meelsusvang; arvestades, et patriarh Abune Antonios on ilma suhtlemisvõimaluseta koduarestis alates 2006. aasta jaanuarist;

| J. | arvestades, et ajakirjandusvabadust Eritreas ei ole, sest sõltumatu meedia on keelatud, ning et Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksi arvestuses on Eritrea 170–180 hinnatud riigi seas kaheksandat aastat järjest viimasel kohal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjandusvabadust Eritreas ei ole, sest sõltumatu meedia on keelatud, ning et Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksi arvestuses on Eritrea 170–180 hinnatud riigi seas kaheksandat aastat järjest viimasel kohal;

| K. | arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi 2015. aasta inimarengu aruande kohaselt oli Eritrea 2015. aastal inimarengu arvestuses 188 riigi seas 186. kohal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi 2015. aasta inimarengu aruande kohaselt oli Eritrea 2015. aastal inimarengu arvestuses 188 riigi seas 186. kohal;

| L. | arvestades, et ÜRO eriraportööri sõnul võib Eritrea inimõiguste olukorras eristada kolme peamist murevaldkonda: majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamine, kaasa arvatud õigus sobivale eluasemele; salakaubavedu ja ebaseaduslik kaubitsemine; ning saatjata alaealiste kasvav arv nende rohkem kui 5 000 inimese seas, kes igal kuul riigist põgenevad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO eriraportööri sõnul võib Eritrea inimõiguste olukorras eristada kolme peamist murevaldkonda: majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamine, kaasa arvatud õigus sobivale eluasemele; salakaubavedu ja ebaseaduslik kaubitsemine; ning saatjata alaealiste kasvav arv nende rohkem kui 5 000 inimese seas, kes igal kuul riigist põgenevad;

| M. | arvestades, et 26. juunil 2015. aastal avaldasid sajad Eritrea pagulased Aafrika Liidu peakorteri ees meelt ja nõudsid, et piirkondlik organisatsioon avaldaks nende kodumaale survet demokraatlike reformide läbiviimiseks; arvestades, et meeleavaldajad nimetasid Eritrea kauaaegset presidenti Isaias Afewerkit diktaatoriks ja nõudsid, et Aafrika Liit midagi ette võtaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 26. juunil 2015. aastal avaldasid sajad Eritrea pagulased Aafrika Liidu peakorteri ees meelt ja nõudsid, et piirkondlik organisatsioon avaldaks nende kodumaale survet demokraatlike reformide läbiviimiseks; arvestades, et meeleavaldajad nimetasid Eritrea kauaaegset presidenti Isaias Afewerkit diktaatoriks ja nõudsid, et Aafrika Liit midagi ette võtaks;

| N. | arvestades, et 2015. aasta novembris hoiatas ÜRO tõsise põua eest Kirde-Aafrikas praeguse El Niño kliimanähtuse tagajärjel; arvestades, et 2015. aasta detsembris kinnitas ÜRO, et see põud on tõsiseim, mis piirkonnas registreeritud, ja selle tagajärjel vähenevad saagid 50 % kuni 90 %; arvestades, et seetõttu on Eritrea nende riikide seas, keda ähvardavad tõsised raskused elanikkonna toiduga kindlustamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2015. aasta novembris hoiatas ÜRO tõsise põua eest Kirde-Aafrikas praeguse El Niño kliimanähtuse tagajärjel; arvestades, et 2015. aasta detsembris kinnitas ÜRO, et see põud on tõsiseim, mis piirkonnas registreeritud, ja selle tagajärjel vähenevad saagid 50 % kuni 90 %; arvestades, et seetõttu on Eritrea nende riikide seas, keda ähvardavad tõsised raskused elanikkonna toiduga kindlustamisel;

| O. | arvestades, et täielikus vastuolus põuast tingitud reaalsusega on Eritrea president toidukriisi kartused tõrjunud, märkides, et põllumajandustoodangu vähenemisele vaatamata ei ähvarda riiki mingi kriis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et täielikus vastuolus põuast tingitud reaalsusega on Eritrea president toidukriisi kartused tõrjunud, märkides, et põllumajandustoodangu vähenemisele vaatamata ei ähvarda riiki mingi kriis;

| P. | arvestades, et EL on arenguabi ja toetuse andjana Eritrea oluline rahastaja; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on arenguabi ja toetuse andjana Eritrea oluline rahastaja;

| Q. | arvestades, et Eritrea valitsus peatas 2011. aastal ühepoolselt abi ega tunnista avalikult oma koostööd ja partnerlust ELiga; arvestades, et Eritrea ei anna Euroopa Parlamendi liikmetele võimalust külastada riiki vabalt ja ilma järelevalveta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Eritrea valitsus peatas 2011. aastal ühepoolselt abi ega tunnista avalikult oma koostööd ja partnerlust ELiga; arvestades, et Eritrea ei anna Euroopa Parlamendi liikmetele võimalust külastada riiki vabalt ja ilma järelevalveta;

| R. | arvestades, et elatise kaotus sunnib naisi ja lapsi riigist pagema; arvestades, et 2015. aastal olid kodumaalt pagenud eritrealased süürlaste, iraaklaste ja afgaanide järel arvukuselt neljandal kohal nende seas, kes asusid riskantsele teekonnale Euroopasse ja läbisid halastamatute inimkaubitsejate kadalipu, et võtta ette ohtlik Vahemere ületamine; arvestades, et olukord Eritreas mõjutab seetõttu otseselt Euroopat, sest kui riigis austataks inimõigusi ja inimesed võiksid seal elada hirmu tundmata, võiksid eritrealased kodumaale tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et elatise kaotus sunnib naisi ja lapsi riigist pagema; arvestades, et 2015. aastal olid kodumaalt pagenud eritrealased süürlaste, iraaklaste ja afgaanide järel arvukuselt neljandal kohal nende seas, kes asusid riskantsele teekonnale Euroopasse ja läbisid halastamatute inimkaubitsejate kadalipu, et võtta ette ohtlik Vahemere ületamine; arvestades, et olukord Eritreas mõjutab seetõttu otseselt Euroopat, sest kui riigis austataks inimõigusi ja inimesed võiksid seal elada hirmu tundmata, võiksid eritrealased kodumaale tagasi pöörduda;

| S. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on riigist pagenud üle 400 000 eritrealase ehk 9 % elanikkonnast; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul lahkub riigist ligi 5 000 inimest kuus, mis on suures osas seletatav pidevate raskete inimõiguste rikkumistega; arvestades, et 2015. aastal anti ELis 69 %-le Eritrea päritolu varjupaigataotlejatest pagulasseisund ning veel 27 % sai täiendava kaitse, mis näitab tagakiusamise tõsidust Eritreas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on riigist pagenud üle 400 000 eritrealase ehk 9 % elanikkonnast; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul lahkub riigist ligi 5 000 inimest kuus, mis on suures osas seletatav pidevate raskete inimõiguste rikkumistega; arvestades, et 2015. aastal anti ELis 69 %-le Eritrea päritolu varjupaigataotlejatest pagulasseisund ning veel 27 % sai täiendava kaitse, mis näitab tagakiusamise tõsidust Eritreas;

| T. | arvestades, et lunaraha väljapressimise ja ränga piinamisega seotud inimkaubandus Siinai piirkonnas on arvukate röövitud Eritrea pagulaste tapmise ja kadumise põhjus ning sellest tõsiste traumadega pääsenud ei ole saanud mingit abi ega toetust; arvestades, et valitseb täielik karistamatus, kuna vastutavaid isikuid ei ole kohtu alla antud; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata inimkaubanduse ohvriks langenud saatjata lastele, kuna nemad on eriti haavatavad ning vajavad erilist abi ja toetust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et lunaraha väljapressimise ja ränga piinamisega seotud inimkaubandus Siinai piirkonnas on arvukate röövitud Eritrea pagulaste tapmise ja kadumise põhjus ning sellest tõsiste traumadega pääsenud ei ole saanud mingit abi ega toetust; arvestades, et valitseb täielik karistamatus, kuna vastutavaid isikuid ei ole kohtu alla antud; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata inimkaubanduse ohvriks langenud saatjata lastele, kuna nemad on eriti haavatavad ning vajavad erilist abi ja toetust;

| U. | arvestades, et 22. veebruaril 2016 avaldas Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) julgeolekusektori programm ametlikult Addis Abebas (Etioopia) uuringuaruande „Inimsmugeldamine ja inimkaubandus Aafrika Sarve piirkonnast Vahemere keskossa suunduval trassil“; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 22. veebruaril 2016 avaldas Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) julgeolekusektori programm ametlikult Addis Abebas (Etioopia) uuringuaruande „Inimsmugeldamine ja inimkaubandus Aafrika Sarve piirkonnast Vahemere keskossa suunduval trassil“;

| V. | arvestades, et Eritrea toetab Hartumi protsessi (ELi ja Aafrika liidu 28. novembril 2014 käivitatud algatus rände ja inimkaubanduse probleemiga tegelemiseks), mis hõlmab konkreetsete projektide elluviimist, muu hulgas kohtusüsteemi suutlikkuse suurendamist ja teadlikkuse tõstmist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Eritrea toetab Hartumi protsessi (ELi ja Aafrika liidu 28. novembril 2014 käivitatud algatus rände ja inimkaubanduse probleemiga tegelemiseks), mis hõlmab konkreetsete projektide elluviimist, muu hulgas kohtusüsteemi suutlikkuse suurendamist ja teadlikkuse tõstmist;

| W. | arvestades, et EL kehtestas esimest korda Eritrea vastu sanktsioonid 2010. aasta märtsis, et täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1907 (2009), ning arvestades, et sanktsioonid hõlmasid relvaembargot ning nende isikute reisipiiranguid ja varade külmutamist, kes ohustavad riigis rahu ja rahvuslikku leppimist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL kehtestas esimest korda Eritrea vastu sanktsioonid 2010. aasta märtsis, et täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1907 (2009), ning arvestades, et sanktsioonid hõlmasid relvaembargot ning nende isikute reisipiiranguid ja varade külmutamist, kes ohustavad riigis rahu ja rahvuslikku leppimist;

| X. | arvestades, et Eritrea stabiilsus on ka ELi huvides, kuna praegune olukord sunnib suurt osa elanikkonnast riigist põgenema ning tuhanded inimesed kaotavad elu kuritegevuse, sealhulgas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse tagajärjel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Eritrea stabiilsus on ka ELi huvides, kuna praegune olukord sunnib suurt osa elanikkonnast riigist põgenema ning tuhanded inimesed kaotavad elu kuritegevuse, sealhulgas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse tagajärjel;

| Y. | arvestades, et režiim on sirutanud oma totalitaarse haarde ka võõrsil elava eritrealaste kogukonnani, pressides välismaal teenitud tulu eest nõutava 2 % maksuga pagulastelt raha välja, luurates nende järel ning võttes väidetavate väärtegude ettekäändel sihikule Eritreasse jäänud perekonnaliikmed; arvestades, et 28. jaanuaril 2016 kirjutasid Eritrea riikliku arengu minister ja ELi delegatsiooni juht Asmaras 11. Euroopa Arengufondi (EAF) raames alla riiklikule soovituskavale, mis hõlmab järgmise viie aasta jooksul 200 miljoni euro eest abi; arvestades, et meetmed peaksid keskenduma taastuvenergiale, valitsemisele ja riigi rahanduse juhtimisele eelkõige energiasektoris; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et režiim on sirutanud oma totalitaarse haarde ka võõrsil elava eritrealaste kogukonnani, pressides välismaal teenitud tulu eest nõutava 2 % maksuga pagulastelt raha välja, luurates nende järel ning võttes väidetavate väärtegude ettekäändel sihikule Eritreasse jäänud perekonnaliikmed; arvestades, et 28. jaanuaril 2016 kirjutasid Eritrea riikliku arengu minister ja ELi delegatsiooni juht Asmaras 11. Euroopa Arengufondi (EAF) raames alla riiklikule soovituskavale, mis hõlmab järgmise viie aasta jooksul 200 miljoni euro eest abi; arvestades, et meetmed peaksid keskenduma taastuvenergiale, valitsemisele ja riigi rahanduse juhtimisele eelkõige energiasektoris;

| Z. | arvestades, et 13. novembril 2015 palus parlamendi arengukomisjon Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta arvesse EAFi komiteele Eritrea riikliku soovituskava kohta saadetud järeldusi, milles viidati Eritrea võimude poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste ulatusele ja raskusele, nende võimude ebausaldusväärsusele arengukoostööpartnerina, üldisele korruptsioonile ja riigi rahanduse juhtimise peaaegu täielikule läbipaistmatusele ning rände haldamiseks mõeldud EAFi abi väärtarvitamise ohule; arvestades, et arengukomisjon palus EAFi komiteel riiklikku soovituskava mitte vastu võtta, enne kui seda on täiendavalt arutatud; arvestades, et parlamendi seisukohta ei võetud arvesse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 13. novembril 2015 palus parlamendi arengukomisjon Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta arvesse EAFi komiteele Eritrea riikliku soovituskava kohta saadetud järeldusi, milles viidati Eritrea võimude poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste ulatusele ja raskusele, nende võimude ebausaldusväärsusele arengukoostööpartnerina, üldisele korruptsioonile ja riigi rahanduse juhtimise peaaegu täielikule läbipaistmatusele ning rände haldamiseks mõeldud EAFi abi väärtarvitamise ohule; arvestades, et arengukomisjon palus EAFi komiteel riiklikku soovituskava mitte vastu võtta, enne kui seda on täiendavalt arutatud; arvestades, et parlamendi seisukohta ei võetud arvesse;

| AA. | arvestades, et erakond Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest on sisse seadnud kontrolli ja järelevalve pagulas- ja diasporaakogukondade üle saatkondade kaudu, mis osalevad väljapressimises, nõudes diasporaamakse ja „vabatahtlikke“ tasusid selliste teenuste eest nagu isikut tõendavad dokumendid, passid, sünnitunnistused ja muud olulised dokumendid, millest pagulased võivad sõltuda; arvestades, et selline tegevus rikub diplomaatiliste suhete Genfi konventsiooni; arvestades, et erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest Madalmaades asuva noorteorganisatsiooni juhid on Asmara poliitilise juhtkonna toetusel võtnud õiguslikke meetmeid hollandi akadeemiliste ringkondade, meedia ja valitsusasutuste vastu, arvatavasti eesmärgiga vaigistada režiimi kriitikuid; arvestades, et Eritrea inimõiguste küsimustega tegelevat ÜRO eriraportööri on samuti ähvardatud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et erakond Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest on sisse seadnud kontrolli ja järelevalve pagulas- ja diasporaakogukondade üle saatkondade kaudu, mis osalevad väljapressimises, nõudes diasporaamakse ja „vabatahtlikke“ tasusid selliste teenuste eest nagu isikut tõendavad dokumendid, passid, sünnitunnistused ja muud olulised dokumendid, millest pagulased võivad sõltuda; arvestades, et selline tegevus rikub diplomaatiliste suhete Genfi konventsiooni; arvestades, et erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest Madalmaades asuva noorteorganisatsiooni juhid on Asmara poliitilise juhtkonna toetusel võtnud õiguslikke meetmeid hollandi akadeemiliste ringkondade, meedia ja valitsusasutuste vastu, arvatavasti eesmärgiga vaigistada režiimi kriitikuid; arvestades, et Eritrea inimõiguste küsimustega tegelevat ÜRO eriraportööri on samuti ähvardatud;

| 1. | märgib väga murelikult taunimisväärse inimõiguste olukorra jätkumist ning õigusriigi ja meediavabaduse täielikku puudumist Eritreas; |
| --- | --- |

1.

märgib väga murelikult taunimisväärse inimõiguste olukorra jätkumist ning õigusriigi ja meediavabaduse täielikku puudumist Eritreas;

| 2. | rõhutab, et õiguse defitsiidi käsitlemine, demokraatlik valitsemine ja õigusriigi taastamine tuleb seada esikohale, lõpetades autoritaarse võimu, mis püsib hirmul meelevaldse ja suhtlemisõiguseta kinnipidamise, piinamise ja muude inimõiguste rikkumiste ees, millest mõned võivad ulatuda inimsusevastaste kuritegudeni; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et õiguse defitsiidi käsitlemine, demokraatlik valitsemine ja õigusriigi taastamine tuleb seada esikohale, lõpetades autoritaarse võimu, mis püsib hirmul meelevaldse ja suhtlemisõiguseta kinnipidamise, piinamise ja muude inimõiguste rikkumiste ees, millest mõned võivad ulatuda inimsusevastaste kuritegudeni;

| 3. | nõuab tungivalt, et Eritrea valitsus teeks lõpu piiramatu ajateenistuse süsteemile, vabastaks kutsealused, kes on läbinud kohustusliku 18-kuulise teenistuse, ja lõpetaks tava kasutada kutsealuseid pärast seda perioodi sunnitööl, samuti võimaldaks sõjaväeteenistusest keeldumist veendumuste tõttu ning lõpetaks kohustusliku tava, mille kohaselt kõik kooliõpilased peavad veetma viimase kooliaasta sõjalise väljaõppe laagris; palub Eritrea valitsusel tagada, et keegi ei läbiks sõjalist koolitust enne 18-aastaseks saamist ning teenistusse ei värvataks ühtegi elanikku, kes on vanem ajateenijate tavapärasest vanusest; märgib, et Eritrea ametivõimud tuletasid 2016. aasta veebruaris meelde, et ELi kokkulepe ei vii mingisuguste reformideni Eritrea sõjaväeteenistust käsitlevas poliitikas; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Eritrea valitsus teeks lõpu piiramatu ajateenistuse süsteemile, vabastaks kutsealused, kes on läbinud kohustusliku 18-kuulise teenistuse, ja lõpetaks tava kasutada kutsealuseid pärast seda perioodi sunnitööl, samuti võimaldaks sõjaväeteenistusest keeldumist veendumuste tõttu ning lõpetaks kohustusliku tava, mille kohaselt kõik kooliõpilased peavad veetma viimase kooliaasta sõjalise väljaõppe laagris; palub Eritrea valitsusel tagada, et keegi ei läbiks sõjalist koolitust enne 18-aastaseks saamist ning teenistusse ei värvataks ühtegi elanikku, kes on vanem ajateenijate tavapärasest vanusest; märgib, et Eritrea ametivõimud tuletasid 2016. aasta veebruaris meelde, et ELi kokkulepe ei vii mingisuguste reformideni Eritrea sõjaväeteenistust käsitlevas poliitikas;

| 4. | on veendunud, et EAFi komitee oleks pidanud arvesse võtma arengukomisjoni soovitust riiklikku soovituskava mitte vastu võtta ning jätkata läbirääkimisi; on seisukohal, et otsus võtta Eritrea riiklik soovituskava vastu Euroopa Parlamendi vastuseisust hoolimata näitab demokraatia defitsiiti ja nõrgestab oluliselt parlamendi rolli ELi arengueesmärkide tulemusliku rakendamise tagamisel; nõuab siinjuures, et parlamendile antaks EAFi suhtes kontrollivolitused, kasutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 295 sätestatud institutsioonidevahelist siduvat kokkulepet; rõhutab, et komisjon peaks arengukomisjoni järeldused programmidokumentide eelnõude kohta automaatselt saatma liikmesriikide alalistele esindustele; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et EAFi komitee oleks pidanud arvesse võtma arengukomisjoni soovitust riiklikku soovituskava mitte vastu võtta ning jätkata läbirääkimisi; on seisukohal, et otsus võtta Eritrea riiklik soovituskava vastu Euroopa Parlamendi vastuseisust hoolimata näitab demokraatia defitsiiti ja nõrgestab oluliselt parlamendi rolli ELi arengueesmärkide tulemusliku rakendamise tagamisel; nõuab siinjuures, et parlamendile antaks EAFi suhtes kontrollivolitused, kasutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 295 sätestatud institutsioonidevahelist siduvat kokkulepet; rõhutab, et komisjon peaks arengukomisjoni järeldused programmidokumentide eelnõude kohta automaatselt saatma liikmesriikide alalistele esindustele;

| 5. | võtab teadmiseks 200 miljoni euro eraldamise järgmise viie aasta jooksul riiklikule soovituskavale 11. Euroopa arengufondi raames, et vähendada vaesust ja edendada sotsiaal-majanduslikku arengut, võidelda rände majanduslike ja poliitiliste algpõhjustega ning rahastada taastuvenergia, energiatõhususe ja majanduse juhtimisega seotud projekte; tuletab meelde, et see raha täiendab muid koostöövaldkondi, mille seas on näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks 200 miljoni euro eraldamise järgmise viie aasta jooksul riiklikule soovituskavale 11. Euroopa arengufondi raames, et vähendada vaesust ja edendada sotsiaal-majanduslikku arengut, võidelda rände majanduslike ja poliitiliste algpõhjustega ning rahastada taastuvenergia, energiatõhususe ja majanduse juhtimisega seotud projekte; tuletab meelde, et see raha täiendab muid koostöövaldkondi, mille seas on näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend;

| 6. | palub komisjonil tagada, et eraldatud raha ei too kasu Eritrea valitsusele, vaid antakse rangelt ainult Eritrea inimeste vajaduste rahuldamiseks arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava, julgeoleku ning sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabaduse valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL tagaks hiljuti kooskõlastatud abi tingimuslikkuse ja hoolitseks ühtlasi selle eest, et riiklik soovituskava aitaks Eritreal oma energiapoliitikat oluliselt muuta ning teha energia kättesaadavaks kõigile, eelkõige maapiirkondades, mis on ikka veel elektrita; on lisaks veendunud, et riikliku soovituskava valitsemist käsitlevas osas tuleks suurt tähelepanu pöörata ÜRO juhtimisel toimuva inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise soovituste rakendamisele; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tagada, et eraldatud raha ei too kasu Eritrea valitsusele, vaid antakse rangelt ainult Eritrea inimeste vajaduste rahuldamiseks arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava, julgeoleku ning sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabaduse valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL tagaks hiljuti kooskõlastatud abi tingimuslikkuse ja hoolitseks ühtlasi selle eest, et riiklik soovituskava aitaks Eritreal oma energiapoliitikat oluliselt muuta ning teha energia kättesaadavaks kõigile, eelkõige maapiirkondades, mis on ikka veel elektrita; on lisaks veendunud, et riikliku soovituskava valitsemist käsitlevas osas tuleks suurt tähelepanu pöörata ÜRO juhtimisel toimuva inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise soovituste rakendamisele;

| 7. | tuletab meelde, et saatjata alaealine on eelkõige potentsiaalselt ohustatud laps ning liikmesriigid ja EL peaksid saatjata alaealistega tegeledes juhinduma lastekaitsest ja mitte sisserändepoliitikast, et järgida lapse parimate huvide keskset põhimõtet; tuletab meelde, et iga alla 18-aastast isikut tuleb eranditult käsitleda lapse ja seega alaealisena; juhib tähelepanu asjaolule, et saatjata alaealised, eriti tüdrukud, on raskuste ja probleemide suhtes kaks korda haavatavamad kui teised alaealised; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et saatjata alaealine on eelkõige potentsiaalselt ohustatud laps ning liikmesriigid ja EL peaksid saatjata alaealistega tegeledes juhinduma lastekaitsest ja mitte sisserändepoliitikast, et järgida lapse parimate huvide keskset põhimõtet; tuletab meelde, et iga alla 18-aastast isikut tuleb eranditult käsitleda lapse ja seega alaealisena; juhib tähelepanu asjaolule, et saatjata alaealised, eriti tüdrukud, on raskuste ja probleemide suhtes kaks korda haavatavamad kui teised alaealised;

| 8. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja Eritrea arengukoostöö partnereid üles olukorda sekkuma ja avaldama Eritrea valitsusele survet, et välisabil võimaldataks haavatavaid kogukondi toetada, enne kui kriis teravneb; nõuab, et EL võtaks kiireloomulisi ja tõhusaid meetmeid, mis aitaksid suurendada eritrealaste vastupanuvõimet El Niñole, et tagada toiduga kindlustatus ning vee- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

8.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja Eritrea arengukoostöö partnereid üles olukorda sekkuma ja avaldama Eritrea valitsusele survet, et välisabil võimaldataks haavatavaid kogukondi toetada, enne kui kriis teravneb; nõuab, et EL võtaks kiireloomulisi ja tõhusaid meetmeid, mis aitaksid suurendada eritrealaste vastupanuvõimet El Niñole, et tagada toiduga kindlustatus ning vee- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavus;

| 9. | on endiselt väga mures inimõiguste olukorra pärast riigis; kordab üleskutset Eritrea ametivõimudele vabastada viivitamata ja tingimusteta parlamendi liikmed, ajakirjanikud (teiste seas Rootsi kodanik Dawit Isaak, kelle kohta puuduvad andmed alates 2005. aastast) ning poliit- ja meelsusvangid; |
| --- | --- |

9.

on endiselt väga mures inimõiguste olukorra pärast riigis; kordab üleskutset Eritrea ametivõimudele vabastada viivitamata ja tingimusteta parlamendi liikmed, ajakirjanikud (teiste seas Rootsi kodanik Dawit Isaak, kelle kohta puuduvad andmed alates 2005. aastast) ning poliit- ja meelsusvangid;

| 10. | palub komisjonil nõuda Eritrea valitsuselt selgeid tagatisi, et ta viib demokraatlikud reformid ellu ja tagab inimõiguste kaitse, muu hulgas rakendades inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 18. istungjärgu soovitused, millega valitsus 7. veebruaril 2014 nõustus; palub valitsusel lubada riiki ÜRO ja Aafrika liidu sõltumatud eksperdid, teiste seas ÜRO eriraportööri, ning võimaldada Eritrea inimõiguste olukorra uurimiskomisjonil kasutada täielikult oma mandaati ning teha temaga koostööd, muu hulgas riigi rahanduse küsimustes; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil nõuda Eritrea valitsuselt selgeid tagatisi, et ta viib demokraatlikud reformid ellu ja tagab inimõiguste kaitse, muu hulgas rakendades inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 18. istungjärgu soovitused, millega valitsus 7. veebruaril 2014 nõustus; palub valitsusel lubada riiki ÜRO ja Aafrika liidu sõltumatud eksperdid, teiste seas ÜRO eriraportööri, ning võimaldada Eritrea inimõiguste olukorra uurimiskomisjonil kasutada täielikult oma mandaati ning teha temaga koostööd, muu hulgas riigi rahanduse küsimustes;

| 11. | tuletab meelde, et usuvabadus on üks põhiõigusi, ning mõistab teravalt hukka igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise usutunnistuse tõttu; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et usuvabadus on üks põhiõigusi, ning mõistab teravalt hukka igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise usutunnistuse tõttu;

| 12. | peab tervitatavaks Eritrea valitsuse võetud meetmeid naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemiseks; kutsub valitsust üles parandama üldiselt naiste õiguste edendamist ja kaitset, võttes muu hulgas täiendavaid meetmeid võitluseks kahjulike tavadega, nagu laste, varajane ja sundabielu, ning karistamatuse lõpetamiseks seksuaalse vägivalla korral; palub Eritrea valitsusel austada üksiku naise juhitavaid majapidamisi ning tagada, et nad saavad vajaliku toetuse ja kaitse; |
| --- | --- |

12.

peab tervitatavaks Eritrea valitsuse võetud meetmeid naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemiseks; kutsub valitsust üles parandama üldiselt naiste õiguste edendamist ja kaitset, võttes muu hulgas täiendavaid meetmeid võitluseks kahjulike tavadega, nagu laste, varajane ja sundabielu, ning karistamatuse lõpetamiseks seksuaalse vägivalla korral; palub Eritrea valitsusel austada üksiku naise juhitavaid majapidamisi ning tagada, et nad saavad vajaliku toetuse ja kaitse;

| 13. | mõistab hukka Eritrea valitsuse kasutatava nn diasporaamaksu, mida kogutakse väljapressimise ja muude ebaseaduslike meetmetega neilt kodanikelt, kes elavad Eritreast väljaspool, ning mida kasutatakse ÜRO resolutsioone rikkudes selleks, et naaberriikide relvarühmitisi rahastada ja seega piirkonda destabiliseerida; nõuab, et valitsus lõpetaks poliitika, mille kohaselt inimesi loetakse süüdi olevaks suguluse põhjal ja mis on suunatud nende isikute pereliikmete vastu, kes hoiduvad kõrvale ajateenistusest, püüavad Eritreast põgeneda või ei maksa 2 % tulumaksu, mille valitsus on kehtestanud välismaal elavatele eritrealastele; |
| --- | --- |

13.

mõistab hukka Eritrea valitsuse kasutatava nn diasporaamaksu, mida kogutakse väljapressimise ja muude ebaseaduslike meetmetega neilt kodanikelt, kes elavad Eritreast väljaspool, ning mida kasutatakse ÜRO resolutsioone rikkudes selleks, et naaberriikide relvarühmitisi rahastada ja seega piirkonda destabiliseerida; nõuab, et valitsus lõpetaks poliitika, mille kohaselt inimesi loetakse süüdi olevaks suguluse põhjal ja mis on suunatud nende isikute pereliikmete vastu, kes hoiduvad kõrvale ajateenistusest, püüavad Eritreast põgeneda või ei maksa 2 % tulumaksu, mille valitsus on kehtestanud välismaal elavatele eritrealastele;

| 14. | nõuab, et Eritrea allkirjastaks ja jõustaks viivitamata ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ning täidaks täielikult kohustusi, mis tulenevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartast, mis mõlemad keelavad piinamise; märgib murelikult, et valitsuse kontrolliga piiratakse jõuliselt avaliku ja erasektori, sh äriühingute tegevust; tunnistab, et riigi rahanduse juhtimise ja riigieelarve puudumise tõttu on eelarvekontroll võimatu ning valitsuse kontrolli tõttu keskpanga üle on võimalik rahalisi vahendeid kõrvale suunata, mis võib ergutada sõjaliste ostude tegemist ning toetada seega terrorismi ja piirkonna destabiliseerimist; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Eritrea allkirjastaks ja jõustaks viivitamata ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ning täidaks täielikult kohustusi, mis tulenevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartast, mis mõlemad keelavad piinamise; märgib murelikult, et valitsuse kontrolliga piiratakse jõuliselt avaliku ja erasektori, sh äriühingute tegevust; tunnistab, et riigi rahanduse juhtimise ja riigieelarve puudumise tõttu on eelarvekontroll võimatu ning valitsuse kontrolli tõttu keskpanga üle on võimalik rahalisi vahendeid kõrvale suunata, mis võib ergutada sõjaliste ostude tegemist ning toetada seega terrorismi ja piirkonna destabiliseerimist;

| 15. | nõuab tungivalt, et kõik Eritreasse investeerivad rahvusvahelised äriühingud tegutseksid viisil, mis toetab inimõiguste täielikku realiseerimist, ega tekitaks kahju; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et kõik Eritreasse investeerivad rahvusvahelised äriühingud tegutseksid viisil, mis toetab inimõiguste täielikku realiseerimist, ega tekitaks kahju;

| 16. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid uuriksid erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest ja selle eri tiibade, sh noortetiiva rolli ning keelaksid mis tahes vormis ühinemise ja tegevuse, mis toetab otseselt kontrolli- ja järelevalvetoiminguid Euroopas, kahjustab demokraatlikke põhimõtteid ja õigusriiki ning loob hirmutamise ja väljapressimise struktuure; nõuab tungivalt, et liikmesriigid aitaksid teha lõpu diasporaamaksule ja uuriksid finantstehinguid, mis on seotud muude „tasudega“, mida Eritrea valitsusega seotud ühendused välismaal koguvad, ning kaitseksid täies ulatuses kõigi Euroopas viibivate Eritrea pagulaste varjupaigaõigusi; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid uuriksid erakonna Rahvarinne Demokraatia ja Õigluse Eest ja selle eri tiibade, sh noortetiiva rolli ning keelaksid mis tahes vormis ühinemise ja tegevuse, mis toetab otseselt kontrolli- ja järelevalvetoiminguid Euroopas, kahjustab demokraatlikke põhimõtteid ja õigusriiki ning loob hirmutamise ja väljapressimise struktuure; nõuab tungivalt, et liikmesriigid aitaksid teha lõpu diasporaamaksule ja uuriksid finantstehinguid, mis on seotud muude „tasudega“, mida Eritrea valitsusega seotud ühendused välismaal koguvad, ning kaitseksid täies ulatuses kõigi Euroopas viibivate Eritrea pagulaste varjupaigaõigusi;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Aafrika Liidu nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele, ÜRO peasekretärile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Eritrea ametivõimudele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Aafrika Liidu nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele, ÜRO peasekretärile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Eritrea ametivõimudele.

---

(1)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 359.

(2)  ELT C 201 E, 18.8.2005, lk 123.

(3)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 146.

(4)  ELT L 51, 2.3.2010, lk 19.

(5)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 74.

(6)  ELT L 282, 16.10.2012, lk 46.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/64

---

P8_TA(2016)0091

2015. aasta aruanne endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohta

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2015. aasta aruande kohta (2015/2895(RSP))

(2018/C 050/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 817 (1993) ja 845 (1993), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 817 (1993) ja 845 (1993),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide väljavaadete kohta liiduga ühineda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide väljavaadete kohta liiduga ühineda,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda sellele riigile ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus, ja võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi ning nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda sellele riigile ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus, ja võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi ning nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 20. juulil 2015. aastal toimunud selle riigi ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 12. istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juulil 2015. aastal toimunud selle riigi ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 12. istungit,

| — | võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi,

| — | võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal Luxembourgis toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi deklaratsiooni ja riigijuhtide avaldust pärast 25. oktoobril 2015. aastal Brüsselis toimunud riigijuhtide kohtumist Lääne-Balkani rändeteel kulgevate pagulasvoogude teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal Luxembourgis toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi deklaratsiooni ja riigijuhtide avaldust pärast 25. oktoobril 2015. aastal Brüsselis toimunud riigijuhtide kohtumist Lääne-Balkani rändeteel kulgevate pagulasvoogude teemal,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHRi vajaduste hindamise missiooni 27. novembri 2015. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHRi vajaduste hindamise missiooni 27. novembri 2015. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta juunis esitatud kiireloomulisi reformiprioriteete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta juunis esitatud kiireloomulisi reformiprioriteete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jaoks,

| — | võttes arvesse vanemekspertide rühma soovitusi süsteemsete õigusriigi probleemide kohta seoses 2015. aasta kevadel ilmsiks tulnud sidevahendite pealtkuulamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vanemekspertide rühma soovitusi süsteemsete õigusriigi probleemide kohta seoses 2015. aasta kevadel ilmsiks tulnud sidevahendite pealtkuulamisega,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise ühinemisdialoogi viiendat kohtumist, mis toimus Skopjes 18. septembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise ühinemisdialoogi viiendat kohtumist, mis toimus Skopjes 18. septembril 2015,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2015. aasta aruanne“ (SWD(2015)0212), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2015. aasta aruanne“ (SWD(2015)0212),

| — | võttes arvesse nelja peamise erakonna poliitilist kokkulepet (nn Przhino kokkulepe), mis sõlmiti Skopjes 2. juunil ja 15. juulil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nelja peamise erakonna poliitilist kokkulepet (nn Przhino kokkulepe), mis sõlmiti Skopjes 2. juunil ja 15. juulil 2015,

| — | võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni 3.–4. detsembril 2015 Skopjes toimunud 13. istungi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni 3.–4. detsembril 2015 Skopjes toimunud 13. istungi tulemusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone selle riigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone selle riigi kohta,

| — | võttes arvesse Ivo Vajgli kui väliskomisjoni selle riigi alalise raportööri tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ivo Vajgli kui väliskomisjoni selle riigi alalise raportööri tööd,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et väljavaade saada ELi liikmeks on oluline stiimul reformide jätkamiseks, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega, kohtusüsteemi sõltumatusega ning korruptsioonivastase võitlusega, ja see annab noorematele põlvkondadele lootust jõukaks tulevikuks; arvestades, et arvamusküsitlused näitavad endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis üldsuse märkimisväärset toetust ELi liikmesusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väljavaade saada ELi liikmeks on oluline stiimul reformide jätkamiseks, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega, kohtusüsteemi sõltumatusega ning korruptsioonivastase võitlusega, ja see annab noorematele põlvkondadele lootust jõukaks tulevikuks; arvestades, et arvamusküsitlused näitavad endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis üldsuse märkimisväärset toetust ELi liikmesusele;

| B. | arvestades, et õigusriigi põhimõte, meediavabadus, piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on ELi laienemisprotsessi peamisteks elementideks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigusriigi põhimõte, meediavabadus, piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on ELi laienemisprotsessi peamisteks elementideks;

| C. | arvestades, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on olnud ELi kandidaat kümme aastat ning on oma seaduste liidu õigustikuga kooskõlastamisel jätkuvalt edukaimate kandidaatide seas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on olnud ELi kandidaat kümme aastat ning on oma seaduste liidu õigustikuga kooskõlastamisel jätkuvalt edukaimate kandidaatide seas;

| D. | arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määratakse vajalike reformide kiiruse ja kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määratakse vajalike reformide kiiruse ja kvaliteedi alusel;

| E. | arvestades, et komisjon, keda toetab Euroopa Parlament, on korduvalt nõudnud ühinemisläbirääkimiste alustamist, rõhutades läbirääkimiste olulisust vajalike reformide protsessi liikumapaneva jõuna; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon, keda toetab Euroopa Parlament, on korduvalt nõudnud ühinemisläbirääkimiste alustamist, rõhutades läbirääkimiste olulisust vajalike reformide protsessi liikumapaneva jõuna;

| F. | arvestades, et nõukogu on tõkestanud selle riigi ühinemisprotsessi edenemist, osaliselt lahendamata nimevaidluse tõttu Kreekaga; arvestades, et kahepoolseid küsimusi ei tohiks kasutada ELiga ühinemise protsessi takistamiseks, vaid neid tuleks selles protsessis võimalikult vara konstruktiivselt käsitleda, võttes arvesse ÜRO ja ELi põhimõtteid ja väärtusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nõukogu on tõkestanud selle riigi ühinemisprotsessi edenemist, osaliselt lahendamata nimevaidluse tõttu Kreekaga; arvestades, et kahepoolseid küsimusi ei tohiks kasutada ELiga ühinemise protsessi takistamiseks, vaid neid tuleks selles protsessis võimalikult vara konstruktiivselt käsitleda, võttes arvesse ÜRO ja ELi põhimõtteid ja väärtusi;

| G. | arvestades, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament on ühisel arvamusel, et riigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamine sõltub 2015. aasta juunis-juulis sõlmitud poliitilise kokkuleppe täielikust rakendamisest ja sisulistest edusammudest kiireloomuliste reformiprioriteetide elluviimisel; arvestades, et poliitilise kokkuleppe täielik rakendamine looks keskkonna, kus on reaalne väljavaade lahendada läbirääkimiste teel nimevaidlus Kreekaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament on ühisel arvamusel, et riigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamine sõltub 2015. aasta juunis-juulis sõlmitud poliitilise kokkuleppe täielikust rakendamisest ja sisulistest edusammudest kiireloomuliste reformiprioriteetide elluviimisel; arvestades, et poliitilise kokkuleppe täielik rakendamine looks keskkonna, kus on reaalne väljavaade lahendada läbirääkimiste teel nimevaidlus Kreekaga;

| H. | arvestades, et lõhestav poliitiline mentaliteet, kompromisside puudus ja dialoogi kokkuvarisemine kujunesid poliitiliseks kriisiks, mis viis selleni, et peamised opositsiooniparteid boikoteerisid riigi parlamenti, ja õõnestas veelgi üldsuse usaldust avaliku sektori asutuste vastu; arvestades, et valitsus ja opositsioon peavad ühiselt tagama jätkusuutliku poliitilise dialoogi ja koostöö, mis on riigi demokraatlikuks arenguks, Euroopa tegevuskava jätkamiseks ja kodanike ühise heaolu tagamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lõhestav poliitiline mentaliteet, kompromisside puudus ja dialoogi kokkuvarisemine kujunesid poliitiliseks kriisiks, mis viis selleni, et peamised opositsiooniparteid boikoteerisid riigi parlamenti, ja õõnestas veelgi üldsuse usaldust avaliku sektori asutuste vastu; arvestades, et valitsus ja opositsioon peavad ühiselt tagama jätkusuutliku poliitilise dialoogi ja koostöö, mis on riigi demokraatlikuks arenguks, Euroopa tegevuskava jätkamiseks ja kodanike ühise heaolu tagamiseks hädavajalik;

| I. | arvestades, et riigi ees on tõsised probleemid seoses sidevahendite pealtkuulamisega, mis on toonud esile olulisi vajakajäämisi ja mureküsimusi; arvestades, et hiljutine poliitiline kriis on näidanud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi puudumist Makedoonia asutustes ning vajadust suurendada läbipaistvust ja avalikku vastutust, sealhulgas piisavaid mehhanisme järelevalveks põhiteenuste ja sisemiste struktuuride üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riigi ees on tõsised probleemid seoses sidevahendite pealtkuulamisega, mis on toonud esile olulisi vajakajäämisi ja mureküsimusi; arvestades, et hiljutine poliitiline kriis on näidanud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi puudumist Makedoonia asutustes ning vajadust suurendada läbipaistvust ja avalikku vastutust, sealhulgas piisavaid mehhanisme järelevalveks põhiteenuste ja sisemiste struktuuride üle;

| J. | arvestades, et nelja peamise erakonna juhtide poliitilise kokkuleppe täielik rakendamine on riigi stabiilsuse jaoks ülioluline; arvestades, et selles kokkuleppes on muu hulgas ette nähtud poliitilise ummikseisu ületamine, opositsiooni naasmine parlamenti, süsteemsete õigusriigi reformide elluviimine, heanaaberlike suhete tugevdamine, ametisoleva valitsuse ja peaministri tagasiastumine vähemalt 100 päeva enne ennetähtaegseid parlamendivalimisi, eriprokuratuuri asutamine ning vabad ja õiglased ennetähtaegsed parlamendivalimised; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nelja peamise erakonna juhtide poliitilise kokkuleppe täielik rakendamine on riigi stabiilsuse jaoks ülioluline; arvestades, et selles kokkuleppes on muu hulgas ette nähtud poliitilise ummikseisu ületamine, opositsiooni naasmine parlamenti, süsteemsete õigusriigi reformide elluviimine, heanaaberlike suhete tugevdamine, ametisoleva valitsuse ja peaministri tagasiastumine vähemalt 100 päeva enne ennetähtaegseid parlamendivalimisi, eriprokuratuuri asutamine ning vabad ja õiglased ennetähtaegsed parlamendivalimised;

| K. | arvestades, et reformiprotsessi otsustava tähtsusega küsimused on näiteks meedia, kohtusüsteemi ja avaliku halduse poliitiline mõjutamine, korruptsioon ja Ohridi raamlepingu läbivaatamise lõpuleviimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et reformiprotsessi otsustava tähtsusega küsimused on näiteks meedia, kohtusüsteemi ja avaliku halduse poliitiline mõjutamine, korruptsioon ja Ohridi raamlepingu läbivaatamise lõpuleviimine;

| L. | arvestades, et riik püüab toime tulla seda läbiva enneolematu pagulaste vooluga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riik püüab toime tulla seda läbiva enneolematu pagulaste vooluga;

| M. | arvestades, et see riik ja Kreeka taastasid enam kui 10 aasta järel vastastikku välisministrite kahepoolsed visiidid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et see riik ja Kreeka taastasid enam kui 10 aasta järel vastastikku välisministrite kahepoolsed visiidid;

| 1. | väljendab heameelt nelja erakonna vahel 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal sõlmitud kokkuleppe üle, mida aitasid ette valmistada laienemisvolinik, kolm Euroopa Parlamendi liiget ja kohapealne ELi vahendaja; nõuab tungivalt, et erakonnad täidaksid oma kohustusi kodanike ees ning tagaksid viivitamata kõigi oma lubaduste täieliku, konstruktiivse ja õigeaegse täitmise jätkusuutlikul ja kokkulepitud viisil, sealhulgas tuleb täita lubadus tugevdada heanaaberlikke suhteid, ka selleks, et saada kutse ühinemisläbirääkimiste alustamiseks ELiga; nõuab ka tungivalt, et erakonnad osaleksid konstruktiivselt poliitilises dialoogis ning jätkaksid jõupingutusi üldsuse usalduse taastamiseks institutsioonide suhtes, et säilitada poliitiline stabiilsus ja kiirendada reformikava täitmist, tagamaks riigi Euroopa-Atlandi integratsioon ja väljavaade saada Euroopa Liidu liikmeks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt nelja erakonna vahel 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal sõlmitud kokkuleppe üle, mida aitasid ette valmistada laienemisvolinik, kolm Euroopa Parlamendi liiget ja kohapealne ELi vahendaja; nõuab tungivalt, et erakonnad täidaksid oma kohustusi kodanike ees ning tagaksid viivitamata kõigi oma lubaduste täieliku, konstruktiivse ja õigeaegse täitmise jätkusuutlikul ja kokkulepitud viisil, sealhulgas tuleb täita lubadus tugevdada heanaaberlikke suhteid, ka selleks, et saada kutse ühinemisläbirääkimiste alustamiseks ELiga; nõuab ka tungivalt, et erakonnad osaleksid konstruktiivselt poliitilises dialoogis ning jätkaksid jõupingutusi üldsuse usalduse taastamiseks institutsioonide suhtes, et säilitada poliitiline stabiilsus ja kiirendada reformikava täitmist, tagamaks riigi Euroopa-Atlandi integratsioon ja väljavaade saada Euroopa Liidu liikmeks;

| 2. | võtab teadmiseks asjaolu, et mitmed 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppes ette nähtud kohustused on täidetud kokkulepitud tähtaegadeks ja vastavalt eesmärkidele, kuid väljendab kahetsust kalduvuse pärast mõnede kohustustega viivitada ning teatud tagasimineku pärast kiireloomuliste reformiprioriteetide osas; rõhutab kokkuleppe neid aspekte, mis on seotud struktuurireformidega, ning vajadust, et kõik erakonnad osaleksid konstruktiivselt ja alaliselt ELi vahendaja asutatud töörühmas, käsitledes kokkuleppe rakendamise teemasid, seda ka valimisperioodil; kutsub kõiki osalisi üles seadma riigi huvid erakonna huvidest ettepoole ja rõhutab, et 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppe kõikide osade täitmiseks on hädasti vaja kõikide erakondade kokkulepet, et suunata riik taas Euroopa-Atlandi perspektiivi poole; väljendab heameelt peamise opositsioonierakonna SDSM-i naasmise üle parlamenti 1. septembril 2015; väljendab heameelt selle üle, et 15. septembril 2015 nimetati sõltumatuid ja põhjalikke uurimisi juhtima eriprokurör; märgib, et uue valimisseaduse muudatused, uurimiskomisjoni moodustamist käsitlev seadus ja valitsust käsitlev seadus ning riigi uue valimiskomisjoni koosseisu käsitlev seadus võeti vastu hilinemisega; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks asjaolu, et mitmed 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppes ette nähtud kohustused on täidetud kokkulepitud tähtaegadeks ja vastavalt eesmärkidele, kuid väljendab kahetsust kalduvuse pärast mõnede kohustustega viivitada ning teatud tagasimineku pärast kiireloomuliste reformiprioriteetide osas; rõhutab kokkuleppe neid aspekte, mis on seotud struktuurireformidega, ning vajadust, et kõik erakonnad osaleksid konstruktiivselt ja alaliselt ELi vahendaja asutatud töörühmas, käsitledes kokkuleppe rakendamise teemasid, seda ka valimisperioodil; kutsub kõiki osalisi üles seadma riigi huvid erakonna huvidest ettepoole ja rõhutab, et 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppe kõikide osade täitmiseks on hädasti vaja kõikide erakondade kokkulepet, et suunata riik taas Euroopa-Atlandi perspektiivi poole; väljendab heameelt peamise opositsioonierakonna SDSM-i naasmise üle parlamenti 1. septembril 2015; väljendab heameelt selle üle, et 15. septembril 2015 nimetati sõltumatuid ja põhjalikke uurimisi juhtima eriprokurör; märgib, et uue valimisseaduse muudatused, uurimiskomisjoni moodustamist käsitlev seadus ja valitsust käsitlev seadus ning riigi uue valimiskomisjoni koosseisu käsitlev seadus võeti vastu hilinemisega;

| 3. | väljendab heameelt, et peamiste erakondade juhid on vastavalt 2. juuni 2015. aasta kokkuleppele võtnud kohustuseks tegutseda heanaaberlike suhete tugevdamise nimel, mis on riigi lähendamiseks Euroopa Liidule ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt, et peamiste erakondade juhid on vastavalt 2. juuni 2015. aasta kokkuleppele võtnud kohustuseks tegutseda heanaaberlike suhete tugevdamise nimel, mis on riigi lähendamiseks Euroopa Liidule ülimalt tähtis;

| 4. | märgib, et 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppe kohaselt pidi uus valitsus olema ametisse vannutatud 15. jaanuaril 2016, 100 päeva enne ennetähtaegsete valimiste kokkulepitud tähtaega; võtab teadmiseks, et Makedoonia parlament määras hääletusega 23. veebruaril 2016 ennetähtaegsete valimiste uueks toimumisajaks 5. juuni 2016; peab siiski kahetsusväärseks, et ei kasutatud võimalust saavutada konsensus kõikide osaliste vahel; tuletab meelde, et need valimised on riigi demokraatiaprotsessi oluliseks proovikiviks; nõuab, et kõik erakonnad aitaksid luua tingimusi usaldusväärsete ennetähtaegsete valimiste toimumiseks, ning rõhutab, kui tohutult tähtis on, et need valimised oleksid vabad, õiglased, täielikult kooskõlas rahvusvaheliste normidega ja OSCE/ODIRHi soovitustega; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2015. aasta juuni-juuli kokkuleppe kohaselt pidi uus valitsus olema ametisse vannutatud 15. jaanuaril 2016, 100 päeva enne ennetähtaegsete valimiste kokkulepitud tähtaega; võtab teadmiseks, et Makedoonia parlament määras hääletusega 23. veebruaril 2016 ennetähtaegsete valimiste uueks toimumisajaks 5. juuni 2016; peab siiski kahetsusväärseks, et ei kasutatud võimalust saavutada konsensus kõikide osaliste vahel; tuletab meelde, et need valimised on riigi demokraatiaprotsessi oluliseks proovikiviks; nõuab, et kõik erakonnad aitaksid luua tingimusi usaldusväärsete ennetähtaegsete valimiste toimumiseks, ning rõhutab, kui tohutult tähtis on, et need valimised oleksid vabad, õiglased, täielikult kooskõlas rahvusvaheliste normidega ja OSCE/ODIRHi soovitustega;

| 5. | toonitab, et valimised tuleb ette valmistada vastavalt kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele, sealhulgas tuleb tagada, et valimised oleks vabad ja õiglased, ning edendada meediavabadust; väljendab muret selle pärast, et valijate nimekirja kontrollimine ja meediareform edenevad aeglaselt; rõhutab, et riiklikul valimiskomisjonil peab olema täielik suutlikkus oma töö tegemiseks ning kõik osalised peavad nõustuma valijate nimekirja kontrolli metoodikaga, mille õiguspärasuse tagamiseks toimub kokkulepitud tasemel kohapealne kontroll; rõhutab lisaks, kui oluline on, et kõik poliitilised jõud tunnustaksid valimistulemusi ja osaleksid aktiivselt parlamentaarses tegevuses; märgib, et suuremad poliitilised jõud vastutavad valimiste ettevalmistamise eest ühiselt; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus osaleks valimiste vaatlemisel; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et valimised tuleb ette valmistada vastavalt kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele, sealhulgas tuleb tagada, et valimised oleks vabad ja õiglased, ning edendada meediavabadust; väljendab muret selle pärast, et valijate nimekirja kontrollimine ja meediareform edenevad aeglaselt; rõhutab, et riiklikul valimiskomisjonil peab olema täielik suutlikkus oma töö tegemiseks ning kõik osalised peavad nõustuma valijate nimekirja kontrolli metoodikaga, mille õiguspärasuse tagamiseks toimub kokkulepitud tasemel kohapealne kontroll; rõhutab lisaks, kui oluline on, et kõik poliitilised jõud tunnustaksid valimistulemusi ja osaleksid aktiivselt parlamentaarses tegevuses; märgib, et suuremad poliitilised jõud vastutavad valimiste ettevalmistamise eest ühiselt; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus osaleks valimiste vaatlemisel;

| 6. | peab strateegiliselt oluliseks tagada jätkuv toetus Makedoonia edusammudele ELi liikmesuse suunas; märgib, et riigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamine peaks sõltuma 2015. aasta juuni-juuli poliitilise kokkuleppe täielikust rakendamisest ja sisulistest edusammudest kiireloomuliste reformiprioriteetide elluviimisel; palub, et nõukogu käsitleks seda teemat esimesel võimalusel pärast ennetähtaegseid parlamendivalimisi, nagu on soovitanud komisjon; rõhutab, et on vaja luua eeltingimused demokraatlike ja õiglaste valimiste toimumiseks, muu hulgas on selleks vaja usaldusväärset valijate registrit ja meediavabadust; tunneb heameelt seaduste ELi õigustikuga vastavusse viimise kõrge taseme üle ja selle üle, et riik on teinud viimasel aastal edusamme seoses 25 acquis' peatükiga 33-st; |
| --- | --- |

6.

peab strateegiliselt oluliseks tagada jätkuv toetus Makedoonia edusammudele ELi liikmesuse suunas; märgib, et riigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamine peaks sõltuma 2015. aasta juuni-juuli poliitilise kokkuleppe täielikust rakendamisest ja sisulistest edusammudest kiireloomuliste reformiprioriteetide elluviimisel; palub, et nõukogu käsitleks seda teemat esimesel võimalusel pärast ennetähtaegseid parlamendivalimisi, nagu on soovitanud komisjon; rõhutab, et on vaja luua eeltingimused demokraatlike ja õiglaste valimiste toimumiseks, muu hulgas on selleks vaja usaldusväärset valijate registrit ja meediavabadust; tunneb heameelt seaduste ELi õigustikuga vastavusse viimise kõrge taseme üle ja selle üle, et riik on teinud viimasel aastal edusamme seoses 25 acquis' peatükiga 33-st;

| 7. | peab demokraatiaportsessi jaoks ülimalt oluliseks, et eriprokuröril oleks täielik toetus oma kokkulepitud ülesannete täitmiseks ja täieliku autonoomia säilitamiseks, samuti kõik vajalikud ressursid pealtkuulamisega seotud väärtegude uurimiseks; nõuab, et lõpetataks kohtutes eriprokurörile tõendite esitamise takistamine ning toetataks seaduse muutmise ettepanekuid, et tagada talle sõltumatud volitused seoses tunnistajakaitsega juhtumites, mille eest prokuratuur vastutab; |
| --- | --- |

7.

peab demokraatiaportsessi jaoks ülimalt oluliseks, et eriprokuröril oleks täielik toetus oma kokkulepitud ülesannete täitmiseks ja täieliku autonoomia säilitamiseks, samuti kõik vajalikud ressursid pealtkuulamisega seotud väärtegude uurimiseks; nõuab, et lõpetataks kohtutes eriprokurörile tõendite esitamise takistamine ning toetataks seaduse muutmise ettepanekuid, et tagada talle sõltumatud volitused seoses tunnistajakaitsega juhtumites, mille eest prokuratuur vastutab;

| 8. | peab demokraatiaprotsessi jaoks ülimalt oluliseks, et õigusriiki ja põhiõigusi käsitlevate süsteemsete reformidega seotud kiireloomulised reformiprioriteedid viidaks viivitamata ellu; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru poliitilise kokkuleppe ja kiireloomuliste reformiprioriteetide rakendamise kohta ennetähtaegsete parlamendivalimiste eel ning andma hinnangu valimiste toimumisele; |
| --- | --- |

8.

peab demokraatiaprotsessi jaoks ülimalt oluliseks, et õigusriiki ja põhiõigusi käsitlevate süsteemsete reformidega seotud kiireloomulised reformiprioriteedid viidaks viivitamata ellu; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru poliitilise kokkuleppe ja kiireloomuliste reformiprioriteetide rakendamise kohta ennetähtaegsete parlamendivalimiste eel ning andma hinnangu valimiste toimumisele;

| 9. | rõhutab Makedoonia parlamendi keskset rolli riigi demokraatlikus arengus ning poliitilise dialoogi ja esindatuse foorumina; nõuab, et täiendataks ja tugevdataks selle seadusandlikke ja järelevalvefunktsioone; nõuab sidevahendite pealtkuulamise, julgeoleku ja vastuluure küsimustega tegelevate asjaomaste parlamendikomisjonide korrapärast kokkukutsumist ja tõrgeteta toimimist; märgib, et parlamendikomisjonid ei ole kinni pidanud poliitilises kokkuleppes ette nähtud tähtaegadest aruannete koostamiseks; nõuab, et vormistataks lõplikult parlamendis 24. detsembril 2012. aastal toimunud sündmuste uurimiskomisjoni soovitus; rõhutab, et sellele komisjonile tuleb tagada takistusteta juurdepääs vajalikele andmetele, tunnistustele ja tehnilisele abile, samuti tuleb teostada luureteenistuste tegevuse üle usaldusväärset parlamentaarset kontrolli, sealhulgas täidesaatvat võimu puudutava kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi abil; |
| --- | --- |

9.

rõhutab Makedoonia parlamendi keskset rolli riigi demokraatlikus arengus ning poliitilise dialoogi ja esindatuse foorumina; nõuab, et täiendataks ja tugevdataks selle seadusandlikke ja järelevalvefunktsioone; nõuab sidevahendite pealtkuulamise, julgeoleku ja vastuluure küsimustega tegelevate asjaomaste parlamendikomisjonide korrapärast kokkukutsumist ja tõrgeteta toimimist; märgib, et parlamendikomisjonid ei ole kinni pidanud poliitilises kokkuleppes ette nähtud tähtaegadest aruannete koostamiseks; nõuab, et vormistataks lõplikult parlamendis 24. detsembril 2012. aastal toimunud sündmuste uurimiskomisjoni soovitus; rõhutab, et sellele komisjonile tuleb tagada takistusteta juurdepääs vajalikele andmetele, tunnistustele ja tehnilisele abile, samuti tuleb teostada luureteenistuste tegevuse üle usaldusväärset parlamentaarset kontrolli, sealhulgas täidesaatvat võimu puudutava kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi abil;

| 10. | on mures luureteenistuste väga nõrga sisemise ja välise järelevalve ja kontrolli pärast; nõuab tungivalt vastavate ametite järelevalverolli tugevdamist nende teenistuste üle ning kõrgemate ekspertide rühma soovituste (süsteemsete õigusriigi probleemide kohta seoses 2015. aasta kevadel ilmsiks tulnud pealtkuulamisega) täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

10.

on mures luureteenistuste väga nõrga sisemise ja välise järelevalve ja kontrolli pärast; nõuab tungivalt vastavate ametite järelevalverolli tugevdamist nende teenistuste üle ning kõrgemate ekspertide rühma soovituste (süsteemsete õigusriigi probleemide kohta seoses 2015. aasta kevadel ilmsiks tulnud pealtkuulamisega) täielikku rakendamist;

| 11. | on mures, et Makedoonia avalik haldus on jätkuvalt poliitiliselt mõjutatud; nõuab tungivalt, et valitsus suurendaks professionaalsust, neutraalsust ja sõltumatust kõigil tasanditel ning tagaks vastutuse, läbipaistvuse ja tulemuslikkuse põhimõtete täieliku rakendamise; palub pädevatel asutustel rakendada jätkusuutlikul viisil haldusteenistujate seaduse ja riigiametnike seaduse, järgides täiel määral läbipaistvuse, meritokraatia ja võrdse esindatuse põhimõtteid, ning võtta vastu tervikliku avaliku halduse reformi strateegia aastateks 2016–2020, sealhulgas tegevuskava, ja avaliku sektori finantsjuhtimise reformikava; |
| --- | --- |

11.

on mures, et Makedoonia avalik haldus on jätkuvalt poliitiliselt mõjutatud; nõuab tungivalt, et valitsus suurendaks professionaalsust, neutraalsust ja sõltumatust kõigil tasanditel ning tagaks vastutuse, läbipaistvuse ja tulemuslikkuse põhimõtete täieliku rakendamise; palub pädevatel asutustel rakendada jätkusuutlikul viisil haldusteenistujate seaduse ja riigiametnike seaduse, järgides täiel määral läbipaistvuse, meritokraatia ja võrdse esindatuse põhimõtteid, ning võtta vastu tervikliku avaliku halduse reformi strateegia aastateks 2016–2020, sealhulgas tegevuskava, ja avaliku sektori finantsjuhtimise reformikava;

| 12. | rõhutab, et on vaja edendada haldussuutlikkust ning kaasavat ja tõenduspõhist poliitikakujundamist, et tagada poliitika tõhus rakendamine ja aruandlusahelad; nõuab spetsiaalse koolitusprogrammi väljatöötamist avaliku halduse töötajatele; soovitab tungivalt, et komisjon pakuks selleks abi ja vahendaks võimalusi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et on vaja edendada haldussuutlikkust ning kaasavat ja tõenduspõhist poliitikakujundamist, et tagada poliitika tõhus rakendamine ja aruandlusahelad; nõuab spetsiaalse koolitusprogrammi väljatöötamist avaliku halduse töötajatele; soovitab tungivalt, et komisjon pakuks selleks abi ja vahendaks võimalusi;

| 13. | toetab valitsuse kavatsusi suurendada avalike teenuste juurdepääsetavust, seades prioriteediks e-teenuste väljatöötamise; soovitab valitsusel otsida mestimisvõimalusi ja kasutada ära olemasolevaid parimaid tavasid; märgib, et e-teenused vähendaksid liigset bürokraatiat riigi, kodanike ja äritegevuse huvides; on lisaks seisukohal, et e-teenused parandaksid riigi majandusnäitajaid ja võimaldaksid muuta avalikku haldust ja teenuseid läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

13.

toetab valitsuse kavatsusi suurendada avalike teenuste juurdepääsetavust, seades prioriteediks e-teenuste väljatöötamise; soovitab valitsusel otsida mestimisvõimalusi ja kasutada ära olemasolevaid parimaid tavasid; märgib, et e-teenused vähendaksid liigset bürokraatiat riigi, kodanike ja äritegevuse huvides; on lisaks seisukohal, et e-teenused parandaksid riigi majandusnäitajaid ja võimaldaksid muuta avalikku haldust ja teenuseid läbipaistvamaks;

| 14. | märgib ära väljakujunenud õigusraamistiku ja kohtusüsteemi reformi varasemad meetmed, kuid taunib valikulise õigusemõistmise juhtumeid, eelkõige kriminaalseadustiku artikli 353 väärkasutamist; nõuab veel kord poliitilist tahet depolitiseerida kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamine ja edutamine ning tagada kohtunõukogu professionaalsus ja sõltumatus; rõhutab, et vaja on halduskohtute tõhusat toimimist, nende piisavat töötajate arvu ja sõltumatust ning kohtunike ja prokuröride akadeemia suutlikkuse suurendamist; nõuab, et perioodiks 2015–2020 valmistataks ette uus kohtureformi strateegia ja tegevuskava ning et sellega seonduvalt konsulteeritaks põhjalikult huvirühmadega; |
| --- | --- |

14.

märgib ära väljakujunenud õigusraamistiku ja kohtusüsteemi reformi varasemad meetmed, kuid taunib valikulise õigusemõistmise juhtumeid, eelkõige kriminaalseadustiku artikli 353 väärkasutamist; nõuab veel kord poliitilist tahet depolitiseerida kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamine ja edutamine ning tagada kohtunõukogu professionaalsus ja sõltumatus; rõhutab, et vaja on halduskohtute tõhusat toimimist, nende piisavat töötajate arvu ja sõltumatust ning kohtunike ja prokuröride akadeemia suutlikkuse suurendamist; nõuab, et perioodiks 2015–2020 valmistataks ette uus kohtureformi strateegia ja tegevuskava ning et sellega seonduvalt konsulteeritaks põhjalikult huvirühmadega;

| 15. | peab kodanikuühiskonda hästi organiseerituks, kuid on jätkuvalt mures seda ümbritseva keerulise õhkkonna ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud avalike rünnakute pärast poliitikute ja meedia poolt; kutsub ametiasutusi üles mitte diskrimineerima kodanikuühiskonna organisatsioone mis tahes alustel nagu poliitilised seisukohad, usulised veendumused või rahvuseline koosseis; peab kahetsusväärseks, et kodanikuühiskonna organisatsioonidega ei tehta poliitikakujundamise ja õigusloome protsessis piisavalt koostööd ei keskvalitsuse ega kohalikul tasandil; kutsub ametiasutusi üles julgustama kodanikuühiskonna organisatsioone osalema aktiivselt kogu valimisprotsessi jälgimisel; nõuab tungivalt, et valitsus tunnustaks kodanikuühiskonna organisatsioonide lisaväärtust, konsulteerides nendega õigusloome protsessis ja poliitikakujundamises, töötaks välja vastava tegevuskava aastateks 2015–2017, moodustaks kodanikuühiskonna organisatsioonidega koostöönõukogu, hõlbustaks vajalikku dialoogi ning kaasaks kodanikuühiskonna organisatsioone regulaarselt ja struktureeritult poliitikakujundamisse; väljendab muret vägivaldsete kokkupõrgete pärast protestijate ja politsei vahel 2015. aasta mais toimunud meeleavaldustel ning palub, et valitsus tagaks kogunemisvabaduse täieliku austamise; |
| --- | --- |

15.

peab kodanikuühiskonda hästi organiseerituks, kuid on jätkuvalt mures seda ümbritseva keerulise õhkkonna ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud avalike rünnakute pärast poliitikute ja meedia poolt; kutsub ametiasutusi üles mitte diskrimineerima kodanikuühiskonna organisatsioone mis tahes alustel nagu poliitilised seisukohad, usulised veendumused või rahvuseline koosseis; peab kahetsusväärseks, et kodanikuühiskonna organisatsioonidega ei tehta poliitikakujundamise ja õigusloome protsessis piisavalt koostööd ei keskvalitsuse ega kohalikul tasandil; kutsub ametiasutusi üles julgustama kodanikuühiskonna organisatsioone osalema aktiivselt kogu valimisprotsessi jälgimisel; nõuab tungivalt, et valitsus tunnustaks kodanikuühiskonna organisatsioonide lisaväärtust, konsulteerides nendega õigusloome protsessis ja poliitikakujundamises, töötaks välja vastava tegevuskava aastateks 2015–2017, moodustaks kodanikuühiskonna organisatsioonidega koostöönõukogu, hõlbustaks vajalikku dialoogi ning kaasaks kodanikuühiskonna organisatsioone regulaarselt ja struktureeritult poliitikakujundamisse; väljendab muret vägivaldsete kokkupõrgete pärast protestijate ja politsei vahel 2015. aasta mais toimunud meeleavaldustel ning palub, et valitsus tagaks kogunemisvabaduse täieliku austamise;

| 16. | kordab, et ametisutused ja kodanikuühiskond peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada ajalooline leppimine ning ületada lõhe etniliste ja rahvusrühmade (sh bulgaaria päritolu kodanike) vahel ja sees; |
| --- | --- |

16.

kordab, et ametisutused ja kodanikuühiskond peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada ajalooline leppimine ning ületada lõhe etniliste ja rahvusrühmade (sh bulgaaria päritolu kodanike) vahel ja sees;

| 17. | ergutab riiki looma koos naaberriikidega ühiseid ajaloo ja hariduse eksperdikomisjone ning mitte kasutama õppematerjale, mis võivad sisaldada teistele riikidele solvavat keelekasutust, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja kasvatada noortes positiivset suhtumist naabritesse; |
| --- | --- |

17.

ergutab riiki looma koos naaberriikidega ühiseid ajaloo ja hariduse eksperdikomisjone ning mitte kasutama õppematerjale, mis võivad sisaldada teistele riikidele solvavat keelekasutust, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja kasvatada noortes positiivset suhtumist naabritesse;

| 18. | peab kiiduväärseks ametivõimude poolt seni tehtud jõupingutusi Jugoslaavia salateenistuse arhiivi asjaomaste dokumentide Serbia käest tagasisaamiseks ning ärgitab neid seda protsessi lõpule viima, sest see oleks oluline samm kommunistliku mineviku seljataha jätmisel ja suurema demokraatia, vastutuse ja institutsioonilise tugevuse saavutamisel; |
| --- | --- |

18.

peab kiiduväärseks ametivõimude poolt seni tehtud jõupingutusi Jugoslaavia salateenistuse arhiivi asjaomaste dokumentide Serbia käest tagasisaamiseks ning ärgitab neid seda protsessi lõpule viima, sest see oleks oluline samm kommunistliku mineviku seljataha jätmisel ja suurema demokraatia, vastutuse ja institutsioonilise tugevuse saavutamisel;

| 19. | tunneb jätkuvalt muret laialt levinud korruptsiooni pärast, eelkõige riigi ja kohalikes haldusasutustes, riigihangetes ja erakondade rahastamises; nõuab tungivalt, et valitsus võitleks korruptsiooni vastu mittevalikuliselt, saavutaks veenvaid tulemusi seoses kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni ennetamise ja süüdistuste esitamisega ning tagaks õiguskaitse- ja järelevalveasutuste sõltumatuks tegutsemiseks piisava autonoomia; võtab teadmiseks rikkumisest teatajate kaitse seaduse vastuvõtmise 2015. aasta novembris ning nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid selle rakendamise kooskõlas Euroopa standarditega; julgustab sõltumatuid kodanikuühiskonna organisatsioone ja meediat tooma korruptsiooniteemasid päevavalgele ning toetama sõltumatut ja erapooletut uurimist ja kohtuprotsesse; rõhutab, et on vaja suurendada politsei, riigiprokuratuuri ja riikliku korruptsiooni ennetamise komisjoni sõltumatust ning tõhustada siseministeeriumi personalialast ja tehnilist suutlikkust võidelda korruptsiooniga; nõuab tugevdatud kontrolli võimalike huvide konfliktide üle ning valitud ja ametisse määratud ametnikele kuuluvate varade üle, selleks tuleks luua niisuguste riigiteenistujate keskregister; |
| --- | --- |

19.

tunneb jätkuvalt muret laialt levinud korruptsiooni pärast, eelkõige riigi ja kohalikes haldusasutustes, riigihangetes ja erakondade rahastamises; nõuab tungivalt, et valitsus võitleks korruptsiooni vastu mittevalikuliselt, saavutaks veenvaid tulemusi seoses kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni ennetamise ja süüdistuste esitamisega ning tagaks õiguskaitse- ja järelevalveasutuste sõltumatuks tegutsemiseks piisava autonoomia; võtab teadmiseks rikkumisest teatajate kaitse seaduse vastuvõtmise 2015. aasta novembris ning nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid selle rakendamise kooskõlas Euroopa standarditega; julgustab sõltumatuid kodanikuühiskonna organisatsioone ja meediat tooma korruptsiooniteemasid päevavalgele ning toetama sõltumatut ja erapooletut uurimist ja kohtuprotsesse; rõhutab, et on vaja suurendada politsei, riigiprokuratuuri ja riikliku korruptsiooni ennetamise komisjoni sõltumatust ning tõhustada siseministeeriumi personalialast ja tehnilist suutlikkust võidelda korruptsiooniga; nõuab tugevdatud kontrolli võimalike huvide konfliktide üle ning valitud ja ametisse määratud ametnikele kuuluvate varade üle, selleks tuleks luua niisuguste riigiteenistujate keskregister;

| 20. | peab kiiduväärseks politsei ja riigiprokuratuuri tugevdamist organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks võetud meetmeid, sealhulgas piirkondlikke ja rahvusvahelisi operatsioone; peab kiiduväärseks koostööd naabruspoliitika riikide, ELi liikmesriikide ja Eurojustiga mitme organiseeritud kuritegevuse võrgustiku kahjutukstegemisel; ärgitab veelgi parandama õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, sh naaberriikidega, ja suurendama kohtute ning konfiskeeritud vara haldamisega tegeleva asutuse volitusi ja vahendeid; nõuab organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riikliku koordineerimiskeskuse tegevuse alustamist ja veenvate tulemuste saavutamist rahapesu vastases võitluses; peab kiiduväärseks riigi osalemist piirkondlikes algatustes ebaseadusliku tulirelva- ja lõhkeainekaubandusega võitlemiseks; nõuab tungivalt komisjoni ja Makedoonia ametiasutuste ning piirkonna riikide valitsuste koostöö täiendavat tugevdamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

peab kiiduväärseks politsei ja riigiprokuratuuri tugevdamist organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks võetud meetmeid, sealhulgas piirkondlikke ja rahvusvahelisi operatsioone; peab kiiduväärseks koostööd naabruspoliitika riikide, ELi liikmesriikide ja Eurojustiga mitme organiseeritud kuritegevuse võrgustiku kahjutukstegemisel; ärgitab veelgi parandama õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, sh naaberriikidega, ja suurendama kohtute ning konfiskeeritud vara haldamisega tegeleva asutuse volitusi ja vahendeid; nõuab organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riikliku koordineerimiskeskuse tegevuse alustamist ja veenvate tulemuste saavutamist rahapesu vastases võitluses; peab kiiduväärseks riigi osalemist piirkondlikes algatustes ebaseadusliku tulirelva- ja lõhkeainekaubandusega võitlemiseks; nõuab tungivalt komisjoni ja Makedoonia ametiasutuste ning piirkonna riikide valitsuste koostöö täiendavat tugevdamist selles valdkonnas;

| 21. | võtab teadmiseks riigi olulise osaluse islamiäärmusluse vastases piirkondlikus võitluses; ärgitab töötama tihedas koostöös usujuhtide ja kogukondadega välja kõikehõlmava strateegia ja tegevuskava radikaliseerumise ennetamiseks ja selle vastu võitemiseks ning jätkama jõupingutusi välispäritoluga terroristide tuvastamiseks, nende tegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks; kordab kindlalt, et valitsus peab töötama välja välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühise ja ennetava strateegia, pidades silmas praegust rahvusvahelist terroriohtu; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks riigi olulise osaluse islamiäärmusluse vastases piirkondlikus võitluses; ärgitab töötama tihedas koostöös usujuhtide ja kogukondadega välja kõikehõlmava strateegia ja tegevuskava radikaliseerumise ennetamiseks ja selle vastu võitemiseks ning jätkama jõupingutusi välispäritoluga terroristide tuvastamiseks, nende tegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks; kordab kindlalt, et valitsus peab töötama välja välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühise ja ennetava strateegia, pidades silmas praegust rahvusvahelist terroriohtu;

| 22. | nõuab tungivalt Kumanovo sündmuste uurimise täielikku lõpuleviimist; tunneb heameelt poliitiliste toimijate avalduste üle, mille kohaselt ei tohiks Kumanovo sündmusi seostada rahvustevaheliste suhetega; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt Kumanovo sündmuste uurimise täielikku lõpuleviimist; tunneb heameelt poliitiliste toimijate avalduste üle, mille kohaselt ei tohiks Kumanovo sündmusi seostada rahvustevaheliste suhetega;

| 23. | tuletab valitsusele ja erakondadele meelde nende kohustust kujundada välja kaasamise ja tolerantsuse kultuur; kordab oma nõudmist, et diskrimineerimisvastane seadus ühtlustataks seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise osas liidu õigustikuga; märgib, et uues diskrimineerimisvastases komisjonis on ainult üks naissoost liige ning et selle liikmed valiti valitsuskoalitsiooniga poliitilise seotuse põhjal, mis seab kahtluse alla komisjoni erapooletu ja tõhusa tegutsemise; mõistab hukka igasuguse LGBTI-inimeste vastu suunatud vägivalla ning kordab oma nõudmist, et selliste vägivallategude toimepanijad tuleb kohtulikult vastutusele võtta; rõhutab vajadust võidelda romasid puudutavate eelarvamuste ja romade igasuguse diskrimineerimise vastu ning hõlbustada nende lõimimist ja juurdepääsu haridussüsteemile ja tööturule; väljendab heameelt koduvägivalla vastu võitlemist käsitleva uue seaduse üle, kuid märgib, et selles ei käsitleta vägivalla kõiki vorme; nõuab tungivalt, et pädevad asutused pakuksid koduvägivalla ohvritele tugiteenuseid ja eraldaksid soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja tegevuskava rakendamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

23.

tuletab valitsusele ja erakondadele meelde nende kohustust kujundada välja kaasamise ja tolerantsuse kultuur; kordab oma nõudmist, et diskrimineerimisvastane seadus ühtlustataks seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise osas liidu õigustikuga; märgib, et uues diskrimineerimisvastases komisjonis on ainult üks naissoost liige ning et selle liikmed valiti valitsuskoalitsiooniga poliitilise seotuse põhjal, mis seab kahtluse alla komisjoni erapooletu ja tõhusa tegutsemise; mõistab hukka igasuguse LGBTI-inimeste vastu suunatud vägivalla ning kordab oma nõudmist, et selliste vägivallategude toimepanijad tuleb kohtulikult vastutusele võtta; rõhutab vajadust võidelda romasid puudutavate eelarvamuste ja romade igasuguse diskrimineerimise vastu ning hõlbustada nende lõimimist ja juurdepääsu haridussüsteemile ja tööturule; väljendab heameelt koduvägivalla vastu võitlemist käsitleva uue seaduse üle, kuid märgib, et selles ei käsitleta vägivalla kõiki vorme; nõuab tungivalt, et pädevad asutused pakuksid koduvägivalla ohvritele tugiteenuseid ja eraldaksid soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja tegevuskava rakendamiseks piisavalt vahendeid;

| 24. | kordab, et diskrimineerimisvastast seadust tuleks muuta, et viia see Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 loetletud kõigi diskrimineerimisaluste osas liidu õigustikuga kooskõlla; mõistab hukka diskrimineeritud rühmade vastu suunatud vihkamist õhutavad avaldused ning nõuab kõikide vihakuritegude ja diskrimineerimise all kannatavate inimeste vastu suunatud rünnakute viivitamatut, erapooletut ja tõhusat uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

24.

kordab, et diskrimineerimisvastast seadust tuleks muuta, et viia see Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 loetletud kõigi diskrimineerimisaluste osas liidu õigustikuga kooskõlla; mõistab hukka diskrimineeritud rühmade vastu suunatud vihkamist õhutavad avaldused ning nõuab kõikide vihakuritegude ja diskrimineerimise all kannatavate inimeste vastu suunatud rünnakute viivitamatut, erapooletut ja tõhusat uurimist ja nende eest vastutusele võtmist;

| 25. | väljendab sellega seoses heameelt Priština deklaratsiooni üle, milles kutsutakse valitsusi ning rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles täielikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui tegeletakse on romade õiguste edendamise ja austamise alase töö ja meetmetega või romavastaste hoiakute vastase võitlusega Lääne-Balkanil; |
| --- | --- |

25.

väljendab sellega seoses heameelt Priština deklaratsiooni üle, milles kutsutakse valitsusi ning rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles täielikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui tegeletakse on romade õiguste edendamise ja austamise alase töö ja meetmetega või romavastaste hoiakute vastase võitlusega Lääne-Balkanil;

| 26. | võtab teadmiseks edusammud, mis on tehtud laste õiguste austamise parandamisel; toonitab vajadust suurendada ja jälgida laste registreerimist väikelastele mõeldud haridusasutustesse, eeskätt kõige haavatavamate laste puhul; rõhutab, kui oluline on parandada puuetega laste kaasamist integraalteenuste abil; rõhutab vajadust koguda roma päritolu laste olukorra kohta liigitatud ja usaldusväärseid andmeid ning muuta õigusakte, et vältida laste abielusid; rõhutab vajadust koordineerida spetsialistide tegevust paremini, et ennetada lastevastast vägivalda ja selle probleemiga tegeleda; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks edusammud, mis on tehtud laste õiguste austamise parandamisel; toonitab vajadust suurendada ja jälgida laste registreerimist väikelastele mõeldud haridusasutustesse, eeskätt kõige haavatavamate laste puhul; rõhutab, kui oluline on parandada puuetega laste kaasamist integraalteenuste abil; rõhutab vajadust koguda roma päritolu laste olukorra kohta liigitatud ja usaldusväärseid andmeid ning muuta õigusakte, et vältida laste abielusid; rõhutab vajadust koordineerida spetsialistide tegevust paremini, et ennetada lastevastast vägivalda ja selle probleemiga tegeleda;

| 27. | märgib murelikult, et külg külje kõrval elavate etniliste rühmade vahelistes suhetes valitseb habras rahu; palub kõigil erakondadel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel edendada aktiivselt kaasavat ja tolerantset ühiskonda, mis võimaldaks koos eksisteerida eri rahvastel ja usunditel; rõhutab, et kooseksisteerimise ja dialoogi tugevdamiseks ning eri etniliste, rahvuslike ja usukogukondade ühtekuuluvuse saavutamiseks on vaja proaktiivsemat lähenemisviisi; tuletab valitsusele, institutsioonidele ja erakondade juhtidele meelde, et nad on võtnud kohustuse rakendada täielikult Ohridi raamlepingut ja viia lõpule selle läbivaatamine (sealhulgas poliitikasoovitused); kutsub komisjoni üles andma parlamendile ja nõukogule aru rahvustevaheliste suhete olukorrast riigis ja Ohridi raamlepingu rakendamisest; nõuab aastate 2015–2020 strateegilise detsentraliseerimisprogrammi ja selle tegevuskava paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

27.

märgib murelikult, et külg külje kõrval elavate etniliste rühmade vahelistes suhetes valitseb habras rahu; palub kõigil erakondadel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel edendada aktiivselt kaasavat ja tolerantset ühiskonda, mis võimaldaks koos eksisteerida eri rahvastel ja usunditel; rõhutab, et kooseksisteerimise ja dialoogi tugevdamiseks ning eri etniliste, rahvuslike ja usukogukondade ühtekuuluvuse saavutamiseks on vaja proaktiivsemat lähenemisviisi; tuletab valitsusele, institutsioonidele ja erakondade juhtidele meelde, et nad on võtnud kohustuse rakendada täielikult Ohridi raamlepingut ja viia lõpule selle läbivaatamine (sealhulgas poliitikasoovitused); kutsub komisjoni üles andma parlamendile ja nõukogule aru rahvustevaheliste suhete olukorrast riigis ja Ohridi raamlepingu rakendamisest; nõuab aastate 2015–2020 strateegilise detsentraliseerimisprogrammi ja selle tegevuskava paremat koordineerimist;

| 28. | tuletab meelde, et haridus ja kultuuriline haridus võivad aidata suurendada sallivust ja eri etniliste rühmade leppimist; kordab oma eelmises resolutsioonis esitatud soovitust integreeritud hariduse kohta ning palub valitsusel ja pädevatel kohaliku tasandi ametiasutustel tagada integreeritud haridusstrateegia rakendamise avatus, läbipaistvus ja kaasavus, eraldades selleks piisavalt vahendeid ja kaasates selle läbivaatamisse ja rakendamisse ka kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et haridus ja kultuuriline haridus võivad aidata suurendada sallivust ja eri etniliste rühmade leppimist; kordab oma eelmises resolutsioonis esitatud soovitust integreeritud hariduse kohta ning palub valitsusel ja pädevatel kohaliku tasandi ametiasutustel tagada integreeritud haridusstrateegia rakendamise avatus, läbipaistvus ja kaasavus, eraldades selleks piisavalt vahendeid ja kaasates selle läbivaatamisse ja rakendamisse ka kodanikuühiskonna organisatsioone;

| 29. | palub ametiasutustel tagada, et kõik riigiasutused järgivad ombudsmani ja teiste nõuandvate organite soovitusi, austades täielikult seadust ja vastutuse põhimõtet, et tagada tõhusad õiguslikud sanktsioonid sõltumatute organite nõuete ja soovituste täitmatajätmise korral ning tagada ombudsmanide seaduse muutmine, et see oleks täielikult kooskõlas ÜRO määratletud Pariisi põhimõtetega, milles käsitletakse inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide staatust ja tegevust; |
| --- | --- |

29.

palub ametiasutustel tagada, et kõik riigiasutused järgivad ombudsmani ja teiste nõuandvate organite soovitusi, austades täielikult seadust ja vastutuse põhimõtet, et tagada tõhusad õiguslikud sanktsioonid sõltumatute organite nõuete ja soovituste täitmatajätmise korral ning tagada ombudsmanide seaduse muutmine, et see oleks täielikult kooskõlas ÜRO määratletud Pariisi põhimõtetega, milles käsitletakse inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide staatust ja tegevust;

| 30. | rõhutab, kui oluline on meediavabadus ja meedia sõltumatus, mis kuuluvad ELi põhiväärtuste hulka ja on demokraatia nurgakiviks; taunib sõna- ja meediavabaduse olukorra jätkuvat halvenemist; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et riik on langenud organisatsiooni Piirideta Reporterid koostatavas indeksis 2015. aastal 117. kohale (2009. aastal 34. koht); peab äärmiselt murettekitavaks poliitilist survestamist, vihakõnet, jätkuvat polariseerumist, meedia vähest sõltumatust ja minimaalset pluralismi, ajakirjanike telefonide levinud ja ebaseaduslikku pealtkuulamist, ajakirjanike vastu suunatud vägivalda ja ähvardusi, hirmutamist ja enesetsensuuri, süsteemset poliitilist sekkumist toimetuste otsustesse, mõnede ajakirjanike madalaid kutse- ja eetikastandardeid ning uuriva ja tasakaalustatud meediakajastuse puudumist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kui oluline on meediavabadus ja meedia sõltumatus, mis kuuluvad ELi põhiväärtuste hulka ja on demokraatia nurgakiviks; taunib sõna- ja meediavabaduse olukorra jätkuvat halvenemist; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et riik on langenud organisatsiooni Piirideta Reporterid koostatavas indeksis 2015. aastal 117. kohale (2009. aastal 34. koht); peab äärmiselt murettekitavaks poliitilist survestamist, vihakõnet, jätkuvat polariseerumist, meedia vähest sõltumatust ja minimaalset pluralismi, ajakirjanike telefonide levinud ja ebaseaduslikku pealtkuulamist, ajakirjanike vastu suunatud vägivalda ja ähvardusi, hirmutamist ja enesetsensuuri, süsteemset poliitilist sekkumist toimetuste otsustesse, mõnede ajakirjanike madalaid kutse- ja eetikastandardeid ning uuriva ja tasakaalustatud meediakajastuse puudumist;

| 31. | nõuab tungivalt meetmete võtmist meediavabaduse suurendamiseks; kutsub kõiki erakondi üles leppima kokku kiireloomulises meediareformis, mille abil tagada reguleeriva organi sõltumatus ning meediakajastuse objektiivsus ja professionaalsus; nõuab tungivalt, et valitsus rakendaks avalikke teenuseid puudutavate teadaannete puhul läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume ning tagaks elektroonilist sidet ja audiovisuaalmeedia teenuseid käsitleva uue seaduse läbipaistva ja mittemeelevaldse rakendamise ning muu hulgas suurendaks meediat reguleeriva asutuse sõltumatust ja suutlikkust; nõuab, et audiovisuaalteenuseid reguleeriva asutuse nõukogu liikmetele antaks täielik otsustusõigus nimetatud nõukogu liikmete ja avalik-õigusliku ringhäälingu töötajate nimetamise üle, mis peab toimuma erapooletult ja ajakirjanike liitudega konsulteerides; nõuab avalik-õigusliku ringhäälingu toimetusliku töö sõltumatuse ja finantssõltumatuse tagamist, samuti kõikide erakondade täielikku ja võrdset juurdepääsu meediale; nõuab peatselt toimuvate valimiste valguses võrdsete tingimuste loomist ka meedia küsimuses; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt meetmete võtmist meediavabaduse suurendamiseks; kutsub kõiki erakondi üles leppima kokku kiireloomulises meediareformis, mille abil tagada reguleeriva organi sõltumatus ning meediakajastuse objektiivsus ja professionaalsus; nõuab tungivalt, et valitsus rakendaks avalikke teenuseid puudutavate teadaannete puhul läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume ning tagaks elektroonilist sidet ja audiovisuaalmeedia teenuseid käsitleva uue seaduse läbipaistva ja mittemeelevaldse rakendamise ning muu hulgas suurendaks meediat reguleeriva asutuse sõltumatust ja suutlikkust; nõuab, et audiovisuaalteenuseid reguleeriva asutuse nõukogu liikmetele antaks täielik otsustusõigus nimetatud nõukogu liikmete ja avalik-õigusliku ringhäälingu töötajate nimetamise üle, mis peab toimuma erapooletult ja ajakirjanike liitudega konsulteerides; nõuab avalik-õigusliku ringhäälingu toimetusliku töö sõltumatuse ja finantssõltumatuse tagamist, samuti kõikide erakondade täielikku ja võrdset juurdepääsu meediale; nõuab peatselt toimuvate valimiste valguses võrdsete tingimuste loomist ka meedia küsimuses;

| 32. | väljendab heameelt toimiva turumajanduse arendamiseks tehtud hea ettevalmistuse üle, sealhulgas õigusraamistiku lihtsustamise üle, mis on parandanud üldist ettevõtluskeskkonda; märgib siiski, et õigusriigi põhimõtte nõrk jõustamine, vähetõhus kohtusüsteem, ulatuslik varimajandus ja korruptsioon on äritegevusele tõsiseks takistuseks; rõhutab, et õiguskindluse suurendamine välisinvestorite ja siseriiklike ettevõtjate jaoks, diskrimineerivate tavade vältimine, haldussuutlikkuse suurendamine, reguleerivate ja järelevalveasutuste tugevdamine ning õigusaktide, õigusriigi põhimõtte järgimise ja lepingute täitmise kvaliteedi parandamine on endiselt arvestatavalt suureks väljakutseks; nõuab ühtlasi karistusseadustiku artikli 353 (ametiseisundi ja võimu kuritarvitamise kohta) läbivaatamist ja kooskõlastamist ELi õigustiku ja turumajanduse põhimõtetega; ärgitab kaotama mittetariifseid kaubandustõkkeid; rõhutab põllumajanduse ja turismi suurt potentsiaali ja strateegilist tähtsust riigi edasise arengu jaoks; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt toimiva turumajanduse arendamiseks tehtud hea ettevalmistuse üle, sealhulgas õigusraamistiku lihtsustamise üle, mis on parandanud üldist ettevõtluskeskkonda; märgib siiski, et õigusriigi põhimõtte nõrk jõustamine, vähetõhus kohtusüsteem, ulatuslik varimajandus ja korruptsioon on äritegevusele tõsiseks takistuseks; rõhutab, et õiguskindluse suurendamine välisinvestorite ja siseriiklike ettevõtjate jaoks, diskrimineerivate tavade vältimine, haldussuutlikkuse suurendamine, reguleerivate ja järelevalveasutuste tugevdamine ning õigusaktide, õigusriigi põhimõtte järgimise ja lepingute täitmise kvaliteedi parandamine on endiselt arvestatavalt suureks väljakutseks; nõuab ühtlasi karistusseadustiku artikli 353 (ametiseisundi ja võimu kuritarvitamise kohta) läbivaatamist ja kooskõlastamist ELi õigustiku ja turumajanduse põhimõtetega; ärgitab kaotama mittetariifseid kaubandustõkkeid; rõhutab põllumajanduse ja turismi suurt potentsiaali ja strateegilist tähtsust riigi edasise arengu jaoks;

| 33. | tunneb muret valitsemissektori suure võla pärast; nõuab eelarvedistsipliini parandamist ja ergutab järgima tasakaalustatud eelarve põhimõtet; nõuab eelarve täitmise ja läbipaistvuse parandamist; |
| --- | --- |

33.

tunneb muret valitsemissektori suure võla pärast; nõuab eelarvedistsipliini parandamist ja ergutab järgima tasakaalustatud eelarve põhimõtet; nõuab eelarve täitmise ja läbipaistvuse parandamist;

| 34. | väljendab heameelt asjaolu üle, et SKP reaalkasv oli 2015. aasta esimeses kvartalis 3,9 %, kuid peab murettekitavaks, et töötuse määr on endiselt kõrge, st 27,4 %, ning osalus tööturul on väga madal, eriti noorte ja naiste puhul; tuletab meelde, et poliitiline kuuluvus ei tohiks töö leidmist mõjutada ning seda ei tohiks valimiskampaaniate ajal kasutada kodanike survestamiseks ja hirmutamiseks, nagu OSCE/ODIHR on juba osutanud; nõuab tungivalt, et valitsus alustaks toimivat sotsiaaldialoogi, määraks kindlaks pikaajalist ja struktuurset töötust käsitleva poliitika, edendaks majanduspoliitika alast koostööd, muudaks haridussüsteemi tööturu vajadustele paremini vastavaks ning töötaks välja sihipärase strateegia noorte ja naiste paremaks integreerimiseks tööturule; palub valitsusel pöörata erilist tähelepanu noorte väljavaadete parandamisele; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt asjaolu üle, et SKP reaalkasv oli 2015. aasta esimeses kvartalis 3,9 %, kuid peab murettekitavaks, et töötuse määr on endiselt kõrge, st 27,4 %, ning osalus tööturul on väga madal, eriti noorte ja naiste puhul; tuletab meelde, et poliitiline kuuluvus ei tohiks töö leidmist mõjutada ning seda ei tohiks valimiskampaaniate ajal kasutada kodanike survestamiseks ja hirmutamiseks, nagu OSCE/ODIHR on juba osutanud; nõuab tungivalt, et valitsus alustaks toimivat sotsiaaldialoogi, määraks kindlaks pikaajalist ja struktuurset töötust käsitleva poliitika, edendaks majanduspoliitika alast koostööd, muudaks haridussüsteemi tööturu vajadustele paremini vastavaks ning töötaks välja sihipärase strateegia noorte ja naiste paremaks integreerimiseks tööturule; palub valitsusel pöörata erilist tähelepanu noorte väljavaadete parandamisele;

| 35. | tunneb muret üha suurema ajude äravoolu pärast, eelkõige noorte seas; võtab teadmiseks raskused riigi haridussüsteemis ning rõhutab vajadust sellekohase põhjaliku analüüsi järele; soovitab tulevasi reforme ja seadusemuudatusi strateegiliselt kavandada, kaasates üliõpilasliikumisi ja -organisatsioone, et vähendada kõrghariduse ja kutseoskustega tööjõu väljavoolu; soovitab Eurostati ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide andmete ja analüüside põhjal – need viitavad tõsistele rändesuundumustele, eeskätt noorte hulgas – hinnata perioodi 2013–2020 riiklikku strateegiat kõrghariduse ja kutseoskustega töötajate võrkude loomise ja koostöö ning nende väljavoolu vähendamise kohta ning teha neid suundumusi puudutavad andmed ja statistika avalikuks; |
| --- | --- |

35.

tunneb muret üha suurema ajude äravoolu pärast, eelkõige noorte seas; võtab teadmiseks raskused riigi haridussüsteemis ning rõhutab vajadust sellekohase põhjaliku analüüsi järele; soovitab tulevasi reforme ja seadusemuudatusi strateegiliselt kavandada, kaasates üliõpilasliikumisi ja -organisatsioone, et vähendada kõrghariduse ja kutseoskustega tööjõu väljavoolu; soovitab Eurostati ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide andmete ja analüüside põhjal – need viitavad tõsistele rändesuundumustele, eeskätt noorte hulgas – hinnata perioodi 2013–2020 riiklikku strateegiat kõrghariduse ja kutseoskustega töötajate võrkude loomise ja koostöö ning nende väljavoolu vähendamise kohta ning teha neid suundumusi puudutavad andmed ja statistika avalikuks;

| 36. | võtab murelikult teadmiseks riigi haridussüsteemi probleemid ning rõhutab vajadust sellekohase põhjaliku analüüsi järele; soovitab tulevasi reforme ja seadusemuudatusi strateegiliselt kavandada, kaasates asjaomaseid üliõpilasliikumisi ja -organisatsioone, et võimaldada neil selles protsessis oma õigusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

36.

võtab murelikult teadmiseks riigi haridussüsteemi probleemid ning rõhutab vajadust sellekohase põhjaliku analüüsi järele; soovitab tulevasi reforme ja seadusemuudatusi strateegiliselt kavandada, kaasates asjaomaseid üliõpilasliikumisi ja -organisatsioone, et võimaldada neil selles protsessis oma õigusi täielikult kasutada;

| 37. | kutsub riigi noorte- ja spordiametit üles tunnustama riikliku noortenõukogu rolli, toetama seda ning looma sellega alalise koostöömehhanismi; väljendab heameelt aastate 2016–2025 riikliku noorsoostrateegia väljatöötamise üle ning rõhutab vajadust eraldada selle rakendamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

37.

kutsub riigi noorte- ja spordiametit üles tunnustama riikliku noortenõukogu rolli, toetama seda ning looma sellega alalise koostöömehhanismi; väljendab heameelt aastate 2016–2025 riikliku noorsoostrateegia väljatöötamise üle ning rõhutab vajadust eraldada selle rakendamiseks piisavalt vahendeid;

| 38. | peab kiiduväärseks kavatsust täiustada ja ajakohastada raudteevõrgu teatavaid lõike ning julgustab Makedoonia ametiasutusi arendama ja täiustama ühistransporti koostöös naaberriikidega veelgi; |
| --- | --- |

38.

peab kiiduväärseks kavatsust täiustada ja ajakohastada raudteevõrgu teatavaid lõike ning julgustab Makedoonia ametiasutusi arendama ja täiustama ühistransporti koostöös naaberriikidega veelgi;

| 39. | peab kahetsusväärseks, et energiaeesmärgid on täitmata, eelkõige seoses energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamisega, ning nõuab vastavate tegevuskavade kiiret vastuvõtmist; |
| --- | --- |

39.

peab kahetsusväärseks, et energiaeesmärgid on täitmata, eelkõige seoses energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamisega, ning nõuab vastavate tegevuskavade kiiret vastuvõtmist;

| 40. | rõhutab vajadust teha elektrienergia siseturu avamisel edusamme ja järgida täielikult energiaühenduse asutamislepingut; rõhutab vajadust võtta vastu riiklikud tegevuskavad energiatõhususe ja taastuvenergia kohta; on mures ärevustekitavalt kõrge õhusaaste pärast ja nõuab tungivalt, et valitsus võtaks viivitamatult meetmeid õhusaaste vähendamiseks, eeskätt linnapiirkondades; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust teha elektrienergia siseturu avamisel edusamme ja järgida täielikult energiaühenduse asutamislepingut; rõhutab vajadust võtta vastu riiklikud tegevuskavad energiatõhususe ja taastuvenergia kohta; on mures ärevustekitavalt kõrge õhusaaste pärast ja nõuab tungivalt, et valitsus võtaks viivitamatult meetmeid õhusaaste vähendamiseks, eeskätt linnapiirkondades;

| 41. | kordab oma muret suure õhu- ja veereostuse pärast riigis; märgib, et keskkonnaküsimustes tuleb teha märkimisväärseid pingutusi, eeskätt õhukvaliteedi osas; |
| --- | --- |

41.

kordab oma muret suure õhu- ja veereostuse pärast riigis; märgib, et keskkonnaküsimustes tuleb teha märkimisväärseid pingutusi, eeskätt õhukvaliteedi osas;

| 42. | peab kiiduväärseks asjaolu, et toidu- ja veterinaaramet on jätkanud elusloomade ja loomsete saaduste impordikontrollisüsteemi ajakohastamist, parandades seeläbi kontrolli loomade tuvastamise, registreerimise ja liikumise üle; peab kiiduväärseks, et jõustunud on täiendavad õigusaktid lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise ja zootehniliste küsimuste kohta, samuti uus seadus loomade heaolu kohta; |
| --- | --- |

42.

peab kiiduväärseks asjaolu, et toidu- ja veterinaaramet on jätkanud elusloomade ja loomsete saaduste impordikontrollisüsteemi ajakohastamist, parandades seeläbi kontrolli loomade tuvastamise, registreerimise ja liikumise üle; peab kiiduväärseks, et jõustunud on täiendavad õigusaktid lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise ja zootehniliste küsimuste kohta, samuti uus seadus loomade heaolu kohta;

| 43. | tunneb endiselt muret ebapiisava suutlikkuse pärast kavandada ja kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist saadavat toetust; nõuab tungivalt, et valitsus tugevdaks haldussuutlikkust ja rahastamisvõimet, et ELi vahendeid nõuetekohaselt ja õigeaegselt taotleda ja rakendada; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ELi rahastatavaid projekte, et vältida Euroopa avaliku sektori raha väärkasutamist poliitilistel ja muudel ebasobivatel eesmärkidel; |
| --- | --- |

43.

tunneb endiselt muret ebapiisava suutlikkuse pärast kavandada ja kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist saadavat toetust; nõuab tungivalt, et valitsus tugevdaks haldussuutlikkust ja rahastamisvõimet, et ELi vahendeid nõuetekohaselt ja õigeaegselt taotleda ja rakendada; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ELi rahastatavaid projekte, et vältida Euroopa avaliku sektori raha väärkasutamist poliitilistel ja muudel ebasobivatel eesmärkidel;

| 44. | märgib, et riik seisab silmitsi enneolematu rändevooga, nii et 2015. aastal käis riigist läbi üle 500 000 inimese; tõdeb, et riik on olnud migrantide ja pagulaste tohutu sissevooluga toimetulemisel ning tõhusate piirihaldusmeetmete võtmisel vastutustundlik partner; on teadlik ülipingelisest olukorrast piiril Kreekaga ning palub ametivõimudel jätkata ELiga rändeküsimuses koostööd ja tegevuse koordineerimist; ärgitab tõhustama piirihaldusega seotud meetmeid, et võidelda ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu; võtab teadmiseks sissevooluga kaasneva majanduskoormuse; kutsub komisjoni üles tõhustama piirihaldussuutlikkuse toetamist ja võimaldama juurdepääsu asjakohastele ELi vahenditele ja programmidele; palub pädevatel asutustel vältida selliseid meetmeid ja hoiduda sellistest tegevustest, millega võidakse pagulasi ja migrante diskrimineerida ja seada ohtu nende elu, sealhulgas tuleks hoiduda vägivalla ja jõu kasutamisest; märgib, et kõik valdkonna meetmed peaksid olema kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtetega ning austama inimväärikust ja inimelu; soovitab pädevatel asutustel edendada ELi abiga vastuvõtu- ja majutusvõimalusi, piirkondlikku koordineerimist ja teabevahetust ning tõhusat piirihaldust, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust ja võidelda inimkaubanduse vastu; nõuab tungivalt, et riik teeks kõik endast oleneva, et tagada pagulastele ja migrantidele mõeldud rajatiste olemasolu, luua inimlikud tingimused, hoiduda vägivaldsest tagasisaatmisest ja tagada riigi enda seaduste ning pagulasi ja varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide range järgimine; märgib, et Schengeni liikmesriikides esitatud põhjendamatute varjupaigataotluste üldarv on vähenenud; tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata pagulastest ja migrantidest laste ning läbi riigi reisivate saatjata alaealiste ebakindlale olukorrale, pakkudes neile põhiteenuseid ja tagades kontakti sotsiaaltöötajatega, et võimaldada neile asjakohane kaitse; |
| --- | --- |

44.

märgib, et riik seisab silmitsi enneolematu rändevooga, nii et 2015. aastal käis riigist läbi üle 500 000 inimese; tõdeb, et riik on olnud migrantide ja pagulaste tohutu sissevooluga toimetulemisel ning tõhusate piirihaldusmeetmete võtmisel vastutustundlik partner; on teadlik ülipingelisest olukorrast piiril Kreekaga ning palub ametivõimudel jätkata ELiga rändeküsimuses koostööd ja tegevuse koordineerimist; ärgitab tõhustama piirihaldusega seotud meetmeid, et võidelda ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu; võtab teadmiseks sissevooluga kaasneva majanduskoormuse; kutsub komisjoni üles tõhustama piirihaldussuutlikkuse toetamist ja võimaldama juurdepääsu asjakohastele ELi vahenditele ja programmidele; palub pädevatel asutustel vältida selliseid meetmeid ja hoiduda sellistest tegevustest, millega võidakse pagulasi ja migrante diskrimineerida ja seada ohtu nende elu, sealhulgas tuleks hoiduda vägivalla ja jõu kasutamisest; märgib, et kõik valdkonna meetmed peaksid olema kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtetega ning austama inimväärikust ja inimelu; soovitab pädevatel asutustel edendada ELi abiga vastuvõtu- ja majutusvõimalusi, piirkondlikku koordineerimist ja teabevahetust ning tõhusat piirihaldust, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust ja võidelda inimkaubanduse vastu; nõuab tungivalt, et riik teeks kõik endast oleneva, et tagada pagulastele ja migrantidele mõeldud rajatiste olemasolu, luua inimlikud tingimused, hoiduda vägivaldsest tagasisaatmisest ja tagada riigi enda seaduste ning pagulasi ja varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide range järgimine; märgib, et Schengeni liikmesriikides esitatud põhjendamatute varjupaigataotluste üldarv on vähenenud; tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata pagulastest ja migrantidest laste ning läbi riigi reisivate saatjata alaealiste ebakindlale olukorrale, pakkudes neile põhiteenuseid ja tagades kontakti sotsiaaltöötajatega, et võimaldada neile asjakohane kaitse;

| 45. | on seisukohal, et ELi läbirääkimised võivad mõjuda kahepoolsete vaidluste lahendamispüüetele ainult soodsalt ning ühtlasi hoogustavad ja võimendavad need ülivajalikke reforme, eelkõige seoses õigusriigi põhimõtte, kohtusüsteemi sõltumatuse ja korruptsioonivastase võitlusega, ning tugevdavad etniliste rühmade ühtekuuluvust ja tagavad ELi laienemispoliitika tõsiseltvõetavuse; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et ELi läbirääkimised võivad mõjuda kahepoolsete vaidluste lahendamispüüetele ainult soodsalt ning ühtlasi hoogustavad ja võimendavad need ülivajalikke reforme, eelkõige seoses õigusriigi põhimõtte, kohtusüsteemi sõltumatuse ja korruptsioonivastase võitlusega, ning tugevdavad etniliste rühmade ühtekuuluvust ja tagavad ELi laienemispoliitika tõsiseltvõetavuse;

| 46. | avaldab tunnustust Kreekaga üheteistkümne usaldust suurendava meetme küsimuses sõlmitud kokkuleppe üle, mis puudutab peamiselt hariduse, kultuuri, energeetika ja siseasjade valdkondi; märgib, et parim usalduse suurendamise vahend on koostöö; peab positiivseks märgiks kahe välisministri kõrgetasemelisi konsultatsioone, mis toimusid mõlemas pealinnas, ja ühise rakkerühma loomist meetmete rakendamise kontrollimiseks; palub mõlemal poolel nende kohtumiste tulemuste põhjal edasi tegutseda ja korraldada kõrgel poliitilisel tasandil täiendavaid konstruktiivseid arutelusid, muu hulgas usalduse suurendamise meetmete rakendamise üle, et kahepoolset koostööd veelgi rikastada ja vastastikust usaldust suurendada; innustab mõlema riigi valitsusi kasutama seda impulssi ja astuma konkreetseid samme vastastikuse usalduse suurendamiseks, sealhulgas nime küsimuses; palub kõrgel esindajal/komisjoni asepresidendil ja Euroopa Komisjonil seda koostöövalmidust toetada ja töötada välja uusi algatusi järelejäänud erimeelsuste lahendamiseks kooskõlas Rahvusvahelise Kohtu 5. detsembri 2011. aasta otsusega, et teha koostöös mõlema riigi ja ÜRO eriesindajaga jõupingutusi nime küsimuses mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmiseks, ning palub sellest parlamendile aru anda; |
| --- | --- |

46.

avaldab tunnustust Kreekaga üheteistkümne usaldust suurendava meetme küsimuses sõlmitud kokkuleppe üle, mis puudutab peamiselt hariduse, kultuuri, energeetika ja siseasjade valdkondi; märgib, et parim usalduse suurendamise vahend on koostöö; peab positiivseks märgiks kahe välisministri kõrgetasemelisi konsultatsioone, mis toimusid mõlemas pealinnas, ja ühise rakkerühma loomist meetmete rakendamise kontrollimiseks; palub mõlemal poolel nende kohtumiste tulemuste põhjal edasi tegutseda ja korraldada kõrgel poliitilisel tasandil täiendavaid konstruktiivseid arutelusid, muu hulgas usalduse suurendamise meetmete rakendamise üle, et kahepoolset koostööd veelgi rikastada ja vastastikust usaldust suurendada; innustab mõlema riigi valitsusi kasutama seda impulssi ja astuma konkreetseid samme vastastikuse usalduse suurendamiseks, sealhulgas nime küsimuses; palub kõrgel esindajal/komisjoni asepresidendil ja Euroopa Komisjonil seda koostöövalmidust toetada ja töötada välja uusi algatusi järelejäänud erimeelsuste lahendamiseks kooskõlas Rahvusvahelise Kohtu 5. detsembri 2011. aasta otsusega, et teha koostöös mõlema riigi ja ÜRO eriesindajaga jõupingutusi nime küsimuses mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmiseks, ning palub sellest parlamendile aru anda;

| 47. | toonitab piirkondliku koostöö tähtsust ning on veendunud, et see on ELiga ühinemise protsessi äärmiselt oluline aspekt, mis on kasulik kogu piirkonna stabiilsuse ja heaolu suurendamiseks; peab kiiduväärseks riigi konstruktiivset rolli piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös ning valmidust korraldada piirkondliku koostöö soodustamiseks koos naaberriikidega kõrgetasemelisi visiite; märgib, et suhetes Bulgaariaga on lahendamata küsimusi, ning kordab, kui oluline on viia lõpule läbirääkimised sõpruslepingu, heanaaberlike suhete ja koostöö üle; väljendab veel kord muret selle pärast, et vaidlustes naaberriikidega kasutatakse argumente ajaloost, ja peab tervitatavaks kõiki pingutusi ühiselt läbielatud ajaloosündmuste tähistamiseks koos ELi kuuluvate naaberriikidega; leiab, et see võiks aidata edendada ajaloo paremat mõistmist ja heanaaberlikke suhteid; |
| --- | --- |

47.

toonitab piirkondliku koostöö tähtsust ning on veendunud, et see on ELiga ühinemise protsessi äärmiselt oluline aspekt, mis on kasulik kogu piirkonna stabiilsuse ja heaolu suurendamiseks; peab kiiduväärseks riigi konstruktiivset rolli piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös ning valmidust korraldada piirkondliku koostöö soodustamiseks koos naaberriikidega kõrgetasemelisi visiite; märgib, et suhetes Bulgaariaga on lahendamata küsimusi, ning kordab, kui oluline on viia lõpule läbirääkimised sõpruslepingu, heanaaberlike suhete ja koostöö üle; väljendab veel kord muret selle pärast, et vaidlustes naaberriikidega kasutatakse argumente ajaloost, ja peab tervitatavaks kõiki pingutusi ühiselt läbielatud ajaloosündmuste tähistamiseks koos ELi kuuluvate naaberriikidega; leiab, et see võiks aidata edendada ajaloo paremat mõistmist ja heanaaberlikke suhteid;

| 48. | peab kiiduväärseks riigi aktiivset osalemist Lääne-Balkani riikide kuuiku ühenduvust käsitlevas tegevuskavas ning transpordi piirkondlikku põhivõrku käsitleva kokkuleppe heakskiitmist ja muid Berliini protsessi raames võetud kohustusi; kutsub pädevaid ametiasutusi üles rakendama enne järgmist Lääne-Balkani riikide tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Prantsusmaal, kiiresti nn pehmeid meetmeid (nt piiriületuskorra lihtsustamine ja ühtlustamine, raudteereformid, infosüsteemid), milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel; |
| --- | --- |

48.

peab kiiduväärseks riigi aktiivset osalemist Lääne-Balkani riikide kuuiku ühenduvust käsitlevas tegevuskavas ning transpordi piirkondlikku põhivõrku käsitleva kokkuleppe heakskiitmist ja muid Berliini protsessi raames võetud kohustusi; kutsub pädevaid ametiasutusi üles rakendama enne järgmist Lääne-Balkani riikide tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Prantsusmaal, kiiresti nn pehmeid meetmeid (nt piiriületuskorra lihtsustamine ja ühtlustamine, raudteereformid, infosüsteemid), milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel;

| 49. | ergutab valitsust suurendama üldist kooskõlastatust ELi välispoliitikaga, kuna kooskõlastatuse tase on jätkuvalt madal (68 %); palub valitsusel järgida ELi ühist seisukohta Rooma statuudi terviklikkuse kohta; |
| --- | --- |

49.

ergutab valitsust suurendama üldist kooskõlastatust ELi välispoliitikaga, kuna kooskõlastatuse tase on jätkuvalt madal (68 %); palub valitsusel järgida ELi ühist seisukohta Rooma statuudi terviklikkuse kohta;

| 50. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaasama riiki ELi makropiirkondlikesse koostööstrateegiatesse Kagu-Euroopas; õnnitleb Makedooniat Kesk-Euroopa algatuse eesistumisperioodi eduka lõpuleviimise puhul; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaasama riiki ELi makropiirkondlikesse koostööstrateegiatesse Kagu-Euroopas; õnnitleb Makedooniat Kesk-Euroopa algatuse eesistumisperioodi eduka lõpuleviimise puhul;

| 51. | on seisukohal, et Makedoonia NATOsse kuulumine aitaks kaasa suurema julgeoleku ja poliitilise stabiilsuse saavutamisele Kagu-Euroopas; loodab, et ühinemisläbirääkimised algavad peagi; tuletab siiski meelde, et ühinemine ELiga ja ühinemine NATOga on teineteisest sõltumatud protsessid; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et Makedoonia NATOsse kuulumine aitaks kaasa suurema julgeoleku ja poliitilise stabiilsuse saavutamisele Kagu-Euroopas; loodab, et ühinemisläbirääkimised algavad peagi; tuletab siiski meelde, et ühinemine ELiga ja ühinemine NATOga on teineteisest sõltumatud protsessid;

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning asjaomase riigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning asjaomase riigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/73

---

P8_TA(2016)0092

2015. aasta aruanne Montenegro kohta

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon Montenegro 2015. aasta aruande kohta (2015/2894(RSP))

(2018/C 050/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“,

| — | võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1),

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2015. aastal toimunud ELi ja Montenegro ühinemiskonverentsi seitsmenda ministrite tasandil toimunud kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2015. aastal toimunud ELi ja Montenegro ühinemiskonverentsi seitsmenda ministrite tasandil toimunud kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse 16.–17. detsembril 2015. aastal Strasbourgis toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 11. kohtumisel esitatud deklaratsiooni ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.–17. detsembril 2015. aastal Strasbourgis toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 11. kohtumisel esitatud deklaratsiooni ja soovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Montenegro edusammude kohta reformide elluviimisel (COM(2012)0222) ja nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Montenegro edusammude kohta reformide elluviimisel (COM(2012)0222) ja nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti „2015. aasta aruanne Montenegro kohta“ (SWD(2015)0210), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti „2015. aasta aruanne Montenegro kohta“ (SWD(2015)0210),

| — | võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise esimehe lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise esimehe lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse otsust, mille NATO riikide välisministrid võtsid vastu 2. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust, mille NATO riikide välisministrid võtsid vastu 2. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta,

| — | võttes arvesse Charles Tannocki tööd väliskomisjoni alalise Montenegro küsimuste raportöörina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Charles Tannocki tööd väliskomisjoni alalise Montenegro küsimuste raportöörina,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Montenegro ühinemisläbirääkimistel on toimunud täiendav edasiminek ning et 21. detsembril 2015 Brüsselis toimunud valitsustevahelisel konverentsil avati kaks täiendavat läbirääkimispeatükki, mis käsitlesid transporti ja energeetikat; arvestades, et Montenegro on läbirääkimiste protsessis kõige edasijõudnum kandidaatriik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Montenegro ühinemisläbirääkimistel on toimunud täiendav edasiminek ning et 21. detsembril 2015 Brüsselis toimunud valitsustevahelisel konverentsil avati kaks täiendavat läbirääkimispeatükki, mis käsitlesid transporti ja energeetikat; arvestades, et Montenegro on läbirääkimiste protsessis kõige edasijõudnum kandidaatriik;

| B. | arvestades, et jätkusuutlik dialoog ja konstruktiivne koostöö valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel on ühinemisprotsessi edasimineku jätkumiseks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et jätkusuutlik dialoog ja konstruktiivne koostöö valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel on ühinemisprotsessi edasimineku jätkumiseks keskse tähtsusega;

| C. | arvestades, et Montenegro demokraatliku tuleviku jaoks on otsustava tähtsusega, et parlamendivalimised oleksid vabad, ausad ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Montenegro demokraatliku tuleviku jaoks on otsustava tähtsusega, et parlamendivalimised oleksid vabad, ausad ja läbipaistvad;

| D. | arvestades, et Montenegro peaks saavutama rohkem märkimisväärseid tulemusi õigusriigi põhimõtete valdkonnas, kuna see on ELiga ühinemise peamine eeltingimus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Montenegro peaks saavutama rohkem märkimisväärseid tulemusi õigusriigi põhimõtete valdkonnas, kuna see on ELiga ühinemise peamine eeltingimus;

| E. | arvestades, et tugev kodanikuühiskond suurendab poliitilist vastutust, tugevdab riigisisest solidaarsust ja soodustab ELiga seotud reformide paremat mõistmist ja omaksvõtmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tugev kodanikuühiskond suurendab poliitilist vastutust, tugevdab riigisisest solidaarsust ja soodustab ELiga seotud reformide paremat mõistmist ja omaksvõtmist;

| F. | arvestades, et korruptsioon on jätkuvalt tõsine probleem ning arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja sõnavabaduse ohustamine tekitavad endiselt muret; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon on jätkuvalt tõsine probleem ning arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja sõnavabaduse ohustamine tekitavad endiselt muret;

| G. | arvestades, et vaja on võtta lisameetmeid, et vähendada töötust, sotsiaalset diskrimineerimist ja vaesust ning tugevdada töötajate ja ametiühingute õigusi kooskõlas ELi standarditega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaja on võtta lisameetmeid, et vähendada töötust, sotsiaalset diskrimineerimist ja vaesust ning tugevdada töötajate ja ametiühingute õigusi kooskõlas ELi standarditega;

| 1. | väljendab heameelt Montenegroga peetavate läbirääkimiste protsessi püsiva edenemise üle ja märgib, et seni on avatud 22 läbirääkimispeatükki (sealhulgas peatükid 23 ja 24), millest kaks on ajutiselt suletud; julgustab tegema konkreetseid edusamme juba arutlusel olevate peatükkide sulgemiskriteeriumite ja uute peatükkide avamiskriteeriumite täitmiseks; rõhutab, et läbirääkimiste edenemisega peab kaasnema asjaomaste tegevuskavade ja strateegiate range rakendamine; kinnitab, et üldine edasiminek läbirääkimistel sõltub õigusriigi põhimõtete rakendamisel tehtud edusammudest ja nähtavatest tõenduspõhistest saavutustest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Montenegroga peetavate läbirääkimiste protsessi püsiva edenemise üle ja märgib, et seni on avatud 22 läbirääkimispeatükki (sealhulgas peatükid 23 ja 24), millest kaks on ajutiselt suletud; julgustab tegema konkreetseid edusamme juba arutlusel olevate peatükkide sulgemiskriteeriumite ja uute peatükkide avamiskriteeriumite täitmiseks; rõhutab, et läbirääkimiste edenemisega peab kaasnema asjaomaste tegevuskavade ja strateegiate range rakendamine; kinnitab, et üldine edasiminek läbirääkimistel sõltub õigusriigi põhimõtete rakendamisel tehtud edusammudest ja nähtavatest tõenduspõhistest saavutustest selles valdkonnas;

| 2. | nõuab tungivalt tugevamat parlamentaarset kontrolli ühinemisprotsessi üle; väljendab heameelt parlamentaarse järelevalve tugevdamise 2015. aasta tegevuskava vastuvõtmise üle, kuid rõhutab vajadust suurendada Montenegro parlamendi suutlikkust ja parandada tema juurdepääsu ühinemisega seotud teabele; väljendab heameelt hiljuti vastu võetud eetikakoodeksi üle ja nõuab täiendavaid meetmeid, et suurendada avalikkuse usaldust Montenegro parlamendi vastu; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt tugevamat parlamentaarset kontrolli ühinemisprotsessi üle; väljendab heameelt parlamentaarse järelevalve tugevdamise 2015. aasta tegevuskava vastuvõtmise üle, kuid rõhutab vajadust suurendada Montenegro parlamendi suutlikkust ja parandada tema juurdepääsu ühinemisega seotud teabele; väljendab heameelt hiljuti vastu võetud eetikakoodeksi üle ja nõuab täiendavaid meetmeid, et suurendada avalikkuse usaldust Montenegro parlamendi vastu;

| 3. | on sügavalt mures asjaolu pärast, et poliitiline õhkkond riigis on polariseerunud ja osa opositsioonist boikotib parlamenditööd; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud nii valitsuses kui ka opositsioonis alustaksid Montenegro parlamendis taas jätkusuutlikku dialoogi ja konstruktiivset koostööd; võtab teadmiseks umbusaldushääletuse läbikukkumise Montenegro parlamendis 27. jaanuaril 2016 ja sellele järgnenud parlamentaarse dialoogi vabade ja õiglaste valimiste korraldamiseks tingimuste loomise üle; tuletab meelde, et mis tahes demokraatliku otsustusprotsessi nurgakivideks on dialoog ja kompromissid; tunneb sellega seoses heameelt esitatud poliitilisest kriisist väljumise kava üle; kutsub kõiki opositsioonierakondi üles kaaluma kutset tulla kuni 2016. aasta oktoobris toimuvate valimisteni valitsusse, et tagada ilma edasiste viivitusteta õiglaste ja vabade valimiste jaoks tingimuste kindlustamine, mis hõlmaks valimisseaduste muutmise lõpuleviimist ja selle tagamist, et avaliku sektori vahendeid ei kasutata erakondlikel eesmärkidel; peab hästi toimiva demokraatia seisukohalt ülioluliseks, et kõik meeleavaldused korraldataks rahumeelselt ja kooskõlas asjaomaste seadustega; ootab, et pädevad asutused uuriksid põhjalikult ja õigel ajal kõiki meeleavalduste ajal aset leidnud vägivallajuhtumeid, sealhulgas kõiki süüdistusi mõningate politseiametnike liigse jõukasutuse kohta; võtab teadmiseks, et 2015. aasta detsembris võeti vastu avalike kogunemiste seaduse muudatused; |
| --- | --- |

3.

on sügavalt mures asjaolu pärast, et poliitiline õhkkond riigis on polariseerunud ja osa opositsioonist boikotib parlamenditööd; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud nii valitsuses kui ka opositsioonis alustaksid Montenegro parlamendis taas jätkusuutlikku dialoogi ja konstruktiivset koostööd; võtab teadmiseks umbusaldushääletuse läbikukkumise Montenegro parlamendis 27. jaanuaril 2016 ja sellele järgnenud parlamentaarse dialoogi vabade ja õiglaste valimiste korraldamiseks tingimuste loomise üle; tuletab meelde, et mis tahes demokraatliku otsustusprotsessi nurgakivideks on dialoog ja kompromissid; tunneb sellega seoses heameelt esitatud poliitilisest kriisist väljumise kava üle; kutsub kõiki opositsioonierakondi üles kaaluma kutset tulla kuni 2016. aasta oktoobris toimuvate valimisteni valitsusse, et tagada ilma edasiste viivitusteta õiglaste ja vabade valimiste jaoks tingimuste kindlustamine, mis hõlmaks valimisseaduste muutmise lõpuleviimist ja selle tagamist, et avaliku sektori vahendeid ei kasutata erakondlikel eesmärkidel; peab hästi toimiva demokraatia seisukohalt ülioluliseks, et kõik meeleavaldused korraldataks rahumeelselt ja kooskõlas asjaomaste seadustega; ootab, et pädevad asutused uuriksid põhjalikult ja õigel ajal kõiki meeleavalduste ajal aset leidnud vägivallajuhtumeid, sealhulgas kõiki süüdistusi mõningate politseiametnike liigse jõukasutuse kohta; võtab teadmiseks, et 2015. aasta detsembris võeti vastu avalike kogunemiste seaduse muudatused;

| 4. | palub valitsusel enne mis tahes uusi valimisi täielikult rakendada uus valimisseadus ja täiendavalt tugevdada riiklikku valimiskomisjoni, mis peab oma mandaati tõhusamalt täitma; rõhutab veel kord, et on vaja asjakohaseid poliitilisi järelmeetmeid nn helisalvestiste skandaalile, tunnistades samal ajal kohtulike järelmeetmetega seotud edasiminekut; |
| --- | --- |

4.

palub valitsusel enne mis tahes uusi valimisi täielikult rakendada uus valimisseadus ja täiendavalt tugevdada riiklikku valimiskomisjoni, mis peab oma mandaati tõhusamalt täitma; rõhutab veel kord, et on vaja asjakohaseid poliitilisi järelmeetmeid nn helisalvestiste skandaalile, tunnistades samal ajal kohtulike järelmeetmetega seotud edasiminekut;

| 5. | märgib teatavaid edusamme valitsuse 2011.–2016. aasta avaliku halduse reformi osas ja nõuab ajavahemikku 2016–2020 hõlmava strateegia õigeaegset vastuvõtmist; julgustab jätkama avaliku halduse depolitiseerimist; on seisukohal, et avaliku halduse valdkonnas on ülioluline kinni pidada pädevuse, depolitiseerimise, vastutuse ja läbipaistvuse põhimõtetest ning tagada kodanike õigus heale haldusele, mis on vaba korruptsioonist; tunneb heameelt ombudsmani seaduse muutmise üle; väljendab muret selle pärast, et ombudsmani ameti suutlikkus kaebusi tulemuslikult käsitleda on endiselt piiratud; rõhutab vajadust suurema arvu spetsiaalsete sõltumatute riigiametite järele; |
| --- | --- |

5.

märgib teatavaid edusamme valitsuse 2011.–2016. aasta avaliku halduse reformi osas ja nõuab ajavahemikku 2016–2020 hõlmava strateegia õigeaegset vastuvõtmist; julgustab jätkama avaliku halduse depolitiseerimist; on seisukohal, et avaliku halduse valdkonnas on ülioluline kinni pidada pädevuse, depolitiseerimise, vastutuse ja läbipaistvuse põhimõtetest ning tagada kodanike õigus heale haldusele, mis on vaba korruptsioonist; tunneb heameelt ombudsmani seaduse muutmise üle; väljendab muret selle pärast, et ombudsmani ameti suutlikkus kaebusi tulemuslikult käsitleda on endiselt piiratud; rõhutab vajadust suurema arvu spetsiaalsete sõltumatute riigiametite järele;

| 6. | väljendab heameelt õigusraamistiku tugevdamisel tehtud edusammude üle kohtute sõltumatuse, vastutuse ja professionaalsuse suurendamiseks ja ootab asjaomaste eeskirjade täielikku rakendamist praktikas; märgib rahuloluga, et teatud liiki kohtuasjade kuhjumine on veelgi vähenenud; nõuab kohtusüsteemi sõltumatuse tagamist ja tunneb heameelt selle suurema tõhususe üle; väljendab jätkuvalt muret kohtute sõltumatuse lubamatu mõjutamise pärast, eelkõige seoses kohtunike nimetamisega; rõhutab vajadust suurendada kohtu- ja prokuratuurinõukogude suutlikkust, suurendada veelgi konstitutsioonikohtu tõhusust, tugevdada tsiviil- ja haldusasjades tehtud otsuste jõustamist ning rakendada täielikult uusi töölevõtmise ning ametialase hindamise ja edutamise süsteeme; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt õigusraamistiku tugevdamisel tehtud edusammude üle kohtute sõltumatuse, vastutuse ja professionaalsuse suurendamiseks ja ootab asjaomaste eeskirjade täielikku rakendamist praktikas; märgib rahuloluga, et teatud liiki kohtuasjade kuhjumine on veelgi vähenenud; nõuab kohtusüsteemi sõltumatuse tagamist ja tunneb heameelt selle suurema tõhususe üle; väljendab jätkuvalt muret kohtute sõltumatuse lubamatu mõjutamise pärast, eelkõige seoses kohtunike nimetamisega; rõhutab vajadust suurendada kohtu- ja prokuratuurinõukogude suutlikkust, suurendada veelgi konstitutsioonikohtu tõhusust, tugevdada tsiviil- ja haldusasjades tehtud otsuste jõustamist ning rakendada täielikult uusi töölevõtmise ning ametialase hindamise ja edutamise süsteeme;

| 7. | nõuab õigus- ja haldussuutlikkuse parandamist varjupaiga taotlemise ja rände valdkonnas ning palub tungivalt, et komisjon riiki selle puhul aitaks; avaldab Montenegro valitsusele kiitust meetmete eest, mida ta on võtnud riigis kodakondsuseta isikute abistamiseks, et leida lahendus nende staatuse küsimusele; julgustab Montenegrot jätkama jõupingutusi selles valdkonnas, eriti seoses lastega, lihtsustades muu hulgas veelgi sündide registreerimist ja sellele järgnevat registreerimist või uuesti registreerimist rahvastikuregistris; |
| --- | --- |

7.

nõuab õigus- ja haldussuutlikkuse parandamist varjupaiga taotlemise ja rände valdkonnas ning palub tungivalt, et komisjon riiki selle puhul aitaks; avaldab Montenegro valitsusele kiitust meetmete eest, mida ta on võtnud riigis kodakondsuseta isikute abistamiseks, et leida lahendus nende staatuse küsimusele; julgustab Montenegrot jätkama jõupingutusi selles valdkonnas, eriti seoses lastega, lihtsustades muu hulgas veelgi sündide registreerimist ja sellele järgnevat registreerimist või uuesti registreerimist rahvastikuregistris;

| 8. | palub valitsusel ja prokuratuuril suurendada jõupingutusi võitluseks sõjakuritegude karistamatusega ning aktiivsemalt menetleda läbivaatamata sõjakuritegude süüdistusi, eelkõige seoses käsuliini tipus olevate vastutavate ametnikega, et tagada kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega kohtuotsuste jõustamine koos kahju õiglase hüvitamisega ning anda ohvritele juurdepääs õigusemõistmisele ja võimalus taotleda tekitatud kahjude hüvitamist; nõuab tunnistajate täielikku kaitsmist; rõhutab vajadust lahendada kõik küsimused, mis ei ole kooskõlas ELi ühise seisukohaga Rooma statuudi terviklikkuse suhtes või sellega seotud ELi juhtpõhimõtetega kahepoolsete immuniteedi lepete kohta; |
| --- | --- |

8.

palub valitsusel ja prokuratuuril suurendada jõupingutusi võitluseks sõjakuritegude karistamatusega ning aktiivsemalt menetleda läbivaatamata sõjakuritegude süüdistusi, eelkõige seoses käsuliini tipus olevate vastutavate ametnikega, et tagada kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega kohtuotsuste jõustamine koos kahju õiglase hüvitamisega ning anda ohvritele juurdepääs õigusemõistmisele ja võimalus taotleda tekitatud kahjude hüvitamist; nõuab tunnistajate täielikku kaitsmist; rõhutab vajadust lahendada kõik küsimused, mis ei ole kooskõlas ELi ühise seisukohaga Rooma statuudi terviklikkuse suhtes või sellega seotud ELi juhtpõhimõtetega kahepoolsete immuniteedi lepete kohta;

| 9. | väljendab heameelt hiljutise ELi lapse õiguste vastastikuse eksperdihinnangu üle ning nõuab lastega seotud meetmete ja õigusaktide täielikku rakendamist kõikidel tasanditel ja järelevalvet nende suhtes; rõhutab vajadust tagada piisavad vahendid lastega seotud meetmetele ja teenustele riiklikul ja kohalikul tasandil ning suurendada võimekust koguda ja kasutada lastega seotud kvaliteetseid ja üksikasjalikke andmeid tõenditel põhinevate poliitiliste otsuste tegemisel ja programmide koostamisel; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt hiljutise ELi lapse õiguste vastastikuse eksperdihinnangu üle ning nõuab lastega seotud meetmete ja õigusaktide täielikku rakendamist kõikidel tasanditel ja järelevalvet nende suhtes; rõhutab vajadust tagada piisavad vahendid lastega seotud meetmetele ja teenustele riiklikul ja kohalikul tasandil ning suurendada võimekust koguda ja kasutada lastega seotud kvaliteetseid ja üksikasjalikke andmeid tõenditel põhinevate poliitiliste otsuste tegemisel ja programmide koostamisel;

| 10. | avaldab valitsusele kiitust, et ta võttis endale kohustuseks laiendada kvaliteetse alushariduse pakkumist, ja väljendab heameelt, et koolieelses hariduses osalejate arv on pärast sihtkampaaniat suurenenud; väljendab heameelt eelkõige standardite kehtestamise kaudu üldhariduse ja eelkõige alushariduse kvaliteedi parandamiseks tehtud jõupingutuste üle, et suurendada hariduse pakkujate suutlikkust ning kehtestada järelevalve- ja kvaliteedi tagamise süsteemid; väljendab heameelt teedrajava töö üle algklasside õpilaste sotsio-emotsionaalsete ja muude pehmete oskuste arendamisel; |
| --- | --- |

10.

avaldab valitsusele kiitust, et ta võttis endale kohustuseks laiendada kvaliteetse alushariduse pakkumist, ja väljendab heameelt, et koolieelses hariduses osalejate arv on pärast sihtkampaaniat suurenenud; väljendab heameelt eelkõige standardite kehtestamise kaudu üldhariduse ja eelkõige alushariduse kvaliteedi parandamiseks tehtud jõupingutuste üle, et suurendada hariduse pakkujate suutlikkust ning kehtestada järelevalve- ja kvaliteedi tagamise süsteemid; väljendab heameelt teedrajava töö üle algklasside õpilaste sotsio-emotsionaalsete ja muude pehmete oskuste arendamisel;

| 11. | tunnustab valitsust sotsiaal- ja lapsehooldussüsteemide reformimisel võetud kohustuste ja saavutatud tulemuste eest ning rõhutab, et sotsiaalkindlustusasutused peavad neid reforme tõhusalt ellu viima juhtumipõhise käsitlemise ja teenuste koordineerimise abil; juhib tähelepanu sellele, et hiljutine õiguslik muudatus, mis võimaldab täiskasvanutel kasutada päevahoiukeskuste teenuseid koos puuetega lastega, ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; väljendab heameelt valitsuse võetud kohustuse üle tagada, et alates 2017. aastast ei panda ühtegi alla kolmeaastast last riiklikesse hooldekodudesse; peab kiiduväärseks perekonnaseaduse muudatusettepanekuid, mille kohaselt on kehaline karistamine perekeskkonnas keelatud; nõuab suuremaid jõupingutusi selle nimel, et lisada lapse parimate huvide põhimõte kõigisse tsiviil- ja haldusmenetlustesse, edendades samal ajal õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- |

11.

tunnustab valitsust sotsiaal- ja lapsehooldussüsteemide reformimisel võetud kohustuste ja saavutatud tulemuste eest ning rõhutab, et sotsiaalkindlustusasutused peavad neid reforme tõhusalt ellu viima juhtumipõhise käsitlemise ja teenuste koordineerimise abil; juhib tähelepanu sellele, et hiljutine õiguslik muudatus, mis võimaldab täiskasvanutel kasutada päevahoiukeskuste teenuseid koos puuetega lastega, ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; väljendab heameelt valitsuse võetud kohustuse üle tagada, et alates 2017. aastast ei panda ühtegi alla kolmeaastast last riiklikesse hooldekodudesse; peab kiiduväärseks perekonnaseaduse muudatusettepanekuid, mille kohaselt on kehaline karistamine perekeskkonnas keelatud; nõuab suuremaid jõupingutusi selle nimel, et lisada lapse parimate huvide põhimõte kõigisse tsiviil- ja haldusmenetlustesse, edendades samal ajal õiguskaitse kättesaadavust;

| 12. | märgib, et vaatamata positiivsetele muudatustele seadusandluses on korruptsioon jätkuvalt tõsine probleem, eeskätt riigihangete, tervishoiu, hariduse, ruumilise planeerimise, erastamise ja ehituse valdkonnas; kordab vajadust kaotada korruptsioon kõigil tasanditel, sest see õõnestab demokraatlikke põhimõtteid ja kahjustab sotsiaalset ja majanduslikku arengut; kutsub valitsust üles seadma korruptsioonivastane võitlus üheks oma prioriteediks ning tagama sellele piisavad inim- ja rahalised ressursid; väljendab heameelt muu hulgas korruptsioonisüütegudega tegeleva prokuratuuri eriosakonna loomise üle ja palub tungivalt, et see hakkaks niipea kui võimalik täielikult tööle; väljendab heameelt 1. jaanuaril 2016 tööd alustanud korruptsioonivastase ameti loomise üle; nõuab, et tagataks ameti sõltumatus ja haldusuurimiste läbiviimise suutlikkus; rõhutab rikkumisest teatajate kaitsmise tähtsust; kutsub ametiasutusi üles lihtsustama ja edendama juurdepääsu teabele, mis käsitleb ettevõtete omandit, kinnisvara ja avaliku sektori kulusid, eriti seoses riigihangete ja erastamisega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et vaatamata positiivsetele muudatustele seadusandluses on korruptsioon jätkuvalt tõsine probleem, eeskätt riigihangete, tervishoiu, hariduse, ruumilise planeerimise, erastamise ja ehituse valdkonnas; kordab vajadust kaotada korruptsioon kõigil tasanditel, sest see õõnestab demokraatlikke põhimõtteid ja kahjustab sotsiaalset ja majanduslikku arengut; kutsub valitsust üles seadma korruptsioonivastane võitlus üheks oma prioriteediks ning tagama sellele piisavad inim- ja rahalised ressursid; väljendab heameelt muu hulgas korruptsioonisüütegudega tegeleva prokuratuuri eriosakonna loomise üle ja palub tungivalt, et see hakkaks niipea kui võimalik täielikult tööle; väljendab heameelt 1. jaanuaril 2016 tööd alustanud korruptsioonivastase ameti loomise üle; nõuab, et tagataks ameti sõltumatus ja haldusuurimiste läbiviimise suutlikkus; rõhutab rikkumisest teatajate kaitsmise tähtsust; kutsub ametiasutusi üles lihtsustama ja edendama juurdepääsu teabele, mis käsitleb ettevõtete omandit, kinnisvara ja avaliku sektori kulusid, eriti seoses riigihangete ja erastamisega;

| 13. | palub, et valitsus tugevdaks korruptsioonivastases võitluses veelgi seadusandlikku ja institutsioonilist raamistikku ja tagaks rikkumisest teatajate tegeliku kaitse; nõuab korruptsiooni ennetamisel aktiivsemat osalust ja tõhusamat koostööd valitsuselt ning kõigilt avaliku elu ja kodanikuühiskonna sektoritelt; kordab vajadust parandada korruptsioonivastase võitluse tulemusi uurimiste, süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste valdkonnas kõigil tasanditel, suurendada prokuröride, kohtunike ja politsei institutsionaalset ja tööalast suutlikkust ning kasutada süstemaatiliselt finantsuurimisi ja õigust arestida ja konfiskeerida varasid; nõuab ebaseadusliku rikastumise kriminaliseerimist; |
| --- | --- |

13.

palub, et valitsus tugevdaks korruptsioonivastases võitluses veelgi seadusandlikku ja institutsioonilist raamistikku ja tagaks rikkumisest teatajate tegeliku kaitse; nõuab korruptsiooni ennetamisel aktiivsemat osalust ja tõhusamat koostööd valitsuselt ning kõigilt avaliku elu ja kodanikuühiskonna sektoritelt; kordab vajadust parandada korruptsioonivastase võitluse tulemusi uurimiste, süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste valdkonnas kõigil tasanditel, suurendada prokuröride, kohtunike ja politsei institutsionaalset ja tööalast suutlikkust ning kasutada süstemaatiliselt finantsuurimisi ja õigust arestida ja konfiskeerida varasid; nõuab ebaseadusliku rikastumise kriminaliseerimist;

| 14. | märgib Montenegro riigiprokuratuuri esitatud kriminaalsüüdistusi teatavate Montenegro omavalitsusüksuste mitmete ametnike vastu seoses kõrgetasemelise korruptsiooniga; tunneb heameelt selle üle, et see on positiivne märk tulemuste saavutamisest kõrgetasemelise korruptsiooni väljajuurimisel ning ergutab Montenegrot seda tegevust jätkama; kinnitab vajadusi saavutada veel suuremaid tulemusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite uurimisel ja kohtu alla andmisel; peab kiiduväärseks Podgorica ülemkohtu häid tulemusi korruptsioonikuritegudega seotud süüdimõistvate otsuste langetamisel; |
| --- | --- |

14.

märgib Montenegro riigiprokuratuuri esitatud kriminaalsüüdistusi teatavate Montenegro omavalitsusüksuste mitmete ametnike vastu seoses kõrgetasemelise korruptsiooniga; tunneb heameelt selle üle, et see on positiivne märk tulemuste saavutamisest kõrgetasemelise korruptsiooni väljajuurimisel ning ergutab Montenegrot seda tegevust jätkama; kinnitab vajadusi saavutada veel suuremaid tulemusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite uurimisel ja kohtu alla andmisel; peab kiiduväärseks Podgorica ülemkohtu häid tulemusi korruptsioonikuritegudega seotud süüdimõistvate otsuste langetamisel;

| 15. | väljendab muret asjaolu pärast, et organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasjades on langetatud vähe lõplikke süüdimõistvaid otsuseid ning kuritegelike varade arestimiste ja konfiskeerimiste hulk on jätkuvalt väga väike; õhutab tihedamale ja paremale koostööle kohtu- ja õiguskaitseasutuste vahel; väljendab heameelt Montenegro ja naaberriikide hea koostöö üle paljudes eri valdkondades; väljendab heameelt Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu üle; märgib, et rahapesuvastane õigusraamistik on suuremalt jaolt paigas, kuid nõuab asjaomase järelevalveraamistiku märkimisväärset tugevdamist ja rahapesuga seotud uurimiste, süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsuste langetamise hulga suurendamist; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret asjaolu pärast, et organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasjades on langetatud vähe lõplikke süüdimõistvaid otsuseid ning kuritegelike varade arestimiste ja konfiskeerimiste hulk on jätkuvalt väga väike; õhutab tihedamale ja paremale koostööle kohtu- ja õiguskaitseasutuste vahel; väljendab heameelt Montenegro ja naaberriikide hea koostöö üle paljudes eri valdkondades; väljendab heameelt Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu üle; märgib, et rahapesuvastane õigusraamistik on suuremalt jaolt paigas, kuid nõuab asjaomase järelevalveraamistiku märkimisväärset tugevdamist ja rahapesuga seotud uurimiste, süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsuste langetamise hulga suurendamist;

| 16. | ergutab võtma täiendavaid meetmeid inimkaubanduse vastu, et täiendada asjaomaseid õiguslikke ja institutsioonilisi aspekte, näiteks looma valdkondadevahelist koordineerimisrühma; palub pädevatel asutustel suurendada finantsuurimiste ning varade arestimiste ja konfiskeerimiste hulka ning tuvastada ja kaitsta tõhusamalt ohvreid ning menetleda kohtuasju; |
| --- | --- |

16.

ergutab võtma täiendavaid meetmeid inimkaubanduse vastu, et täiendada asjaomaseid õiguslikke ja institutsioonilisi aspekte, näiteks looma valdkondadevahelist koordineerimisrühma; palub pädevatel asutustel suurendada finantsuurimiste ning varade arestimiste ja konfiskeerimiste hulka ning tuvastada ja kaitsta tõhusamalt ohvreid ning menetleda kohtuasju;

| 17. | märgib, et Montenegro politsei on suurendanud kontrolle terves riigis, et vältida võimalikke terrorirünnakuid ja Montenegro kodanike värbamist džihadistlikesse organisatsioonidesse; väljendab heameelt 2016.–2018. aasta terrorismivastase strateegia vastuvõtmise ja ministeeriumidevahelise töörühma loomise üle olukorra jälgimiseks ja terrorismiohu hindamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles asjaomaseid seadusesätteid nõuetekohaselt rakendama, et hoida ära ja jälgida võimalikku ohtu Montenegro kodanike julgeolekule; ergutab pädevaid asutusi tihendama piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd ka teabe ja parimate tavade vahetamise teel, et vältida radikaliseerumist ja reageerida terroristlikule tegevusele; on arvamusel, et kõigi selle suhtes võetavate meetmete puhul tuleks tagada inimõiguste ja põhivabaduste järgimine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja õigusaktidega; on seisukohal, et piirkonna poliitilise stabiilsuse tagamine, rahvuste- ja religioonidevahelise sallivuse ja dialoogi edendamine ning edasised edusammud ELiga ühinemise suunas on hädavajalikud, et tugevdada Lääne-Balkani riikide ühtekuuluvust ja julgeolekut; |
| --- | --- |

17.

märgib, et Montenegro politsei on suurendanud kontrolle terves riigis, et vältida võimalikke terrorirünnakuid ja Montenegro kodanike värbamist džihadistlikesse organisatsioonidesse; väljendab heameelt 2016.–2018. aasta terrorismivastase strateegia vastuvõtmise ja ministeeriumidevahelise töörühma loomise üle olukorra jälgimiseks ja terrorismiohu hindamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles asjaomaseid seadusesätteid nõuetekohaselt rakendama, et hoida ära ja jälgida võimalikku ohtu Montenegro kodanike julgeolekule; ergutab pädevaid asutusi tihendama piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd ka teabe ja parimate tavade vahetamise teel, et vältida radikaliseerumist ja reageerida terroristlikule tegevusele; on arvamusel, et kõigi selle suhtes võetavate meetmete puhul tuleks tagada inimõiguste ja põhivabaduste järgimine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja õigusaktidega; on seisukohal, et piirkonna poliitilise stabiilsuse tagamine, rahvuste- ja religioonidevahelise sallivuse ja dialoogi edendamine ning edasised edusammud ELiga ühinemise suunas on hädavajalikud, et tugevdada Lääne-Balkani riikide ühtekuuluvust ja julgeolekut;

| 18. | on rahul Montenegro valitsuse hiljutiste jõupingutustega, mille eesmärk on tõhustada võitlust relvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kaubitsemise vastu; nõuab, et Montenegro, ümbritsev piirkond ja komisjon teeksid sellesisuliste algatuste osas tihedamat koostööd ja jagaksid üksteisega parimaid tavasid; |
| --- | --- |

18.

on rahul Montenegro valitsuse hiljutiste jõupingutustega, mille eesmärk on tõhustada võitlust relvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kaubitsemise vastu; nõuab, et Montenegro, ümbritsev piirkond ja komisjon teeksid sellesisuliste algatuste osas tihedamat koostööd ja jagaksid üksteisega parimaid tavasid;

| 19. | on rahul sammudega, mis on ette võetud kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise parandamiseks ning seadusloome ja poliitikakujundamise läbipaistvuse suurendamiseks, s.h nende organisatsioonide kaasamisega õigusriigi põhimõtteid puudutavatesse reformidesse, valimiste vaatlemisse ja reformide elluviimisesse; hindab kõrgelt kodanikuühiskonna organisatsioonide motivatsiooni ja jõupingutusi, kuna nad on osutunud paljudes valdkondades häälekaks ja tõhusaks; rõhutab vajadust parandada veelgi nende organisatsioonide juurdepääsu ühinemisega seotud teabele ning veelgi parandada kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist koostööd; palub pädevatel asutustel edasi arendada jätkusuutlikku kodanikuühiskonna organisatsioonide avaliku rahastamise süsteemi ning luua vabatahtlikku tööd ja sotsiaalset ettevõtlust soodustavad tingimused; |
| --- | --- |

19.

on rahul sammudega, mis on ette võetud kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise parandamiseks ning seadusloome ja poliitikakujundamise läbipaistvuse suurendamiseks, s.h nende organisatsioonide kaasamisega õigusriigi põhimõtteid puudutavatesse reformidesse, valimiste vaatlemisse ja reformide elluviimisesse; hindab kõrgelt kodanikuühiskonna organisatsioonide motivatsiooni ja jõupingutusi, kuna nad on osutunud paljudes valdkondades häälekaks ja tõhusaks; rõhutab vajadust parandada veelgi nende organisatsioonide juurdepääsu ühinemisega seotud teabele ning veelgi parandada kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist koostööd; palub pädevatel asutustel edasi arendada jätkusuutlikku kodanikuühiskonna organisatsioonide avaliku rahastamise süsteemi ning luua vabatahtlikku tööd ja sotsiaalset ettevõtlust soodustavad tingimused;

| 20. | kinnitab meediavabaduse ja pluralismi ning laiemalt sõnavabaduse kui ELi ühe põhiväärtuse ja igasuguse demokraatia nurgakivi tähtsust; on jätkuvalt mures meediavabaduse pärast Montenegros, mis on organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud iga-aastases ajakirjandusvabaduse pingereas alles 114. kohal; julgustab saavutama edusamme sõnavabaduse valdkonnas ning viima otsused kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu sõnavabadust käsitleva kohtupraktikaga; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et tagada avalik-õigusliku ringhäälingu RTCG sõltumatus; nõuab kõigile valimistel osalevatele erakondadele õiglast ja võrdset juurdepääsu meediale; rõhutab meediaväljaannete eneseregulatsiooni tähtsust; väljendab heameelt infoühiskonnas ja tehnoloogiasektoris tehtu üle; |
| --- | --- |

20.

kinnitab meediavabaduse ja pluralismi ning laiemalt sõnavabaduse kui ELi ühe põhiväärtuse ja igasuguse demokraatia nurgakivi tähtsust; on jätkuvalt mures meediavabaduse pärast Montenegros, mis on organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud iga-aastases ajakirjandusvabaduse pingereas alles 114. kohal; julgustab saavutama edusamme sõnavabaduse valdkonnas ning viima otsused kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu sõnavabadust käsitleva kohtupraktikaga; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et tagada avalik-õigusliku ringhäälingu RTCG sõltumatus; nõuab kõigile valimistel osalevatele erakondadele õiglast ja võrdset juurdepääsu meediale; rõhutab meediaväljaannete eneseregulatsiooni tähtsust; väljendab heameelt infoühiskonnas ja tehnoloogiasektoris tehtu üle;

| 21. | tunneb heameelt asjaolust, et aruandeperioodil ei toimunud uusi ajakirjanike vastaseid rünnakuid; väljendab siiski muret varasemate ajakirjanike vastu suunatud vägivalla- ja hirmutamisjuhtumite uurimisel ilmnenud puuduste pärast; nõuab, et pädevad asutused lahendaksid pooleliolevad ajakirjanike vastu suunatud ähvarduste ja vägivallaga seotud juhtumid, sealhulgas 2004. aastal toime pandud Duško Jovanovići mõrva, ning selleks parandaksid uurimiste läbiviimist, tehes kindlaks ja tuues kohtu ette peale otseste toimepanijate ka rünnakute taga seisvad isikud ning viies ellu ajakirjanike vastase vägivalla juhtumite uurimise jälgimiseks loodud ajutise komisjoni soovitused; tõstatab küsimuse nimetatud komisjoni praegusest koosseisust, kuna enam kui poole sellest moodustavad julgeolekuteenistuste liikmed, kes üheskoos tegutsedes võivad takistada edasiminekut ja aruannete vastuvõtmist; kutsub valitsust üles pikendama kõnealuse komisjoni volitusi ning andma talle tunduvalt rohkem teavet ja suurema pädevuse; on mures selle pärast, et ajakirjanike ja meediaväljaannete ähvardamise juhtumid võivad oluliselt soodustada enesetsensuuri ja piirata uuriva ajakirjanduse ulatust; mõistab hukka jätkuvad laimukampaaniad, mida korraldab peamiselt üks teatav kõmuleht ja milles rünnatakse isiklikult tuntud kodanikuühiskonna aktiviste ja teatavaid poliitikuid; tuletab meelde, et kõik meediaväljaanded peavad täielikult järgima ajakirjanike kutsetegevusele kehtestatud eeskirju; juhib tähelepanu asjaolule, et meediakogukond on väga politiseeritud ja killustunud, et kutse- ja eetikastandardid on nõrgad ning ajakirjanike palgad on madalad ja nende töökohad ebakindlad; peab oluliseks seda, et ajakirjanikud oleksid täiesti sõltumatult ja nende tegevusse ei sekkutaks, ka mitte meediaväljaannete omanike poolt; väljendab heameelt meediatöötajate kokkuleppe üle parandada kehtivat eetikakoodeksit, et edendada kvaliteetset ajakirjandust; nõuab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni toetatava ning meedia kutse- ja eetikastandardite täiustamisele pühendatud dialoogi jätkamist; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt asjaolust, et aruandeperioodil ei toimunud uusi ajakirjanike vastaseid rünnakuid; väljendab siiski muret varasemate ajakirjanike vastu suunatud vägivalla- ja hirmutamisjuhtumite uurimisel ilmnenud puuduste pärast; nõuab, et pädevad asutused lahendaksid pooleliolevad ajakirjanike vastu suunatud ähvarduste ja vägivallaga seotud juhtumid, sealhulgas 2004. aastal toime pandud Duško Jovanovići mõrva, ning selleks parandaksid uurimiste läbiviimist, tehes kindlaks ja tuues kohtu ette peale otseste toimepanijate ka rünnakute taga seisvad isikud ning viies ellu ajakirjanike vastase vägivalla juhtumite uurimise jälgimiseks loodud ajutise komisjoni soovitused; tõstatab küsimuse nimetatud komisjoni praegusest koosseisust, kuna enam kui poole sellest moodustavad julgeolekuteenistuste liikmed, kes üheskoos tegutsedes võivad takistada edasiminekut ja aruannete vastuvõtmist; kutsub valitsust üles pikendama kõnealuse komisjoni volitusi ning andma talle tunduvalt rohkem teavet ja suurema pädevuse; on mures selle pärast, et ajakirjanike ja meediaväljaannete ähvardamise juhtumid võivad oluliselt soodustada enesetsensuuri ja piirata uuriva ajakirjanduse ulatust; mõistab hukka jätkuvad laimukampaaniad, mida korraldab peamiselt üks teatav kõmuleht ja milles rünnatakse isiklikult tuntud kodanikuühiskonna aktiviste ja teatavaid poliitikuid; tuletab meelde, et kõik meediaväljaanded peavad täielikult järgima ajakirjanike kutsetegevusele kehtestatud eeskirju; juhib tähelepanu asjaolule, et meediakogukond on väga politiseeritud ja killustunud, et kutse- ja eetikastandardid on nõrgad ning ajakirjanike palgad on madalad ja nende töökohad ebakindlad; peab oluliseks seda, et ajakirjanikud oleksid täiesti sõltumatult ja nende tegevusse ei sekkutaks, ka mitte meediaväljaannete omanike poolt; väljendab heameelt meediatöötajate kokkuleppe üle parandada kehtivat eetikakoodeksit, et edendada kvaliteetset ajakirjandust; nõuab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni toetatava ning meedia kutse- ja eetikastandardite täiustamisele pühendatud dialoogi jätkamist;

| 22. | väljendab heameelt puudega inimeste õigusi reguleeriva õigusraamistiku parandamise üle; on siiski mures selle pärast, et enamik avalikke ehitisi, sealhulgas 13 kõige tähtsamat neist (nt parlamendihoone, koolid, haiglad, kohtud ja sotsiaalhoolekandeasutused), ei ole endiselt puudega isikutele juurdepääsetavad, olgugi et valitsus oli lubanud 31. augustiks 2013 olukorda parandada; nõuab puudega isikute kutsealase rehabilitatsiooni ja tööhõive fondi vahendite täielikku ärakasutamist; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt puudega inimeste õigusi reguleeriva õigusraamistiku parandamise üle; on siiski mures selle pärast, et enamik avalikke ehitisi, sealhulgas 13 kõige tähtsamat neist (nt parlamendihoone, koolid, haiglad, kohtud ja sotsiaalhoolekandeasutused), ei ole endiselt puudega isikutele juurdepääsetavad, olgugi et valitsus oli lubanud 31. augustiks 2013 olukorda parandada; nõuab puudega isikute kutsealase rehabilitatsiooni ja tööhõive fondi vahendite täielikku ärakasutamist;

| 23. | palub pädevatel asutustel soodustada rahvusvähemuste paremat esindatust avaliku sektori ametikohtadel, sealhulgas politseis ja kohtutes; nõuab ka, et nad võtaksid pärast korrakohast konsulteerimist kõigi sidusrühmadega vastu uue, ELi normidele vastava vähemuste seaduse ja seaduse usukogukondade õigusliku staatuse kohta, teeksid rohkem Kotori lahe piirkonna paljurahvuselise identiteedi kaitseks ning tegeleksid vähemuste küsimustele pühendatud fondide läbipaistmatuse probleemiga; on rahul Montenegro poliitikasuundadega, mille eesmärk on luua sallivuse ja kõigi rahvusvähemuste kaasamise õhkkond; |
| --- | --- |

23.

palub pädevatel asutustel soodustada rahvusvähemuste paremat esindatust avaliku sektori ametikohtadel, sealhulgas politseis ja kohtutes; nõuab ka, et nad võtaksid pärast korrakohast konsulteerimist kõigi sidusrühmadega vastu uue, ELi normidele vastava vähemuste seaduse ja seaduse usukogukondade õigusliku staatuse kohta, teeksid rohkem Kotori lahe piirkonna paljurahvuselise identiteedi kaitseks ning tegeleksid vähemuste küsimustele pühendatud fondide läbipaistmatuse probleemiga; on rahul Montenegro poliitikasuundadega, mille eesmärk on luua sallivuse ja kõigi rahvusvähemuste kaasamise õhkkond;

| 24. | võtab teadmiseks roma õpilaste suurema osalemise kõigil haridustasemetel, kuid nõuab taas kord lisameetmeid, et soodustada roma, aškalite ja egiptlaste vähemuskogukonna juurdepääsu tervishoiule, eluasemele ja tööhõivele; nõuab tungivalt, et nii poliitikud kui ka kodanikuühiskonna aktivistid võitleksid LGBTI kogukonna vastu suunatud vaenu, diskrimineerimise ja vihakuritegudega, eelkõige püüaksid hoiakute muutmiseks harida ja teavitada avalikkust, ning korraldaksid koolitusi politseinikele, prokuröridele ja kohtunikele; nõuab sellekohase diskrimineerimise ja vägivallategude toimepanijate vastutuselevõtmist; soovitab ametiasutustel jätkata ja tugevdada pingutusi LGBTI kogukonna õiguste kaitsmiseks ja kogunemisvabaduse tagamiseks; on rahul asjaoluga, et kolmas Montenegro geiparaad oli hästi kaitstud ja toimus 13. detsembril 2015 ilma suuremate vahejuhtumiteta; kahetseb siiski geiparaadi keelustamist Nikšićis; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks roma õpilaste suurema osalemise kõigil haridustasemetel, kuid nõuab taas kord lisameetmeid, et soodustada roma, aškalite ja egiptlaste vähemuskogukonna juurdepääsu tervishoiule, eluasemele ja tööhõivele; nõuab tungivalt, et nii poliitikud kui ka kodanikuühiskonna aktivistid võitleksid LGBTI kogukonna vastu suunatud vaenu, diskrimineerimise ja vihakuritegudega, eelkõige püüaksid hoiakute muutmiseks harida ja teavitada avalikkust, ning korraldaksid koolitusi politseinikele, prokuröridele ja kohtunikele; nõuab sellekohase diskrimineerimise ja vägivallategude toimepanijate vastutuselevõtmist; soovitab ametiasutustel jätkata ja tugevdada pingutusi LGBTI kogukonna õiguste kaitsmiseks ja kogunemisvabaduse tagamiseks; on rahul asjaoluga, et kolmas Montenegro geiparaad oli hästi kaitstud ja toimus 13. detsembril 2015 ilma suuremate vahejuhtumiteta; kahetseb siiski geiparaadi keelustamist Nikšićis;

| 25. | on jätkuvalt mures koduvägivalla ning naiste ja tütarlaste vastase seksuaalvägivalla pärast, selle juhtude mahavaikimise ja süüdlaste vastutusele võtmata jätmise pärast, ohvrite ebatõhusa toetamise ja kaitsmise pärast, samuti süüdlastele leebete karistuste määramise või lausa karistamatuse pärast; nõuab tungivalt, et pädevad asutused suhtuksid koduvägivalda tõsiselt ning looksid isikukaitse teenistused, parandaksid riigiasutuste vahelist kooskõlastamist ning rakendaksid tulemuslikult naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni; nõuab, et pädevad asutused õpetaksid riigiasutuste töötajaid (sotsiaaltöötajaid, politseiametnikke jt) ohvritega töötama; rõhutab, kui oluline on suurendada järgmiste valimiste ajal naiste osakaalu poliitikas ja parandada nende pääsu tööturule; |
| --- | --- |

25.

on jätkuvalt mures koduvägivalla ning naiste ja tütarlaste vastase seksuaalvägivalla pärast, selle juhtude mahavaikimise ja süüdlaste vastutusele võtmata jätmise pärast, ohvrite ebatõhusa toetamise ja kaitsmise pärast, samuti süüdlastele leebete karistuste määramise või lausa karistamatuse pärast; nõuab tungivalt, et pädevad asutused suhtuksid koduvägivalda tõsiselt ning looksid isikukaitse teenistused, parandaksid riigiasutuste vahelist kooskõlastamist ning rakendaksid tulemuslikult naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni; nõuab, et pädevad asutused õpetaksid riigiasutuste töötajaid (sotsiaaltöötajaid, politseiametnikke jt) ohvritega töötama; rõhutab, kui oluline on suurendada järgmiste valimiste ajal naiste osakaalu poliitikas ja parandada nende pääsu tööturule;

| 26. | kutsub valitsust üles veelgi tugevdama selliseid inimõigustega tegelevaid institutsioone nagu ombudsmani ning inimõiguste ja vähemuste ministeerium, ning eraldama inimõiguste edendamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

26.

kutsub valitsust üles veelgi tugevdama selliseid inimõigustega tegelevaid institutsioone nagu ombudsmani ning inimõiguste ja vähemuste ministeerium, ning eraldama inimõiguste edendamiseks piisavalt vahendeid;

| 27. | märgib tunnustavalt ära makromajandusliku stabiilsuse ja soodsad majandusarengud; märgib ka, et Maailmapanga 2016. aasta äritegevuse aruande järgi, mis mõõdab, kui lihtne on mingis riigis äri ajada, asub Montenegro maailmas 46. kohal ning Lääne-Balkani riikide seas teisel kohal; märgib siiski, et Montenegro on lepingute jõustamise valdkonnas 188 riigi hulgast 136. kohal, mis põhjustab õiguskindlusetust; võtab teadmiseks tööstus- ja põllumajandustoodete konkurentsivõime tõstmiseks tehtud pingutused; nõuab valitsuselt edasiste struktuurireformide käivitamist, ärisõbraliku õiguskeskkonna tagamist koos samaaegse tarbijakaitse ja sotsiaalsete õiguste kaitsega, majanduses esineva korruptsiooni piiramist, tööhõivet ja majanduskasvu tekitavate majanduslike reformide elluviimist, tegelemist riigi suure jooksevkonto ja üldeelarve defitsiidi ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ning majandust mitmekesistavate tegevuspoliitikate rakendamist; |
| --- | --- |

27.

märgib tunnustavalt ära makromajandusliku stabiilsuse ja soodsad majandusarengud; märgib ka, et Maailmapanga 2016. aasta äritegevuse aruande järgi, mis mõõdab, kui lihtne on mingis riigis äri ajada, asub Montenegro maailmas 46. kohal ning Lääne-Balkani riikide seas teisel kohal; märgib siiski, et Montenegro on lepingute jõustamise valdkonnas 188 riigi hulgast 136. kohal, mis põhjustab õiguskindlusetust; võtab teadmiseks tööstus- ja põllumajandustoodete konkurentsivõime tõstmiseks tehtud pingutused; nõuab valitsuselt edasiste struktuurireformide käivitamist, ärisõbraliku õiguskeskkonna tagamist koos samaaegse tarbijakaitse ja sotsiaalsete õiguste kaitsega, majanduses esineva korruptsiooni piiramist, tööhõivet ja majanduskasvu tekitavate majanduslike reformide elluviimist, tegelemist riigi suure jooksevkonto ja üldeelarve defitsiidi ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ning majandust mitmekesistavate tegevuspoliitikate rakendamist;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on tugevdada VKEde sektorit ning toetada neid paremate õigusaktide, rahastamise, tööstuspoliitika rakendamise, varimajanduse vähendamise ja ettevõtete üleriigilise elektroonilise registreerimise kiirendamise kaudu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on tugevdada VKEde sektorit ning toetada neid paremate õigusaktide, rahastamise, tööstuspoliitika rakendamise, varimajanduse vähendamise ja ettevõtete üleriigilise elektroonilise registreerimise kiirendamise kaudu;

| 29. | märgib murega, et Montenegro ei tegutse kooskõlas kolmanda energiapaketiga ja riigi gaasituru arendamine on soiku jäänud; juhib tähelepanu vajadusele eraldada eesmärkide saavutamiseks piisavalt vahendeid ja luua spetsiaalne energiatõhususe agentuur; |
| --- | --- |

29.

märgib murega, et Montenegro ei tegutse kooskõlas kolmanda energiapaketiga ja riigi gaasituru arendamine on soiku jäänud; juhib tähelepanu vajadusele eraldada eesmärkide saavutamiseks piisavalt vahendeid ja luua spetsiaalne energiatõhususe agentuur;

| 30. | märgib, et riigiabi küsimus tekitab endiselt muret, eelkõige seoses riigiabi kontrollkomisjoni ja riigiabi kontrolli üksuse sõltumatusega, uutest õigusaktidest teavitamise ja nende ühilduvusega ning suurtele investeerimisprojektidele ja alumiiniumitehasele KAP antava riigiabiga; on endiselt mures KAPi pankrotimenetluse lõpplahendusega viivitamise pärast, kuna sellega rikutakse riigi stabiliseerimis- ja assotsiatseerimislepingust tulenevaid kohustusi; kordab oma üleskutset valitsusele ja seotud osapooltele leida KAPi pankrotimenetluse küsimuses jätkusuutlik ja läbirääkimistel põhinev, läbipaistev ja õigusriigi põhimõtetele vastav lahendus, mis oleks kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga; soovitab tellida KAPi rahandusküsimuste täieliku ja sõltumatu auditi, mis hõlmaks ajavahemikku selle omandamisest ettevõtte CEAC poolt 2005. aastal kuni tänaseni; nõuab eritähelepanu pööramist kavadele ehitada uus kiirtee, millest saab Montenegro kõigi aegade suurim riiklik projekt ja kuluartikkel; palub ametivõimudel tagada riiklike vahendite nõuetekohane kasutamine ja asjaomaste õigusaktide järgimine; |
| --- | --- |

30.

märgib, et riigiabi küsimus tekitab endiselt muret, eelkõige seoses riigiabi kontrollkomisjoni ja riigiabi kontrolli üksuse sõltumatusega, uutest õigusaktidest teavitamise ja nende ühilduvusega ning suurtele investeerimisprojektidele ja alumiiniumitehasele KAP antava riigiabiga; on endiselt mures KAPi pankrotimenetluse lõpplahendusega viivitamise pärast, kuna sellega rikutakse riigi stabiliseerimis- ja assotsiatseerimislepingust tulenevaid kohustusi; kordab oma üleskutset valitsusele ja seotud osapooltele leida KAPi pankrotimenetluse küsimuses jätkusuutlik ja läbirääkimistel põhinev, läbipaistev ja õigusriigi põhimõtetele vastav lahendus, mis oleks kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga; soovitab tellida KAPi rahandusküsimuste täieliku ja sõltumatu auditi, mis hõlmaks ajavahemikku selle omandamisest ettevõtte CEAC poolt 2005. aastal kuni tänaseni; nõuab eritähelepanu pööramist kavadele ehitada uus kiirtee, millest saab Montenegro kõigi aegade suurim riiklik projekt ja kuluartikkel; palub ametivõimudel tagada riiklike vahendite nõuetekohane kasutamine ja asjaomaste õigusaktide järgimine;

| 31. | kordab oma muret selle pärast, et mõnedes riigi osades elavad paljud inimesed suhtelises vaesuses ning pikaajaline ja noorte tööpuudus on püsivalt kõrge; rõhutab, kui oluline on kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalnõukogu kaasamine tööhõivepoliitika väljakujundamisse; nõuab paremat sotsiaaldialoogi; märgib haridussüsteemis omandatavate oskuste mittevastavust tööturu vajadustele ning suurenevat sotsiaalmajanduslikku lõhet riigi põhja- ja lõunaosa vahel; nõuab tööhõive ja eriti noorte tööhõive suurendamiseks aktiivsemaid tööturumeetmeid; märgib vajadust võidelda tulemuslikumalt maksudest kõrvalehoidumisega ning kehtestada sotsiaalselt õiglasem maksusüsteem; soovitab valitsusel kiirendada tööd Montenegro tähtsamate probleemide lahendamiseks seoses sotsiaalse kaasamise, vaesuse vähendamise ja varimajandusega; tunneb heameelt 2016. aasta sotsiaalse kaasamise tegevuskava vastuvõtmisest; tunneb heameelt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumist; |
| --- | --- |

31.

kordab oma muret selle pärast, et mõnedes riigi osades elavad paljud inimesed suhtelises vaesuses ning pikaajaline ja noorte tööpuudus on püsivalt kõrge; rõhutab, kui oluline on kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalnõukogu kaasamine tööhõivepoliitika väljakujundamisse; nõuab paremat sotsiaaldialoogi; märgib haridussüsteemis omandatavate oskuste mittevastavust tööturu vajadustele ning suurenevat sotsiaalmajanduslikku lõhet riigi põhja- ja lõunaosa vahel; nõuab tööhõive ja eriti noorte tööhõive suurendamiseks aktiivsemaid tööturumeetmeid; märgib vajadust võidelda tulemuslikumalt maksudest kõrvalehoidumisega ning kehtestada sotsiaalselt õiglasem maksusüsteem; soovitab valitsusel kiirendada tööd Montenegro tähtsamate probleemide lahendamiseks seoses sotsiaalse kaasamise, vaesuse vähendamise ja varimajandusega; tunneb heameelt 2016. aasta sotsiaalse kaasamise tegevuskava vastuvõtmisest; tunneb heameelt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumist;

| 32. | nõuab täiendavaid jõupingutusi Ulcinji soolajärve bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, eriti kuna tegemist on Aadria mere idaranniku tähtsaima lindude pesitsemis- ja talvitumispaigaga; palub valitsusel jätkata ja intensiivistada tegevust selle ainulaadse ökosüsteemi riiklikuks ja rahvusvaheliseks säästvaks kaitseks, tunnistades, et soolatasandike toimimine on üks parimaid näiteid majandusarengu ja keskkonnakaitse koostoimest, kuna vaid toimivad soolatasandikud saavad pakkuda igal aastal miljonitele lindudele loomuliku paljunemise võimalust; ergutab rannikuala säästvalt arendama ning kaitsma looduskeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust vastavalt Euroopa normidele; rõhutab vajadust rohkem pingutada uue keskkonnaseaduse vastuvõtmiseks koos vajadusega hinnata keskkonnamõju ning tõsta asjaomast haldus- ja kooskõlastussuutlikkust; on rahul kliimastrateegia vastuvõtmisega 2015. aasta septembris; võtab teadmiseks Montenegro valitsuse kavatsuse rajada uusi hüdroelektrijaamu; tuletab meelde keskkonnamõju usaldusväärse hindamise vajalikkust kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

32.

nõuab täiendavaid jõupingutusi Ulcinji soolajärve bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, eriti kuna tegemist on Aadria mere idaranniku tähtsaima lindude pesitsemis- ja talvitumispaigaga; palub valitsusel jätkata ja intensiivistada tegevust selle ainulaadse ökosüsteemi riiklikuks ja rahvusvaheliseks säästvaks kaitseks, tunnistades, et soolatasandike toimimine on üks parimaid näiteid majandusarengu ja keskkonnakaitse koostoimest, kuna vaid toimivad soolatasandikud saavad pakkuda igal aastal miljonitele lindudele loomuliku paljunemise võimalust; ergutab rannikuala säästvalt arendama ning kaitsma looduskeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust vastavalt Euroopa normidele; rõhutab vajadust rohkem pingutada uue keskkonnaseaduse vastuvõtmiseks koos vajadusega hinnata keskkonnamõju ning tõsta asjaomast haldus- ja kooskõlastussuutlikkust; on rahul kliimastrateegia vastuvõtmisega 2015. aasta septembris; võtab teadmiseks Montenegro valitsuse kavatsuse rajada uusi hüdroelektrijaamu; tuletab meelde keskkonnamõju usaldusväärse hindamise vajalikkust kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvaheliste normidega;

| 33. | tunnustab Montenegro aktiivset osalemist ja konstruktiivset rolli piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös, sealhulgas piirkondlikus lepitustegevuses ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kriisiohjamisoperatsioonidesse panustamisel; tõstab esile Montenegro konstruktiivset tegutsemist Berliini protsessi ja Lääne-Balkani riikide kuuiku algatuse raames; tunnustab Montenegrot tema tegevuse täieliku ühitamise eest ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ning soovitab valitsusel jätkata samasugusel täieliku ühtivuse kursil; on rahul rahvusvaheliste piiravate meetmete rakendamise seaduse vastuvõtmisega, muu hulgas seoses Krimmi ebaseaduslikku annekteerimisega Venemaa poolt ja Ida-Ukraina sündmustega; õhutab teisi piirkonna riike oma välispoliitika ühitamisel ELiga koostööd tegema ja Montenegrost eeskuju võtma; kutsub Montenegro ametiasutusi üles enne järgmist Lääne-Balkani riikide tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Prantsusmaal, kiiresti rakendama nn pehmeid meetmeid (nt piiriületuskorra lihtsustamine ja ühtlustamine, raudteereformid, infosüsteemid), milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel; |
| --- | --- |

33.

tunnustab Montenegro aktiivset osalemist ja konstruktiivset rolli piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös, sealhulgas piirkondlikus lepitustegevuses ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kriisiohjamisoperatsioonidesse panustamisel; tõstab esile Montenegro konstruktiivset tegutsemist Berliini protsessi ja Lääne-Balkani riikide kuuiku algatuse raames; tunnustab Montenegrot tema tegevuse täieliku ühitamise eest ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ning soovitab valitsusel jätkata samasugusel täieliku ühtivuse kursil; on rahul rahvusvaheliste piiravate meetmete rakendamise seaduse vastuvõtmisega, muu hulgas seoses Krimmi ebaseaduslikku annekteerimisega Venemaa poolt ja Ida-Ukraina sündmustega; õhutab teisi piirkonna riike oma välispoliitika ühitamisel ELiga koostööd tegema ja Montenegrost eeskuju võtma; kutsub Montenegro ametiasutusi üles enne järgmist Lääne-Balkani riikide tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Prantsusmaal, kiiresti rakendama nn pehmeid meetmeid (nt piiriületuskorra lihtsustamine ja ühtlustamine, raudteereformid, infosüsteemid), milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel;

| 34. | väljendab heameelt NATO otsuse üle esitada Montenegrole alliansiga ühinemise kutse ning soovitab kiireid ja tõhusaid ühinemisläbirääkimisi; sellega seoses õhutab jätkama julgeolekusektori reformimist; tervitab Montenegro osalemist ELi juhitud ÜJKP missioonidel; tuletab meelde, et ühinemisläbirääkimised ELiga ei ole seotud NATOga ühinemise protsessiga; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt NATO otsuse üle esitada Montenegrole alliansiga ühinemise kutse ning soovitab kiireid ja tõhusaid ühinemisläbirääkimisi; sellega seoses õhutab jätkama julgeolekusektori reformimist; tervitab Montenegro osalemist ELi juhitud ÜJKP missioonidel; tuletab meelde, et ühinemisläbirääkimised ELiga ei ole seotud NATOga ühinemise protsessiga;

| 35. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovoga sõlmitud piirilepingute üle ja nõuab tungivalt, et Montenegro hoogustaks sellest lähtuvalt tööd piiriküsimuste lahendamiseks Horvaatia ja Serbiaga, ning kui lahenduse leidmine vastastikuse kokkuleppe teel peaks osutuma võimatuks, nõuab vaidluste lahendamist Haagi Rahvusvahelises Kohtus kooskõlas rahvusvahelise õiguse eeskirjade ja põhimõtetega; kordab oma üleskutset ametivõimudele aidata lahendada endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi (JFSV) pärandiga, sealhulgas sõjaväe ja sõjalaevastikuga seotud pärilusküsimusi; soovitab Montenegrol ka edaspidi lahendada kahepoolsed vaidlusalused küsimused oma naaberriikidega konstruktiivselt ja heanaaberlikult ühinemisprotsessi võimalikult varases järgus; samuti kutsub Montenegro ametiasutusi üles laiendama koostööd naaberriikidega, jagades teavet ühinemiseelsete läbirääkimiste kogemuste kohta; kutsub Montenegro ametiasutusi üles täielikult järgima endise JFSV pärilusküsimustega seotud sätteid, eriti sõjalise iseloomuga varade osas; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovoga sõlmitud piirilepingute üle ja nõuab tungivalt, et Montenegro hoogustaks sellest lähtuvalt tööd piiriküsimuste lahendamiseks Horvaatia ja Serbiaga, ning kui lahenduse leidmine vastastikuse kokkuleppe teel peaks osutuma võimatuks, nõuab vaidluste lahendamist Haagi Rahvusvahelises Kohtus kooskõlas rahvusvahelise õiguse eeskirjade ja põhimõtetega; kordab oma üleskutset ametivõimudele aidata lahendada endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi (JFSV) pärandiga, sealhulgas sõjaväe ja sõjalaevastikuga seotud pärilusküsimusi; soovitab Montenegrol ka edaspidi lahendada kahepoolsed vaidlusalused küsimused oma naaberriikidega konstruktiivselt ja heanaaberlikult ühinemisprotsessi võimalikult varases järgus; samuti kutsub Montenegro ametiasutusi üles laiendama koostööd naaberriikidega, jagades teavet ühinemiseelsete läbirääkimiste kogemuste kohta; kutsub Montenegro ametiasutusi üles täielikult järgima endise JFSV pärilusküsimustega seotud sätteid, eriti sõjalise iseloomuga varade osas;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Montenegro valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Montenegro valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 1.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/80

---

P8_TA(2016)0093

Pangandusliit – 2015. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta resolutsioon pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (2015/2221(INI))

(2018/C 050/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ühtse järelevalvemehhanismi määrus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ühtse järelevalvemehhanismi määrus) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2),

| — | võttes arvesse 2015. aasta märtsis avaldatud EKP järelevalveülesannete täitmist käsitlevat aastaaruannet 2014 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta märtsis avaldatud EKP järelevalveülesannete täitmist käsitlevat aastaaruannet 2014 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. septembri 2014. aasta otsust Euroopa Keskpanga rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe rakendamise kohta (EKP/2014/39) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. septembri 2014. aasta otsust Euroopa Keskpanga rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe rakendamise kohta (EKP/2014/39) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 4. veebruari 2014. aasta otsust, millega määratakse kindlaks põhjalikule hindamisele kuuluvad krediidiasutused (EKP/2014/3) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 4. veebruari 2014. aasta otsust, millega määratakse kindlaks põhjalikule hindamisele kuuluvad krediidiasutused (EKP/2014/3) (6),

| — | võttes arvesse Baseli komitee hiljutist tööd, eelkõige krediidiriski standardmeetodi läbivaatamise ja operatsiooniriski mõõtmise läbivaatamise vallas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli komitee hiljutist tööd, eelkõige krediidiriski standardmeetodi läbivaatamise ja operatsiooniriski mõõtmise läbivaatamise vallas,

| — | võttes arvesse põhjalikku hindamist, mille Euroopa Keskpank viis läbi 2013. aasta novembrist 2014. aasta oktoobrini (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhjalikku hindamist, mille Euroopa Keskpank viis läbi 2013. aasta novembrist 2014. aasta oktoobrini (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/534 järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/534 järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) (9), millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) (9), millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu vahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses ühtse kriisilahenduskorra raames Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud ülesannete täitmisega (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu vahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses ühtse kriisilahenduskorra raames Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud ülesannete täitmisega (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevat aruannet (nn viie juhi aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevat aruannet (nn viie juhi aruanne),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni otsust kaevata Holland, Luksemburg, Poola, Rootsi, Rumeenia ja Tšehhi Vabariik pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi (2014/59/EL) rakendamata jätmise pärast Euroopa Liidu Kohtusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni otsust kaevata Holland, Luksemburg, Poola, Rootsi, Rumeenia ja Tšehhi Vabariik pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi (2014/59/EL) rakendamata jätmise pärast Euroopa Liidu Kohtusse,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2015. aasta avaldust pangandusliidu ja ühtse kriisilahendusfondi üleminekulaenude korra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2015. aasta avaldust pangandusliidu ja ühtse kriisilahendusfondi üleminekulaenude korra kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (12),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2015. aasta märtsi aruannet riiginõuete regulatiivse käsitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2015. aasta märtsi aruannet riiginõuete regulatiivse käsitluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta teatist „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ (COM(2015)0587), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta teatist „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ (COM(2015)0587),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem (COM(2015)0586),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0033/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0033/2016),

| A. | arvestades, et pangandusliit on rahaliidu asendamatu osa ning tõelise majandus- ja rahaliidu loomise alustala, ning arvestades, et selles võivad osaleda ka liikmesriigid, kus ei ole kasutusel euro; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pangandusliit on rahaliidu asendamatu osa ning tõelise majandus- ja rahaliidu loomise alustala, ning arvestades, et selles võivad osaleda ka liikmesriigid, kus ei ole kasutusel euro;

| B. | arvestades, et pangandusliit on vajalik vahend stabiilsuse tagamiseks ja usalduse taastamiseks euroala pankade vastu, finantsintegratsiooni edendamiseks, riskide ja moraaliriski vähendamiseks Euroopa pangandussüsteemis, riikide ja pankade vahelise sideme katkestamisele kaasaaitamiseks ja riskide jagamise soodustamiseks rahaliidus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pangandusliit on vajalik vahend stabiilsuse tagamiseks ja usalduse taastamiseks euroala pankade vastu, finantsintegratsiooni edendamiseks, riskide ja moraaliriski vähendamiseks Euroopa pangandussüsteemis, riikide ja pankade vahelise sideme katkestamisele kaasaaitamiseks ja riskide jagamise soodustamiseks rahaliidus;

| C. | arvestades, et pangandusliit mängib olulist rolli investeeringute rahastamisel ja seega majanduskasvu edendamisel ja töökohtade loomisel kogu ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pangandusliit mängib olulist rolli investeeringute rahastamisel ja seega majanduskasvu edendamisel ja töökohtade loomisel kogu ELis;

| D. | arvestades, et pangandusliidus peab lisaks ühtsetele eeskirjadele olema ühtne järelevalvemehhanism, ühtne kriisilahenduskord, kõrgetasemeline ja ühtne hoiuste kaitse tase ning tõhus fiskaalne kaitsemehhanism ELi tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pangandusliidus peab lisaks ühtsetele eeskirjadele olema ühtne järelevalvemehhanism, ühtne kriisilahenduskord, kõrgetasemeline ja ühtne hoiuste kaitse tase ning tõhus fiskaalne kaitsemehhanism ELi tasandil;

| E. | arvestades, et ühtne järelevalvemehhanism on pangandusliidu esimene sammas ja selle eesmärk on tagada ühtne ja ühtlane järelevalve osalevate liikmesriikide pankade üle, luua pangandusturul võrdsed tingimused ning aidata kaasa krediidiasutuste kindlusele ja usaldusväärsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele, austades samal ajal pankade ja nende ärimudelite mitmekesisust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtne järelevalvemehhanism on pangandusliidu esimene sammas ja selle eesmärk on tagada ühtne ja ühtlane järelevalve osalevate liikmesriikide pankade üle, luua pangandusturul võrdsed tingimused ning aidata kaasa krediidiasutuste kindlusele ja usaldusväärsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele, austades samal ajal pankade ja nende ärimudelite mitmekesisust;

| F. | arvestades, et Euroopa Keskpank (EKP) ei ole suutnud võtta siiani oma järelevalveülesannetes piisavalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Keskpank (EKP) ei ole suutnud võtta siiani oma järelevalveülesannetes piisavalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet;

| G. | arvestades, et ühtne kriisilahenduskord on pangandusliidu teine sammas ja selle eesmärk on tagada ühtsed eeskirjad ja menetlused ning ühine otsuste tegemise protsess, et tegeleda raskustes olevate pankade kriisilahendusega nõuetekohaselt ja nii, et see mõjutaks kogu Euroopas võimalikult vähe ülejäänud finantssüsteemi, reaalmajandust, tavakodanikke ja riikide rahandust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtne kriisilahenduskord on pangandusliidu teine sammas ja selle eesmärk on tagada ühtsed eeskirjad ja menetlused ning ühine otsuste tegemise protsess, et tegeleda raskustes olevate pankade kriisilahendusega nõuetekohaselt ja nii, et see mõjutaks kogu Euroopas võimalikult vähe ülejäänud finantssüsteemi, reaalmajandust, tavakodanikke ja riikide rahandust;

| H. | arvestades, et pangandusliidu kolmas sammas on siiani seisnenud riiklike hoiuste tagamise skeemide ühtlustamises, kuid komisjon esitas hiljuti ettepaneku töötada välja Euroopa hoiuste tagamise skeem, mille eesmärk on saavutada järk-järgult hoiuste kaitse ühtne tase, ning kaasseadusandjad peavad selle üle otsustama seadusandliku tavamenetluse raames; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pangandusliidu kolmas sammas on siiani seisnenud riiklike hoiuste tagamise skeemide ühtlustamises, kuid komisjon esitas hiljuti ettepaneku töötada välja Euroopa hoiuste tagamise skeem, mille eesmärk on saavutada järk-järgult hoiuste kaitse ühtne tase, ning kaasseadusandjad peavad selle üle otsustama seadusandliku tavamenetluse raames;

| I. | arvestades, et ühtse järelevalvemehhanismi määrus ja ühtse kriisilahenduskorra määrus eeldavad, et uued organid, mis luuakse nii ühtse järelevalvemehhanismi raames (eelkõige EKP järelevalvenõukogu) kui ka ühtse kriisilahenduskorra raames (eelkõige Ühtne Kriisilahendusnõukogu), järgiksid oma ülesannete täitmisel läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtteid; arvestades, et need organid peaksid olema nii selles küsimuses kui ka tehnilise pädevuse ja usaldusväärsuse poolest teistele eeskujuks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühtse järelevalvemehhanismi määrus ja ühtse kriisilahenduskorra määrus eeldavad, et uued organid, mis luuakse nii ühtse järelevalvemehhanismi raames (eelkõige EKP järelevalvenõukogu) kui ka ühtse kriisilahenduskorra raames (eelkõige Ühtne Kriisilahendusnõukogu), järgiksid oma ülesannete täitmisel läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtteid; arvestades, et need organid peaksid olema nii selles küsimuses kui ka tehnilise pädevuse ja usaldusväärsuse poolest teistele eeskujuks;

Ühtne järelevalvemehhanism

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et loodud on ühtne järelevalvemehhanism, mis on olnud selle loomisest saadik edukas nii toimimise kui ka järelevalve kvaliteedi seisukohast, ja peab seda projekti keerukust ja väga lühikest elluviimise aega arvestades märkimisväärseks saavutuseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt selle üle, et loodud on ühtne järelevalvemehhanism, mis on olnud selle loomisest saadik edukas nii toimimise kui ka järelevalve kvaliteedi seisukohast, ja peab seda projekti keerukust ja väga lühikest elluviimise aega arvestades märkimisväärseks saavutuseks;

| 2. | pooldab pangandusliidus laia esindatust, st mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuse tulevast kaasamist ja osalust (kooskõlas kehtestatud õigusnormide ja menetlustega) ning ELi mittekuuluvate kolmandate riikidega tehtavat tõhustatud koostööd; kinnitab, et riikide pädevate asutuste tegevuse tihedam koordineerimine ELis ja rahvusvahelisel tasandil on äärmiselt tähtis selleks, et tagada süsteemselt oluliste pankade tõhus reguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- |

2.

pooldab pangandusliidus laia esindatust, st mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuse tulevast kaasamist ja osalust (kooskõlas kehtestatud õigusnormide ja menetlustega) ning ELi mittekuuluvate kolmandate riikidega tehtavat tõhustatud koostööd; kinnitab, et riikide pädevate asutuste tegevuse tihedam koordineerimine ELis ja rahvusvahelisel tasandil on äärmiselt tähtis selleks, et tagada süsteemselt oluliste pankade tõhus reguleerimine ja järelevalve;

| 3. | väljendab töökorraldusega seoses erilist heameelt eelkõige järgmise üle:






  a) | töölevõtmise protsess, mille tulemuseks oli hea sooline, kultuuriline ja pädevuste tasakaal, mis aitab kaasa ühtse järelevalvemehhanismi riikideülesele olemusele, ning põhjalik koolitusprogramm riikide pädevatele asutustele ja EKP töötajatele; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et EKP lepingute sõlmimise tavasid saaks täiustada, pidades eelkõige silmas arvukaid lühiajalisi lepinguid, töötajate tööaja kontrolli, töölevõtmismenetluste läbipaistvust ja ametiühingutega läbirääkimise valmidust; võtab teadmiseks EKP avalduse selle kohta, et ametisse on nimetatud esimene teenuste valdkonna eest vastutav juht, kelle pädevusvaldkonda kuuluvad kõik haldusteenused, IT-teenused ja inimressursid; |
| --- | --- | --- |

3.

väljendab töökorraldusega seoses erilist heameelt eelkõige järgmise üle:

a)

töölevõtmise protsess, mille tulemuseks oli hea sooline, kultuuriline ja pädevuste tasakaal, mis aitab kaasa ühtse järelevalvemehhanismi riikideülesele olemusele, ning põhjalik koolitusprogramm riikide pädevatele asutustele ja EKP töötajatele; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et EKP lepingute sõlmimise tavasid saaks täiustada, pidades eelkõige silmas arvukaid lühiajalisi lepinguid, töötajate tööaja kontrolli, töölevõtmismenetluste läbipaistvust ja ametiühingutega läbirääkimise valmidust; võtab teadmiseks EKP avalduse selle kohta, et ametisse on nimetatud esimene teenuste valdkonna eest vastutav juht, kelle pädevusvaldkonda kuuluvad kõik haldusteenused, IT-teenused ja inimressursid;

| b) | riikide parimatel tavadel põhineva järelevalve käsiraamatu koostamine, milles nähakse ette kogu euroala hõlmava järelevalvemenetluse ühtsed protsessid, menetlused ja meetodid; |
| --- | --- |

b)

riikide parimatel tavadel põhineva järelevalve käsiraamatu koostamine, milles nähakse ette kogu euroala hõlmava järelevalvemenetluse ühtsed protsessid, menetlused ja meetodid;

| c) | IT-taristu ja analüütiliste tugivahendite loomine; rõhutab, kui oluline on tugev ja hästitoimiv IT-süsteem, mis oleks kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi raames täidetavate järelevalveülesannete vajadustega; toetab ühtse järelevalvemehhanismi ja riiklike järelevalveasutuste tegevuse koordineerimist, et üks rakendus vastaks kõikidele andmetega seotud vajadustele; |
| --- | --- |

c)

IT-taristu ja analüütiliste tugivahendite loomine; rõhutab, kui oluline on tugev ja hästitoimiv IT-süsteem, mis oleks kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi raames täidetavate järelevalveülesannete vajadustega; toetab ühtse järelevalvemehhanismi ja riiklike järelevalveasutuste tegevuse koordineerimist, et üks rakendus vastaks kõikidele andmetega seotud vajadustele;

| d) | ühiste järelevalverühmade moodustamine ja dialoog, mida nad on alustanud järelevalve alla kuuluvate krediidiasutustega; |
| --- | --- |

d)

ühiste järelevalverühmade moodustamine ja dialoog, mida nad on alustanud järelevalve alla kuuluvate krediidiasutustega;

| e) | ühiste menetluste läbiviimiseks vajalikud protsessid (oluliste osaluste lubamine, litsentside andmine, üleeuroopalise tegevusloa andmine, sobivust ja nõuetele vastavust käsitlevad hinnangud); |
| --- | --- |

e)

ühiste menetluste läbiviimiseks vajalikud protsessid (oluliste osaluste lubamine, litsentside andmine, üleeuroopalise tegevusloa andmine, sobivust ja nõuetele vastavust käsitlevad hinnangud);

| 4. | märgib, et ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohaselt nõutavad haldusmenetlused on väga oluline ja sageli ebaproportsionaalselt suur osa tööst, ning on valmis kaaluma ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada operatiivset koormust kõigi tasandite struktuuridele ja parandada ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve tulemuslikkust, kasutades näiteks ära haldusmenetluste lihtsustamise võimalusi või delegeerides konkreetsete haldusküsimuste kohta tehtavate teatavate otsuste tegemise, lähtuvalt selgetest raamidest ja juhistest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohaselt nõutavad haldusmenetlused on väga oluline ja sageli ebaproportsionaalselt suur osa tööst, ning on valmis kaaluma ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada operatiivset koormust kõigi tasandite struktuuridele ja parandada ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve tulemuslikkust, kasutades näiteks ära haldusmenetluste lihtsustamise võimalusi või delegeerides konkreetsete haldusküsimuste kohta tehtavate teatavate otsuste tegemise, lähtuvalt selgetest raamidest ja juhistest;

| 5. | märgib rahuloluga, et EKP eetikareeglid on läbi vaadatud, ja rõhutab, kui olulised on huvide konflikti käsitlevad tõhusad eeskirjad ja töötajate, aga ka juhtorganite liikmete finantstööstuse poolse lubamatu mõjutamise vältimiseks võetud kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuloluga, et EKP eetikareeglid on läbi vaadatud, ja rõhutab, kui olulised on huvide konflikti käsitlevad tõhusad eeskirjad ja töötajate, aga ka juhtorganite liikmete finantstööstuse poolse lubamatu mõjutamise vältimiseks võetud kaitsemeetmed;

| 6. | on veendunud, et kuigi ühiste järelevalverühmade vähem kui aastaga saavutatud tulemused on märkimisväärsed, on nende tööd võimalik veelgi täiustada, kaasates muu hulgas riikide pädevaid asutusi tõhusamalt otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et kuigi ühiste järelevalverühmade vähem kui aastaga saavutatud tulemused on märkimisväärsed, on nende tööd võimalik veelgi täiustada, kaasates muu hulgas riikide pädevaid asutusi tõhusamalt otsuste tegemisse;

| 7. | võtab teadmiseks järelevalve alla kuuluvate üksuste märkused, et järelevalvetegevust oleks vaja varakult planeerida, et parandada selle kvaliteeti ja vältida pankade äritegevuse tahtmatut mõjutamist, ning leiab, et selles suhtes on veel võimalik palju ära teha; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks järelevalve alla kuuluvate üksuste märkused, et järelevalvetegevust oleks vaja varakult planeerida, et parandada selle kvaliteeti ja vältida pankade äritegevuse tahtmatut mõjutamist, ning leiab, et selles suhtes on veel võimalik palju ära teha;

| 8. | rõhutab, et vaja on vältida topeltaruandluse nõudmist ja mitmekordseid aruandluskanaleid ning üldisemalt krediidiasutuste, eelkõige väiksemate pankade tarbetut halduskoormust, samuti on vaja tagada proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine; nõuab andmekogumise tõhustamist, kusjuures kinni tuleks pidada andmete ühekordse esitamise põhimõttest ning kontrollida tuleks andmekogumise kasulikkust, teostatavust ja proportsionaalsust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et vaja on vältida topeltaruandluse nõudmist ja mitmekordseid aruandluskanaleid ning üldisemalt krediidiasutuste, eelkõige väiksemate pankade tarbetut halduskoormust, samuti on vaja tagada proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine; nõuab andmekogumise tõhustamist, kusjuures kinni tuleks pidada andmete ühekordse esitamise põhimõttest ning kontrollida tuleks andmekogumise kasulikkust, teostatavust ja proportsionaalsust;

| 9. | palub EKP-l tagada, et krediidiriski tervikliku andmebaasi loomisel (analüütiline andmekogu Anacredit) pööratakse erilist tähelepanu proportsionaalsuse põhimõttele ja vajadusele vältida ebaproportsionaalselt kõrgeid halduskulusid, eelkõige väiksemate asutuste jaoks; palub sellega seoses mõõdukust asjaomaste aruandluskünniste seadmisel; |
| --- | --- |

9.

palub EKP-l tagada, et krediidiriski tervikliku andmebaasi loomisel (analüütiline andmekogu Anacredit) pööratakse erilist tähelepanu proportsionaalsuse põhimõttele ja vajadusele vältida ebaproportsionaalselt kõrgeid halduskulusid, eelkõige väiksemate asutuste jaoks; palub sellega seoses mõõdukust asjaomaste aruandluskünniste seadmisel;

| 10. | rõhutab, kui tähtis on tihe suhtlus otsese ja kaudse mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest vastutavate EKP peadirektoraatide ning horisontaalse järelevalve ja eksperditeenuste eest vastutava peadirektoraadi vahel, ning rõhutab rolli, mida viimati nimetatu omab konkreetsete individuaalsete mikrotasandi usaldatavusmeetmete aluseks oleva ühtse järelevalvekäsituse mõistmise parandamisel järelevalve alla kuuluvates üksustes; rõhutab, kui oluline on ühtse järelevalvemehhanismi töötajate ja sõltumatu rahapoliitika elluviimiseks vajalikke teenuseid osutavate töötajate täielik organisatsiooniline lahutatus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, kui tähtis on tihe suhtlus otsese ja kaudse mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest vastutavate EKP peadirektoraatide ning horisontaalse järelevalve ja eksperditeenuste eest vastutava peadirektoraadi vahel, ning rõhutab rolli, mida viimati nimetatu omab konkreetsete individuaalsete mikrotasandi usaldatavusmeetmete aluseks oleva ühtse järelevalvekäsituse mõistmise parandamisel järelevalve alla kuuluvates üksustes; rõhutab, kui oluline on ühtse järelevalvemehhanismi töötajate ja sõltumatu rahapoliitika elluviimiseks vajalikke teenuseid osutavate töötajate täielik organisatsiooniline lahutatus;

| 11. | nõuab EKP järelevalve alla kuuluvate asutuste põhjalike hindamiste süsteemset läbivaatamist ning metoodika asjakohast täiustamist saadud kogemuste põhjal juhtudel, kus asutus on hinnangu kohaselt usaldusväärne, kuid satub siiski raskustesse, ning juhtudel, kus asutust peetakse stressitesti põhjal alakapitaliseerituks, kuid testi stsenaarium osutub märkimisväärselt ebarealistlikuks; tõstab esile praeguse stressitestide metoodika piiratust, sest selle käigus hinnatakse kolmandate riikide võimalikku mõju pankade sisehinnangute põhjal; |
| --- | --- |

11.

nõuab EKP järelevalve alla kuuluvate asutuste põhjalike hindamiste süsteemset läbivaatamist ning metoodika asjakohast täiustamist saadud kogemuste põhjal juhtudel, kus asutus on hinnangu kohaselt usaldusväärne, kuid satub siiski raskustesse, ning juhtudel, kus asutust peetakse stressitesti põhjal alakapitaliseerituks, kuid testi stsenaarium osutub märkimisväärselt ebarealistlikuks; tõstab esile praeguse stressitestide metoodika piiratust, sest selle käigus hinnatakse kolmandate riikide võimalikku mõju pankade sisehinnangute põhjal;

| 12. | peab kiiduväärseks asjaolu, et EKP tegeleb makromajanduslike stressitestide raamistiku täiustamisega, et integreerida stressitestide näidisraamistikku realistlikumaid ja dünaamilisi elemente, lisada likviidsust ja pangandussüsteemi sisest nn nakkusefekti käsitlevad sobivad komponendid ning võtta laiemas raamistikus arvesse reaalmajanduse ja varipangandussektori omavahelisi seoseid; |
| --- | --- |

12.

peab kiiduväärseks asjaolu, et EKP tegeleb makromajanduslike stressitestide raamistiku täiustamisega, et integreerida stressitestide näidisraamistikku realistlikumaid ja dünaamilisi elemente, lisada likviidsust ja pangandussüsteemi sisest nn nakkusefekti käsitlevad sobivad komponendid ning võtta laiemas raamistikus arvesse reaalmajanduse ja varipangandussektori omavahelisi seoseid;

| 13. | on arvamusel, et enne ühtse järelevalvemehhanismi käivitamist tehtav põhjalik hindamine on oluline samm kriisiaastatel kaotatud usalduse tagasivõitmise ja euroala pangandussüsteemi vastupanuvõime tugevdamise suunas, sest see parandab pangandussüsteemi kapitalisatsiooni ja suurendab läbipaistvust; on seisukohal, et selliste pankade kindlaksmääramisel, kes peaksid oma kapitalisatsiooni parandama ja finantsvõimendust vähendama, on olulised vahendid järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsess ja pankade bilansi jätkuv põhjalik hindamine; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et enne ühtse järelevalvemehhanismi käivitamist tehtav põhjalik hindamine on oluline samm kriisiaastatel kaotatud usalduse tagasivõitmise ja euroala pangandussüsteemi vastupanuvõime tugevdamise suunas, sest see parandab pangandussüsteemi kapitalisatsiooni ja suurendab läbipaistvust; on seisukohal, et selliste pankade kindlaksmääramisel, kes peaksid oma kapitalisatsiooni parandama ja finantsvõimendust vähendama, on olulised vahendid järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsess ja pankade bilansi jätkuv põhjalik hindamine;

| 14. | toonitab asjaolu, et majandus on taastumas, kuid see on eelkõige ebapiisavate struktuurireformide ja investeeringute ning liiga vähese lähenemise ja ülemäärase välisfaktoritest sõltumise tõttu siiski veel habras ja tagasihoidlik ning ka inflatsioon jääb arvestatule alla; märgib seda arvesse võttes, et kuigi lähiminevikus on juba täheldatud olukorra selget paranemist, on krediididünaamika paljudes riikides endiselt loid ning paljude Euroopa pankade bilanssi koormab suur viivislaenude arv, mis piirab pankade võimekust majanduse rahastamisel; |
| --- | --- |

14.

toonitab asjaolu, et majandus on taastumas, kuid see on eelkõige ebapiisavate struktuurireformide ja investeeringute ning liiga vähese lähenemise ja ülemäärase välisfaktoritest sõltumise tõttu siiski veel habras ja tagasihoidlik ning ka inflatsioon jääb arvestatule alla; märgib seda arvesse võttes, et kuigi lähiminevikus on juba täheldatud olukorra selget paranemist, on krediididünaamika paljudes riikides endiselt loid ning paljude Euroopa pankade bilanssi koormab suur viivislaenude arv, mis piirab pankade võimekust majanduse rahastamisel;

| 15. | tuletab meelde, et viivislaenude mahakandmise või edasimüümise võimalus on äärmiselt oluline, sest see võimaldab vabastada kapitali uute laenude rahastamiseks, eelkõige VKEde jaoks; rõhutab vajadust tegeleda viivislaenude küsimusega Euroopa tasandil ning hõlbustada eelkõige varahaldusettevõtjate loomist riikides, kus seda vajalikuks peetakse (nagu tehti Hispaanias ja Iirimaal); |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et viivislaenude mahakandmise või edasimüümise võimalus on äärmiselt oluline, sest see võimaldab vabastada kapitali uute laenude rahastamiseks, eelkõige VKEde jaoks; rõhutab vajadust tegeleda viivislaenude küsimusega Euroopa tasandil ning hõlbustada eelkõige varahaldusettevõtjate loomist riikides, kus seda vajalikuks peetakse (nagu tehti Hispaanias ja Iirimaal);

| 16. | rõhutab, et makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika tulemuslik koordineerimine on ülisuure tähtsusega, ja toonitab, et ühtne järelevalvemehhanism on osa ELi makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikust ja talle on koos riikide pädevate asutuste ja EKP nõukoguga antud asjakohased makrotasandi usaldatavusjärelevalve alased ülesanded; toonitab vajadust suurendada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu osatähtsust, et riikide pädevate asutuste ja ühtse järelevalvemehhanismi kõrval tegutseks ka üleliiduline valdkondadevaheline makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, eesmärgiga tagada, et makroriskidega tegeletakse ka Euroopa üldiste huvide seisukohast; on seisukohal, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikas tuleb panna rohkem rõhku suurte kõikumiste vältimisele finantstsükli jooksul; tuletab meelde, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks tegelema finantsturgude omavahelise seotusega ja kõikide muude süsteemsete riskidega, mis mõjutavad finantsturgude stabiilsust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika tulemuslik koordineerimine on ülisuure tähtsusega, ja toonitab, et ühtne järelevalvemehhanism on osa ELi makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikust ja talle on koos riikide pädevate asutuste ja EKP nõukoguga antud asjakohased makrotasandi usaldatavusjärelevalve alased ülesanded; toonitab vajadust suurendada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu osatähtsust, et riikide pädevate asutuste ja ühtse järelevalvemehhanismi kõrval tegutseks ka üleliiduline valdkondadevaheline makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, eesmärgiga tagada, et makroriskidega tegeletakse ka Euroopa üldiste huvide seisukohast; on seisukohal, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikas tuleb panna rohkem rõhku suurte kõikumiste vältimisele finantstsükli jooksul; tuletab meelde, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks tegelema finantsturgude omavahelise seotusega ja kõikide muude süsteemsete riskidega, mis mõjutavad finantsturgude stabiilsust;

| 17. | on nõus EKP kõrgemate esindajate avaldatud seisukohaga, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikas tuleb panna rohkem rõhku suurte kõikumiste vältimisele finantstsükli jooksul, mitte suurendada šokkidele vastupidavust ainult siis, kui need käes on; peab kiiduväärseks EKP tehtud uurimistööd finantsstabiilsuse määratlemiseks ning nõuab tungivalt selliste vahendite väljatöötamist nagu süsteemsete riskide indeks, mida käsitleti 2015. aasta novembris ilmunud finantsstabiilsuse ülevaates (Financial Stability Review) ja mille eesmärk on kasutada süsteemsete riskide juhtimise tõhusa abivahendina ka süsteemsete riskide jälgimist; |
| --- | --- |

17.

on nõus EKP kõrgemate esindajate avaldatud seisukohaga, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikas tuleb panna rohkem rõhku suurte kõikumiste vältimisele finantstsükli jooksul, mitte suurendada šokkidele vastupidavust ainult siis, kui need käes on; peab kiiduväärseks EKP tehtud uurimistööd finantsstabiilsuse määratlemiseks ning nõuab tungivalt selliste vahendite väljatöötamist nagu süsteemsete riskide indeks, mida käsitleti 2015. aasta novembris ilmunud finantsstabiilsuse ülevaates (Financial Stability Review) ja mille eesmärk on kasutada süsteemsete riskide juhtimise tõhusa abivahendina ka süsteemsete riskide jälgimist;

| 18. | märgib, et panganduse struktuurireformi, mis pidi süsteemseid riske vähendama ja mille raames tegeleti asutustega, mida peetakse pankrotti minemiseks liiga suureks, ei ole veel rakendatud; nõuab seadusandliku kokkuleppe kiiret saavutamist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et panganduse struktuurireformi, mis pidi süsteemseid riske vähendama ja mille raames tegeleti asutustega, mida peetakse pankrotti minemiseks liiga suureks, ei ole veel rakendatud; nõuab seadusandliku kokkuleppe kiiret saavutamist;

| 19. | märgib, et kindlustussektor on finantsteenustega järjest tihedamalt seotud, ning toonitab, kui oluline on tagada võrdsed tingimused, et vältida usaldatavusnõuete ja tarbijakaitse eeskirjade vallas õiguslikku arbitraaži; |
| --- | --- |

19.

märgib, et kindlustussektor on finantsteenustega järjest tihedamalt seotud, ning toonitab, kui oluline on tagada võrdsed tingimused, et vältida usaldatavusnõuete ja tarbijakaitse eeskirjade vallas õiguslikku arbitraaži;

| 20. | on veendunud, et ülemaailmne suundumus eelistada suuremat ja kvaliteetsemat pangakapitali ja väiksema finantsvõimendusega panku on vajalik eeltingimus nii majandust toetada suutva usaldusväärse pangandussüsteemi tagamiseks kui ka selleks, et mitte korrata kriisiaegse hiiglasliku päästeabi andmist; rõhutab siiski, et õigus- ja järelevalvepoliitika ja finantssektori muudes valdkondades järgitava poliitika kujundamisel ülemaailmsel tasandil (finantsstabiilsuse nõukogus, Baseli pangajärelevalve komitees jms) ei tohi keskenduda ühes maailmanurgas kasutatavale konkreetsele rahastamismudelile; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et ülemaailmne suundumus eelistada suuremat ja kvaliteetsemat pangakapitali ja väiksema finantsvõimendusega panku on vajalik eeltingimus nii majandust toetada suutva usaldusväärse pangandussüsteemi tagamiseks kui ka selleks, et mitte korrata kriisiaegse hiiglasliku päästeabi andmist; rõhutab siiski, et õigus- ja järelevalvepoliitika ja finantssektori muudes valdkondades järgitava poliitika kujundamisel ülemaailmsel tasandil (finantsstabiilsuse nõukogus, Baseli pangajärelevalve komitees jms) ei tohi keskenduda ühes maailmanurgas kasutatavale konkreetsele rahastamismudelile;

| 21. | märgib, et kapitalinõuete suurendamine üle teatava künnise võib tuua lühiajalises plaanis kaasa ettekavatsematuid tagajärgi ja piirata pankade laenuandmisvõimet, mistõttu tuleks kapitalitaseme kindlaksmääramisel seda ohtu arvesse võtta; rõhutab, et kapitalinõuete ja krediidipakkumise vaheline seos ei ole lineaarne; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kapitalinõuete suurendamine üle teatava künnise võib tuua lühiajalises plaanis kaasa ettekavatsematuid tagajärgi ja piirata pankade laenuandmisvõimet, mistõttu tuleks kapitalitaseme kindlaksmääramisel seda ohtu arvesse võtta; rõhutab, et kapitalinõuete ja krediidipakkumise vaheline seos ei ole lineaarne;

| 22. | palub, et komisjon ja Euroopa järelevalveasutused hindaksid koos põhjalikult kehtivatest ja kavandatavatest õigusaktidest lähtuvaid kapitalinõudeid, eelkõige eesmärgiga analüüsida nende mõju VKEde rahastamistingimustele ja laiemalt kogu reaalmajandusele, võttes seejuures arvesse kapitalinõuete lühi- ja pikaajalise mõju tasakaalu ja vajadust hoida finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon ja Euroopa järelevalveasutused hindaksid koos põhjalikult kehtivatest ja kavandatavatest õigusaktidest lähtuvaid kapitalinõudeid, eelkõige eesmärgiga analüüsida nende mõju VKEde rahastamistingimustele ja laiemalt kogu reaalmajandusele, võttes seejuures arvesse kapitalinõuete lühi- ja pikaajalise mõju tasakaalu ja vajadust hoida finantsstabiilsust;

| 23. | tuletab meelde selliste vahendite tähtsust nagu VKE toetuskoefitsient; teeb ettepaneku, et VKEde paremat rahastamist puudutavaid algatusi tuleks laiendada idufirmadele, mikroettevõtjatele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde selliste vahendite tähtsust nagu VKE toetuskoefitsient; teeb ettepaneku, et VKEde paremat rahastamist puudutavaid algatusi tuleks laiendada idufirmadele, mikroettevõtjatele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele;

| 24. | on arvamusel, et järelevalve- ja õigusraamistiku stabiliseerimine on oluline, et taastada investorite usaldus, vältida ebakindlust regulatiivse ja järelevalvetegevuse suhtes ning toetada majanduskasvu ja finantsstabiilsust; nõuab lühikeses plaanis olemasolevate õigusaktide lihtsustamist ning keskpikas plaanis Euroopa integreeritud eeskirjade kehtestamist finantsvaldkonna reguleerimise ja tarbijaõiguste vallas, et vahetada välja praegused keerukad, koormavad ja eraldiseisvad õigusaktid; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et järelevalve- ja õigusraamistiku stabiliseerimine on oluline, et taastada investorite usaldus, vältida ebakindlust regulatiivse ja järelevalvetegevuse suhtes ning toetada majanduskasvu ja finantsstabiilsust; nõuab lühikeses plaanis olemasolevate õigusaktide lihtsustamist ning keskpikas plaanis Euroopa integreeritud eeskirjade kehtestamist finantsvaldkonna reguleerimise ja tarbijaõiguste vallas, et vahetada välja praegused keerukad, koormavad ja eraldiseisvad õigusaktid;

| 25. | peab tervitatavaks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ühtse metoodika väljatöötamist 2015. aasta tsükliks; märgib, et osaliselt ühtse järelevalvemehhanismi kiire käivitamise tagajärjel viimistleti paljud selle metoodika aspektid alles siis, kui järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tsükkel oli juba käimas, ja leiab, et tulemuste usaldusväärsuse ning pankade riskiprofiilide ja kapitalitasemete vahelise vastavuse parandamiseks võiks riskihindamise ühtsete järelevalvealaste standardite heakskiitmiseni viivat protsessi veelgi täiustada; peab kiiduväärseks ühtse järelevalvemehhanismi tahet tegeleda pankade juhtimise ja eelkõige riskijuhtimise, riskivalmiduse ja küberriskide küsimustega; |
| --- | --- |

25.

peab tervitatavaks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ühtse metoodika väljatöötamist 2015. aasta tsükliks; märgib, et osaliselt ühtse järelevalvemehhanismi kiire käivitamise tagajärjel viimistleti paljud selle metoodika aspektid alles siis, kui järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tsükkel oli juba käimas, ja leiab, et tulemuste usaldusväärsuse ning pankade riskiprofiilide ja kapitalitasemete vahelise vastavuse parandamiseks võiks riskihindamise ühtsete järelevalvealaste standardite heakskiitmiseni viivat protsessi veelgi täiustada; peab kiiduväärseks ühtse järelevalvemehhanismi tahet tegeleda pankade juhtimise ja eelkõige riskijuhtimise, riskivalmiduse ja küberriskide küsimustega;

| 26. | on seisukohal, et iga konkreetse panga maksimaalse jaotatava summa kindlaksmääramine vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 141 lõikele 6 on oluline vahend kapitali taastamiseks ning alternatiiv bilansi vähendamisele; toonitab, et õigusaktide ebaselgus teise samba ja kapitalipuhvrite vahelise hierarhia osas seoses maksimaalse jaotatava summa piirmäära ja muude karistusmeetmetega ei takista ühtset järelevalvemehhanismi kasutamast paindlikkusmäära, et vältida liiga jäiku lahendusi, mis võivad mõjutada negatiivselt täiendavate esimese taseme omavahendite võlakirjaturgu ning tingimuste võrdsust muude jurisdiktsioonidega; nõuab maksimaalse jaotatava summa mehhanismi ja „pangapõhise riski“ vältimist käsitleva teise samba funktsiooni õiguslikku täpsustamist, et tagada ELis võrdsed tingimused ning selgitada mehhanismi eesmärki; on seisukohal, et nende sätete läbivaatamise eesmärk peaks olema lisada need määrusesse; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et iga konkreetse panga maksimaalse jaotatava summa kindlaksmääramine vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 141 lõikele 6 on oluline vahend kapitali taastamiseks ning alternatiiv bilansi vähendamisele; toonitab, et õigusaktide ebaselgus teise samba ja kapitalipuhvrite vahelise hierarhia osas seoses maksimaalse jaotatava summa piirmäära ja muude karistusmeetmetega ei takista ühtset järelevalvemehhanismi kasutamast paindlikkusmäära, et vältida liiga jäiku lahendusi, mis võivad mõjutada negatiivselt täiendavate esimese taseme omavahendite võlakirjaturgu ning tingimuste võrdsust muude jurisdiktsioonidega; nõuab maksimaalse jaotatava summa mehhanismi ja „pangapõhise riski“ vältimist käsitleva teise samba funktsiooni õiguslikku täpsustamist, et tagada ELis võrdsed tingimused ning selgitada mehhanismi eesmärki; on seisukohal, et nende sätete läbivaatamise eesmärk peaks olema lisada need määrusesse;

| 27. | rõhutab, et liikmesriikidele antud valiku- ja otsustusvõimalused takistavad ühtsel järelevalvemehhanismil välja töötada euroala ühtset ja sidusat järelevalvekäsitust, mille abil tagada tõeliselt võrdsed tingimused, ning on veendunud, et tavade ja standardite ühtlustamisega peaks kaasnema pangandusliidu kahe ülejäänud samba lõpuleviimine; peab sellega seoses tervitatavaks EKP avaldatud määruse eelnõu, mille eesmärk on kaotada ELi pangandusalases õigusraamistikus ligikaudu 35 riiklikku valiku- ja otsustusvõimalust, ning esialgseid suuniseid, mille eesmärk on aidata ühistel järelevalverühmadel langetada muude tuvastatud valiku- ja otsustusvõimalustega hõlmatud valdkondades otsuseid sidusamalt; on seisukohal, et selline ühtne rakendamine eeldab järkjärgulist käsitust ja selle eesmärk peaks olema tegeleda kõikide takistuste ja killustatusega; on valmis tegema koostööd õigusloome tasandil, et regulatiivset ja järelevalvealast ühtlustamist veelgi parandada; toonitab vajadust vaadata läbi riiklikud valiku- ja otsustusvõimalused, et tagada kogu pangandusliidus võrdsed tingimused, muu hulgas seoses konglomeraatide ja mittekonglomeraatidest asutustega, kel on osalus kindlustusettevõtetes; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et liikmesriikidele antud valiku- ja otsustusvõimalused takistavad ühtsel järelevalvemehhanismil välja töötada euroala ühtset ja sidusat järelevalvekäsitust, mille abil tagada tõeliselt võrdsed tingimused, ning on veendunud, et tavade ja standardite ühtlustamisega peaks kaasnema pangandusliidu kahe ülejäänud samba lõpuleviimine; peab sellega seoses tervitatavaks EKP avaldatud määruse eelnõu, mille eesmärk on kaotada ELi pangandusalases õigusraamistikus ligikaudu 35 riiklikku valiku- ja otsustusvõimalust, ning esialgseid suuniseid, mille eesmärk on aidata ühistel järelevalverühmadel langetada muude tuvastatud valiku- ja otsustusvõimalustega hõlmatud valdkondades otsuseid sidusamalt; on seisukohal, et selline ühtne rakendamine eeldab järkjärgulist käsitust ja selle eesmärk peaks olema tegeleda kõikide takistuste ja killustatusega; on valmis tegema koostööd õigusloome tasandil, et regulatiivset ja järelevalvealast ühtlustamist veelgi parandada; toonitab vajadust vaadata läbi riiklikud valiku- ja otsustusvõimalused, et tagada kogu pangandusliidus võrdsed tingimused, muu hulgas seoses konglomeraatide ja mittekonglomeraatidest asutustega, kel on osalus kindlustusettevõtetes;

| 28. | tuletab meelde, et õiglase väärtuse mõõtmise kasutamine realiseerimata kasumi ja kahjumi puhul, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad kategooriasse „müügivalmis“, tugevdab pankade ja riikide vahelisi seoseid ning võib põhjustada ka omavahendite volatiilsust; palub EKP-l hoiduda selle meetme kohaldamisest kuni rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 kohaldamiseni; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et õiglase väärtuse mõõtmise kasutamine realiseerimata kasumi ja kahjumi puhul, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad kategooriasse „müügivalmis“, tugevdab pankade ja riikide vahelisi seoseid ning võib põhjustada ka omavahendite volatiilsust; palub EKP-l hoiduda selle meetme kohaldamisest kuni rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 kohaldamiseni;

| 29. | rõhutab asjaolu, et nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) kui ka kapitalinõuete direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet), millele viidatakse ühiselt kui CRD IV/CRRi paketile, võeti kaasseadusandjate poolt vastu enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist; ergutab komisjoni esitama ettepanekut CRD IV/CRRi paketi tehniliseks kohandamiseks, et viia see kooskõlla pangandusliidu raamistikuga; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks seadusandliku vahendina pigem määrusi (mis on kogu ELis kõikide suhtes vahetult kohaldatavad) kui direktiive, et tagada kogu ELis ja pangandusliidus ühtlustatud rakendamine; |
| --- | --- |

29.

rõhutab asjaolu, et nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) kui ka kapitalinõuete direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet), millele viidatakse ühiselt kui CRD IV/CRRi paketile, võeti kaasseadusandjate poolt vastu enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist; ergutab komisjoni esitama ettepanekut CRD IV/CRRi paketi tehniliseks kohandamiseks, et viia see kooskõlla pangandusliidu raamistikuga; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks seadusandliku vahendina pigem määrusi (mis on kogu ELis kõikide suhtes vahetult kohaldatavad) kui direktiive, et tagada kogu ELis ja pangandusliidus ühtlustatud rakendamine;

| 30. | rõhutab, kui oluline on töö, mida on tehtud riskiga kaalutud varade arvutamise ühtlustamisel, mis on võrreldavuse eesmärgi seisukohalt määrava tähtsusega, ja pankade kapitalinõuete arvutamise sisemudelite läbivaatamisel; on seisukohal, et edusammud selles valdkonnas on kõikide portfellide puhul otsustava tähtsusega euroalal pankade järelevalve tulemuslikkuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks, et edendada parimat tava turu- ja krediidiriski mudelite valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kui oluline on töö, mida on tehtud riskiga kaalutud varade arvutamise ühtlustamisel, mis on võrreldavuse eesmärgi seisukohalt määrava tähtsusega, ja pankade kapitalinõuete arvutamise sisemudelite läbivaatamisel; on seisukohal, et edusammud selles valdkonnas on kõikide portfellide puhul otsustava tähtsusega euroalal pankade järelevalve tulemuslikkuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks, et edendada parimat tava turu- ja krediidiriski mudelite valdkonnas;

| 31. | tunneb heameelt ühtse järelevalvemehhanismi raames viie kõrgetasemelise prioriteedi vastuvõtmise üle, millest juhindutakse kogu 2016. aasta järelevalvetegevuses; rõhutab, et ühtne järelevalvemehhanism peaks hõlmama lisaks krediidiriskile kõikide pangariski vormide, sh mittefinantsriskide jälgimist; rõhutab, et vaja on edasisi meetmeid pankade finantsportfellide, eelkõige 3. tasandi finantsvarade, sh tuletisinstrumentide järelevalvealase kontrolli tugevdamiseks; rõhutab vajadust vähendada reguleeritud pangandussektori ja varipangandussektori vahelisi seoseid, tehes seda muu hulgas vastava krediidiriski positsiooni piiramise kaudu; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt ühtse järelevalvemehhanismi raames viie kõrgetasemelise prioriteedi vastuvõtmise üle, millest juhindutakse kogu 2016. aasta järelevalvetegevuses; rõhutab, et ühtne järelevalvemehhanism peaks hõlmama lisaks krediidiriskile kõikide pangariski vormide, sh mittefinantsriskide jälgimist; rõhutab, et vaja on edasisi meetmeid pankade finantsportfellide, eelkõige 3. tasandi finantsvarade, sh tuletisinstrumentide järelevalvealase kontrolli tugevdamiseks; rõhutab vajadust vähendada reguleeritud pangandussektori ja varipangandussektori vahelisi seoseid, tehes seda muu hulgas vastava krediidiriski positsiooni piiramise kaudu;

| 32. | leiab, et asjakohasemat tähelepanu tuleks pöörata bilansivälistest kirjetest tulenevale suurenenud riskipositsioonile, eelkõige ülemaailmsete süsteemse tähtsusega pankade puhul; rõhutab sellega seoses vajadust olla valvas varipangandussektori arengu suhtes; |
| --- | --- |

32.

leiab, et asjakohasemat tähelepanu tuleks pöörata bilansivälistest kirjetest tulenevale suurenenud riskipositsioonile, eelkõige ülemaailmsete süsteemse tähtsusega pankade puhul; rõhutab sellega seoses vajadust olla valvas varipangandussektori arengu suhtes;

| 33. | võtab teadmiseks Baseli pangajärelevalve komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töö pankade ja muude finantsvahendajate riiginõuete valdkonnas; kutsub ELi institutsioone üles hindama ülemaailmse kooskõlastatud jõupingutuse osana hoolikalt ja põhjalikult kehtiva õigusraamistiku võimalikke muutusi keskpikas perspektiivis, vähendamata liikmesriikide jaoks kasutada olevaid rahalisi vahendeid, loomata soovimatuid turu- või konkurentsimoonutusi ning mõjutamata finantsstabiilsust; rõhutab, et riski ulatusliku vähendamise saavutamiseks tuleks võtta paralleelseid meetmeid muu hulgas 2. ja 3. tasandi varade riskipositsiooni vähendamiseks ning krediidiriski mõõtmise puhul sisereitingute süsteemide täieliku lähenemise tagamiseks; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks Baseli pangajärelevalve komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töö pankade ja muude finantsvahendajate riiginõuete valdkonnas; kutsub ELi institutsioone üles hindama ülemaailmse kooskõlastatud jõupingutuse osana hoolikalt ja põhjalikult kehtiva õigusraamistiku võimalikke muutusi keskpikas perspektiivis, vähendamata liikmesriikide jaoks kasutada olevaid rahalisi vahendeid, loomata soovimatuid turu- või konkurentsimoonutusi ning mõjutamata finantsstabiilsust; rõhutab, et riski ulatusliku vähendamise saavutamiseks tuleks võtta paralleelseid meetmeid muu hulgas 2. ja 3. tasandi varade riskipositsiooni vähendamiseks ning krediidiriski mõõtmise puhul sisereitingute süsteemide täieliku lähenemise tagamiseks;

| 34. | rõhutab, et ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord kujutavad endast sammu pangandusteenuste ühisturu suunas, muutes piiriülese konsolideerumise atraktiivsemaks; on veendunud, et finantsstabiilsuse ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise lisamine oluliste osaluste direktiivi on vajalik selleks, et vältida uusi põhimõttega „pankrotti minemiseks liiga suur“ seotud probleeme, mis võivad tuleneda arvukamatest ühinemistest ja omandamistest; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord kujutavad endast sammu pangandusteenuste ühisturu suunas, muutes piiriülese konsolideerumise atraktiivsemaks; on veendunud, et finantsstabiilsuse ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise lisamine oluliste osaluste direktiivi on vajalik selleks, et vältida uusi põhimõttega „pankrotti minemiseks liiga suur“ seotud probleeme, mis võivad tuleneda arvukamatest ühinemistest ja omandamistest;

| 35. | rõhutab tähtsat rolli, mis ühtsel järelevalvemehhanismil oli Kreeka kriisi ajal selle riigi pangandussektori olukorra jälgimisel, Kreeka oluliste krediidiasutuste põhjalikul hindamisel ja rekapitaliseerimise vajaduste üle otsustamisele kaasa aitamisel; märgib, et Kreeka pankade rekapitaliseerimise vajadused jäävad ühtse järelevalvemehhanismi hinnangul vahemikku 4,4 miljardit eurot (lähtestsenaariumi puhul) kuni 14,4 miljardit eurot (kõige riskantsema stsenaariumi puhul), kusjuures programmi raames ette nähtud puhvri suuruseks oli 25 miljardit eurot; palub selgitust finantskonsultantide rolli kohta, kes võeti sageli tööle avaliku pakkumiseta ja kes mängisid rolli kõikides euroala päästmistes, pakkudes eksperditeadmisi rahvusvaheliste laenuandjate troikale; nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust töölevõtmisprotsessis, et vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad sidemetest investeerimisfondide ja muude finantsteenuste osutajatega; palub EKP-l määratleda oma roll abiprogrammides ümber nn vaikivaks vaatlejaks; rõhutab, et erakorraline likviidsusabi on oluline vahend finantssüsteemi stabiilsuse säilitamiseks, hoides ära likviidsuskriiside muutumise maksevõimekriisideks; märgib, et vastutus selle andmise eest ei ole veel euroala tasandile täielikult üle antud; tunneb heameelt tähelepanekute üle, mille president Draghi esitas Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonile, vihjates erakorralise likviidsusabi korra hoolikale läbivaatamisele pangandusjärelevalve nn euroopastamise kontekstis; |
| --- | --- |

35.

rõhutab tähtsat rolli, mis ühtsel järelevalvemehhanismil oli Kreeka kriisi ajal selle riigi pangandussektori olukorra jälgimisel, Kreeka oluliste krediidiasutuste põhjalikul hindamisel ja rekapitaliseerimise vajaduste üle otsustamisele kaasa aitamisel; märgib, et Kreeka pankade rekapitaliseerimise vajadused jäävad ühtse järelevalvemehhanismi hinnangul vahemikku 4,4 miljardit eurot (lähtestsenaariumi puhul) kuni 14,4 miljardit eurot (kõige riskantsema stsenaariumi puhul), kusjuures programmi raames ette nähtud puhvri suuruseks oli 25 miljardit eurot; palub selgitust finantskonsultantide rolli kohta, kes võeti sageli tööle avaliku pakkumiseta ja kes mängisid rolli kõikides euroala päästmistes, pakkudes eksperditeadmisi rahvusvaheliste laenuandjate troikale; nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust töölevõtmisprotsessis, et vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad sidemetest investeerimisfondide ja muude finantsteenuste osutajatega; palub EKP-l määratleda oma roll abiprogrammides ümber nn vaikivaks vaatlejaks; rõhutab, et erakorraline likviidsusabi on oluline vahend finantssüsteemi stabiilsuse säilitamiseks, hoides ära likviidsuskriiside muutumise maksevõimekriisideks; märgib, et vastutus selle andmise eest ei ole veel euroala tasandile täielikult üle antud; tunneb heameelt tähelepanekute üle, mille president Draghi esitas Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonile, vihjates erakorralise likviidsusabi korra hoolikale läbivaatamisele pangandusjärelevalve nn euroopastamise kontekstis;

| 36. | on veendunud, et EKP järelevalvestrateegia, milles tuleks vältida vahetegemist riikide lõikes, peaks kajastama ja kaitsma pangandusmudelite pluralismi ja mitmekesisust ELis, hõlmates autentseid ja elujõulisi hoiu-laenuühistuid ning hoiu- ja ühistupankasid, ning see peaks vastama proportsionaalsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et EKP järelevalvestrateegia, milles tuleks vältida vahetegemist riikide lõikes, peaks kajastama ja kaitsma pangandusmudelite pluralismi ja mitmekesisust ELis, hõlmates autentseid ja elujõulisi hoiu-laenuühistuid ning hoiu- ja ühistupankasid, ning see peaks vastama proportsionaalsuse põhimõttele;

| 37. | peab läbipaistvust turul tegutsejate ja avalikkuse suhtes (sealhulgas niisuguste tundlike teemade puhul nagu kapitalieesmärgid, mis on seatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tsüklist lähtuvalt, järelevalvetavad ja muud nõuded) oluliseks selleks, et saavutada võrdsed tingimused järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel ja aus konkurents pangandusturul ning vältida olukordi, kus regulatiivne kindlusetus avaldab negatiivset mõju pankade äristrateegiale; rõhutab, et järelevalvet teostavate ja järelevalve alla kuuluvate üksuste läbipaistvus on ka aruandekohustuse eeltingimus, sest see võimaldab Euroopa Parlamendil ja avalikkusel olla kursis peamiste poliitikaküsimustega ning hinnata eeskirjade ja järelevalvetavade järgimist; nõuab suuremat läbipaistvust teise samba otsuste ja põhjenduste puhul; |
| --- | --- |

37.

peab läbipaistvust turul tegutsejate ja avalikkuse suhtes (sealhulgas niisuguste tundlike teemade puhul nagu kapitalieesmärgid, mis on seatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tsüklist lähtuvalt, järelevalvetavad ja muud nõuded) oluliseks selleks, et saavutada võrdsed tingimused järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel ja aus konkurents pangandusturul ning vältida olukordi, kus regulatiivne kindlusetus avaldab negatiivset mõju pankade äristrateegiale; rõhutab, et järelevalvet teostavate ja järelevalve alla kuuluvate üksuste läbipaistvus on ka aruandekohustuse eeltingimus, sest see võimaldab Euroopa Parlamendil ja avalikkusel olla kursis peamiste poliitikaküsimustega ning hinnata eeskirjade ja järelevalvetavade järgimist; nõuab suuremat läbipaistvust teise samba otsuste ja põhjenduste puhul;

| 38. | rõhutab, et siinkohal võib olla kasulikuks vahendiks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi käsitlevate korduma kippuvate küsimuste loetelu avaldamine; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et siinkohal võib olla kasulikuks vahendiks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi käsitlevate korduma kippuvate küsimuste loetelu avaldamine;

| 39. | peab tervitatavaks tõhusust ja avatust, millega EKP on seni täitnud oma aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees, ning palub EKP-l jätkata sellealase kohustuse täielikku täitmist ja aidata ka edaspidi parandada Euroopa Parlamendi suutlikkust hinnata ühtse järelevalvemehhanismi poliitikat ja tegevust; suhtub positiivselt EKP presidendi valmisolekusse teha jätkuvalt Euroopa Parlamendiga koostööd EKP rolli osas pangandusküsimustes, eelkõige ülemaailmsete standardimisasutuste (nt finantsstabiilsuse nõukogu) raamistikus; |
| --- | --- |

39.

peab tervitatavaks tõhusust ja avatust, millega EKP on seni täitnud oma aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees, ning palub EKP-l jätkata sellealase kohustuse täielikku täitmist ja aidata ka edaspidi parandada Euroopa Parlamendi suutlikkust hinnata ühtse järelevalvemehhanismi poliitikat ja tegevust; suhtub positiivselt EKP presidendi valmisolekusse teha jätkuvalt Euroopa Parlamendiga koostööd EKP rolli osas pangandusküsimustes, eelkõige ülemaailmsete standardimisasutuste (nt finantsstabiilsuse nõukogu) raamistikus;

| 40. | tuletab meelde, et avaliku sektori audit moodustab niisuguste mehhanismide lahutamatu osa, mille eesmärk on tagada asutuste aruandekohustus kodanike ees; võtab seetõttu mõningase murega teadmiseks 2015. aasta juunis avaldatud Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste juhtide kontaktkomitee avalduse, milles hoiatatakse tekkivate auditilünkade eest, mis tulenevad järelevalveülesannete üleandmisest riiklikelt asutustelt ühtsele järelevalvemehhanismile olukorras, kus Euroopa Kontrollikoja volitused auditeerida järelevalvet teostavat EKPd on vähemulatuslikud kui riiklike kontrolliasutuste volitused auditeerida riiklikke järelevalve teostajaid; soovitab sellele vastavalt kaaluda Euroopa Kontrollikoja auditivolituste tugevdamist; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et avaliku sektori audit moodustab niisuguste mehhanismide lahutamatu osa, mille eesmärk on tagada asutuste aruandekohustus kodanike ees; võtab seetõttu mõningase murega teadmiseks 2015. aasta juunis avaldatud Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste juhtide kontaktkomitee avalduse, milles hoiatatakse tekkivate auditilünkade eest, mis tulenevad järelevalveülesannete üleandmisest riiklikelt asutustelt ühtsele järelevalvemehhanismile olukorras, kus Euroopa Kontrollikoja volitused auditeerida järelevalvet teostavat EKPd on vähemulatuslikud kui riiklike kontrolliasutuste volitused auditeerida riiklikke järelevalve teostajaid; soovitab sellele vastavalt kaaluda Euroopa Kontrollikoja auditivolituste tugevdamist;

| 41. | rõhutab, kui tähtis on Ühtse Kriisilahendusnõukoguga, Euroopa Pangandusjärelevalvega ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi muude asutustega tehtav koostöö, järgides seejuures täielikult rollide ja pädevuste jaotust ning reguleerimise ja järelevalve lahusust, et aidata tagada ELi kontrolli- ja tasakaalustusstruktuuri järgimine; rõhutab eelkõige, et Euroopa Pangandusjärelevalve peab oma sõnaselgete tarbijakaitsealaste volitustega jõustama ja tõhustama tarbijakaitseraamistikku pangandusteenuste puhul, täiendades ühtse järelevalvemehhanismi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning liidus tervikuna; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui tähtis on Ühtse Kriisilahendusnõukoguga, Euroopa Pangandusjärelevalvega ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi muude asutustega tehtav koostöö, järgides seejuures täielikult rollide ja pädevuste jaotust ning reguleerimise ja järelevalve lahusust, et aidata tagada ELi kontrolli- ja tasakaalustusstruktuuri järgimine; rõhutab eelkõige, et Euroopa Pangandusjärelevalve peab oma sõnaselgete tarbijakaitsealaste volitustega jõustama ja tõhustama tarbijakaitseraamistikku pangandusteenuste puhul, täiendades ühtse järelevalvemehhanismi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning liidus tervikuna;

| 42. | tunneb heameelt ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse üle rahvusvahelisel areenil; peab ülimalt oluliseks, et ühtne järelevalvemehhanism kaasataks nõuetekohaselt ülemaailmsete regulatiivsete standardite koostamisse, pidades eelkõige silmas suuniseid, mille üle peetakse läbirääkimisi finantsstabiilsuse nõukogus ja Baseli pangajärelevalve komitees; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse üle rahvusvahelisel areenil; peab ülimalt oluliseks, et ühtne järelevalvemehhanism kaasataks nõuetekohaselt ülemaailmsete regulatiivsete standardite koostamisse, pidades eelkõige silmas suuniseid, mille üle peetakse läbirääkimisi finantsstabiilsuse nõukogus ja Baseli pangajärelevalve komitees;

Ühtne kriisilahenduskord

| 43. | peab tervitatavaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu tõhusat moodustamist ja riiklike kriisilahendusasutuste loomist liikmesriikides; |
| --- | --- |

43.

peab tervitatavaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu tõhusat moodustamist ja riiklike kriisilahendusasutuste loomist liikmesriikides;

| 44. | rõhutab, kui tähtis on ühtse kriisilahenduskorra sujuvaks toimimiseks Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja riiklike kriisilahendusasutuste vahelise tõhusa koostöö sisseseadmine; on seisukohal, et sisemised kriisilahendusmeeskonnad moodustavad ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade ekvivalendina hea aluse koostöö korraldamiseks ühtse kriisilahenduskorra raames; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, kui tähtis on ühtse kriisilahenduskorra sujuvaks toimimiseks Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja riiklike kriisilahendusasutuste vahelise tõhusa koostöö sisseseadmine; on seisukohal, et sisemised kriisilahendusmeeskonnad moodustavad ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade ekvivalendina hea aluse koostöö korraldamiseks ühtse kriisilahenduskorra raames;

| 45. | innustab Ühtset Kriisilahendusnõukogu ja EKPd kui ühtset järelevalveasutust sõlmima vastastikust koostööd ja andmevahetust käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit, et suurendada tõhusust ja vältida pankade topeltaruandlust, võimaldades samal ajal Ühtse Kriisilahendusnõukogu juurdepääsu ühtse järelevalvemehhanismi andmetele, mis on vajalikud tema institutsiooniliste volituste täitmiseks; rõhutab, kui tähtis on ühtse kriisilahenduskorra ja riikide pädevate asutuste sujuv koostöö; |
| --- | --- |

45.

innustab Ühtset Kriisilahendusnõukogu ja EKPd kui ühtset järelevalveasutust sõlmima vastastikust koostööd ja andmevahetust käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit, et suurendada tõhusust ja vältida pankade topeltaruandlust, võimaldades samal ajal Ühtse Kriisilahendusnõukogu juurdepääsu ühtse järelevalvemehhanismi andmetele, mis on vajalikud tema institutsiooniliste volituste täitmiseks; rõhutab, kui tähtis on ühtse kriisilahenduskorra ja riikide pädevate asutuste sujuv koostöö;

| 46. | rõhutab lahknevust ühtse järelevalvemehhanismi otsese järelevalve alla kuuluvate pankade ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu otsesesse vastutusalasse kuuluvate pankade (sh muud piiriülesed konsolideerimisgrupid) vahel ning selle võimalikke tagajärgi Ühtse Kriisilahendusnõukogu juurdepääsu osas teabele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab lahknevust ühtse järelevalvemehhanismi otsese järelevalve alla kuuluvate pankade ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu otsesesse vastutusalasse kuuluvate pankade (sh muud piiriülesed konsolideerimisgrupid) vahel ning selle võimalikke tagajärgi Ühtse Kriisilahendusnõukogu juurdepääsu osas teabele;

| 47. | nõuab konkreetse korra loomist komisjonis ning Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja komisjoni vahel, et määrata kindlaks tõhusad menetlused otsuste tegemiseks kriisilahenduse korral; |
| --- | --- |

47.

nõuab konkreetse korra loomist komisjonis ning Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja komisjoni vahel, et määrata kindlaks tõhusad menetlused otsuste tegemiseks kriisilahenduse korral;

| 48. | innustab sõlmima koostöölepinguid Ühtse Kriisilahendusnõukogu ning mitteosalevate liikmesriikide ja kolmandate riikide riiklike kriisilahendusasutuste vahel, et tõhustada vastastikust koostööd ja teabevahetust; |
| --- | --- |

48.

innustab sõlmima koostöölepinguid Ühtse Kriisilahendusnõukogu ning mitteosalevate liikmesriikide ja kolmandate riikide riiklike kriisilahendusasutuste vahel, et tõhustada vastastikust koostööd ja teabevahetust;

| 49. | peab tervitatavaks, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu on vastavalt asjakohastele Euroopa Pangandusjärelevalve standarditele töötanud välja kriisilahendustegevust käsitlevad käsiraamatud, mille eesmärk on edendada ühtse kriisilahenduskorra raames järjepidevat, tulemuslikku ja proportsionaalset kriisilahendusülesannete käsitust; |
| --- | --- |

49.

peab tervitatavaks, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu on vastavalt asjakohastele Euroopa Pangandusjärelevalve standarditele töötanud välja kriisilahendustegevust käsitlevad käsiraamatud, mille eesmärk on edendada ühtse kriisilahenduskorra raames järjepidevat, tulemuslikku ja proportsionaalset kriisilahendusülesannete käsitust;

| 50. | nõuab õigeaegsete edusammude tegemist kriisilahenduse kavade koostamisel ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel ühtse kriisilahenduskorra kohaldamisalasse kuuluvatele asutustele, et raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus suudetaks tagada nii, et selle mõju reaalmajandusele ja riigi rahandusele oleks võimalikult väike; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti vastu regulatiivse tehnilise standardi omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohta koos kõrge siduva standardiga, milleks oleks vähemalt kaheksaprotsendiline omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kõikide Ühtse Kriisilahendusnõukogu pankade puhul, tehes seda vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL) (14) ja minimeerides VKEde katteta hoiuste kahjumivõimalused; võtab teadmiseks töö, mida tehakse kogu kahjumikatmisvõime (Total Loss Absorbing Capacity – TLAC) rakendamise osas, ning palub komisjonil tagada kooskõla omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega; |
| --- | --- |

50.

nõuab õigeaegsete edusammude tegemist kriisilahenduse kavade koostamisel ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel ühtse kriisilahenduskorra kohaldamisalasse kuuluvatele asutustele, et raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus suudetaks tagada nii, et selle mõju reaalmajandusele ja riigi rahandusele oleks võimalikult väike; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti vastu regulatiivse tehnilise standardi omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohta koos kõrge siduva standardiga, milleks oleks vähemalt kaheksaprotsendiline omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kõikide Ühtse Kriisilahendusnõukogu pankade puhul, tehes seda vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL) (14) ja minimeerides VKEde katteta hoiuste kahjumivõimalused; võtab teadmiseks töö, mida tehakse kogu kahjumikatmisvõime (Total Loss Absorbing Capacity – TLAC) rakendamise osas, ning palub komisjonil tagada kooskõla omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega;

| 51. | kutsub komisjoni üles hindama kogemusi arvesse võttes ja määruse (EL) nr 806/2014 läbivaatamise raamistikus, kas Ühtsel Kriisilahendusnõukogul ja riiklikel kriisilahendusasutustel on piisavad varajase sekkumise õigused ja piisavad varajase sekkumise vahendid pankade nn hemorraagia ennetamiseks; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles hindama kogemusi arvesse võttes ja määruse (EL) nr 806/2014 läbivaatamise raamistikus, kas Ühtsel Kriisilahendusnõukogul ja riiklikel kriisilahendusasutustel on piisavad varajase sekkumise õigused ja piisavad varajase sekkumise vahendid pankade nn hemorraagia ennetamiseks;

| 52. | rõhutab, et ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaselt peaks kriisilahendusnõukogu esmajärjekorras kehtestama nõuetekohaselt kriisilahenduse kavad süsteemselt oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, hindama nende kriisilahenduskõlblikkust ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tegeleda nende kriisilahenduskõlblikkust kahjustavate asjaoludega või need kõrvaldada; rõhutab ühtlasi, et kriisilahendusnõukogul on õigus nõuda muudatuste tegemist krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi struktuuris ja korralduses, et võtta meetmeid, mis on vajalikud ja proportsionaalsed, et vähendada või kõrvaldada kriisilahenduse vahendite kohaldamist pärssivaid olulisi asjaolusid ning tagada asjaomaste üksuste kriisilahenduskõlblikkus; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaselt peaks kriisilahendusnõukogu esmajärjekorras kehtestama nõuetekohaselt kriisilahenduse kavad süsteemselt oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, hindama nende kriisilahenduskõlblikkust ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tegeleda nende kriisilahenduskõlblikkust kahjustavate asjaoludega või need kõrvaldada; rõhutab ühtlasi, et kriisilahendusnõukogul on õigus nõuda muudatuste tegemist krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi struktuuris ja korralduses, et võtta meetmeid, mis on vajalikud ja proportsionaalsed, et vähendada või kõrvaldada kriisilahenduse vahendite kohaldamist pärssivaid olulisi asjaolusid ning tagada asjaomaste üksuste kriisilahenduskõlblikkus;

| 53. | võtab teadmiseks kriisilahendusnõukogu liikmete topeltrolli, sest nad on üheaegselt otsuseid tegeva täitevorgani liikmed ja selles rollis esimehe ees aruandekohustust omavad tippjuhid, ning on seisukohal, et sellele struktuurile tuleks enne praeguste volituste lõppemist hinnang anda; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks kriisilahendusnõukogu liikmete topeltrolli, sest nad on üheaegselt otsuseid tegeva täitevorgani liikmed ja selles rollis esimehe ees aruandekohustust omavad tippjuhid, ning on seisukohal, et sellele struktuurile tuleks enne praeguste volituste lõppemist hinnang anda;

| 54. | kutsub liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi üle võtma ning rõhutab, kui oluline on selle sätete täielik rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi üle võtma ning rõhutab, kui oluline on selle sätete täielik rakendamine ja jõustamine;

| 55. | tunneb heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on ratifitseerinud osamaksete ühtsesse kriisilahendusfondi ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise valitsustevahelise lepingu, mis võimaldab ühtsel kriisilahenduskorral saada kavandatud ajakava kohaselt alates 1. jaanuarist 2016. aastal täielikult toimivaks, mis hõlmab ka kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamist; tunneb heameelt asjaolu üle, et kehtestatud on menetlused ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt; peab kahetsusväärseks otsust luua ühtne kriisilahendusfond valitsustevahelise lepingu, mitte liidu õiguse kaudu; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti vajalikke meetmeid valitsustevahelise lepingu kiireks integreerimiseks ELi õiguse raamistikku, nagu on ette nähtud lepingu artiklis 16 ja viie juhi aruandes; |
| --- | --- |

55.

tunneb heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on ratifitseerinud osamaksete ühtsesse kriisilahendusfondi ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise valitsustevahelise lepingu, mis võimaldab ühtsel kriisilahenduskorral saada kavandatud ajakava kohaselt alates 1. jaanuarist 2016. aastal täielikult toimivaks, mis hõlmab ka kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamist; tunneb heameelt asjaolu üle, et kehtestatud on menetlused ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt; peab kahetsusväärseks otsust luua ühtne kriisilahendusfond valitsustevahelise lepingu, mitte liidu õiguse kaudu; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti vajalikke meetmeid valitsustevahelise lepingu kiireks integreerimiseks ELi õiguse raamistikku, nagu on ette nähtud lepingu artiklis 16 ja viie juhi aruandes;

| 56. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada veelgi võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud nõuete õiguslikke riske; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada veelgi võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud nõuete õiguslikke riske;

| 57. | kutsub liikmesriike üles koguma pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning ühtse kriisilahenduskorraga seotud osamakseid riigi tasandil täies ulatuses, tulemuslikult ja õigeaegselt, et kanda need ühtsesse kriisilahendusfondi üle valitsustevahelisele lepingule vastavalt; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles koguma pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning ühtse kriisilahenduskorraga seotud osamakseid riigi tasandil täies ulatuses, tulemuslikult ja õigeaegselt, et kanda need ühtsesse kriisilahendusfondi üle valitsustevahelisele lepingule vastavalt;

| 58. | kutsub komisjoni üles vaatama ülimalt hoolikalt läbi delegeeritud määruse (EL) 2015/63 põhjenduses 27 ette nähtud ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate osamaksete arvutamise ja vaatama seejuures eelkõige läbi riskiteguri asjakohasuse, et tagada vähem keerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili asjakohane kajastatus; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles vaatama ülimalt hoolikalt läbi delegeeritud määruse (EL) 2015/63 põhjenduses 27 ette nähtud ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate osamaksete arvutamise ja vaatama seejuures eelkõige läbi riskiteguri asjakohasuse, et tagada vähem keerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili asjakohane kajastatus;

| 59. | soovitab panganduskriiside edukaks juhtimiseks tulevikus hoolikalt hinnata ELi õigusaktide alusel kriisilahendusnõukogu jaoks kasutada olevaid eri võimalusi (erinevad kriisilahenduse vahendid pankade likvideerimise alternatiivina), pidades meeles, kui tähtis on tagada finantsstabiilsus ja säilitada usaldus pangandussüsteemi vastu; |
| --- | --- |

59.

soovitab panganduskriiside edukaks juhtimiseks tulevikus hoolikalt hinnata ELi õigusaktide alusel kriisilahendusnõukogu jaoks kasutada olevaid eri võimalusi (erinevad kriisilahenduse vahendid pankade likvideerimise alternatiivina), pidades meeles, kui tähtis on tagada finantsstabiilsus ja säilitada usaldus pangandussüsteemi vastu;

| 60. | juhib tähelepanu asjaolule, et koormuse jagamist ning täielikku kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist käsitlevad eeskirjad, mis on tagasiulatuvalt mõjutanud niisuguste võlainstrumentide tegelikku riski, mis on emiteeritud enne viimati mainitud õigussätete vastuvõtmist, ning investeeringute kaitset käsitlevate asjakohaste eeskirjade määratlemine ja rakendamine kuuluvad eri ajahetkedesse; kutsub Ühtset Kriisilahendusnõukogu üles viima ellu üleminekuperioodi hoolika hindamise ning tagama kooskõlas õigusaktide nõuetega uute eeskirjade rakendamise vajalikku proportsionaalsust ja õiglust järgides; palub komisjonil ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) tagada asjakohane investorikaitse; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu asjaolule, et koormuse jagamist ning täielikku kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist käsitlevad eeskirjad, mis on tagasiulatuvalt mõjutanud niisuguste võlainstrumentide tegelikku riski, mis on emiteeritud enne viimati mainitud õigussätete vastuvõtmist, ning investeeringute kaitset käsitlevate asjakohaste eeskirjade määratlemine ja rakendamine kuuluvad eri ajahetkedesse; kutsub Ühtset Kriisilahendusnõukogu üles viima ellu üleminekuperioodi hoolika hindamise ning tagama kooskõlas õigusaktide nõuetega uute eeskirjade rakendamise vajalikku proportsionaalsust ja õiglust järgides; palub komisjonil ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) tagada asjakohane investorikaitse;

| 61. | rõhutab, et kuna ühtse kriisilahendusfondi süsteemi kuuluvad riiklikud alafondid, siis on kiiresti vaja luua piisav üleminekurahastamise mehhanism, et anda fondi käsutusse vajaduse korral piisavad vahendid ajavahemikul, mil see ei ole veel lõplikult valmis, ning tagada pankade ja riikide tegelik eraldatus; tuletab meelde, et eurorühm ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) ministrid märkisid oma 18. detsembri 2013. aasta avalduses võimalust kasutada kas riiklikke ressursse, mille aluseks on pangamaksud, või Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM); |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et kuna ühtse kriisilahendusfondi süsteemi kuuluvad riiklikud alafondid, siis on kiiresti vaja luua piisav üleminekurahastamise mehhanism, et anda fondi käsutusse vajaduse korral piisavad vahendid ajavahemikul, mil see ei ole veel lõplikult valmis, ning tagada pankade ja riikide tegelik eraldatus; tuletab meelde, et eurorühm ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) ministrid märkisid oma 18. detsembri 2013. aasta avalduses võimalust kasutada kas riiklikke ressursse, mille aluseks on pangamaksud, või Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM);

| 62. | tunneb siiski heameelt saavutatud kokkuleppe üle tagada riiklik üleminekurahastamine, et aidata tagada rahaliste vahendite olemasolu konkreetseks kriisilahenduseks riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

62.

tunneb siiski heameelt saavutatud kokkuleppe üle tagada riiklik üleminekurahastamine, et aidata tagada rahaliste vahendite olemasolu konkreetseks kriisilahenduseks riiklikest vahenditest;

| 63. | tuletab meelde ECOFINi 8. detsembri 2015. aasta avaldust ja selles võetud kohustust kaaluda pärast valitsustevahelise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimist pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi täielikku ülevõtmist ja üleminekurahastamise korra kehtestamist, samuti edasisi samme ja ajastust, et töötada ühtse kriisilahendusfondi poolse laenamise hõlbustamiseks välja ühine kaitsemeede, mis peaks saama täielikult toimivaks hiljemalt üleminekuperioodi lõpuks; rõhutab siiski, et ühist eelarvekaitset kasutatakse ainult viimase abinõuna, kui muude järelevalve tugevdamise ja kriisiohjamise usaldatavusmeetmete abil ei ole võimalik riski kaotada; tuletab meelde, et kaitsemeede peaks olema keskmise pikkusega perioodil eelarve seisukohast neutraalne, ning rõhutab moraaliriski vältimise tähtsust; rõhutab, et pangandussektor peaks ka edaspidi vastutama tagasimaksete eest pangamaksude kaudu kõigis osalevates liikmesriikides, k.a tagantjärele; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde ECOFINi 8. detsembri 2015. aasta avaldust ja selles võetud kohustust kaaluda pärast valitsustevahelise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimist pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi täielikku ülevõtmist ja üleminekurahastamise korra kehtestamist, samuti edasisi samme ja ajastust, et töötada ühtse kriisilahendusfondi poolse laenamise hõlbustamiseks välja ühine kaitsemeede, mis peaks saama täielikult toimivaks hiljemalt üleminekuperioodi lõpuks; rõhutab siiski, et ühist eelarvekaitset kasutatakse ainult viimase abinõuna, kui muude järelevalve tugevdamise ja kriisiohjamise usaldatavusmeetmete abil ei ole võimalik riski kaotada; tuletab meelde, et kaitsemeede peaks olema keskmise pikkusega perioodil eelarve seisukohast neutraalne, ning rõhutab moraaliriski vältimise tähtsust; rõhutab, et pangandussektor peaks ka edaspidi vastutama tagasimaksete eest pangamaksude kaudu kõigis osalevates liikmesriikides, k.a tagantjärele;

Kolmas sammas

| 64. | tuletab meelde, et tõhusas pangandusliidus tuleks koos ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorraga tagada suutlikkus võimaldada hoiuste ühtset ja kõrgetasemelist kaitset nende asukohast olenemata, aidates kaasa riigi ja panga vahelise sideme tõelisele katkestamisele, hoiustajate usalduse taastamisele, võrdsete tingimuste loomisele ja finantsstabiilsuse tõhustamisele; on seisukohal, et hoiuste kaitsmise mis tahes süsteemi puhul tuleb alati vältida mis tahes moraaliriski tekitamist ja samal ajal tagada, et riski võtjad vastutavad oma võetud riskide eest; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et tõhusas pangandusliidus tuleks koos ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorraga tagada suutlikkus võimaldada hoiuste ühtset ja kõrgetasemelist kaitset nende asukohast olenemata, aidates kaasa riigi ja panga vahelise sideme tõelisele katkestamisele, hoiustajate usalduse taastamisele, võrdsete tingimuste loomisele ja finantsstabiilsuse tõhustamisele; on seisukohal, et hoiuste kaitsmise mis tahes süsteemi puhul tuleb alati vältida mis tahes moraaliriski tekitamist ja samal ajal tagada, et riski võtjad vastutavad oma võetud riskide eest;

| 65. | tunneb heameelt komisjoni paketi üle, mis esitati 24. novembril 2015. aastal riskide jagamise ja riskide vähendamise kohta pangandusliidus; võtab teadmiseks lähenemisviisi, mille raames liigutakse järk-järgult riiklike hoiuste tagamise skeemide edasikindlustuselt kaaskindlustuse skeemi suunas, et jõuda lõpuks püsiseisundis täieliku kindlustuseni osalevate riiklike hoiuste tagamise skeemide puhul ja osamaksude arvutamisel riskipõhise lähenemisviisini; ootab seadusandlikes läbirääkimistes osalemist vastuvõetud seisukoha alusel; |
| --- | --- |

65.

tunneb heameelt komisjoni paketi üle, mis esitati 24. novembril 2015. aastal riskide jagamise ja riskide vähendamise kohta pangandusliidus; võtab teadmiseks lähenemisviisi, mille raames liigutakse järk-järgult riiklike hoiuste tagamise skeemide edasikindlustuselt kaaskindlustuse skeemi suunas, et jõuda lõpuks püsiseisundis täieliku kindlustuseni osalevate riiklike hoiuste tagamise skeemide puhul ja osamaksude arvutamisel riskipõhise lähenemisviisini; ootab seadusandlikes läbirääkimistes osalemist vastuvõetud seisukoha alusel;

| 66. | märgib, et Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine eeldab ühtsete eeskirjade rakendamist, pangandusliidu esimese ja teise samba elluviimist ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning hoiuste tagamise skeemi direktiivi ülevõtmist kõikide osalevate liikmesriikide poolt ning lisameetmete võtmist, et saavutada riskide oluline vähendamine Euroopa pangandussüsteemis; rõhutab, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisega võetakse kasutusele riskide vältimise süsteemne mehhanism, millega vähendatakse tagatisskeemide järkjärgulisest ühiskasutusse võtmisest tuleneda võivat moraaliriski hirmu; rõhutab komisjoni võetud kohustust vähendada veelgi riske ja tagada võrdsed tingimused pangandusliidus; |
| --- | --- |

66.

märgib, et Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine eeldab ühtsete eeskirjade rakendamist, pangandusliidu esimese ja teise samba elluviimist ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning hoiuste tagamise skeemi direktiivi ülevõtmist kõikide osalevate liikmesriikide poolt ning lisameetmete võtmist, et saavutada riskide oluline vähendamine Euroopa pangandussüsteemis; rõhutab, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisega võetakse kasutusele riskide vältimise süsteemne mehhanism, millega vähendatakse tagatisskeemide järkjärgulisest ühiskasutusse võtmisest tuleneda võivat moraaliriski hirmu; rõhutab komisjoni võetud kohustust vähendada veelgi riske ja tagada võrdsed tingimused pangandusliidus;

| 67. | märgib, et hästi toimiv hoiuste tagamise skeem, mida rahastatakse finantssektori osamaksudest, on üks end tõestanud viisidest, kuidas ennetada maksumaksja rahaga teostatavat pankade päästmist; |
| --- | --- |

67.

märgib, et hästi toimiv hoiuste tagamise skeem, mida rahastatakse finantssektori osamaksudest, on üks end tõestanud viisidest, kuidas ennetada maksumaksja rahaga teostatavat pankade päästmist;

| 68. | tuletab meelde, et komisjoni ülesanne on tagada võrdsed tingimused kogu ELis ja et komisjon peaks vältima igasugust killustatust siseturul; |
| --- | --- |

68.

tuletab meelde, et komisjoni ülesanne on tagada võrdsed tingimused kogu ELis ja et komisjon peaks vältima igasugust killustatust siseturul;

o

o o

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule.

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

(2)  ELT L 320, 30.11.2013, lk 1.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssmar2014.et.pdf.

(4)  ELT L 141, 14.5.2014, lk 1.

(5)  ELT L 300, 18.10.2014, lk 57.

(6)  ELT L 69, 8.3.2014, lk 107.

(7)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/comprehensive/2014/html/index.en.html.

(8)  ELT L 86, 31.3.2015, lk 13.

(9)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

(10)  ELT L 339, 24.12.2015, lk 58.

(11)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 149.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0006.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0238.

(14)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/91 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/91

---

P8_TA(2016)0081

Paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta (2016/2005(ACI))

(2018/C 050/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. detsembri 2015. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. detsembri 2015. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe eelnõu,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta (COM(2015)0216 ja selle lisad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta (COM(2015)0216 ja selle lisad),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (1) (2010. aasta raamkokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (1) (2010. aasta raamkokkulepe),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2) (edaspidi „2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2) (edaspidi „2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (3),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 140 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 140 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0039/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0039/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe käsitlemist uutel läbirääkimistel, et võtta arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut õiguskeskkonda, konsolideerida praegused parimad tavad ja ajakohastada kokkulepe vastavalt parema õigusloome tegevuskavale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe käsitlemist uutel läbirääkimistel, et võtta arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut õiguskeskkonda, konsolideerida praegused parimad tavad ja ajakohastada kokkulepe vastavalt parema õigusloome tegevuskavale;

| B. | arvestades, et Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja eri riikide parlamendid on avaldanud arvamust seoses komisjoni 19. mai 2015. aasta teatisega „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), eespool nimetatud komisjoni ettepanekuga institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta ning institutsioonide saavutatud konsensusega uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja eri riikide parlamendid on avaldanud arvamust seoses komisjoni 19. mai 2015. aasta teatisega „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), eespool nimetatud komisjoni ettepanekuga institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta ning institutsioonide saavutatud konsensusega uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe suhtes;

| C. | arvestades, et eespool nimetatud 16. septembri 2015. aasta resolutsioonis väljendas Euroopa Parlament heameelt läbirääkimiste alustamise üle uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimiseks ja määras kindlaks paljud prioriteedid, eriti selles osas, mis puudutab komisjoni ettepanekute kvaliteeti, mitmeaastaseid ja iga-aastaseid programme, õigusaktide eelnõude mõju hindamise parandamist, mõlema seadusandja võrdset kohtlemist kogu seadusandliku menetluse käigus teabele juurdepääsu osas, nõuetekohast institutsioonidevahelist konsulteerimist, komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi ettepanekutele ja soovitustele ning iga kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eespool nimetatud 16. septembri 2015. aasta resolutsioonis väljendas Euroopa Parlament heameelt läbirääkimiste alustamise üle uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimiseks ja määras kindlaks paljud prioriteedid, eriti selles osas, mis puudutab komisjoni ettepanekute kvaliteeti, mitmeaastaseid ja iga-aastaseid programme, õigusaktide eelnõude mõju hindamise parandamist, mõlema seadusandja võrdset kohtlemist kogu seadusandliku menetluse käigus teabele juurdepääsu osas, nõuetekohast institutsioonidevahelist konsulteerimist, komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi ettepanekutele ja soovitustele ning iga kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist;

| D. | arvestades, et institutsioonidevahelised läbirääkimised algasid ametlikult 25. juunil 2015; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et institutsioonidevahelised läbirääkimised algasid ametlikult 25. juunil 2015;

| E. | arvestades, et esimeeste konverents kiitis 16. detsembril 2015 häälteenamusega heaks esialgse kokkuleppe, mis oli kolme institutsiooni läbirääkijate 8. detsembril 2015 saavutatud kokkuleppe tulemus uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (edaspidi „uus institutsioonidevaheline kokkulepe“) sõnastamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esimeeste konverents kiitis 16. detsembril 2015 häälteenamusega heaks esialgse kokkuleppe, mis oli kolme institutsiooni läbirääkijate 8. detsembril 2015 saavutatud kokkuleppe tulemus uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (edaspidi „uus institutsioonidevaheline kokkulepe“) sõnastamisel;

| F. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega on kavas asendada 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ja 2005. aasta novembri institutsioonidevaheline ühine lähenemisviis mõjuhinnangule, ning arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe lisa asendab 2011. aasta ühisseisukoha delegeeritud õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega on kavas asendada 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ja 2005. aasta novembri institutsioonidevaheline ühine lähenemisviis mõjuhinnangule, ning arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe lisa asendab 2011. aasta ühisseisukoha delegeeritud õigusaktide kohta;

| G. | arvestades, et käesoleva otsuse II lisas toodud Euroopa Parlamendi ja komisjoni avalduse kohaselt ei piira uus institutsioonidevaheline kokkulepe 2010. aasta raamkokkuleppe kohaldamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et käesoleva otsuse II lisas toodud Euroopa Parlamendi ja komisjoni avalduse kohaselt ei piira uus institutsioonidevaheline kokkulepe 2010. aasta raamkokkuleppe kohaldamist;

| H. | arvestades, et 2010. aasta raamkokkuleppe teatavad sätted võivad siiski minetada asjakohasuse või neid võib olla vaja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe tõttu ajakohastada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2010. aasta raamkokkuleppe teatavad sätted võivad siiski minetada asjakohasuse või neid võib olla vaja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe tõttu ajakohastada;

| I. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega nähakse ette edasised institutsioonidevahelised läbirääkimised eeskätt koostöö ja teabevahetuse praktilise korralduse üle rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel ning kriteeriumide üle, mis puudutavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamist delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega nähakse ette edasised institutsioonidevahelised läbirääkimised eeskätt koostöö ja teabevahetuse praktilise korralduse üle rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel ning kriteeriumide üle, mis puudutavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamist delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide suhtes;

| J. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe tõttu on vaja kohandada Euroopa Parlamendi kodukorra teatavaid sätteid, näiteks neid, mis käsitlevad komisjoni tööprogrammi ja õigusaktide õigusliku aluse kontrollimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe tõttu on vaja kohandada Euroopa Parlamendi kodukorra teatavaid sätteid, näiteks neid, mis käsitlevad komisjoni tööprogrammi ja õigusaktide õigusliku aluse kontrollimist;

| K. | arvestades, et uues institutsioonidevahelises kokkuleppes käsitletakse ühel või teisel viisil peamisi probleeme, mille Euroopa Parlamendi põhiseaduskomisjon esitas oma 22. aprilli 2015. aasta dokumendis „Põhiseaduskomisjoni täiendus Euroopa Parlamendi seisukohale läbirääkimistel institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe läbivaatamise üle“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uues institutsioonidevahelises kokkuleppes käsitletakse ühel või teisel viisil peamisi probleeme, mille Euroopa Parlamendi põhiseaduskomisjon esitas oma 22. aprilli 2015. aasta dokumendis „Põhiseaduskomisjoni täiendus Euroopa Parlamendi seisukohale läbirääkimistel institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe läbivaatamise üle“;

| 1. | tunneb heameelt institutsioonide saavutatud kokkuleppe üle ja peab seda heaks aluseks nendevaheliste uute, avatumate ja läbipaistvamate suhete loomisele ja arendamisele, et tagada parem õigusloome liidu kodanike huvides; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt institutsioonide saavutatud kokkuleppe üle ja peab seda heaks aluseks nendevaheliste uute, avatumate ja läbipaistvamate suhete loomisele ja arendamisele, et tagada parem õigusloome liidu kodanike huvides;

| 2. | väljendab paremat õigusloomet silmas pidades sügavat kahetsust asjaolu pärast, et institutsioonidevahelise kokkuleppe alastes läbirääkimistes ei järgitud Euroopa Parlamendis väljakujunenud komiteemenetluse tava; |
| --- | --- |

2.

väljendab paremat õigusloomet silmas pidades sügavat kahetsust asjaolu pärast, et institutsioonidevahelise kokkuleppe alastes läbirääkimistes ei järgitud Euroopa Parlamendis väljakujunenud komiteemenetluse tava;

| 3. | peab eriti tervitatavaks läbirääkimiste tulemusi, mis puudutavad mitmeaastast ja iga-aastast institutsioonidevahelist programmitööd, komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi seadusandlikele algatustele ning seadusandlike ettepanekute kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist ja sel teemal konsulteerimist; rõhutab, et kokkulepitud keskse tähelepanu pööramist komisjoni tööprogrammile ei tuleks mõista põhjendusena piirata parlamendi enda õigusloomevolitusi või algatusõigust; peab tervitatavaks institutsioonide kokkulepet vahetada seisukohti juhul, kui kavandatakse õigusakti õigusliku aluse muutmist, ning on kindlalt otsustanud vastu astuda igale püüdele piirata õigusliku aluse muutmise abil Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi; |
| --- | --- |

3.

peab eriti tervitatavaks läbirääkimiste tulemusi, mis puudutavad mitmeaastast ja iga-aastast institutsioonidevahelist programmitööd, komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi seadusandlikele algatustele ning seadusandlike ettepanekute kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist ja sel teemal konsulteerimist; rõhutab, et kokkulepitud keskse tähelepanu pööramist komisjoni tööprogrammile ei tuleks mõista põhjendusena piirata parlamendi enda õigusloomevolitusi või algatusõigust; peab tervitatavaks institutsioonide kokkulepet vahetada seisukohti juhul, kui kavandatakse õigusakti õigusliku aluse muutmist, ning on kindlalt otsustanud vastu astuda igale püüdele piirata õigusliku aluse muutmise abil Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi;

| 4. | rõhutab, et teabel põhineva, kaasava ja läbipaistva otsustusprotsessi ning õigusaktide nõuetekohase kohaldamise ja seadusandjate õiguste kaitsmise seisukohast on olulised need uue institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted, milles käsitletakse paremaid õigusloomevahendeid (mõjuhinnangud, avalikkuse ja sidusrühmadega konsulteerimine, hindamised jne); on veendunud, et mõjuhindamised peavad olema kõikehõlmavad ja tasakaalustatud ning nendega tuleks muu hulgas hinnata, milliseid kulusid toob vajalike õigusaktide vastuvõtmata jätmine kaasa tootjatele, tarbijatele, töötajatele, haldusasutustele ja keskkonnale; on mures, et mõjuhinnangutega seotud sõnastus ei kohusta kolme institutsiooni oma mõjuhinnangutesse piisavalt kaasama väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ja konkurentsivõime kontrolli; rõhutab, kui oluline on õigusloometsükli kõigis etappides võtta arvesse VKEde vajadusi ja neile tähelepanu pöörata; rõhutab, et komisjoni talituste parema õigusloome suuniseid käsitleva 19. mai 2015. aasta töödokumendi (SWD(2015)0111) kohaselt lisatakse hinnang VKEdele avalduva mõju kohta mõjuhinnangu aruannetesse, ning palub komisjonil esitada selle tava kohta lisateavet; peab tervitatavaks eesmärki parandada liidu õigusaktide rakendamist ja kohaldamist, sh selliste riiklike meetmete kindlakstegemise kaudu, mida ülevõetavate liidu õigusaktidega ei nõuta (ülereguleerimine), ning eeldab, pidades silmas, et liikmesriikidel on vabadus kehtestada kõrgemaid standardeid, juhul kui liidu õiguses on määratletud üksnes miinimumstandardid, et liikmesriigid sellised meetmed selgelt esile tooksid ja dokumenteeriksid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et teabel põhineva, kaasava ja läbipaistva otsustusprotsessi ning õigusaktide nõuetekohase kohaldamise ja seadusandjate õiguste kaitsmise seisukohast on olulised need uue institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted, milles käsitletakse paremaid õigusloomevahendeid (mõjuhinnangud, avalikkuse ja sidusrühmadega konsulteerimine, hindamised jne); on veendunud, et mõjuhindamised peavad olema kõikehõlmavad ja tasakaalustatud ning nendega tuleks muu hulgas hinnata, milliseid kulusid toob vajalike õigusaktide vastuvõtmata jätmine kaasa tootjatele, tarbijatele, töötajatele, haldusasutustele ja keskkonnale; on mures, et mõjuhinnangutega seotud sõnastus ei kohusta kolme institutsiooni oma mõjuhinnangutesse piisavalt kaasama väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ja konkurentsivõime kontrolli; rõhutab, kui oluline on õigusloometsükli kõigis etappides võtta arvesse VKEde vajadusi ja neile tähelepanu pöörata; rõhutab, et komisjoni talituste parema õigusloome suuniseid käsitleva 19. mai 2015. aasta töödokumendi (SWD(2015)0111) kohaselt lisatakse hinnang VKEdele avalduva mõju kohta mõjuhinnangu aruannetesse, ning palub komisjonil esitada selle tava kohta lisateavet; peab tervitatavaks eesmärki parandada liidu õigusaktide rakendamist ja kohaldamist, sh selliste riiklike meetmete kindlakstegemise kaudu, mida ülevõetavate liidu õigusaktidega ei nõuta (ülereguleerimine), ning eeldab, pidades silmas, et liikmesriikidel on vabadus kehtestada kõrgemaid standardeid, juhul kui liidu õiguses on määratletud üksnes miinimumstandardid, et liikmesriigid sellised meetmed selgelt esile tooksid ja dokumenteeriksid;

| 5. | märgib, et õigusloome kumulatiivsed kulud võivad tekitada liidu normidest mõjutatud ettevõtetele ja üksikisikutele märkimisväärseid raskusi; |
| --- | --- |

5.

märgib, et õigusloome kumulatiivsed kulud võivad tekitada liidu normidest mõjutatud ettevõtetele ja üksikisikutele märkimisväärseid raskusi;

| 6. | võtab teadmiseks komisjoni esimese asepresidendi 15. detsembri 2015. aasta kirja komisjoni mõjuhinnangute kvaliteeti jälgiva uue õiguskontrollikomitee toimimise teemal (ilma et sellele antaks õigusakti ettepanekute üle vetoõigus, kuna see kuulub valitud organite pädevusse); tuletab meelde, et parlament nõudis oma 27. novembri 2014. aasta resolutsioonis komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (5), et tugevdataks õiguskontrollikomitee (varem „mõjuhindamiskomitee“) sõltumatust ja eelkõige seda, et selle komitee liikmed ei oleks allutatud poliitilisele kontrollile; on sellega seoses veendunud, et õiguskontrollikomitee loomine on esimene tervitatav samm tema sõltumatuse saavutamisel; märgib, et seadusandjad võivad ka ise läbi viia omaenda mõjuhinnanguid, kui nad seda vajalikuks peavad; märgib, et mõjuhinnangud ei asenda poliitilist otsustusprotsessi; rõhutab ka, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega on samuti ette nähtud institutsioonide teabevahetus mõjuhinnangute koostamise parima tava ja metoodika kohta, mis annab võimaluse vaadata õiguskontrollikomitee toimimine aegsasti läbi, et tagada ühtne metoodika; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks komisjoni esimese asepresidendi 15. detsembri 2015. aasta kirja komisjoni mõjuhinnangute kvaliteeti jälgiva uue õiguskontrollikomitee toimimise teemal (ilma et sellele antaks õigusakti ettepanekute üle vetoõigus, kuna see kuulub valitud organite pädevusse); tuletab meelde, et parlament nõudis oma 27. novembri 2014. aasta resolutsioonis komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (5), et tugevdataks õiguskontrollikomitee (varem „mõjuhindamiskomitee“) sõltumatust ja eelkõige seda, et selle komitee liikmed ei oleks allutatud poliitilisele kontrollile; on sellega seoses veendunud, et õiguskontrollikomitee loomine on esimene tervitatav samm tema sõltumatuse saavutamisel; märgib, et seadusandjad võivad ka ise läbi viia omaenda mõjuhinnanguid, kui nad seda vajalikuks peavad; märgib, et mõjuhinnangud ei asenda poliitilist otsustusprotsessi; rõhutab ka, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega on samuti ette nähtud institutsioonide teabevahetus mõjuhinnangute koostamise parima tava ja metoodika kohta, mis annab võimaluse vaadata õiguskontrollikomitee toimimine aegsasti läbi, et tagada ühtne metoodika;

| 7. | peab tervitatavaks institutsioonidevahelist kokkulepet teha õigusaktide ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks ning selle üle seisukohtade vahetamiseks koostööd enne, kui komisjoni tööprogramm lõplikult valmib; rõhutab, kui oluline on kokkulepitud iga-aastane koormusanalüüs vahendina, mis võimaldab selgelt ja läbipaistvalt kindlaks teha ja jälgida liidu pingutuste tulemusi ülereguleerimise ja halduskoormuse ärahoidmisel ja vähendamisel ning mis peaks hõlmama konkreetselt VKEsid puudutavat loetelu ning tegema vahet komisjoni ettepanekutest tuleneval ja liikmesriikide õigusaktidest tuleneval koormusel: juhib tähelepanu asjaolule, et seda, kas eesmärkide kehtestamine koormuse vähendamiseks konkreetsetes sektorites on asjakohane ja soovitav, tuleb hoolikalt hinnata igal üksikjuhul eraldi ja institutsioonide tihedas koostöös, keskendudes õigusloome kvaliteedile ja kahjustamata asjaomaseid liidu standardeid; ootab, et komisjon esitaks korrapäraselt õigusaktide kehtetuks tunnistamise ettepanekuid, kui kehtetuks tunnistamist vajalikuks peetakse; peab sellega seoses tervitatavaks kolme institutsiooni kokkulepet, mille kohaselt tuleks mõjuhinnangutes uurida ka ettepanekute mõju halduskoormusele, eeskätt seoses VKEdega; tõdeb, et asjaomase liidu õigusaktiga on võimalik VKEde halduskoormust vähendada, asendades 28 eri eeskirja siseturu suhtes kohaldatava üheainsa eeskirjaga; |
| --- | --- |

7.

peab tervitatavaks institutsioonidevahelist kokkulepet teha õigusaktide ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks ning selle üle seisukohtade vahetamiseks koostööd enne, kui komisjoni tööprogramm lõplikult valmib; rõhutab, kui oluline on kokkulepitud iga-aastane koormusanalüüs vahendina, mis võimaldab selgelt ja läbipaistvalt kindlaks teha ja jälgida liidu pingutuste tulemusi ülereguleerimise ja halduskoormuse ärahoidmisel ja vähendamisel ning mis peaks hõlmama konkreetselt VKEsid puudutavat loetelu ning tegema vahet komisjoni ettepanekutest tuleneval ja liikmesriikide õigusaktidest tuleneval koormusel: juhib tähelepanu asjaolule, et seda, kas eesmärkide kehtestamine koormuse vähendamiseks konkreetsetes sektorites on asjakohane ja soovitav, tuleb hoolikalt hinnata igal üksikjuhul eraldi ja institutsioonide tihedas koostöös, keskendudes õigusloome kvaliteedile ja kahjustamata asjaomaseid liidu standardeid; ootab, et komisjon esitaks korrapäraselt õigusaktide kehtetuks tunnistamise ettepanekuid, kui kehtetuks tunnistamist vajalikuks peetakse; peab sellega seoses tervitatavaks kolme institutsiooni kokkulepet, mille kohaselt tuleks mõjuhinnangutes uurida ka ettepanekute mõju halduskoormusele, eeskätt seoses VKEdega; tõdeb, et asjaomase liidu õigusaktiga on võimalik VKEde halduskoormust vähendada, asendades 28 eri eeskirja siseturu suhtes kohaldatava üheainsa eeskirjaga;

| 8. | usub, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide küsimuses on põhimõtteliselt leitud tasakaalustatud lahendus, mis tagab läbipaistvuse ja seadusandjate võrdsuse, kuid juhib tähelepanu vajadusele leppida kiiresti kokku asjakohastes delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eristamiskriteeriumides ning kõikide alusaktide kiires vastavusse viimises Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

8.

usub, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide küsimuses on põhimõtteliselt leitud tasakaalustatud lahendus, mis tagab läbipaistvuse ja seadusandjate võrdsuse, kuid juhib tähelepanu vajadusele leppida kiiresti kokku asjakohastes delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eristamiskriteeriumides ning kõikide alusaktide kiires vastavusse viimises Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga;

| 9. | märgib, et kokkulepitud meetmed kahe seadusandja – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – vahelise seisukohtade vahetuse ja teabevahetuse parandamiseks on samm edasi; on siiski seisukohal, et neid meetmeid tuleks edasi arendada, eelkõige mis puudutab vastastikust juurdepääsu teabele ja koosolekutele, et tagada seadusandjate tegelik tasakaal ja võrdne kohtlemine kogu seadusandliku menetluse jooksul, ning tagada, et järgitakse institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõtet; hoiatab, et kokkulepitud mitteametlikud seisukohtade vahetused ei tohiks muutuda institutsioonidevaheliste läbirääkimiste uueks läbipaistmatuks alaks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kokkulepitud meetmed kahe seadusandja – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – vahelise seisukohtade vahetuse ja teabevahetuse parandamiseks on samm edasi; on siiski seisukohal, et neid meetmeid tuleks edasi arendada, eelkõige mis puudutab vastastikust juurdepääsu teabele ja koosolekutele, et tagada seadusandjate tegelik tasakaal ja võrdne kohtlemine kogu seadusandliku menetluse jooksul, ning tagada, et järgitakse institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõtet; hoiatab, et kokkulepitud mitteametlikud seisukohtade vahetused ei tohiks muutuda institutsioonidevaheliste läbirääkimiste uueks läbipaistmatuks alaks;

| 10. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingus on sätestatud seadusandlik tavamenetlus kolme lugemisega; märgib, et kui parlament ja nõukogu kasutavad oma õigusi seadusandlikus menetluses täiel määral, peaks standardmenetluseks olema teise lugemise kokkulepe, esimese lugemise kokkulepet tuleks aga kasutada üksnes siis, kui on langetatud kaalutletud ja selge otsus seda teha; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingus on sätestatud seadusandlik tavamenetlus kolme lugemisega; märgib, et kui parlament ja nõukogu kasutavad oma õigusi seadusandlikus menetluses täiel määral, peaks standardmenetluseks olema teise lugemise kokkulepe, esimese lugemise kokkulepet tuleks aga kasutada üksnes siis, kui on langetatud kaalutletud ja selge otsus seda teha;

| 11. | tunneb heameelt võetud kohustuse üle tagada seadusandlike menetluste läbipaistvus, kuid rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja rohkem konkreetseid sätteid ja vahendeid eelkõige seoses esimese lugemise kokkulepete kasutamisega; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt võetud kohustuse üle tagada seadusandlike menetluste läbipaistvus, kuid rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja rohkem konkreetseid sätteid ja vahendeid eelkõige seoses esimese lugemise kokkulepete kasutamisega;

| 12. | on ka veendunud, et riikide parlamentidega peetava poliitilise dialoogi võimalusi tuleks paremini ära kasutada; rõhutab sellega seoses Lissaboni lepinguga liikmesriikide parlamentidele antud olulist rolli ja toonitab, et lisaks rollile, mida parlamendid täidavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise jälgimisel, saavad parlamendid anda, ja ka annavad, omapoolse panuse poliitilise dialoogi raames; ergutab paremini kasutama aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse mehhanisme; rõhutab, et kaheksanädalase tähtaja kohaldamine, mis on kehtestatud riikide parlamentidele põhjendatud arvamuse esitamiseks subsidiaarsuse põhimõtte mittejärgimise kohta, vajab suuremat paindlikkust; |
| --- | --- |

12.

on ka veendunud, et riikide parlamentidega peetava poliitilise dialoogi võimalusi tuleks paremini ära kasutada; rõhutab sellega seoses Lissaboni lepinguga liikmesriikide parlamentidele antud olulist rolli ja toonitab, et lisaks rollile, mida parlamendid täidavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise jälgimisel, saavad parlamendid anda, ja ka annavad, omapoolse panuse poliitilise dialoogi raames; ergutab paremini kasutama aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse mehhanisme; rõhutab, et kaheksanädalase tähtaja kohaldamine, mis on kehtestatud riikide parlamentidele põhjendatud arvamuse esitamiseks subsidiaarsuse põhimõtte mittejärgimise kohta, vajab suuremat paindlikkust;

| 13. | nõuab, et igakülgselt hinnataks uue institutsioonidevahelise kokkuleppe mõju 2010. aasta raamkokkuleppele ja muudele kehtivatele institutsioonidevahelistele kokkulepetele, pidades silmas, et on vaja kaitsta Euroopa Parlamendi positsiooni ja õigusi ning lihtsustada mitmesuguste institutsioonidevahelisi suhteid reguleerivate meetmete süsteemi; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et igakülgselt hinnataks uue institutsioonidevahelise kokkuleppe mõju 2010. aasta raamkokkuleppele ja muudele kehtivatele institutsioonidevahelistele kokkulepetele, pidades silmas, et on vaja kaitsta Euroopa Parlamendi positsiooni ja õigusi ning lihtsustada mitmesuguste institutsioonidevahelisi suhteid reguleerivate meetmete süsteemi;

| 14. | on seisukohal, et selline lihtsustamine tuleks läbi viia siis, kui on täielikult paika pandud kõik uue institutsioonidevahelise kokkuleppe praktilise rakendamise meetmed, misjärel võiksid institutsioonid samuti hinnata, kas võib olla vajalik kohandada uut institutsioonidevahelist kokkulepet, võttes arvesse selle rakendamisel selleks ajaks saadud kogemusi; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et selline lihtsustamine tuleks läbi viia siis, kui on täielikult paika pandud kõik uue institutsioonidevahelise kokkuleppe praktilise rakendamise meetmed, misjärel võiksid institutsioonid samuti hinnata, kas võib olla vajalik kohandada uut institutsioonidevahelist kokkulepet, võttes arvesse selle rakendamisel selleks ajaks saadud kogemusi;

| 15. | rõhutab, kui tähtis on täita nõuetekohaselt uue institutsioonidevahelise kokkuleppega võetud kohustusi ja kinni pidada selles sätestatud tähtaegadest; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui tähtis on täita nõuetekohaselt uue institutsioonidevahelise kokkuleppega võetud kohustusi ja kinni pidada selles sätestatud tähtaegadest;

| 16. | märgib, et edasisi tehnilisi ja/või poliitilise tasandi järelmeetmeid on eeskätt vaja allpool toodud küsimustes, millega peab kaasnema kõigi asjaomaste kogemustega parlamendikomisjonide aktiivne osalemine ja nende kogemuste kasutamine:






  — | programmitöö (2010. aasta raamkokkuleppe ja Euroopa Parlamendi kodukorra tehniline läbivaatamine); |
| --- | --- | --- |

16.

märgib, et edasisi tehnilisi ja/või poliitilise tasandi järelmeetmeid on eeskätt vaja allpool toodud küsimustes, millega peab kaasnema kõigi asjaomaste kogemustega parlamendikomisjonide aktiivne osalemine ja nende kogemuste kasutamine:

—

programmitöö (2010. aasta raamkokkuleppe ja Euroopa Parlamendi kodukorra tehniline läbivaatamine);

| — | õigusaktide õigusliku aluse kontrollimine (kodukorra läbivaatamine kolmepoolsete seisukohtade vahetuse korra lisamiseks); |
| --- | --- |

—

õigusaktide õigusliku aluse kontrollimine (kodukorra läbivaatamine kolmepoolsete seisukohtade vahetuse korra lisamiseks);

| — | hinnangu andmine komisjoni poolsele eespool nimetatud parema õigusloome suuniste rakendamisele ja hiljuti loodud õiguskontrollikomitee tulemuslikule toimimisele, eelkõige selleks, et kontrollida vastavalt punktile 6, kas see komitee toimib sõltumatult ja kas selle liikmed ei kuulu mingi poliitilise kontrolli alla; |
| --- | --- |

—

hinnangu andmine komisjoni poolsele eespool nimetatud parema õigusloome suuniste rakendamisele ja hiljuti loodud õiguskontrollikomitee tulemuslikule toimimisele, eelkõige selleks, et kontrollida vastavalt punktile 6, kas see komitee toimib sõltumatult ja kas selle liikmed ei kuulu mingi poliitilise kontrolli alla;

| — | läbipaistvus ja õigusloomeprotsessi kooskõlastamine (sh esimese ja teise lugemise menetluste nõuetekohane kasutamine, seisukohtade vahetamise praktiline korraldamine, teabevahetus ja ajakava võrdlemine, kolmepoolsete läbirääkimiste läbipaistvus, platvormide ja vahendite arendamine ühise andmebaasi loomiseks seadusandlike eelnõude menetlemise seisu kohta, teabe esitamine liikmesriikide parlamentidele ning koostöö ja teabevahetuse praktiline korraldamine rahvusvahelisi lepinguid käsitlevate läbirääkimiste pidamisel ja selliste lepingute sõlmimisel); |
| --- | --- |

—

läbipaistvus ja õigusloomeprotsessi kooskõlastamine (sh esimese ja teise lugemise menetluste nõuetekohane kasutamine, seisukohtade vahetamise praktiline korraldamine, teabevahetus ja ajakava võrdlemine, kolmepoolsete läbirääkimiste läbipaistvus, platvormide ja vahendite arendamine ühise andmebaasi loomiseks seadusandlike eelnõude menetlemise seisu kohta, teabe esitamine liikmesriikide parlamentidele ning koostöö ja teabevahetuse praktiline korraldamine rahvusvahelisi lepinguid käsitlevate läbirääkimiste pidamisel ja selliste lepingute sõlmimisel);

| — | hinnangu andmine õiguskontrollikomitee sõltumatusele ja võimalikud järelmeetmed seoses tema rolliga asjaomaste mõjuhinnangute järelevalves ja objektiivse nõu andmises; |
| --- | --- |

—

hinnangu andmine õiguskontrollikomitee sõltumatusele ja võimalikud järelmeetmed seoses tema rolliga asjaomaste mõjuhinnangute järelevalves ja objektiivse nõu andmises;

| — | parlamendi ootus vastavalt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe asjaomastele sätetele selle suhtes, et komisjon esitab võimalikult kiiresti ettepanekud tähtsaimates valdkondades, kus see on teostatav, koormuse vähendamist puudutavate eesmärkide püstitamise kohta, tagades õigusaktides sätestatud eesmärkide täitmise; |
| --- | --- |

—

parlamendi ootus vastavalt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe asjaomastele sätetele selle suhtes, et komisjon esitab võimalikult kiiresti ettepanekud tähtsaimates valdkondades, kus see on teostatav, koormuse vähendamist puudutavate eesmärkide püstitamise kohta, tagades õigusaktides sätestatud eesmärkide täitmise;

| — | operatiivse ja õigusliku sidususe tagamine uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ja koostöölepingute vahel seoses liidu nõuandvate organitega; |
| --- | --- |

—

operatiivse ja õigusliku sidususe tagamine uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ja koostöölepingute vahel seoses liidu nõuandvate organitega;

| — | delegeeritud ja rakendusaktid vastavalt Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonile seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (6) (läbirääkimised delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eristamiskriteeriumide üle, delegeeritud õigusaktide registri loomine ja Lissaboni lepingu eelsete õigusaktide täielik vastavusse viimine); |
| --- | --- |

—

delegeeritud ja rakendusaktid vastavalt Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonile seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (6) (läbirääkimised delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eristamiskriteeriumide üle, delegeeritud õigusaktide registri loomine ja Lissaboni lepingu eelsete õigusaktide täielik vastavusse viimine);

| — | liidu õigusaktide rakendamine ja kohaldamine (kontroll direktiivide ülevõtmisest teatamise üle liikmesriikide poolt ja iga riikliku meetme üle, mis on rangem kui liidu õigusaktide sätted (nn ülereguleerimine); |
| --- | --- |

—

liidu õigusaktide rakendamine ja kohaldamine (kontroll direktiivide ülevõtmisest teatamise üle liikmesriikide poolt ja iga riikliku meetme üle, mis on rangem kui liidu õigusaktide sätted (nn ülereguleerimine);

| 17. | kiidab heaks käesoleva otsuse I lisas esitatud kokkuleppe eelnõu; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks käesoleva otsuse I lisas esitatud kokkuleppe eelnõu;

| 18. | kiidab heaks käesoleva otsuse II lisas sisalduva Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks käesoleva otsuse II lisas sisalduva Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisdeklaratsiooni;

| 19. | palub oma pädeval komisjonil uurida, mil määral on uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamiseks vaja muuta kodukorda või selle tõlgendamist ning teha muudatusi parlamendi tavades, haldamises ja teabekanalites teiste institutsioonidega; |
| --- | --- |

19.

palub oma pädeval komisjonil uurida, mil määral on uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamiseks vaja muuta kodukorda või selle tõlgendamist ning teha muudatusi parlamendi tavades, haldamises ja teabekanalites teiste institutsioonidega;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendiga uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendiga uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisadega teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisadega teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0061.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0323.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0069.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0127.

---

I LISA

Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub institutsioonidevahelise kokkuleppega, avaldatud ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

---

II LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI AVALDUS, MIS TEHAKSE INSTITUTSIOONIDEVAHELISE PAREMA ÕIGUSLOOME KOKKULEPPE VASTUVÕTMISEL

Euroopa Parlament ja komisjon leiavad, et käesolev kokkulepe peegeldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist tasakaalu ja nende vastavat pädevust, nagu on sätestatud aluslepingutes.

See ei piira 20. oktoobri 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (1) kohaldamist.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/98 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/98

---

P8_TA(2016)0067

Loomatervis ***II

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (11779/1/2015 – C8-0008/2016 – 2013/0136(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 050/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11779/1/2015 – C8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11779/1/2015 – C8-0008/2016),

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0260) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0260) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0041/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0041/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

4.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 6. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 104.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0381.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus antimikroobikumiresistentsuse ja veterinaarravimite kasutamise kohta

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamiseks“ (COM(2011)0748) rõhutatakse loomataudide määruse (loomatervise määrus) ennetavat rolli ja sellest tulenevat antibiootikumide kasutamise vähendamist loomade puhul. Lisaks kõnealuse määruse nõuetele kutsutakse liikmesriike üles võtma kohustust koguda asjakohaseid, võrreldavaid ja piisavalt üksikasjalikke andmeid antimikroobsete ravimite tegeliku kasutamise kohta loomade puhul ja edastada need andmed komisjonile, et tagada antimikroobsete ravimite mõistlikum kasutamine ning et aidata kaasa ravimiresistentsuse ohu vähendamisele.

Komisjoni avaldus, milles käsitletakse korrapärast aruandlust antimikroobsete ravimite kasutamise kohta loomadel liidus

Komisjon kohustub avaldama korrapäraselt aruandeid antimikroobsete ravimite kasutamise kohta loomadel ELis, tuginedes liikmesriikide esitatud andmetele.

Komisjoni avaldus loomade heaolu kohta

Selles määruses on kehtestatud inimestele või loomadele ülekanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, milles ei ole sätteid, mis reguleeriksid otseselt loomade heaolu, kuigi loomade tervis ja heaolu on omavahel seotud. Liidul on hästi välja töötatud loomade heaolu õigustik, mis hõlmab erinevaid loomaliike (broilerid, munakanad, sead, vasikad) või tegevusalasid (põllumajandus, transport, tapmine, teadusuuringud jne). Neid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte kohaldatakse ka edaspidi. Komisjon pöörab hoolega tähelepanu loomade heaolule kooskõlas aluslepingu artikliga 13 ja selles sätestatud piirides ning tagab asjaomaste õigusaktide täieliku ja asjakohase rakendamise.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/101

---

P8_TA(2016)0068

Haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava ***I

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0032), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0032),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0025/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0025/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma 27. mai 2015. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. mai 2015. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (3),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja 16. detsembri 2015. aasta kirjas antud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja 16. detsembri 2015. aasta kirjas antud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0006/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0006/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 142.

(2)  ELT C 415, 20.11.2014, lk 30.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0216.

---

P8_TC1-COD(2014)0014

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1308/2013 ning (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima pakkumise toetuskava osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/791) lõplikule kujule).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/102

---

P8_TA(2016)0069

Turulepääs sadamateenuste valdkonnas ja sadamate finantsläbipaistvus ***I

Euroopa Parlamendi 8. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/16)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: | Ettepanek: |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS |
| millega luuakse sadamateenuste
  valdkonnas turulepääsu
  ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik | millega luuakse sadamateenuste
  korraldamise
  ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega luuakse sadamateenuste
  valdkonnas turulepääsu
  ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik

millega luuakse sadamateenuste
  korraldamise
  ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Sadamad saavad aidata kaasa Euroopa tööstuse pikaajalisele konkurentsivõimele maailmaturgudel, luues lisandväärtust ja töökohti kõigis liidu rannikupiirkondades. Et tegeleda meretranspordisektori ees seisvate probleemidega, nagu säästva transpordi ja logistikaahelate ebatõhusus, on oluline, et käesoleva määrusega koos rakendataks komisjoni teatises „Sadamad kui kasvumootor“ esitatud halduskorra lihtsustamise meetmeid. Tollivormistuse haldusmenetluste keerukus, mis põhjustab sadamates viivitusi, on peamine lähimereveo konkurentsivõimet ja liidu sadamate töö tõhusust takistav tegur. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Sadamad saavad aidata kaasa Euroopa tööstuse pikaajalisele konkurentsivõimele maailmaturgudel, luues lisandväärtust ja töökohti kõigis liidu rannikupiirkondades. Et tegeleda meretranspordisektori ees seisvate probleemidega, nagu säästva transpordi ja logistikaahelate ebatõhusus, on oluline, et käesoleva määrusega koos rakendataks komisjoni teatises „Sadamad kui kasvumootor“ esitatud halduskorra lihtsustamise meetmeid. Tollivormistuse haldusmenetluste keerukus, mis põhjustab sadamates viivitusi, on peamine lähimereveo konkurentsivõimet ja liidu sadamate töö tõhusust takistav tegur.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Tolliprotseduuride ulatuslik lihtsustamine võib konkurentsivõime aspektist kujutada endast sadamatele suurt majanduslikku eelist. Et vältida sadamate ebaausat konkurentsi ja vähendada tolliformaalsusi, mis võivad liidu finantshuve tõsiselt kahjustada, peavad sadama pidajad konkurentsimoonutuste vältimiseks võtma vastu nõuetekohase ja tõhusa riskipõhise poliitikakäsitluse. Komisjon ja liikmesriigid peaksid neid menetlusi tulemuslikult ja korrapäraselt jälgima ning komisjon peaks hindama vajadust võtta asjakohaseid meetmeid ebaausa konkurentsiga tegelemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Tolliprotseduuride ulatuslik lihtsustamine võib konkurentsivõime aspektist kujutada endast sadamatele suurt majanduslikku eelist. Et vältida sadamate ebaausat konkurentsi ja vähendada tolliformaalsusi, mis võivad liidu finantshuve tõsiselt kahjustada, peavad sadama pidajad konkurentsimoonutuste vältimiseks võtma vastu nõuetekohase ja tõhusa riskipõhise poliitikakäsitluse. Komisjon ja liikmesriigid peaksid neid menetlusi tulemuslikult ja korrapäraselt jälgima ning komisjon peaks hindama vajadust võtta asjakohaseid meetmeid ebaausa konkurentsiga tegelemiseks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Valdav enamik liidu mereliiklusest toimub läbi üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamate
  . Selleks et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamine proportsionaalsel viisil, tekitamata sadamatele tarbetut koormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamate
  suhtes, millest igaühel on oluline roll Euroopa transpordisüsteemis kas seetõttu, et seal käideldakse rohkem kui 0,1  % kogu ELi lastist või teenindatakse üle 0,1  % kõigist reisijatest, või kuna sadam aitab parandada saarte ja äärealade piirkondlikku juurdepääsetavust
  ; seejuures ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust otsustada kohaldada
  käesolevat määrust
  ka muude sadamate
  suhtes. Avamere lootsiteenustel ei ole otsest mõju sadamate tõhususele, kuna neid ei kasutata otseselt sadamasse sisenemisel ega sealt väljumisel, ning seetõttu ei pea need kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Valdav enamik liidu mereliiklusest toimub läbi üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamate
  . Selleks et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamine proportsionaalsel viisil, tekitamata sadamatele tarbetut koormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamate
  suhtes, millest igaühel on oluline roll Euroopa transpordisüsteemis kas seetõttu, et seal käideldakse rohkem kui 0,1  % kogu ELi lastist või teenindatakse üle 0,1  % kõigist reisijatest, või kuna sadam aitab parandada saarte ja äärealade piirkondlikku juurdepääsetavust
  ; seejuures ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust otsustada kohaldada
  käesolevat määrust
  ka muude sadamate
  suhtes. Avamere lootsiteenustel ei ole otsest mõju sadamate tõhususele, kuna neid ei kasutata otseselt sadamasse sisenemisel ega sealt väljumisel, ning seetõttu ei pea need kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (4) | Valdav enamik liidu mereliiklusest toimub läbi üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamate
  . Selleks et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamine proportsionaalsel viisil, tekitamata sadamatele tarbetut koormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada
  ainult
  üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamate
  suhtes, millest igaühel on oluline roll Euroopa transpordisüsteemis kas seetõttu, et seal käideldakse rohkem kui 0,1  % kogu ELi lastist või teenindatakse üle 0,1  % kõigist reisijatest, või kuna sadam aitab parandada saarte ja äärealade piirkondlikku juurdepääsetavust
  . Määrusega tuleks anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas nad kohaldavad või ei kohalda
  käesolevat määrust
  äärepoolseimates piirkondades paiknevate üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamate
  suhtes
  . Liikmesriikidele tuleb anda ka võimalus kehtestada erandeid, et vältida ebaproportsionaalse halduskoormuse panekut nendele üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamatele, mille aastane veomaht ei õigusta käesoleva määruse täielikku kohaldamist
  . Avamere lootsiteenustel ei ole otsest mõju sadamate tõhususele, kuna neid ei kasutata otseselt sadamasse sisenemisel ega sealt väljumisel, ning seetõttu ei pea need kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(4)

Valdav enamik liidu mereliiklusest toimub läbi üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamate
  . Selleks et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamine proportsionaalsel viisil, tekitamata sadamatele tarbetut koormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada
  ainult
  üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamate
  suhtes, millest igaühel on oluline roll Euroopa transpordisüsteemis kas seetõttu, et seal käideldakse rohkem kui 0,1  % kogu ELi lastist või teenindatakse üle 0,1  % kõigist reisijatest, või kuna sadam aitab parandada saarte ja äärealade piirkondlikku juurdepääsetavust
  . Määrusega tuleks anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas nad kohaldavad või ei kohalda
  käesolevat määrust
  äärepoolseimates piirkondades paiknevate üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamate
  suhtes
  . Liikmesriikidele tuleb anda ka võimalus kehtestada erandeid, et vältida ebaproportsionaalse halduskoormuse panekut nendele üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamatele, mille aastane veomaht ei õigusta käesoleva määruse täielikku kohaldamist
  . Avamere lootsiteenustel ei ole otsest mõju sadamate tõhususele, kuna neid ei kasutata otseselt sadamasse sisenemisel ega sealt väljumisel, ning seetõttu ei pea need kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Käesoleva määrusega ei kehtestata sadama pidajate jaoks konkreetset sadama pidamise mudelit. Kui järgitakse turulepääsu ja finantsläbipaistvuse eeskirju, võib kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolliga nr 26 säilitada liikmesriikides riiklikul tasandil kehtestatud sadamahalduse mudelid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Käesoleva määrusega ei kehtestata sadama pidajate jaoks konkreetset sadama pidamise mudelit. Kui järgitakse turulepääsu ja finantsläbipaistvuse eeskirju, võib kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolliga nr 26 säilitada liikmesriikides riiklikul tasandil kehtestatud sadamahalduse mudelid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 56 eesmärk on kõrvaldada liidus piirangud teenuste osutamise vabadusele. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 58 tuleks transporditeenuste osutamise vabadus saavutada transpordi jaotise sätete, täpsemalt artikli 100 lõike 2 raamistikus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 56 eesmärk on kõrvaldada liidus piirangud teenuste osutamise vabadusele. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 58 tuleks transporditeenuste osutamise vabadus saavutada transpordi jaotise sätete, täpsemalt artikli 100 lõike 2 raamistikus.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Omateenindust, mis tähendab, et laevandusettevõtjad või sadamateenuste osutajad võtavad tööle oma personali ja osutavad sadamateenuseid ise, reguleeritakse mitmes liikmesriigis ohutusega seotud või sotsiaalsetel põhjustel. Sidusrühmad, kellega komisjon ettepaneku koostamise käigus konsulteeris, tõid välja, et üldine omateeninduse lubamine liidu tasandil nõuaks täiendavaid ohutus- ja sotsiaaleeskirju, et hoida ära võimalik negatiivne mõju kõnealustele valdkondadele. Seepärast näib praeguses etapis asjakohane seda küsimust liidu tasandil mitte reguleerida ning jätta sadamateenuste valdkonna omateeninduse reguleerimise küsimus liikmesriikide otsustada. Seetõttu peaks käesolev määrus hõlmama vaid sadamateenuste osutamist tasu eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Omateenindust, mis tähendab, et laevandusettevõtjad või sadamateenuste osutajad võtavad tööle oma personali ja osutavad sadamateenuseid ise, reguleeritakse mitmes liikmesriigis ohutusega seotud või sotsiaalsetel põhjustel. Sidusrühmad, kellega komisjon ettepaneku koostamise käigus konsulteeris, tõid välja, et üldine omateeninduse lubamine liidu tasandil nõuaks täiendavaid ohutus- ja sotsiaaleeskirju, et hoida ära võimalik negatiivne mõju kõnealustele valdkondadele. Seepärast näib praeguses etapis asjakohane seda küsimust liidu tasandil mitte reguleerida ning jätta sadamateenuste valdkonna omateeninduse reguleerimise küsimus liikmesriikide otsustada. Seetõttu peaks käesolev määrus hõlmama vaid sadamateenuste osutamist tasu eest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Tõhusa, ohutu ja keskkonnahoidliku sadamahalduse huvides peaks sadama pidajal olema võimalus nõuda, et sadamateenuste osutajad tõendaksid, et nad täidavad teenuse nõuetekohaseks osutamiseks vajalikke miinimumnõudeid. Kõnealused miinimumnõuded peaksid piirduma selgelt määratletud tingimustega ettevõtjate kutsekvalifikatsiooni,
  sealhulgas koolituse
  , ja
  nõutavate seadmete
  kohta
  , kusjuures need nõuded peaksid olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, objektiivsed
  ja
  sadamateenuste osutamise jaoks asjakohased
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Tõhusa, ohutu ja keskkonnahoidliku sadamahalduse huvides peaks sadama pidajal olema võimalus nõuda, et sadamateenuste osutajad tõendaksid, et nad täidavad teenuse nõuetekohaseks osutamiseks vajalikke miinimumnõudeid. Kõnealused miinimumnõuded peaksid piirduma selgelt määratletud tingimustega ettevõtjate kutsekvalifikatsiooni,
  sealhulgas koolituse
  , ja
  nõutavate seadmete
  kohta
  , kusjuures need nõuded peaksid olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, objektiivsed
  ja
  sadamateenuste osutamise jaoks asjakohased
  .

| (7) | Tõhusa, ohutu ja keskkonnahoidliku sadamahalduse huvides peaks sadama pidajal olema võimalus nõuda, et sadamateenuste osutajad tõendaksid, et nad täidavad teenuse nõuetekohaseks osutamiseks vajalikke miinimumnõudeid. Kõnealused miinimumnõuded peaksid piirduma selgelt määratletud tingimustega ettevõtjate kutsekvalifikatsiooni,
  asjaomaste sadamateenuste osutamiseks vajalike seadmete
  ,
  teenuste kättesaadavuse
  ja
  meresõiduohutuse nõuetele vastavuse
  kohta
  . Kõnealustes miinimumnõuetes tuleks võtta arvesse ka keskkonnanõudeid ning riiklikke sotsiaalnorme
  ja
  sadamateenuse osutaja head mainet
  . |
| --- | --- |

(7)

Tõhusa, ohutu ja keskkonnahoidliku sadamahalduse huvides peaks sadama pidajal olema võimalus nõuda, et sadamateenuste osutajad tõendaksid, et nad täidavad teenuse nõuetekohaseks osutamiseks vajalikke miinimumnõudeid. Kõnealused miinimumnõuded peaksid piirduma selgelt määratletud tingimustega ettevõtjate kutsekvalifikatsiooni,
  asjaomaste sadamateenuste osutamiseks vajalike seadmete
  ,
  teenuste kättesaadavuse
  ja
  meresõiduohutuse nõuetele vastavuse
  kohta
  . Kõnealustes miinimumnõuetes tuleks võtta arvesse ka keskkonnanõudeid ning riiklikke sotsiaalnorme
  ja
  sadamateenuse osutaja head mainet
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Kõik teenuseosutajad ja eelkõige uued turulesisenejad peaksid tõendama oma suutlikkust teenindada minimaalset arvu aluseid oma töötajate ja seadmetega. Teenuseosutajad peaksid kohaldama asjaomaseid sätteid ja eeskirju, sealhulgas kohaldatavaid tööalaseid õigusakte, kohaldatavaid kollektiivlepinguid ja asjaomase sadama kvaliteedinõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Kõik teenuseosutajad ja eelkõige uued turulesisenejad peaksid tõendama oma suutlikkust teenindada minimaalset arvu aluseid oma töötajate ja seadmetega. Teenuseosutajad peaksid kohaldama asjaomaseid sätteid ja eeskirju, sealhulgas kohaldatavaid tööalaseid õigusakte, kohaldatavaid kollektiivlepinguid ja asjaomase sadama kvaliteedinõudeid.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Et teha kindlaks, kas teenuseosutaja vastab hea maine nõudele, peaksid liikmesriigid kaaluma, kas on mõjuvaid põhjuseid, mis seavad kahtluse alla sadamateenuste osutaja, sadama haldaja või muu liikmesriikide kindlaksmääratud asjakohaste isikute hea maine, näiteks kui need on liikmesriigis süüdi mõistetud või neile on karistusi määratud kehtivate liidu ja siseriiklike eeskirjade raske rikkumise eest, sealhulgas järgmistes valdkondades: sotsiaalõigus, tööõigus, tööohutusõigus, tervishoiuõigus ja keskkonnaõigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Et teha kindlaks, kas teenuseosutaja vastab hea maine nõudele, peaksid liikmesriigid kaaluma, kas on mõjuvaid põhjuseid, mis seavad kahtluse alla sadamateenuste osutaja, sadama haldaja või muu liikmesriikide kindlaksmääratud asjakohaste isikute hea maine, näiteks kui need on liikmesriigis süüdi mõistetud või neile on karistusi määratud kehtivate liidu ja siseriiklike eeskirjade raske rikkumise eest, sealhulgas järgmistes valdkondades: sotsiaalõigus, tööõigus, tööohutusõigus, tervishoiuõigus ja keskkonnaõigus.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7c) | Vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3577/92

   (1a)

  ning Euroopa Kohtu 11. jaanuari 2007. aasta otsusele kohtuasjas C-251/04, komisjon vs. Kreeka Vabariik

   (1b)

  , mille kohaselt ei saa eeldada, et pukseerimist liigitatakse mereveoteenuseks, on siiski võimalik meresõiduohutuse või keskkonnakaitse eesmärgil miinimumnõuetes sätestada, et pukseerimisel või sildumistoimingutel kasutatavad laevad registreeritakse asjaomase liikmesriigi sadamas või sõidavad selle lipu all. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7c)

Vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3577/92

   (1a)

  ning Euroopa Kohtu 11. jaanuari 2007. aasta otsusele kohtuasjas C-251/04, komisjon vs. Kreeka Vabariik

   (1b)

  , mille kohaselt ei saa eeldada, et pukseerimist liigitatakse mereveoteenuseks, on siiski võimalik meresõiduohutuse või keskkonnakaitse eesmärgil miinimumnõuetes sätestada, et pukseerimisel või sildumistoimingutel kasutatavad laevad registreeritakse asjaomase liikmesriigi sadamas või sõidavad selle lipu all.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kuna sadamad asuvad piiratud geograafilisel alal, võidakse turulepääsu suhtes teatavatel juhtudel kohaldada maa vähesusest tulenevaid piiranguid; samuti juhul, kui maa on reserveeritud teatavat liiki tegevuse jaoks vastavalt ametlikule arengukavale, milles maakasutus on kavandatud läbipaistval viisil ja vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele, mis on seotud näiteks linna ja riigi planeerimiseesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kuna sadamad asuvad piiratud geograafilisel alal, võidakse turulepääsu suhtes teatavatel juhtudel kohaldada maa vähesusest tulenevaid piiranguid; samuti juhul, kui maa on reserveeritud teatavat liiki tegevuse jaoks vastavalt ametlikule arengukavale, milles maakasutus on kavandatud läbipaistval viisil ja vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele, mis on seotud näiteks linna ja riigi planeerimiseesmärkidega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Liidu sadamate süsteem on väga mitmekesine ning sadamateenuste korraldamiseks kasutatakse paljusid eri mudeleid. Seetõttu ei oleks ühtne süsteem asjakohane. Sadama pidaja või pädev asutus peaks saama sadamateenuse osutajate arvu piirata, kui asjaolud sellise piirangu kehtestamist eeldavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Liidu sadamate süsteem on väga mitmekesine ning sadamateenuste korraldamiseks kasutatakse paljusid eri mudeleid. Seetõttu ei oleks ühtne süsteem asjakohane. Sadama pidaja või pädev asutus peaks saama sadamateenuse osutajate arvu piirata, kui asjaolud sellise piirangu kehtestamist eeldavad.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Pädev asutus peaks tegema varem avalikuks mis tahes kavatsuse piirata sadamateenuse osutajate arvu
  ning seda tuleks täielikult põhjendada, et anda huvitatud isikutele võimalus esitada märkusi
  . Piirangutega seotud kriteeriumid peaksid olema objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Pädev asutus peaks tegema varem avalikuks mis tahes kavatsuse piirata sadamateenuse osutajate arvu
  ning seda tuleks täielikult põhjendada, et anda huvitatud isikutele võimalus esitada märkusi
  . Piirangutega seotud kriteeriumid peaksid olema objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.

| (11) | Sadama pidaja või
  pädev asutus peaks tegema varem avalikuks mis tahes kavatsuse piirata sadamateenuse osutajate arvu. Piirangutega seotud kriteeriumid peaksid olema objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(11)

Sadama pidaja või
  pädev asutus peaks tegema varem avalikuks mis tahes kavatsuse piirata sadamateenuse osutajate arvu. Piirangutega seotud kriteeriumid peaksid olema objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Avatuse ja läbipaistvuse eesmärgil tuleks
  sadamateenuste osutajate valimise menetlus ja selle tulemused avalikustada ning
  huvitatud isikutele tuleks edastada kõik dokumendid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Avatuse ja läbipaistvuse eesmärgil tuleks
  sadamateenuste osutajate valimise menetlus ja selle tulemused avalikustada ning
  huvitatud isikutele tuleks edastada kõik dokumendid
  .

| (12) | Sadamateenuste osutajate valimise menetlus ja selle tulemused
  tuleks
  avalikustada ning
  see menetlus peaks olema mittediskrimineeriv, läbipaistev ja kõikidele huvitatud isikutele avatud
  . |
| --- | --- |

(12)

Sadamateenuste osutajate valimise menetlus ja selle tulemused
  tuleks
  avalikustada ning
  see menetlus peaks olema mittediskrimineeriv, läbipaistev ja kõikidele huvitatud isikutele avatud
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Juhul kui sadamateenuse osutajate arv on piiratud, tuleks nimetatud teenuseosutajate valimise menetluses järgida direktiivis ../../... [kontsessioonid]

   (7)

  kindlaks määratud põhimõtteid ja lähenemisviisi, sealhulgas piirmäär ja lepingute väärtuse määramise meetod, samuti oluliste muudatuste määratlus ja lepingu kestusega seotud üksikasjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Juhul kui sadamateenuse osutajate arv on piiratud, tuleks nimetatud teenuseosutajate valimise menetluses järgida direktiivis ../../... [kontsessioonid]

   (7)

  kindlaks määratud põhimõtteid ja lähenemisviisi, sealhulgas piirmäär ja lepingute väärtuse määramise meetod, samuti oluliste muudatuste määratlus ja lepingu kestusega seotud üksikasjad.

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisjon esitas oma 1. augusti 2006. aasta tõlgendavas teatises (milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud riigihankedirektiividega

   (2)

  ) selge raamistiku valikumenetluste jaoks, mis ei kuulu riigihankedirektiivide kohaldamisalasse ning mille puhul ei kasutata kontsessioonilepinguid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Komisjon esitas oma 1. augusti 2006. aasta tõlgendavas teatises (milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud riigihankedirektiividega

   (2)

  ) selge raamistiku valikumenetluste jaoks, mis ei kuulu riigihankedirektiivide kohaldamisalasse ning mille puhul ei kasutata kontsessioonilepinguid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Selliste avaliku teenindamise kohustuste seadmine, mis põhjustavad sadamateenuse osutajate arvu piiramist, peaks olema põhjendatav üksnes avaliku huviga, et tagada sadamateenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele, sadamateenuse osutamine aastaringselt
  või
  sadamateenuse taskukohasus teatavate kasutajarühmade jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Selliste avaliku teenindamise kohustuste seadmine, mis põhjustavad sadamateenuse osutajate arvu piiramist, peaks olema põhjendatav üksnes avaliku huviga, et tagada sadamateenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele, sadamateenuse osutamine aastaringselt
  või
  sadamateenuse taskukohasus teatavate kasutajarühmade jaoks.

| (14) | Selliste avaliku teenindamise kohustuste seadmine, mis põhjustavad sadamateenuse osutajate arvu piiramist, peaks olema põhjendatav üksnes avaliku huviga, et tagada sadamateenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele, sadamateenuse osutamine aastaringselt, sadamateenuse taskukohasus teatavate kasutajarühmade jaoks
  või ohutud, turvalised või keskkonnasäästlikud sadamatoimingud
  . |
| --- | --- |

(14)

Selliste avaliku teenindamise kohustuste seadmine, mis põhjustavad sadamateenuse osutajate arvu piiramist, peaks olema põhjendatav üksnes avaliku huviga, et tagada sadamateenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele, sadamateenuse osutamine aastaringselt, sadamateenuse taskukohasus teatavate kasutajarühmade jaoks
  või ohutud, turvalised või keskkonnasäästlikud sadamatoimingud
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Liikmesriigis määratud pädevatel asutustel peaks olema võimalus teha otsus osutada sadamateenuseid
  avaliku teenindamise kohustusena
  ise või usaldada selliste teenuste osutamine otse sõltuvale teenusepakkujale. Kui pädev asutus otsustab teenust ise osutada, võib see hõlmata teenuste osutamist pädeva asutuse värvatud või tema volitatud isikute abil. Kui kõnealust piirangut kohaldatakse kõigis ühe liikmesriigi territooriumil asuvates TEN-T 
  sadamates
  , tuleks komisjoni sellest teavitada. Kui liikmesriigi
  pädevatel asutustel on õigus selline valik teha
  , tuleks sadamateenuste osutamist sõltuvate teenuseosutajate poolt piirata üksnes sadama või -sadamatega, mille jaoks need sõltuvad teenusepakkujad on määratud. Sellistel juhtudel peaks sellise teenuseosutaja kohaldatavad sadamateenuse tasud kuuluma sõltumatu
  järelevalveasutuse
  järelevalve alla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Liikmesriigis määratud pädevatel asutustel peaks olema võimalus teha otsus osutada sadamateenuseid
  avaliku teenindamise kohustusena
  ise või usaldada selliste teenuste osutamine otse sõltuvale teenusepakkujale. Kui pädev asutus otsustab teenust ise osutada, võib see hõlmata teenuste osutamist pädeva asutuse värvatud või tema volitatud isikute abil. Kui kõnealust piirangut kohaldatakse kõigis ühe liikmesriigi territooriumil asuvates TEN-T 
  sadamates
  , tuleks komisjoni sellest teavitada. Kui liikmesriigi
  pädevatel asutustel on õigus selline valik teha
  , tuleks sadamateenuste osutamist sõltuvate teenuseosutajate poolt piirata üksnes sadama või -sadamatega, mille jaoks need sõltuvad teenusepakkujad on määratud. Sellistel juhtudel peaks sellise teenuseosutaja kohaldatavad sadamateenuse tasud kuuluma sõltumatu
  järelevalveasutuse
  järelevalve alla.

| (18) | Sadama pidajal või
  liikmesriigis määratud pädevatel asutustel peaks olema võimalus teha otsus osutada sadamateenuseid ise või usaldada selliste teenuste osutamine otse sõltuvale teenusepakkujale. Kui pädev asutus otsustab teenust ise osutada, võib see hõlmata teenuste osutamist pädeva asutuse värvatud või tema volitatud isikute abil. Kui kõnealust piirangut kohaldatakse kõigis ühe liikmesriigi territooriumil asuvates TEN-T 
  meresadamates
  , tuleks komisjoni sellest teavitada. Kui liikmesriigi
  pädevad asutused osutavad sadamateenuseid avaliku teenindamise kohustuste kohaselt
  , tuleks sadamateenuste osutamist sõltuvate teenuseosutajate poolt piirata üksnes sadama või -sadamatega, mille jaoks need sõltuvad teenusepakkujad on määratud. Sellistel juhtudel peaks sellise teenuseosutaja kohaldatavad sadamateenuse tasud kuuluma sõltumatu järelevalve alla. |
| --- | --- |

(18)

Sadama pidajal või
  liikmesriigis määratud pädevatel asutustel peaks olema võimalus teha otsus osutada sadamateenuseid ise või usaldada selliste teenuste osutamine otse sõltuvale teenusepakkujale. Kui pädev asutus otsustab teenust ise osutada, võib see hõlmata teenuste osutamist pädeva asutuse värvatud või tema volitatud isikute abil. Kui kõnealust piirangut kohaldatakse kõigis ühe liikmesriigi territooriumil asuvates TEN-T 
  meresadamates
  , tuleks komisjoni sellest teavitada. Kui liikmesriigi
  pädevad asutused osutavad sadamateenuseid avaliku teenindamise kohustuste kohaselt
  , tuleks sadamateenuste osutamist sõltuvate teenuseosutajate poolt piirata üksnes sadama või -sadamatega, mille jaoks need sõltuvad teenusepakkujad on määratud. Sellistel juhtudel peaks sellise teenuseosutaja kohaldatavad sadamateenuse tasud kuuluma sõltumatu järelevalve alla.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Liikmesriikidel peaks olema õigus tagada piisaval tasemel sotsiaalkaitse sadamateenuseid osutava ettevõtja töötajatele. Käesolev määrus ei
  mõjuta
  liikmesriikide sotsiaal- ega tööeeskirjade kohaldamist
  . Kui sadamateenuse osutajate arvu piiramise korral võib
  sadamateenuse lepingu sõlmimisega kaasneda sadamateenuse osutaja vahetus, peaks
  pädevatel asutustel olema võimalik nõuda
  valitud teenuseosutajalt nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (11) sätete rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Liikmesriikidel peaks olema õigus tagada piisaval tasemel sotsiaalkaitse sadamateenuseid osutava ettevõtja töötajatele. Käesolev määrus ei
  mõjuta
  liikmesriikide sotsiaal- ega tööeeskirjade kohaldamist
  . Kui sadamateenuse osutajate arvu piiramise korral võib
  sadamateenuse lepingu sõlmimisega kaasneda sadamateenuse osutaja vahetus, peaks
  pädevatel asutustel olema võimalik nõuda
  valitud teenuseosutajalt nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (11) sätete rakendamist.

| (19) | Liikmesriikidel peaks olema õigus tagada piisaval tasemel sotsiaalkaitse sadamateenuseid osutava ettevõtja töötajatele. Käesolev määrus ei
  tohiks mõjutada
  liikmesriikide sotsiaal- ega tööeeskirjade kohaldamist
  ning selles tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28. Kui
  sadamateenuse lepingu sõlmimisega
  võib
  kaasneda sadamateenuse osutaja vahetus, peaks
  pädev asutus nõudma personali üleviimise korral
  valitud teenuseosutajalt nõukogu
  12. märtsi 2001. aasta
  direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (11) sätete rakendamist. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikidel peaks olema õigus tagada piisaval tasemel sotsiaalkaitse sadamateenuseid osutava ettevõtja töötajatele. Käesolev määrus ei
  tohiks mõjutada
  liikmesriikide sotsiaal- ega tööeeskirjade kohaldamist
  ning selles tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28. Kui
  sadamateenuse lepingu sõlmimisega
  võib
  kaasneda sadamateenuse osutaja vahetus, peaks
  pädev asutus nõudma personali üleviimise korral
  valitud teenuseosutajalt nõukogu
  12. märtsi 2001. aasta
  direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (11) sätete rakendamist.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Nii keerulises ja tugeva konkurentsiga sektoris nagu sadamateenused on uute töötajate koolitamine ja töötajate elukestev õpe sadamatöötajate tervisekaitse ja ohutuse ning teenuste kvaliteedi ja sadamate konkurentsivõime tagamiseks väga olulised. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikidele sadamasektori töötajatele asjakohase koolituse andmine. ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee peaks saama töötada välja suunised koolitusnõuete kehtestamiseks, et tagada töötajate hariduse ja koolituse kõrge tase, minimeerida õnnetuste ohtu ja võtta arvesse sektori edasisi vajadusi, pidades silmas tarbijate nõudmiste tõttu tehtavaid tehnoloogilisi ja logistilisi muutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Nii keerulises ja tugeva konkurentsiga sektoris nagu sadamateenused on uute töötajate koolitamine ja töötajate elukestev õpe sadamatöötajate tervisekaitse ja ohutuse ning teenuste kvaliteedi ja sadamate konkurentsivõime tagamiseks väga olulised. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikidele sadamasektori töötajatele asjakohase koolituse andmine. ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee peaks saama töötada välja suunised koolitusnõuete kehtestamiseks, et tagada töötajate hariduse ja koolituse kõrge tase, minimeerida õnnetuste ohtu ja võtta arvesse sektori edasisi vajadusi, pidades silmas tarbijate nõudmiste tõttu tehtavaid tehnoloogilisi ja logistilisi muutusi.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Euroopa sadamsektor seisab silmitsi mitmete väljakutsetega, mis võivad mõjutada nii tema konkurentsivõimet kui ka sotsiaalset mõõdet. Nimetatud väljakutsete hulka kuuluvad järgmised: laevade suuruse pidev kasvamine, liitu mittekuuluvate riikide sadamate pakutav konkurents, laevandusettevõtjate vaheliste liitude põhjustatud turuvõimu suurenemine, vajadus pidada õigeaegselt läbirääkimisi uue töökorralduse üle ning pakkuda asjakohast koolitust tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas, samuti vähendada selle sotsiaalset mõju, suureneva lasti üha suurem rühmitamine, vähe piisavaid investeeringuid sisemaa infrastruktuuri, siseturu haldustõkete kaotamine, energiamaastiku muutumine, suurenev sotsiaalne ja keskkonnaalane surve. Liikmesriigid peaksid koos oma tööturu osapooltega nende väljakutsetega tegelema ning võtma meetmeid, mille eesmärk on tagada sektori konkurentsivõime ning vältida ebakindlaid töötingimusi sadamates, seda vaatamata sadamatöötajate nõudluse pidevale muutumisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Euroopa sadamsektor seisab silmitsi mitmete väljakutsetega, mis võivad mõjutada nii tema konkurentsivõimet kui ka sotsiaalset mõõdet. Nimetatud väljakutsete hulka kuuluvad järgmised: laevade suuruse pidev kasvamine, liitu mittekuuluvate riikide sadamate pakutav konkurents, laevandusettevõtjate vaheliste liitude põhjustatud turuvõimu suurenemine, vajadus pidada õigeaegselt läbirääkimisi uue töökorralduse üle ning pakkuda asjakohast koolitust tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas, samuti vähendada selle sotsiaalset mõju, suureneva lasti üha suurem rühmitamine, vähe piisavaid investeeringuid sisemaa infrastruktuuri, siseturu haldustõkete kaotamine, energiamaastiku muutumine, suurenev sotsiaalne ja keskkonnaalane surve. Liikmesriigid peaksid koos oma tööturu osapooltega nende väljakutsetega tegelema ning võtma meetmeid, mille eesmärk on tagada sektori konkurentsivõime ning vältida ebakindlaid töötingimusi sadamates, seda vaatamata sadamatöötajate nõudluse pidevale muutumisele.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19c) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid toetama kõiki selliseid sadamatöö korraldamise mudeleid, millega tagatakse kvaliteetsed töökohad ja turvalised töötingimused. Vajalike kohanduste tegemist tuleks edendada ainult tööturu osapoolte vaheliste läbirääkimiste kaudu ning komisjon peaks selliste läbirääkimiste tulemusi nõuetekohaselt arvesse võtma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19c)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid toetama kõiki selliseid sadamatöö korraldamise mudeleid, millega tagatakse kvaliteetsed töökohad ja turvalised töötingimused. Vajalike kohanduste tegemist tuleks edendada ainult tööturu osapoolte vaheliste läbirääkimiste kaudu ning komisjon peaks selliste läbirääkimiste tulemusi nõuetekohaselt arvesse võtma.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19d) | Automatiseerimine ja tehnilised uuendused annavad võimaluse sadamate tõhususe ja ohutuse suurendamiseks. Tööandjad ja sadamatööliste ametiühingud peaksid tegema enne ulatuslike muudatuste tegemist koostööd, et tagada vajalik koolitus ja ümberõpe ning leida ühiseid lahendusi selliste protsesside kahjuliku mõju vähendamiseks töötervishoiule ja -ohutusele ning tööalasele konkurentsivõimele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19d)

Automatiseerimine ja tehnilised uuendused annavad võimaluse sadamate tõhususe ja ohutuse suurendamiseks. Tööandjad ja sadamatööliste ametiühingud peaksid tegema enne ulatuslike muudatuste tegemist koostööd, et tagada vajalik koolitus ja ümberõpe ning leida ühiseid lahendusi selliste protsesside kahjuliku mõju vähendamiseks töötervishoiule ja -ohutusele ning tööalasele konkurentsivõimele.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Paljudes sadamates võimaldatakse lastikäitlusteenuste ja reisisadamas reisijaveoteenuste osutajatel turule pääseda avalike kontsessioonilepingute alusel. Seda tüüpi lepinguid käsitletakse direktiivis .../... [kontsessioonid]. Sellest tulenevalt ei peaks
  käesoleva määruse II peatükki kohaldama lastikäitlus- ega reisijaveoteenuste suhtes
  , kuid liikmesriikidele peaks siiski jääma õigus teha otsus kohaldada nimetatud peatükis sätestatud eeskirju nende kahe teenuse suhtes. Muud liiki lepingute puhul,
  mida ametiasutused kasutavad lastikäitlusteenuste ja reisisadamas osutatavate reisijaveoteenuste valdkonnas turulepääsu võimaldamiseks, on Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, et pädevad asutused on nende lepingute sõlmimisel kohustatud järgima läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Neid põhimõtteid tuleb täielikult kohaldada kõigi sadamateenuste osutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Paljudes sadamates võimaldatakse lastikäitlusteenuste ja reisisadamas reisijaveoteenuste osutajatel turule pääseda avalike kontsessioonilepingute alusel. Seda tüüpi lepinguid käsitletakse direktiivis .../... [kontsessioonid]. Sellest tulenevalt ei peaks
  käesoleva määruse II peatükki kohaldama lastikäitlus- ega reisijaveoteenuste suhtes
  , kuid liikmesriikidele peaks siiski jääma õigus teha otsus kohaldada nimetatud peatükis sätestatud eeskirju nende kahe teenuse suhtes. Muud liiki lepingute puhul,
  mida ametiasutused kasutavad lastikäitlusteenuste ja reisisadamas osutatavate reisijaveoteenuste valdkonnas turulepääsu võimaldamiseks, on Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, et pädevad asutused on nende lepingute sõlmimisel kohustatud järgima läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Neid põhimõtteid tuleb täielikult kohaldada kõigi sadamateenuste osutamisel.

| (20) | Käesoleva määruse II peatükki
  ei peaks
  kohaldama lastikäitlus- ega reisijaveoteenuste suhtes
  . Muud liiki lepingute puhul, mis ei ole avalikud kontsessioonilepingud ja
  mida ametiasutused kasutavad lastikäitlusteenuste ja reisisadamas osutatavate reisijaveoteenuste valdkonnas turulepääsu võimaldamiseks, on Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, et pädevad asutused on nende lepingute sõlmimisel kohustatud järgima läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Neid põhimõtteid tuleb täielikult kohaldada kõigi sadamateenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse II peatükki
  ei peaks
  kohaldama lastikäitlus- ega reisijaveoteenuste suhtes
  . Muud liiki lepingute puhul, mis ei ole avalikud kontsessioonilepingud ja
  mida ametiasutused kasutavad lastikäitlusteenuste ja reisisadamas osutatavate reisijaveoteenuste valdkonnas turulepääsu võimaldamiseks, on Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, et pädevad asutused on nende lepingute sõlmimisel kohustatud järgima läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Neid põhimõtteid tuleb täielikult kohaldada kõigi sadamateenuste osutamisel.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsiooni A.960 kohaselt vajab iga lootsimise piirkond väga spetsiifilisi kogemusi omavat ning kohalikke olusid tundvat lootsi. Arvestades, et IMO tunnustab lootsimise piirkondliku või kohaliku haldamise asjakohasust, ei peaks lootsiteenused kuuluma käesoleva määruse II peatüki kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsiooni A.960 kohaselt vajab iga lootsimise piirkond väga spetsiifilisi kogemusi omavat ning kohalikke olusid tundvat lootsi. Arvestades, et IMO tunnustab lootsimise piirkondliku või kohaliku haldamise asjakohasust, ei peaks lootsiteenused kuuluma käesoleva määruse II peatüki kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Euroopa ühendamise rahastus on ette nähtud, et üleeuroopalise transpordivõrgu sadamad võivad saada praegusel ajavahemikul 2014–2020 ELi toetusi. Peale selle kavatseb komisjon kehtestada sadamatele riigiabi andmise läbivaadatud raamistiku ja arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/23/EL

   (1a)

  kehtestatakse ka uus õigusraamistik, mis mõjutab ka kontsessioonilepingu raames osutatavaid sadamateenuseid, on vaja käesolevasse määrusesse lisada ranged eeskirjad rahavoogude läbipaistvuse kohta, et vältida ebaausat konkurentsi või sotsiaalset dumpingut liidu sadamate vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Euroopa ühendamise rahastus on ette nähtud, et üleeuroopalise transpordivõrgu sadamad võivad saada praegusel ajavahemikul 2014–2020 ELi toetusi. Peale selle kavatseb komisjon kehtestada sadamatele riigiabi andmise läbivaadatud raamistiku ja arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/23/EL

   (1a)

  kehtestatakse ka uus õigusraamistik, mis mõjutab ka kontsessioonilepingu raames osutatavaid sadamateenuseid, on vaja käesolevasse määrusesse lisada ranged eeskirjad rahavoogude läbipaistvuse kohta, et vältida ebaausat konkurentsi või sotsiaalset dumpingut liidu sadamate vahel.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Avalikest vahenditest rahastatavale sadama pidajale, kes tegutseb ka teenuse osutajana, tuleb kehtestada kohustus pidada eraldi arvestust tegevuse kohta, mida ta viib ellu sadama pidajana, ja tegevuse kohta, mis põhineb konkurentsil, et tagada võrdsed võimalused, läbipaistvus avalike vahendite eraldamisel ja kasutamisel ning vältida turumoonutusi. Igal juhul tuleks tagada riigiabieeskirjade järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Avalikest vahenditest rahastatavale sadama pidajale, kes tegutseb ka teenuse osutajana, tuleb kehtestada kohustus pidada eraldi arvestust tegevuse kohta, mida ta viib ellu sadama pidajana, ja tegevuse kohta, mis põhineb konkurentsil, et tagada võrdsed võimalused, läbipaistvus avalike vahendite eraldamisel ja kasutamisel ning vältida turumoonutusi. Igal juhul tuleks tagada riigiabieeskirjade järgimine.

| (22) | Avalikest vahenditest rahastatavale sadama pidajale, kes tegutseb ka teenuse osutajana, tuleb kehtestada kohustus pidada eraldi arvestust
  avalikest vahenditest rahastatud
  tegevuse kohta, mida ta viib ellu sadama pidajana, ja tegevuse kohta, mis põhineb konkurentsil, et tagada võrdsed võimalused, läbipaistvus avalike vahendite eraldamisel ja kasutamisel ning vältida turumoonutusi. Igal juhul tuleks tagada riigiabieeskirjade järgimine. |
| --- | --- |

(22)

Avalikest vahenditest rahastatavale sadama pidajale, kes tegutseb ka teenuse osutajana, tuleb kehtestada kohustus pidada eraldi arvestust
  avalikest vahenditest rahastatud
  tegevuse kohta, mida ta viib ellu sadama pidajana, ja tegevuse kohta, mis põhineb konkurentsil, et tagada võrdsed võimalused, läbipaistvus avalike vahendite eraldamisel ja kasutamisel ning vältida turumoonutusi. Igal juhul tuleks tagada riigiabieeskirjade järgimine.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Meresadamad, mille käive jääb alla komisjoni direktiivis 2006/111/EÜ sätestatud künnise, peaksid täitma käesoleva määruse artiklis 12 osutatud läbipaistvuskohustusi proportsionaalselt, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalset halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Meresadamad, mille käive jääb alla komisjoni direktiivis 2006/111/EÜ sätestatud künnise, peaksid täitma käesoleva määruse artiklis 12 osutatud läbipaistvuskohustusi proportsionaalselt, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalset halduskoormust.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22b) | Õiglase konkurentsi tagamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks peaks komisjon kirjalikult selgitama riigiabi mõistet seoses sadama infrastruktuuri rahastamisega, võttes arvesse asjaolu, et üldsuse juurdepääs ning kaitseinfrastruktuur, nii merel kui ka maismaal, mis on juurdepääsetav kõigile võimalikele kasutajatele võrdsetel ning mittediskrimineerivatel tingimustel, ning infrastruktuur, mis on seotud majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenuste osutamisega, on oma loomult mittemajanduslikud, sest nende eesmärgid on suures ulatuses avaliku iseloomuga. Selline infrastruktuur jääb riigi vastutusalasse, et täita elanikkonna üldisi vajadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22b)

Õiglase konkurentsi tagamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks peaks komisjon kirjalikult selgitama riigiabi mõistet seoses sadama infrastruktuuri rahastamisega, võttes arvesse asjaolu, et üldsuse juurdepääs ning kaitseinfrastruktuur, nii merel kui ka maismaal, mis on juurdepääsetav kõigile võimalikele kasutajatele võrdsetel ning mittediskrimineerivatel tingimustel, ning infrastruktuur, mis on seotud majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenuste osutamisega, on oma loomult mittemajanduslikud, sest nende eesmärgid on suures ulatuses avaliku iseloomuga. Selline infrastruktuur jääb riigi vastutusalasse, et täita elanikkonna üldisi vajadusi.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22c) | Ühtlasi peaks komisjon selgitama õigeaegselt ja sektoriga konsulteerides välja, millised sadama infrastruktuuri tehtavad avaliku sektori investeeringud kuuluvad komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (üldise grupierandi määrus)

   (1a)

  kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22c)

Ühtlasi peaks komisjon selgitama õigeaegselt ja sektoriga konsulteerides välja, millised sadama infrastruktuuri tehtavad avaliku sektori investeeringud kuuluvad komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (üldise grupierandi määrus)

   (1a)

  kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Sadamateenuse tasudega, mida kohaldavad sadamateenuste osutajad, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega,
  kaasneb suurem ebaõiglaste hindade risk, arvestades teenuseosutajate monopoolset või oligopoolset seisundit
  ja
  asjaolu
  ,
  et nende turul ei ole võimalik konkureerida. Sama kehtib tasude kohta
  ,
  mida koguvad käesoleva määruse kohased sõltuvad teenuseosutajad
  . Kõnealuste teenuste suhtes tuleks õiglase turu mehhanismide puudumisel kehtestada kord, millega tagatakse, et kogutavad tasud
  kajastavad asjaomase turu tavatingimusi
  ning on kehtestatud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Sadamateenuse tasudega, mida kohaldavad sadamateenuste osutajad, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega,
  kaasneb suurem ebaõiglaste hindade risk, arvestades teenuseosutajate monopoolset või oligopoolset seisundit
  ja
  asjaolu
  ,
  et nende turul ei ole võimalik konkureerida. Sama kehtib tasude kohta
  ,
  mida koguvad käesoleva määruse kohased sõltuvad teenuseosutajad
  . Kõnealuste teenuste suhtes tuleks õiglase turu mehhanismide puudumisel kehtestada kord, millega tagatakse, et kogutavad tasud
  kajastavad asjaomase turu tavatingimusi
  ning on kehtestatud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

| (23) | Sadamateenuse tasudega, mida kohaldavad sadamateenuste osutajad, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega, ja
  tasudega
  ,
  mida kohaldatavad toimivas konkurentsis mitteosalevad lootsimisteenuse osutajad
  ,
  kaasneb suurem ebaõiglaste hindade risk
  . Kõnealuste teenuste suhtes tuleks õiglase turu mehhanismide puudumisel kehtestada kord, millega tagatakse, et kogutavad tasud
  ei ole osutatavate teenuste majandusliku väärtuse suhtes ebaproportsionaalsed
  ning on kehtestatud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(23)

Sadamateenuse tasudega, mida kohaldavad sadamateenuste osutajad, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega, ja
  tasudega
  ,
  mida kohaldatavad toimivas konkurentsis mitteosalevad lootsimisteenuse osutajad
  ,
  kaasneb suurem ebaõiglaste hindade risk
  . Kõnealuste teenuste suhtes tuleks õiglase turu mehhanismide puudumisel kehtestada kord, millega tagatakse, et kogutavad tasud
  ei ole osutatavate teenuste majandusliku väärtuse suhtes ebaproportsionaalsed
  ning on kehtestatud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Selleks et iga üksiku sadama infrastruktuuri kasutustasud oleksid tõhusad,
  tuleks
  need
  kehtestada läbipaistval ja sõltumatul viisil kooskõlas asjaomase sadama enda äri- ja investeerimisstrateegiaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Selleks et iga üksiku sadama infrastruktuuri kasutustasud oleksid tõhusad,
  tuleks
  need
  kehtestada läbipaistval ja sõltumatul viisil kooskõlas asjaomase sadama enda äri- ja investeerimisstrateegiaga.

| (24) | Sadama pidaja ülesanne on muu hulgas hõlbustada kaubandust ning tegutseda vahendajana piirkondliku tööstuse ja transpordiettevõtjate vahel. Seetõttu
  tuleks
  tõhususe eesmärgil iga üksiku sadama infrastruktuuri kasutustasud
  kehtestada läbipaistval ja sõltumatul viisil kooskõlas asjaomase sadama enda äri- ja investeerimisstrateegiaga. |
| --- | --- |

(24)

Sadama pidaja ülesanne on muu hulgas hõlbustada kaubandust ning tegutseda vahendajana piirkondliku tööstuse ja transpordiettevõtjate vahel. Seetõttu
  tuleks
  tõhususe eesmärgil iga üksiku sadama infrastruktuuri kasutustasud
  kehtestada läbipaistval ja sõltumatul viisil kooskõlas asjaomase sadama enda äri- ja investeerimisstrateegiaga.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Lubatud
  peaks olema sadama infrastruktuuri
  kasutustasude diferentseerimine
  , et edendada lähimerevedusid ja meelitada ligi veesõidukeid, mille keskkonnatoime või mille transporditoimingute, eelkõige avamerel või kaldal toimuvate meretransporditoimingute energia- ja CO2-tõhusus on keskmisest parem. See peaks aitama kaasa keskkonna- ja kliimamuutuste poliitikale ning sadama ja selle ümbruse säästvale arengule, aidates eelkõige vähendada sadamat külastavate ja seal peatuvate veesõidukite keskkonnajalajälge. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Lubatud
  peaks olema sadama infrastruktuuri
  kasutustasude diferentseerimine
  , et edendada lähimerevedusid ja meelitada ligi veesõidukeid, mille keskkonnatoime või mille transporditoimingute, eelkõige avamerel või kaldal toimuvate meretransporditoimingute energia- ja CO2-tõhusus on keskmisest parem. See peaks aitama kaasa keskkonna- ja kliimamuutuste poliitikale ning sadama ja selle ümbruse säästvale arengule, aidates eelkõige vähendada sadamat külastavate ja seal peatuvate veesõidukite keskkonnajalajälge.

| (25) | Sadama infrastruktuuri kasutustasude diferentseerimine on sadama pidaja jaoks tähtis vahend ja see
  peaks olema
  lubatud.
  Sadama infrastruktuuri
  kasutustasud võivad erineda
  , et
  näiteks
  edendada lähimerevedusid ja meelitada ligi veesõidukeid, mille keskkonnatoime või mille transporditoimingute, eelkõige avamerel või kaldal toimuvate meretransporditoimingute energia- ja CO2-tõhusus on keskmisest parem. See peaks aitama kaasa keskkonna- ja kliimamuutuste poliitikale ning sadama ja selle ümbruse säästvale arengule, aidates eelkõige vähendada sadamat külastavate ja seal peatuvate veesõidukite keskkonnajalajälge. |
| --- | --- |

(25)

Sadama infrastruktuuri kasutustasude diferentseerimine on sadama pidaja jaoks tähtis vahend ja see
  peaks olema
  lubatud.
  Sadama infrastruktuuri
  kasutustasud võivad erineda
  , et
  näiteks
  edendada lähimerevedusid ja meelitada ligi veesõidukeid, mille keskkonnatoime või mille transporditoimingute, eelkõige avamerel või kaldal toimuvate meretransporditoimingute energia- ja CO2-tõhusus on keskmisest parem. See peaks aitama kaasa keskkonna- ja kliimamuutuste poliitikale ning sadama ja selle ümbruse säästvale arengule, aidates eelkõige vähendada sadamat külastavate ja seal peatuvate veesõidukite keskkonnajalajälge.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Olemas peaksid olema sobivad vahendid, millega tagatakse
  , et sadamakasutajatega, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu ja/või sadamateenuse tasu, konsulteeritakse korrapäraselt sadama infrastruktuuri kasutustasu ja sadamateenuse tasu kindlaksmääramise ja muutmise korral. Sadama pidajad peaksid ka teiste sidusrühmadega regulaarselt konsulteerima olulistes küsimustes, mis on seotud sadama mõistliku arenguga, selle toimimise ja võimega meelitada ligi ja tekitada majandustegevust, näiteks sadamateenuste koordineerimine sadamaalal ning tõhusad ühendused sisemaaga ja tõhusad haldusmenetlused sadamates. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Olemas peaksid olema sobivad vahendid, millega tagatakse
  , et sadamakasutajatega, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu ja/või sadamateenuse tasu, konsulteeritakse korrapäraselt sadama infrastruktuuri kasutustasu ja sadamateenuse tasu kindlaksmääramise ja muutmise korral. Sadama pidajad peaksid ka teiste sidusrühmadega regulaarselt konsulteerima olulistes küsimustes, mis on seotud sadama mõistliku arenguga, selle toimimise ja võimega meelitada ligi ja tekitada majandustegevust, näiteks sadamateenuste koordineerimine sadamaalal ning tõhusad ühendused sisemaaga ja tõhusad haldusmenetlused sadamates.

| (26) | Tuleks tagada
  , et sadamakasutajatega, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu ja/või sadamateenuse tasu, konsulteeritakse korrapäraselt sadama infrastruktuuri kasutustasu ja sadamateenuse tasu kindlaksmääramise ja muutmise korral. Sadama pidajad peaksid ka teiste sidusrühmadega regulaarselt konsulteerima olulistes küsimustes, mis on seotud sadama mõistliku arenguga, selle toimimise ja võimega meelitada ligi ja tekitada majandustegevust, näiteks sadamateenuste koordineerimine sadamaalal ning tõhusad ühendused sisemaaga ja tõhusad haldusmenetlused sadamates.
  Sadama pidajad peaksid kaasama sadamatesse äärmiselt suuri investeeringuid tegevad erainvestorid järjepidevasse konsulteerimisse sadama arengukava üle. |
| --- | --- |

(26)

Tuleks tagada
  , et sadamakasutajatega, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu ja/või sadamateenuse tasu, konsulteeritakse korrapäraselt sadama infrastruktuuri kasutustasu ja sadamateenuse tasu kindlaksmääramise ja muutmise korral. Sadama pidajad peaksid ka teiste sidusrühmadega regulaarselt konsulteerima olulistes küsimustes, mis on seotud sadama mõistliku arenguga, selle toimimise ja võimega meelitada ligi ja tekitada majandustegevust, näiteks sadamateenuste koordineerimine sadamaalal ning tõhusad ühendused sisemaaga ja tõhusad haldusmenetlused sadamates.
  Sadama pidajad peaksid kaasama sadamatesse äärmiselt suuri investeeringuid tegevad erainvestorid järjepidevasse konsulteerimisse sadama arengukava üle.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Selleks et tagada
  käesoleva määruse nõuetekohane ja tõhus kohaldamine
  , tuleks igas liikmesriigis määrata
  sõltumatu järelevalveasutus
  ,
  milleks võib olla
  juba
  olemasolev asutus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Selleks et tagada
  käesoleva määruse nõuetekohane ja tõhus kohaldamine
  , tuleks igas liikmesriigis määrata
  sõltumatu järelevalveasutus
  ,
  milleks võib olla
  juba
  olemasolev asutus
  .

| (27) | Selleks et tagada
  sõltumatu kaebuste esitamise mehhanismi olemasolu
  , tuleks igas liikmesriigis määrata
  üks või mitu asutust
  ,
  kes teostaksid sõltumatut järelevalvet. Selleks otstarbeks peaks olema võimalik määrata
  juba
  olemasolevad asutused, nagu konkurentsiametid, kohtud, ministeeriumid või ministeeriumide osakonnad, kes ei ole seotud sadama pidajaga
  . |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada
  sõltumatu kaebuste esitamise mehhanismi olemasolu
  , tuleks igas liikmesriigis määrata
  üks või mitu asutust
  ,
  kes teostaksid sõltumatut järelevalvet. Selleks otstarbeks peaks olema võimalik määrata
  juba
  olemasolevad asutused, nagu konkurentsiametid, kohtud, ministeeriumid või ministeeriumide osakonnad, kes ei ole seotud sadama pidajaga
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Sõltumatud järelevalveasutused
  peaksid
  vahetama tööalast teavet ja
  tegema
  koostööd, et tagada käesoleva määruse ühetaoline kohaldamine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Sõltumatud järelevalveasutused
  peaksid
  vahetama tööalast teavet ja
  tegema
  koostööd, et tagada käesoleva määruse ühetaoline kohaldamine
  .

| (28) | Piiriüleseid vaidlusi ja kaebusi puudutavatel juhtudel
  peaksid
  sõltumatu järelevalvega tegelevad eri asutused
  tegema
  omavahel koostööd ja vahetama tööalast teavet
  . |
| --- | --- |

(28)

Piiriüleseid vaidlusi ja kaebusi puudutavatel juhtudel
  peaksid
  sõltumatu järelevalvega tegelevad eri asutused
  tegema
  omavahel koostööd ja vahetama tööalast teavet
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Sadamate töösuhetel on suur mõju sadamate toimimisele. Seetõttu annab ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee tööturu osapooltele raamistiku selliste töökorralduse ja töötingimustega seotud tulemusteni jõudmiseks nagu tervishoid ja ohutus, koolitus ja kvalifikatsioonid, ELi poliitika vähese väävlisisaldusega kütuste valdkonnas ning sektori atraktiivsus noorte töötajate ja naistöötajate jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Sadamate töösuhetel on suur mõju sadamate toimimisele. Seetõttu annab ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee tööturu osapooltele raamistiku selliste töökorralduse ja töötingimustega seotud tulemusteni jõudmiseks nagu tervishoid ja ohutus, koolitus ja kvalifikatsioonid, ELi poliitika vähese väävlisisaldusega kütuste valdkonnas ning sektori atraktiivsus noorte töötajate ja naistöötajate jaoks.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Selleks et täiendada ja muuta käesoleva määruse teatavaid vähem olulisi üksikasju ja eelkõige selleks, et edendada keskkonnatasude ühetaolist kohaldamist ja tugevdada üleliidulist sidusust keskkonnatasude võtmisel ning tagada ühised tasude kehtestamise põhimõtted seoses lähimereveo edendamisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse laevade, kütuste ja tegevuste liikide ühist klassifikatsiooni, mille alusel diferentseerida infrastruktuuri kasutustasusid, ning sadama infrastruktuuri kasutustasude määramise ühispõhimõtteid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Selleks et täiendada ja muuta käesoleva määruse teatavaid vähem olulisi üksikasju ja eelkõige selleks, et edendada keskkonnatasude ühetaolist kohaldamist ja tugevdada üleliidulist sidusust keskkonnatasude võtmisel ning tagada ühised tasude kehtestamise põhimõtted seoses lähimereveo edendamisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse laevade, kütuste ja tegevuste liikide ühist klassifikatsiooni, mille alusel diferentseerida infrastruktuuri kasutustasusid, ning sadama infrastruktuuri kasutustasude määramise ühispõhimõtteid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

välja jäetud

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sõltumatute järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse asjakohase korraga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (13)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sõltumatute järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse asjakohase korraga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (13)

  .

välja jäetud

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Komisjonil palutakse esitada seadusandlik ettepanek lootsitasõidu lubade kohta, et ergutada nende kasutamist kõikides liikmesriikides, eesmärgiga suurendada sadamate tõhusust ja eelkõige stimuleerida lähimerevedusid, kui ohutustingimused seda võimaldavad. Lootsitasõidu lubade väljastamise eritingimused peaksid kindlaks määrama liikmesriigid riskihindamise põhjal ning nende puhul tuleks arvesse võtta kohalikke tingimusi. Nõuded peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja objektiivsed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Komisjonil palutakse esitada seadusandlik ettepanek lootsitasõidu lubade kohta, et ergutada nende kasutamist kõikides liikmesriikides, eesmärgiga suurendada sadamate tõhusust ja eelkõige stimuleerida lähimerevedusid, kui ohutustingimused seda võimaldavad. Lootsitasõidu lubade väljastamise eritingimused peaksid kindlaks määrama liikmesriigid riskihindamise põhjal ning nende puhul tuleks arvesse võtta kohalikke tingimusi. Nõuded peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja objektiivsed.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  ajakohastada sadamateenuseid
  ja
  asjakohast raamistikku
  , et meelitada ligi vajalikke investeeringuid kõikides üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamates
  , ei saa sadamate ja nendega seotud merendusettevõtluse Euroopa-mõõtme ning rahvusvahelise ja piiriülese olemuse tõttu piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil ja seega on neid lähtuvalt vajadusest saavutada kogu Euroopas võrdsed tingimused parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  ajakohastada sadamateenuseid
  ja
  asjakohast raamistikku
  , et meelitada ligi vajalikke investeeringuid kõikides üleeuroopalise transpordivõrgu
  sadamates
  , ei saa sadamate ja nendega seotud merendusettevõtluse Euroopa-mõõtme ning rahvusvahelise ja piiriülese olemuse tõttu piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil ja seega on neid lähtuvalt vajadusest saavutada kogu Euroopas võrdsed tingimused parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (31) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  tagada sadamateenuste korraldamise raamistik
  ja
  asjakohane raamistik
  , et meelitada ligi vajalikke investeeringuid kõikides üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamates
  , ei saa sadamate ja nendega seotud merendusettevõtluse Euroopa-mõõtme ning rahvusvahelise ja piiriülese olemuse tõttu piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil ja seega on neid lähtuvalt vajadusest saavutada kogu Euroopas võrdsed tingimused parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
  Liidu sadamaid tuleks kaitsta kolmandate riikide sadamate eest, kelle suhtes ei kohaldata käesoleva määruse kriteeriumitele sarnanevaid korraldus- ja toimivuskriteeriume. |
| --- | --- |

(31)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  tagada sadamateenuste korraldamise raamistik
  ja
  asjakohane raamistik
  , et meelitada ligi vajalikke investeeringuid kõikides üleeuroopalise transpordivõrgu
  meresadamates
  , ei saa sadamate ja nendega seotud merendusettevõtluse Euroopa-mõõtme ning rahvusvahelise ja piiriülese olemuse tõttu piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil ja seega on neid lähtuvalt vajadusest saavutada kogu Euroopas võrdsed tingimused parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
  Liidu sadamaid tuleks kaitsta kolmandate riikide sadamate eest, kelle suhtes ei kohaldata käesoleva määruse kriteeriumitele sarnanevaid korraldus- ja toimivuskriteeriume.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Sadamate töösuhetel on märkimisväärne mõju sadamate tegevusele ja nende toimimisele. Seetõttu peaks ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee suutma anda liidu tööturu osapooltele raamistiku, et kinnitada võimaluse korral ühised tulemused seoses sadama töösuhetega seotud sotsiaalsete küsimustega. Komisjon peaks vajaduse korral läbirääkimisi hõlbustama ja toetama ning pakkuma tehnilist abi, austades seejuures tööturu osapoolte sõltumatust. Liidu tööturu osapooltel peaks olema võimalus anda soovi korral edusammudest aru, et komisjon saaks käesoleva määruse mõju kohta aru andes võtta nende tulemusi arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Sadamate töösuhetel on märkimisväärne mõju sadamate tegevusele ja nende toimimisele. Seetõttu peaks ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee suutma anda liidu tööturu osapooltele raamistiku, et kinnitada võimaluse korral ühised tulemused seoses sadama töösuhetega seotud sotsiaalsete küsimustega. Komisjon peaks vajaduse korral läbirääkimisi hõlbustama ja toetama ning pakkuma tehnilist abi, austades seejuures tööturu osapoolte sõltumatust. Liidu tööturu osapooltel peaks olema võimalus anda soovi korral edusammudest aru, et komisjon saaks käesoleva määruse mõju kohta aru andes võtta nende tulemusi arvesse.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | selge raamistik sadamateenuste
  turulepääsu
  valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

selge raamistik sadamateenuste
  turulepääsu
  valdkonnas;

| a) | selge raamistik sadamateenuste
  korraldamise
  valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

selge raamistik sadamateenuste
  korraldamise
  valdkonnas;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ühised eeskirjad finantsläbipaistvuse kohta ning sadama pidajate või sadamateenuste osutajate kohaldatavate tasude kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ühised eeskirjad finantsläbipaistvuse kohta ning sadama pidajate või sadamateenuste osutajate kohaldatavate tasude kohta.

| b) | ühised eeskirjad finantsläbipaistvuse kohta ning
  käesoleva määrusega hõlmatud
  sadama pidajate või sadamateenuste osutajate kohaldatavate tasude kohta. |
| --- | --- |

b)

ühised eeskirjad finantsläbipaistvuse kohta ning
  käesoleva määrusega hõlmatud
  sadama pidajate või sadamateenuste osutajate kohaldatavate tasude kohta.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | süvendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

süvendamine;

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisaks sellele kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 2 ka süvendamise suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks sellele kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 2 ka süvendamise suhtes.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  kõigis üleeuroopalise transpordivõrgu sadamates, mis on kindlaks määratud määruse XXX [määrus TEN-T suuniste kohta] I lisas. | 3.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  kõikide Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/20131 II lisas loetletud üleeuroopalise transpordivõrgu meresadamate suhtes

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  kõigis üleeuroopalise transpordivõrgu sadamates, mis on kindlaks määratud määruse XXX [määrus TEN-T suuniste kohta] I lisas.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  kõikide Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/20131 II lisas loetletud üleeuroopalise transpordivõrgu meresadamate suhtes

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva määrusega ei piirata ühtegi sadamastruktuuri, mille puhul järgitakse lõike 1 punktides a ja b osutatud põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva määrusega ei piirata ühtegi sadamastruktuuri, mille puhul järgitakse lõike 1 punktides a ja b osutatud põhimõtteid.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et ei kohalda käesolevat määrust ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades paiknevate üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamate suhtes. Kui liikmesriigid otsustavad käesolevat määrust selliste meresadamate suhtes mitte kohaldada, teatavad nad oma otsusest komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et ei kohalda käesolevat määrust ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades paiknevate üleeuroopalise transpordivõrgu üldvõrgu meresadamate suhtes. Kui liikmesriigid otsustavad käesolevat määrust selliste meresadamate suhtes mitte kohaldada, teatavad nad oma otsusest komisjonile.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | „lastikäitlusteenused“ – lasti korraldamine ja käitlemine seda vedava veesõiduki ja kalda vahel impordi, ekspordi või transiidi eesmärgil, sealhulgas lasti töötlemine, vedamine ja ajutine ladustamine asjaomases lastikäitlusterminalis ja otseselt lasti vedamisega seoses, välja arvatud ladustamine, lahtipakkimine, ümberpakendamine või mis tahes muud käideldava lastiga seotud lisaväärtusteenused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

„lastikäitlusteenused“ – lasti korraldamine ja käitlemine seda vedava veesõiduki ja kalda vahel impordi, ekspordi või transiidi eesmärgil, sealhulgas lasti töötlemine, vedamine ja ajutine ladustamine asjaomases lastikäitlusterminalis ja otseselt lasti vedamisega seoses, välja arvatud ladustamine, lahtipakkimine, ümberpakendamine või mis tahes muud käideldava lastiga seotud lisaväärtusteenused;

| 2. | „lastikäitlusteenused“ – lasti korraldamine ja käitlemine seda vedava veesõiduki ja kalda vahel impordi, ekspordi või transiidi eesmärgil, sealhulgas lasti töötlemine
  , lahtivõtmine, paigutamine
  , vedamine ja ajutine ladustamine asjaomases lastikäitlusterminalis ja otseselt lasti vedamisega seoses, välja arvatud
  , kui asjaomane liikmesriik ei otsusta teisiti,
  ladustamine, lahtipakkimine, ümberpakendamine või mis tahes muud käideldava lastiga seotud lisaväärtusteenused; |
| --- | --- |

2.

„lastikäitlusteenused“ – lasti korraldamine ja käitlemine seda vedava veesõiduki ja kalda vahel impordi, ekspordi või transiidi eesmärgil, sealhulgas lasti töötlemine
  , lahtivõtmine, paigutamine
  , vedamine ja ajutine ladustamine asjaomases lastikäitlusterminalis ja otseselt lasti vedamisega seoses, välja arvatud
  , kui asjaomane liikmesriik ei otsusta teisiti,
  ladustamine, lahtipakkimine, ümberpakendamine või mis tahes muud käideldava lastiga seotud lisaväärtusteenused;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | „pädev asutus“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kellel on piirkondliku või kohaliku tasandi nimel õigus tegeleda siseriiklike õigus- või haldusnormide alusel sadamategevuse korralduse ja järelevalvega seotud tegevustega kas sadama pidajaga koos või sadama pidaja asemel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | „süvendus“ – liiva, sette või muude ainete eemaldamine sadama sissesõidutee põhjast, et võimaldada veesõiduki juurdepääsu sadamale; see hõlmab nii esialgset eemaldamist (algsüvendus) kui ka hooldussüvendust, et hoida veetee läbitavana; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.

„süvendus“ – liiva, sette või muude ainete eemaldamine sadama sissesõidutee põhjast, et võimaldada veesõiduki juurdepääsu sadamale; see hõlmab nii esialgset eemaldamist (algsüvendus) kui ka hooldussüvendust, et hoida veetee läbitavana;

| 3. | „süvendus“ – liiva, sette või muude ainete eemaldamine sadama sissesõidutee põhjast, et võimaldada veesõiduki juurdepääsu sadamale; see hõlmab nii esialgset eemaldamist (algsüvendus) kui ka hooldussüvendust, et hoida veetee läbitavana
  , ja see ei ole kasutajatele pakutav sadamateenus
  ; |
| --- | --- |

3.

„süvendus“ – liiva, sette või muude ainete eemaldamine sadama sissesõidutee põhjast, et võimaldada veesõiduki juurdepääsu sadamale; see hõlmab nii esialgset eemaldamist (algsüvendus) kui ka hooldussüvendust, et hoida veetee läbitavana
  , ja see ei ole kasutajatele pakutav sadamateenus
  ;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | „sadama pidaja“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kelle eesmärk, kas lisaks muudele tegevusaladele või mitte, on siseriiklike õigus- või haldusnormide kohaselt sadamainfrastruktuuride ja sadamaliikluse haldamine ja juhtimine ning asjaomases sadamas asuvate ettevõtjate tegevuse koordineerimine ja
  vajaduse korral kontrollimine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.

„sadama pidaja“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kelle eesmärk, kas lisaks muudele tegevusaladele või mitte, on siseriiklike õigus- või haldusnormide kohaselt sadamainfrastruktuuride ja sadamaliikluse haldamine ja juhtimine ning asjaomases sadamas asuvate ettevõtjate tegevuse koordineerimine ja
  vajaduse korral kontrollimine
  ;

| 5. | „sadama pidaja“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kelle eesmärk, kas lisaks muudele tegevusaladele või mitte, on siseriiklike õigus- või haldusnormide kohaselt sadamainfrastruktuuride ja sadamaliikluse haldamine ja juhtimine
  ning asjakohasel juhul
  asjaomases sadamas asuvate ettevõtjate tegevuse koordineerimine
  , teostamine, korraldamine või kontrollimine, sadama liikluse haldamine
  ja
  juhtimine ning sadama territooriumi planeerimine
  ; |
| --- | --- |

5.

„sadama pidaja“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kelle eesmärk, kas lisaks muudele tegevusaladele või mitte, on siseriiklike õigus- või haldusnormide kohaselt sadamainfrastruktuuride ja sadamaliikluse haldamine ja juhtimine
  ning asjakohasel juhul
  asjaomases sadamas asuvate ettevõtjate tegevuse koordineerimine
  , teostamine, korraldamine või kontrollimine, sadama liikluse haldamine
  ja
  juhtimine ning sadama territooriumi planeerimine
  ;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | „sildumine“ – sildumise ja
  lahtisildumise teenused
  , mida osutatakse
  ankurdatud või kalda külge kinnitatud
  veesõidukile sadamas
  või sadamasse viival veeteel
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.

„sildumine“ – sildumise ja
  lahtisildumise teenused
  , mida osutatakse
  ankurdatud või kalda külge kinnitatud
  veesõidukile sadamas
  või sadamasse viival veeteel
  ;

| 6. | „sildumine“ –
  ohutu
  sildumise
  , lahtisildumise
  ja
  vahetusteenused
  , mida osutatakse veesõidukile sadamas; |
| --- | --- |

6.

„sildumine“ –
  ohutu
  sildumise
  , lahtisildumise
  ja
  vahetusteenused
  , mida osutatakse veesõidukile sadamas;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | „lootsimine“ – lootsi või lootsikeskuse osutatav veesõiduki juhendamise teenus, et tagada
  laevade
  ohutu sisenemine või väljumine sadama sissesõiduteel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.

„lootsimine“ – lootsi või lootsikeskuse osutatav veesõiduki juhendamise teenus, et tagada
  laevade
  ohutu sisenemine või väljumine sadama sissesõiduteel;

| 8. | „lootsimine“ – lootsi või lootsikeskuse osutatav veesõiduki juhendamise teenus, et tagada
  veesõiduki
  ohutu sisenemine või väljumine sadama sissesõiduteel
  või selle ohutu juhtimine sadamas
  ; |
| --- | --- |

8.

„lootsimine“ – lootsi või lootsikeskuse osutatav veesõiduki juhendamise teenus, et tagada
  veesõiduki
  ohutu sisenemine või väljumine sadama sissesõiduteel
  või selle ohutu juhtimine sadamas
  ;

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | „sadama infrastruktuuri kasutustasu“ – sadama pidaja otsese või kaudse kasu eesmärgil kogutav tasu, mida maksavad veesõidukite käitajad või lasti omanikud selliste rajatiste ja teenuste kasutamise eest, mis võimaldavad laevadel sadamasse siseneda ja sealt väljuda, näiteks sadama sissesõiduteed ning juurdepääs reisijate teenindamisele ja lastikäitlusele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.

„sadama infrastruktuuri kasutustasu“ – sadama pidaja otsese või kaudse kasu eesmärgil kogutav tasu, mida maksavad veesõidukite käitajad või lasti omanikud selliste rajatiste ja teenuste kasutamise eest, mis võimaldavad laevadel sadamasse siseneda ja sealt väljuda, näiteks sadama sissesõiduteed ning juurdepääs reisijate teenindamisele ja lastikäitlusele;

| 9. | „sadama infrastruktuuri kasutustasu“ – sadama pidaja otsese või kaudse kasu eesmärgil kogutav tasu, mida maksavad veesõidukite käitajad või lasti omanikud selliste
  infrastruktuuride,
  rajatiste ja teenuste kasutamise eest, mis võimaldavad laevadel sadamasse siseneda ja sealt väljuda
  , kui selline veetee kuulub sadama pidaja õiguslikku pädevusse
  , näiteks sadama sissesõiduteed ning juurdepääs reisijate teenindamisele ja lastikäitlusele
  , kuid need ei hõlma maarendilepinguid ja samaväärse toimega makse
  ; |
| --- | --- |

9.

„sadama infrastruktuuri kasutustasu“ – sadama pidaja otsese või kaudse kasu eesmärgil kogutav tasu, mida maksavad veesõidukite käitajad või lasti omanikud selliste
  infrastruktuuride,
  rajatiste ja teenuste kasutamise eest, mis võimaldavad laevadel sadamasse siseneda ja sealt väljuda
  , kui selline veetee kuulub sadama pidaja õiguslikku pädevusse
  , näiteks sadama sissesõiduteed ning juurdepääs reisijate teenindamisele ja lastikäitlusele
  , kuid need ei hõlma maarendilepinguid ja samaväärse toimega makse
  ;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12. | „sadamateenuse leping“ – sadamateenuse osutaja ja pädeva asutuse vaheline ametlik ja õiguslikult siduv leping, millega
  pädev
  asutus määrab sadamateenuse osutaja sadamateenuste osutamiseks, järgides menetlust, millega piiratakse sadamateenuste osutajate arvu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12.

„sadamateenuse leping“ – sadamateenuse osutaja ja pädeva asutuse vaheline ametlik ja õiguslikult siduv leping, millega
  pädev
  asutus määrab sadamateenuse osutaja sadamateenuste osutamiseks, järgides menetlust, millega piiratakse sadamateenuste osutajate arvu;

| 12. | „sadamateenuse leping“ – sadamateenuse osutaja ja
  sadama pidaja või
  pädeva asutuse vaheline ametlik ja õiguslikult siduv leping, millega
  see pidaja või
  asutus määrab sadamateenuse osutaja sadamateenuste osutamiseks, järgides menetlust, millega piiratakse sadamateenuste osutajate arvu; |
| --- | --- |

12.

„sadamateenuse leping“ – sadamateenuse osutaja ja
  sadama pidaja või
  pädeva asutuse vaheline ametlik ja õiguslikult siduv leping, millega
  see pidaja või
  asutus määrab sadamateenuse osutaja sadamateenuste osutamiseks, järgides menetlust, millega piiratakse sadamateenuste osutajate arvu;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16. | „meresadam“ – maismaa- ja veeala,
  kus rajatised
  ja
  seadmed
  võimaldavad laevade vastuvõtmist, nende laadimist ja lossimist, kauba ladustamist, vastuvõtmist ja väljasaatmist, samuti reisijate pardaleminekut ja mahatulekut
  , ning muu sadamaalal asuv transpordiettevõtjatele vajalik infrastruktuur
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16.

„meresadam“ – maismaa- ja veeala,
  kus rajatised
  ja
  seadmed
  võimaldavad laevade vastuvõtmist, nende laadimist ja lossimist, kauba ladustamist, vastuvõtmist ja väljasaatmist, samuti reisijate pardaleminekut ja mahatulekut
  , ning muu sadamaalal asuv transpordiettevõtjatele vajalik infrastruktuur
  ;

| 16. | „meresadam“ –
  sadama pidaja hallatav piiritletud
  maismaa- ja veeala,
  mis koosneb infrastruktuurist
  ja
  rajatistest, mis
  võimaldavad laevade vastuvõtmist, nende laadimist ja lossimist, kauba ladustamist,
  nende kaupade
  vastuvõtmist ja väljasaatmist
  ning
  samuti reisijate
  ja töötajate
  pardaleminekut ja mahatulekut; |
| --- | --- |

16.

„meresadam“ –
  sadama pidaja hallatav piiritletud
  maismaa- ja veeala,
  mis koosneb infrastruktuurist
  ja
  rajatistest, mis
  võimaldavad laevade vastuvõtmist, nende laadimist ja lossimist, kauba ladustamist,
  nende kaupade
  vastuvõtmist ja väljasaatmist
  ning
  samuti reisijate
  ja töötajate
  pardaleminekut ja mahatulekut;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17. | „pukseerimine“ – veesõidukile manööverdamisel osutatav puksiiriabi, et tagada selle ohutu sadamasse sisenemine või sealt väljumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17.

„pukseerimine“ – veesõidukile manööverdamisel osutatav puksiiriabi, et tagada selle ohutu sadamasse sisenemine või sealt väljumine;

| 17. | „pukseerimine“ – veesõidukile manööverdamisel osutatav puksiiriabi, et tagada selle ohutu sadamasse sisenemine või sealt väljumine
  või ohutu juhtimine sadamas
  ; |
| --- | --- |

17.

„pukseerimine“ – veesõidukile manööverdamisel osutatav puksiiriabi, et tagada selle ohutu sadamasse sisenemine või sealt väljumine
  või ohutu juhtimine sadamas
  ;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 18. | „sadama sissesõidutee“ – avamerelt sadamasse viiv veetee, näiteks sadama lähiala, laevatee, jõgi, merekanal ja fjord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18.

„sadama sissesõidutee“ – avamerelt sadamasse viiv veetee, näiteks sadama lähiala, laevatee, jõgi, merekanal ja fjord.

| 18. | „sadama sissesõidutee“ – avamerelt sadamasse viiv veetee, näiteks sadama lähiala, laevatee, jõgi, merekanal ja fjord
  , juhul kui selline veetee kuulub sadama pidaja õiguslikku pädevusse
  . |
| --- | --- |

18.

„sadama sissesõidutee“ – avamerelt sadamasse viiv veetee, näiteks sadama lähiala, laevatee, jõgi, merekanal ja fjord
  , juhul kui selline veetee kuulub sadama pidaja õiguslikku pädevusse
  .

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

II peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Turulepääs | Sadamateenuste korraldamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Turulepääs

Sadamateenuste korraldamine

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | välja jäetud |
| Teenuste osutamise vabadus | |
| 1.
     
  Meresadamates teenuste osutamise vabadust, mida käesolev määrus hõlmab, kohaldatakse liidus asutatud sadamateenuste osutajate suhtes vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele. | |
| 2.
     
  Sadamateenuste osutajatel on juurdepääs olulistele sadamarajatistele ulatuses, mis on vajalik nende tegevuseks. Juurdepääsu tingimused peavad olema õiglased, mõistlikud ja mittediskrimineerivad. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

välja jäetud

Teenuste osutamise vabadus

1.
     
  Meresadamates teenuste osutamise vabadust, mida käesolev määrus hõlmab, kohaldatakse liidus asutatud sadamateenuste osutajate suhtes vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele.

2.
     
  Sadamateenuste osutajatel on juurdepääs olulistele sadamarajatistele ulatuses, mis on vajalik nende tegevuseks. Juurdepääsu tingimused peavad olema õiglased, mõistlikud ja mittediskrimineerivad.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 3a |
| | Sadamateenuste korraldamise vabadus |
| | 1.
     
  Käesoleva määruse puhul võib käesolevas peatükis käsitletud sadamateenuste korraldamise suhtes kohaldada järgmisi nõudeid: |
| | a) | sadamateenuste osutajate suhtes kohaldatavad miinimumnõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3a

Sadamateenuste korraldamise vabadus

1.
     
  Käesoleva määruse puhul võib käesolevas peatükis käsitletud sadamateenuste korraldamise suhtes kohaldada järgmisi nõudeid:

a)

sadamateenuste osutajate suhtes kohaldatavad miinimumnõuded;

| b) | teenusteosutajate arvu piiramine; |
| --- | --- |

b)

teenusteosutajate arvu piiramine;

| c) | avalike teenuste osutamise kohustused; |
| --- | --- |

c)

avalike teenuste osutamise kohustused;

| d) | sõltuvad teenuseosutajad; |
| --- | --- |

d)

sõltuvad teenuseosutajad;

| e) | vaba ja avatud pääs sadamateenuste turule. |
| --- | --- |

e)

vaba ja avatud pääs sadamateenuste turule.

2.
     
  Lõikes 1 ette nähtud sadamateenuste korraldamisel järgitakse käesolevas peatükis esitatud tingimusi.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sadama pidaja
  võib
  nõuda, et sadamateenuste osutajad täidaksid asjaomase sadamateenuse osutamiseks miinimumnõudeid. | 1.   
  Ilma et see piiraks võimalust kehtestada artikli 8 kohased avaliku teenindamise kohustused, võib
  sadama pidaja
  või pädev asutus
  nõuda, et sadamateenuste osutajad
  , sh alltöövõtjad,
  täidaksid asjaomase sadamateenuse osutamiseks miinimumnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sadama pidaja
  võib
  nõuda, et sadamateenuste osutajad täidaksid asjaomase sadamateenuse osutamiseks miinimumnõudeid.

1.   
  Ilma et see piiraks võimalust kehtestada artikli 8 kohased avaliku teenindamise kohustused, võib
  sadama pidaja
  või pädev asutus
  nõuda, et sadamateenuste osutajad
  , sh alltöövõtjad,
  täidaksid asjaomase sadamateenuse osutamiseks miinimumnõudeid.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 sätestatud miinimumnõuded
  võivad kohaldamise korral olla
  seotud
  üksnes
  järgmisega: | 2.   Lõikes 1 sätestatud miinimumnõuded
  on
  seotud järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 sätestatud miinimumnõuded
  võivad kohaldamise korral olla
  seotud
  üksnes
  järgmisega:

2.   Lõikes 1 sätestatud miinimumnõuded
  on
  seotud järgmisega:

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | seadmed, mis on vajalikud asjaomase sadamateenuse osutamiseks tavapärastes ja ohututes tingimustes, ning
  suutlikkus hoida need seadmed vajalikul
  tasemel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

seadmed, mis on vajalikud asjaomase sadamateenuse osutamiseks tavapärastes ja ohututes tingimustes, ning
  suutlikkus hoida need seadmed vajalikul
  tasemel;

| b) | seadmed, mis on vajalikud asjaomase sadamateenuse
  järjepidevaks
  osutamiseks tavapärastes ja ohututes tingimustes, ning
  tehniline ja finantssuutlikkus nende seadmete hoidmiseks nõutaval
  tasemel; |
| --- | --- |

b)

seadmed, mis on vajalikud asjaomase sadamateenuse
  järjepidevaks
  osutamiseks tavapärastes ja ohututes tingimustes, ning
  tehniline ja finantssuutlikkus nende seadmete hoidmiseks nõutaval
  tasemel;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | sadamateenuse kättesaadavus kõigi kasutajate jaoks kõigil kaidel ööpäevaringselt kogu aasta jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

sadamateenuse kättesaadavus kõigi kasutajate jaoks kõigil kaidel ööpäevaringselt kogu aasta jooksul;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | meresõiduohutusega või sadama või selle juurdepääsu, selle rajatiste ja seadmete ning isikute ohutuse ja turvalisusega seotud nõuete täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

meresõiduohutusega või sadama või selle juurdepääsu, selle rajatiste ja seadmete ning isikute ohutuse ja turvalisusega seotud nõuete täitmine;

| c) | meresõiduohutusega või sadama või selle juurdepääsu, selle rajatiste ja seadmete
  , töötajate
  ning
  muude
  isikute ohutuse ja turvalisusega seotud nõuete täitmine; |
| --- | --- |

c)

meresõiduohutusega või sadama või selle juurdepääsu, selle rajatiste ja seadmete
  , töötajate
  ning
  muude
  isikute ohutuse ja turvalisusega seotud nõuete täitmine;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | kooskõla asjaomase sadama liikmesriigi siseriiklike sotsiaal- ja tööõigusaktidega, sealhulgas kollektiivlepingute tingimustega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

da)

kooskõla asjaomase sadama liikmesriigi siseriiklike sotsiaal- ja tööõigusaktidega, sealhulgas kollektiivlepingute tingimustega;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | sadamateenuse osutaja hea maine, mille teeb kindlaks liikmesriik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

db)

sadamateenuse osutaja hea maine, mille teeb kindlaks liikmesriik;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva määruse rakendamine ei õigusta mingil juhul liikmesriikide või pädevate asutuste poolt juba sadamateenuste osutamisele kehtestatud miinimumnõuete vähendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva määruse rakendamine ei õigusta mingil juhul liikmesriikide või pädevate asutuste poolt juba sadamateenuste osutamisele kehtestatud miinimumnõuete vähendamist.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui miinimumnõuded hõlmavad kohalikke eriteadmisi või kohalike olude tundmist, tagab sadama pidaja läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu
  asjakohasele koolitusele, v.a juhul, kui kõnealuse koolituse tagab liikmesriik
  . | 4.   Kui miinimumnõuded hõlmavad kohalikke eriteadmisi või kohalike olude tundmist, tagab sadama pidaja läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu
  teabele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui miinimumnõuded hõlmavad kohalikke eriteadmisi või kohalike olude tundmist, tagab sadama pidaja läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu
  asjakohasele koolitusele, v.a juhul, kui kõnealuse koolituse tagab liikmesriik
  .

4.   Kui miinimumnõuded hõlmavad kohalikke eriteadmisi või kohalike olude tundmist, tagab sadama pidaja läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu
  teabele
  .

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõikes 1 sätestatud juhtudel avaldab sadama pidaja lõikes 2 osutatud miinimumnõuded ja nendel tingimustel sadamateenuste osutamise õiguse andmise korra
  1. juuliks 2015
  või juhul, kui miinimumnõudeid hakatakse kohaldama pärast nimetatud kuupäeva, vähemalt kolm kuud enne nende kohaldamise alguskuupäeva. Sadamateenuste osutajaid teavitatakse varem igast kriteeriumides ja korras tehtavast muudatusest. | 5.   Lõikes 1 sätestatud juhtudel avaldab sadama pidaja lõikes 2 osutatud miinimumnõuded ja nendel tingimustel sadamateenuste osutamise õiguse andmise korra
  hiljemalt ...

   (*1) või juhul, kui miinimumnõudeid hakatakse kohaldama pärast nimetatud kuupäeva, vähemalt kolm kuud enne nende kohaldamise alguskuupäeva. Sadamateenuste osutajaid teavitatakse varem igast kriteeriumides ja korras tehtavast muudatusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõikes 1 sätestatud juhtudel avaldab sadama pidaja lõikes 2 osutatud miinimumnõuded ja nendel tingimustel sadamateenuste osutamise õiguse andmise korra
  1. juuliks 2015
  või juhul, kui miinimumnõudeid hakatakse kohaldama pärast nimetatud kuupäeva, vähemalt kolm kuud enne nende kohaldamise alguskuupäeva. Sadamateenuste osutajaid teavitatakse varem igast kriteeriumides ja korras tehtavast muudatusest.

5.   Lõikes 1 sätestatud juhtudel avaldab sadama pidaja lõikes 2 osutatud miinimumnõuded ja nendel tingimustel sadamateenuste osutamise õiguse andmise korra
  hiljemalt ...

   (*1) või juhul, kui miinimumnõudeid hakatakse kohaldama pärast nimetatud kuupäeva, vähemalt kolm kuud enne nende kohaldamise alguskuupäeva. Sadamateenuste osutajaid teavitatakse varem igast kriteeriumides ja korras tehtavast muudatusest.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Meresõiduohutuse ja keskkonnakaitse tagamiseks võib liikmesriik või pädev asutus nõuda, et pukseerimisel või sildumistoimingutel kasutatavad laevad registreeritakse asjaomase liikmesriigi sadamas või sõidavad selle lipu all. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Meresõiduohutuse ja keskkonnakaitse tagamiseks võib liikmesriik või pädev asutus nõuda, et pukseerimisel või sildumistoimingutel kasutatavad laevad registreeritakse asjaomase liikmesriigi sadamas või sõidavad selle lipu all.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sadama pidaja kohtleb sadamateenuste osutajaid võrdselt ja tegutseb läbipaistval viisil. | 1.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  kohtleb sadamateenuste osutajaid võrdselt ja tegutseb läbipaistval
  , objektiivsel, mittediskrimineerival ja proportsionaalsel
  viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sadama pidaja kohtleb sadamateenuste osutajaid võrdselt ja tegutseb läbipaistval viisil.

1.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  kohtleb sadamateenuste osutajaid võrdselt ja tegutseb läbipaistval
  , objektiivsel, mittediskrimineerival ja proportsionaalsel
  viisil.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sadama pidaja annab sadamateenuste osutamise loa või keeldub selle loa andmisest artikli 4 kohaselt kehtestatud miinimumnõuete alusel
  ühe kuu
  jooksul alates kõnealuse loa saamiseks esitatud taotluse saamisest. Keeldumist tuleb objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel nõuetekohaselt põhjendada. | 2.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  annab sadamateenuste osutamise loa või keeldub selle loa andmisest artikli 4 kohaselt kehtestatud miinimumnõuete alusel
  . Ta teeb seda mõistliku aja
  jooksul
  , mis mingil juhul ei ületa nelja kuud
  alates kõnealuse loa saamiseks esitatud taotluse
  ja vajalike dokumentide
  saamisest. Keeldumist tuleb objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel nõuetekohaselt põhjendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sadama pidaja annab sadamateenuste osutamise loa või keeldub selle loa andmisest artikli 4 kohaselt kehtestatud miinimumnõuete alusel
  ühe kuu
  jooksul alates kõnealuse loa saamiseks esitatud taotluse saamisest. Keeldumist tuleb objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel nõuetekohaselt põhjendada.

2.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  annab sadamateenuste osutamise loa või keeldub selle loa andmisest artikli 4 kohaselt kehtestatud miinimumnõuete alusel
  . Ta teeb seda mõistliku aja
  jooksul
  , mis mingil juhul ei ületa nelja kuud
  alates kõnealuse loa saamiseks esitatud taotluse
  ja vajalike dokumentide
  saamisest. Keeldumist tuleb objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel nõuetekohaselt põhjendada.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     


  Käesoleva määruse artiklis 9 osutatud juhtudel, kui sadama pidaja ei ole avaliku sektori hankija Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  tähenduses, käesolevat artiklit ei kohaldata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     


  Käesoleva määruse artiklis 9 osutatud juhtudel, kui sadama pidaja ei ole avaliku sektori hankija Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  tähenduses, käesolevat artiklit ei kohaldata.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Erandina artiklist 3
  võib sadama pidaja piirata sadamateenuste osutajate arvu asjaomase sadamateenuse puhul ühel või mitmel järgmistest põhjustest: | 1.   
  Ilma et see piiraks sadamateenuste korraldamiseks praegu kasutatavate eri mudelite kohaldamist,
  võib sadama pidaja
  või pädev asutus
  piirata sadamateenuste osutajate arvu asjaomase sadamateenuse puhul ühel või mitmel järgmistest põhjustest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Erandina artiklist 3
  võib sadama pidaja piirata sadamateenuste osutajate arvu asjaomase sadamateenuse puhul ühel või mitmel järgmistest põhjustest:

1.   
  Ilma et see piiraks sadamateenuste korraldamiseks praegu kasutatavate eri mudelite kohaldamist,
  võib sadama pidaja
  või pädev asutus
  piirata sadamateenuste osutajate arvu asjaomase sadamateenuse puhul ühel või mitmel järgmistest põhjustest:

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | maa vähesus või reserveeritud maakasutus, tingimusel et sadama pidaja suudab tõestada, et maa on
  sadamateenuse osutamiseks oluline
  sadamarajatis ning et piirang on kooskõlas sadama pidaja poolt ja vajaduse korral mis tahes muude pädevate ametiasutuste poolt
  vastavalt siseriiklikele õigusaktidele heakskiidetud sadama ametliku arengukavaga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

maa vähesus või reserveeritud maakasutus, tingimusel et sadama pidaja suudab tõestada, et maa on
  sadamateenuse osutamiseks oluline
  sadamarajatis ning et piirang on kooskõlas sadama pidaja poolt ja vajaduse korral mis tahes muude pädevate ametiasutuste poolt
  vastavalt siseriiklikele õigusaktidele heakskiidetud sadama ametliku arengukavaga
  ;

| a) | maa vähesus või reserveeritud maakasutus, tingimusel et sadama pidaja suudab tõestada, et maa on
  sadamateenuste osutamise jaoks esmatähtis
  sadamarajatis ning et piirang on
  kohaldamise korral
  kooskõlas sadama pidaja poolt ja vajaduse korral mis tahes muude pädevate ametiasutuste poolt
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega heaks kiidetud otsuste või kavadega
  ; |
| --- | --- |

a)

maa vähesus või reserveeritud maakasutus, tingimusel et sadama pidaja suudab tõestada, et maa on
  sadamateenuste osutamise jaoks esmatähtis
  sadamarajatis ning et piirang on
  kohaldamise korral
  kooskõlas sadama pidaja poolt ja vajaduse korral mis tahes muude pädevate ametiasutuste poolt
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega heaks kiidetud otsuste või kavadega
  ;

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | veeäärse ala piiratus, kui see on oluline osa suutlikkusest osutada asjaomaseid sadamateenuseid ohutult ja tõhusalt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

veeäärse ala piiratus, kui see on oluline osa suutlikkusest osutada asjaomaseid sadamateenuseid ohutult ja tõhusalt;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | sadamaliikluse puudulikud omadused ei võimalda mitmel sadamateenuse osutajal sadamas majanduslikult rahuldavatel tingimustel tegutseda; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ab)

sadamaliikluse puudulikud omadused ei võimalda mitmel sadamateenuse osutajal sadamas majanduslikult rahuldavatel tingimustel tegutseda;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | vajadus tagada ohutud, turvalised ja keskkonnasäästlikud sadamatoimingud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ac)

vajadus tagada ohutud, turvalised ja keskkonnasäästlikud sadamatoimingud;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Sadamateenuse osutajate piiramine toimub kõigile huvitatud isikutele avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse teel. Sadama pidaja või pädev asutus edastab kõikidele huvitatud isikutele kogu vajaliku teabe valikumenetluse korralduse ja pakkumuste esitamise tähtaja kohta koos kõigi asjaomaste pakkumuse hindamise kriteeriumide ja nõuetega. Esitamise tähtaeg on piisavalt pikk, et võimaldada huvitatud isikutel viia läbi piisav hindamine ja oma taotlus ette valmistada ning tavaolukorras on see vähemalt 30 päeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Sadamateenuse osutajate piiramine toimub kõigile huvitatud isikutele avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse teel. Sadama pidaja või pädev asutus edastab kõikidele huvitatud isikutele kogu vajaliku teabe valikumenetluse korralduse ja pakkumuste esitamise tähtaja kohta koos kõigi asjaomaste pakkumuse hindamise kriteeriumide ja nõuetega. Esitamise tähtaeg on piisavalt pikk, et võimaldada huvitatud isikutel viia läbi piisav hindamine ja oma taotlus ette valmistada ning tavaolukorras on see vähemalt 30 päeva.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise või õiguslikult eraldiseisva üksuse kaudu, mida ta otse või kaudselt kontrollib,
  võib
  liikmesriik
  teha sadamateenuste osutajate arvu piiramist käsitleva otsuse tegemise ülesandeks sadama pidajast sõltumatule asutusele
  .
  Kui liikmesriik ei tee sadamateenuste osutajate arvu piiramist käsitleva otsuse tegemist ülesandeks sellisele asutusele,
  ei
  tohi teenuseosutajate arv olla väiksem kui kaks
  . | 4.   Kui sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise või
  mõne
  õiguslikult eraldiseisva üksuse kaudu, mida ta otse või kaudselt kontrollib,
  võtab
  liikmesriik
  vajalikud meetmed, et hoida ära huvide konflikte
  .
  Selliste meetmete puudumisel peab teenuseosutajaid olema vähemalt kaks, kui ükski lõikes 1 loetletud põhjustest
  ei
  õigusta piirdumist ühe teenuseosutajaga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise või õiguslikult eraldiseisva üksuse kaudu, mida ta otse või kaudselt kontrollib,
  võib
  liikmesriik
  teha sadamateenuste osutajate arvu piiramist käsitleva otsuse tegemise ülesandeks sadama pidajast sõltumatule asutusele
  .
  Kui liikmesriik ei tee sadamateenuste osutajate arvu piiramist käsitleva otsuse tegemist ülesandeks sellisele asutusele,
  ei
  tohi teenuseosutajate arv olla väiksem kui kaks
  .

4.   Kui sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise või
  mõne
  õiguslikult eraldiseisva üksuse kaudu, mida ta otse või kaudselt kontrollib,
  võtab
  liikmesriik
  vajalikud meetmed, et hoida ära huvide konflikte
  .
  Selliste meetmete puudumisel peab teenuseosutajaid olema vähemalt kaks, kui ükski lõikes 1 loetletud põhjustest
  ei
  õigusta piirdumist ühe teenuseosutajaga
  .

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | välja jäetud |
| Sadamateenuste osutajate arvu piiramise kord | |
| 1.
     
  Sadamateenuse osutajate arvu piiramine vastavalt artiklile 6 toimub kõigile huvitatud isikutele avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse teel. | |
| 2.
     
  Kui sadamateenuse hinnanguline väärtus ületab lõikes 3 määratletud piirmäära, kohaldatakse direktiiviga .../... [kontsessioonid] ette nähtud kontsessiooni andmise eeskirju, menetluslikke tagatisi ja kontsessioonide maksimaalset kestust. | |
| 3.
     
  Sadamateenuse väärtuse määramiseks kasutatakse direktiivi .../... [kontsessioonid] asjakohastes ja kohaldatavates sätetes kehtestatud piirväärtuseid ja meetodeid. | |
| 4.
     
  Sadama pidaja sõlmib välja valitud teenuseosutaja(te)ga sadamateenuse lepingu. | |
| 5.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse sadamateenuse lepingu olulist muutmist selle kehtivusajal uue sadamateenuse lepinguna direktiivi .../... [kontsessioonid] tähenduses ning selleks on vaja uut lõike 2 kohast menetlust. | |
| 6.
     
  Käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei kohaldata artiklis 9 osutatud juhtudel. | |
| 7.
     
  Käesolev määrus ei piira direktiivi .../... [kontsessioonid],

   (15)

  direktiivi .../... [kommunaalteenused]

   (16)

  ega direktiivi .../... [riigihanked]

   (17)

  kohaldamist. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

välja jäetud

Sadamateenuste osutajate arvu piiramise kord

1.
     
  Sadamateenuse osutajate arvu piiramine vastavalt artiklile 6 toimub kõigile huvitatud isikutele avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse teel.

2.
     
  Kui sadamateenuse hinnanguline väärtus ületab lõikes 3 määratletud piirmäära, kohaldatakse direktiiviga .../... [kontsessioonid] ette nähtud kontsessiooni andmise eeskirju, menetluslikke tagatisi ja kontsessioonide maksimaalset kestust.

3.
     
  Sadamateenuse väärtuse määramiseks kasutatakse direktiivi .../... [kontsessioonid] asjakohastes ja kohaldatavates sätetes kehtestatud piirväärtuseid ja meetodeid.

4.
     
  Sadama pidaja sõlmib välja valitud teenuseosutaja(te)ga sadamateenuse lepingu.

5.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse sadamateenuse lepingu olulist muutmist selle kehtivusajal uue sadamateenuse lepinguna direktiivi .../... [kontsessioonid] tähenduses ning selleks on vaja uut lõike 2 kohast menetlust.

6.
     
  Käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei kohaldata artiklis 9 osutatud juhtudel.

7.
     
  Käesolev määrus ei piira direktiivi .../... [kontsessioonid],

   (15)

  direktiivi .../... [kommunaalteenused]

   (16)

  ega direktiivi .../... [riigihanked]

   (17)

  kohaldamist.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid
  võivad teha otsuse kehtestada teenuseosutajatele
  sadamateenustega seotud avaliku teenindamise
  kohustused
  , et tagada
  järgmine
  : | 1.   Liikmesriigid
  määravad pädeva asutuse oma territooriumil, kes võib olla sadama pidaja, kellel on õigus rakendada
  sadamateenustega seotud avaliku teenindamise
  kohustusi
  , et tagada
  vähemalt üks järgmisest
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid
  võivad teha otsuse kehtestada teenuseosutajatele
  sadamateenustega seotud avaliku teenindamise
  kohustused
  , et tagada
  järgmine
  :

1.   Liikmesriigid
  määravad pädeva asutuse oma territooriumil, kes võib olla sadama pidaja, kellel on õigus rakendada
  sadamateenustega seotud avaliku teenindamise
  kohustusi
  , et tagada
  vähemalt üks järgmisest
  :

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele;

| b) | teenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele
  , vajaduse korral võrdsetel tingimustel
  ; |
| --- | --- |

b)

teenuse kättesaadavus kõigile kasutajatele
  , vajaduse korral võrdsetel tingimustel
  ;

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | sadamatoimingute ohutus, turvalisus või keskkonnasäästlikkus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

sadamatoimingute ohutus, turvalisus või keskkonnasäästlikkus.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | asjakohaste transporditeenuste osutamine üldsusele ja territoriaalne ühtekuuluvus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cb)

asjakohaste transporditeenuste osutamine üldsusele ja territoriaalne ühtekuuluvus.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriigid määravad oma territooriumil pädevad asutused, kes kehtestavad avaliku teenindamise kohustused. Pädev asutus võib olla sadama pidaja. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriigid määravad oma territooriumil pädevad asutused, kes kehtestavad avaliku teenindamise kohustused. Pädev asutus võib olla sadama pidaja.

välja jäetud

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui vastavalt
  lõikele 3
  määratud pädev asutus ei ole sadama pidaja, kasutab see pädev asutus
  artiklites
  6
  ja 7
  sätestatud õigust piirata sadamateenuste osutajate arvu, lähtudes avaliku teenindamise kohustustest. | 4.   Kui vastavalt
  käesoleva artikli lõikele 1
  määratud pädev asutus ei ole sadama pidaja, kasutab see pädev asutus
  artiklis
  6 sätestatud õigust piirata sadamateenuste osutajate arvu, lähtudes avaliku teenindamise kohustustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui vastavalt
  lõikele 3
  määratud pädev asutus ei ole sadama pidaja, kasutab see pädev asutus
  artiklites
  6
  ja 7
  sätestatud õigust piirata sadamateenuste osutajate arvu, lähtudes avaliku teenindamise kohustustest.

4.   Kui vastavalt
  käesoleva artikli lõikele 1
  määratud pädev asutus ei ole sadama pidaja, kasutab see pädev asutus
  artiklis
  6 sätestatud õigust piirata sadamateenuste osutajate arvu, lähtudes avaliku teenindamise kohustustest.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui
  pädev asutus
  otsustab kehtestada avaliku teenindamise kohustused ühe liikmesriigi kõigis
  sadamates
  , mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab ta nendest kohustustest komisjonile. | 5.   Kui
  liikmesriik
  otsustab kehtestada avaliku teenindamise kohustused ühe liikmesriigi kõigis
  meresadamates
  , mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, teatab ta nendest kohustustest komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui
  pädev asutus
  otsustab kehtestada avaliku teenindamise kohustused ühe liikmesriigi kõigis
  sadamates
  , mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab ta nendest kohustustest komisjonile.

5.   Kui
  liikmesriik
  otsustab kehtestada avaliku teenindamise kohustused ühe liikmesriigi kõigis
  meresadamates
  , mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, teatab ta nendest kohustustest komisjonile.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui katkevad sadamateenused, mille suhtes on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, või sellise olukorra tekkimise otsese riski korral võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Erakorraliseks meetmeks võib olla otselepingu sõlmimine, et anda teenuse osutamine kuni üheks aastaks mõne muu teenuseosutaja kätte. Kõnealuse ajavahemiku jooksul algatab pädev asutus
  vastavalt artiklile 7
  uue menetluse sadamateenuse osutaja valimiseks või kohaldab artiklit 9. | 6.   Kui katkevad sadamateenused, mille suhtes on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, või sellise olukorra tekkimise otsese riski korral võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Erakorraliseks meetmeks võib olla otselepingu sõlmimine, et anda teenuse osutamine kuni üheks aastaks mõne muu teenuseosutaja kätte. Kõnealuse ajavahemiku jooksul algatab pädev asutus uue menetluse sadamateenuse osutaja valimiseks või kohaldab artiklit 9.
  Kollektiivne töövõitlus, mis toimub kooskõlas vastava liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega ja/või kohaldatavate tööturu osapoolte vaheliste lepingutega, ei kujuta endast niisugust sadamateenuste katkestust, mille puhul võib võtta erakorralisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui katkevad sadamateenused, mille suhtes on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, või sellise olukorra tekkimise otsese riski korral võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Erakorraliseks meetmeks võib olla otselepingu sõlmimine, et anda teenuse osutamine kuni üheks aastaks mõne muu teenuseosutaja kätte. Kõnealuse ajavahemiku jooksul algatab pädev asutus
  vastavalt artiklile 7
  uue menetluse sadamateenuse osutaja valimiseks või kohaldab artiklit 9.

6.   Kui katkevad sadamateenused, mille suhtes on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, või sellise olukorra tekkimise otsese riski korral võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Erakorraliseks meetmeks võib olla otselepingu sõlmimine, et anda teenuse osutamine kuni üheks aastaks mõne muu teenuseosutaja kätte. Kõnealuse ajavahemiku jooksul algatab pädev asutus uue menetluse sadamateenuse osutaja valimiseks või kohaldab artiklit 9.
  Kollektiivne töövõitlus, mis toimub kooskõlas vastava liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega ja/või kohaldatavate tööturu osapoolte vaheliste lepingutega, ei kujuta endast niisugust sadamateenuste katkestust, mille puhul võib võtta erakorralisi meetmeid.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel
  võib
  pädev asutus
  teha otsuse osutada sadamateenust
  avaliku teenindamise kohustuste raames
  ise või
  seada sellised kohustused otse
  õiguslikult eraldiseisvale
  üksusele
  , mille üle ta teostab kontrolli, mis sarnaneb tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga. Sel juhul loetakse sadamateenuse osutajat käesoleva määruse kohaldamisel sõltuvaks teenusepakkujaks. | 1.   
  Sadama pidaja või pädev asutus
  võib teha otsuse osutada sadamateenust ise või õiguslikult eraldiseisvale
  üksuse kaudu
  , mille üle ta teostab kontrolli, mis sarnaneb tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga
  tingimusel, et artiklit 4 kohaldatakse võrdväärselt kõigi vastavat teenust osutavate ettevõtjate suhtes
  . Sel juhul loetakse sadamateenuse osutajat käesoleva määruse kohaldamisel sõltuvaks teenusepakkujaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel
  võib
  pädev asutus
  teha otsuse osutada sadamateenust
  avaliku teenindamise kohustuste raames
  ise või
  seada sellised kohustused otse
  õiguslikult eraldiseisvale
  üksusele
  , mille üle ta teostab kontrolli, mis sarnaneb tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga. Sel juhul loetakse sadamateenuse osutajat käesoleva määruse kohaldamisel sõltuvaks teenusepakkujaks.

1.   
  Sadama pidaja või pädev asutus
  võib teha otsuse osutada sadamateenust ise või õiguslikult eraldiseisvale
  üksuse kaudu
  , mille üle ta teostab kontrolli, mis sarnaneb tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga
  tingimusel, et artiklit 4 kohaldatakse võrdväärselt kõigi vastavat teenust osutavate ettevõtjate suhtes
  . Sel juhul loetakse sadamateenuse osutajat käesoleva määruse kohaldamisel sõltuvaks teenusepakkujaks.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädevat asutust loetakse õiguslikult eraldiseisva üksuse üle sellist kontrolli teostavaks, mis sarnaneb tema enda osakondade üle
  teostava
  kontrolliga, üksnes juhul, kui tal on otsustav mõju nii
  kontrollitava
  üksuse strateegilistele eesmärkidele kui ka olulistele otsustele. | 2.   
  Sadama pidajat või
  pädevat asutust loetakse õiguslikult eraldiseisva üksuse üle sellist kontrolli teostavaks, mis sarnaneb tema enda osakondade üle
  teostatava
  kontrolliga, üksnes juhul, kui tal on otsustav mõju nii
  asjaomase
  üksuse strateegilistele eesmärkidele kui ka olulistele otsustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädevat asutust loetakse õiguslikult eraldiseisva üksuse üle sellist kontrolli teostavaks, mis sarnaneb tema enda osakondade üle
  teostava
  kontrolliga, üksnes juhul, kui tal on otsustav mõju nii
  kontrollitava
  üksuse strateegilistele eesmärkidele kui ka olulistele otsustele.

2.   
  Sadama pidajat või
  pädevat asutust loetakse õiguslikult eraldiseisva üksuse üle sellist kontrolli teostavaks, mis sarnaneb tema enda osakondade üle
  teostatava
  kontrolliga, üksnes juhul, kui tal on otsustav mõju nii
  asjaomase
  üksuse strateegilistele eesmärkidele kui ka olulistele otsustele.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Sõltuv teenusepakkuja
  peab piirduma määratud sadamateenuse osutamisega üksnes sadama(te)s, mille jaoks talle on sadamateenuse osutamise õigus määratud. | 3.   
  Artiklis 8 sätestatud juhtudel
  peab
  sõltuv teenusepakkuja
  piirduma määratud sadamateenuse osutamisega üksnes sadama(te)s, mille jaoks talle on sadamateenuse osutamise õigus määratud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Sõltuv teenusepakkuja
  peab piirduma määratud sadamateenuse osutamisega üksnes sadama(te)s, mille jaoks talle on sadamateenuse osutamise õigus määratud.

3.   
  Artiklis 8 sätestatud juhtudel
  peab
  sõltuv teenusepakkuja
  piirduma määratud sadamateenuse osutamisega üksnes sadama(te)s, mille jaoks talle on sadamateenuse osutamise õigus määratud.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepinguid,
  võivad sadama pidajad nõuda
  , et
  artikliga 7 kehtestatud korra kohaselt määratud sadamateenuste osutaja annaks juhul, kui see
  teenuseosutaja
  on
  muu kui
  ametisolev
  sadamateenuste osutaja
  , viimase
  poolt varem tööle võetud töötajatele õigused, mis neil oleks juhul, kui oleks toimunud direktiivi 2001/23/EÜ kohane üleminek. | 2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud
  representatiivseid
  kollektiivlepinguid,
  nõuab pädev asutus määratud sadamateenuste osutajalt
  , et
  see tagaks töötajatele töötingimused, mis vastavad siduvatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele sotsiaalsetele normidele.
  Teenuseosutaja
  vahetumisest põhjustatud personali üleviimise korral tagatakse
  muu kui
  ametisoleva
  sadamateenuste osutaja poolt varem tööle võetud töötajatele
  samad
  õigused, mis neil oleks juhul, kui oleks toimunud direktiivi 2001/23/EÜ kohane üleminek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepinguid,
  võivad sadama pidajad nõuda
  , et
  artikliga 7 kehtestatud korra kohaselt määratud sadamateenuste osutaja annaks juhul, kui see
  teenuseosutaja
  on
  muu kui
  ametisolev
  sadamateenuste osutaja
  , viimase
  poolt varem tööle võetud töötajatele õigused, mis neil oleks juhul, kui oleks toimunud direktiivi 2001/23/EÜ kohane üleminek.

2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud
  representatiivseid
  kollektiivlepinguid,
  nõuab pädev asutus määratud sadamateenuste osutajalt
  , et
  see tagaks töötajatele töötingimused, mis vastavad siduvatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele sotsiaalsetele normidele.
  Teenuseosutaja
  vahetumisest põhjustatud personali üleviimise korral tagatakse
  muu kui
  ametisoleva
  sadamateenuste osutaja poolt varem tööle võetud töötajatele
  samad
  õigused, mis neil oleks juhul, kui oleks toimunud direktiivi 2001/23/EÜ kohane üleminek.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Kui
  sadama pidaja nõuab sadamateenuste osutajatelt
  sadamateenuste osutamisel teatavate
  sotsiaalsete standardite järgimist, peavad hankedokumendid ja sadamateenuse lepingud sisaldama asjaomaste töötajate nimekirja ning läbipaistvaid üksikasju töötajate lepingujärgsete õiguste ja selle kohta, millistel tingimustel on töötajad sadamateenustega seotud. | 3.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  nõuab
  kõigilt
  sadamateenuste osutajatelt
  kõigi liidu ja/või siseriiklikus õiguses, sh kohaldatavates kollektiivlepingutes sätestatud
  sotsiaalsete
  ja tööalaste
  standardite järgimist
  kooskõlas liikmesriikide tavade ja traditsioonidega. Kui asjaomaste sadamateenuste osutamise raames toimub personali üleviimine
  , peavad hankedokumendid ja sadamateenuse lepingud sisaldama asjaomaste töötajate nimekirja ning läbipaistvaid üksikasju töötajate lepingujärgsete õiguste ja selle kohta, millistel tingimustel on töötajad sadamateenustega seotud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kui
  sadama pidaja nõuab sadamateenuste osutajatelt
  sadamateenuste osutamisel teatavate
  sotsiaalsete standardite järgimist, peavad hankedokumendid ja sadamateenuse lepingud sisaldama asjaomaste töötajate nimekirja ning läbipaistvaid üksikasju töötajate lepingujärgsete õiguste ja selle kohta, millistel tingimustel on töötajad sadamateenustega seotud.

3.   Sadama pidaja
  või pädev asutus
  nõuab
  kõigilt
  sadamateenuste osutajatelt
  kõigi liidu ja/või siseriiklikus õiguses, sh kohaldatavates kollektiivlepingutes sätestatud
  sotsiaalsete
  ja tööalaste
  standardite järgimist
  kooskõlas liikmesriikide tavade ja traditsioonidega. Kui asjaomaste sadamateenuste osutamise raames toimub personali üleviimine
  , peavad hankedokumendid ja sadamateenuse lepingud sisaldama asjaomaste töötajate nimekirja ning läbipaistvaid üksikasju töötajate lepingujärgsete õiguste ja selle kohta, millistel tingimustel on töötajad sadamateenustega seotud.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a |
| | Koolitus ja töökaitse |
| | 1.
     
  Tööandja tagab, et tema töötajad saavad vajaliku koolituse ja omandavad põhjalikud teadmised nende töö suhtes kohaldatavatest tingimustest ning et neil on nõuetekohane koolitus tööga kaasneda võivate ohtudega toimetulekuks. |
| | 2.
     
  Tööturu osapoolte sõltumatust täielikult austades palutakse ELi tasandi sadamate valdkondlikul sotsiaaldialoogi komiteel välja töötada suunised koolitusnõuete kehtestamiseks, et vältida õnnetusi ja tagada sadamatöötajatele kõrgeim ohutuse ja tervisekaitse tase. Koolitusnõudeid ajakohastatakse korrapäraselt, et vähendada jätkuvalt tööõnnetusi. |
| | 3.
     
  Tööturu osapooltel palutakse töötada välja mudelid, millega tagatakse ühelt poolt tasakaal sadamatöö järgi valitseva kõikuva nõudluse ning sadamatoimingutes nõutava paindlikkuse ning teiselt poolt tööhõive kestvuse ja kaitse vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Koolitus ja töökaitse

1.
     
  Tööandja tagab, et tema töötajad saavad vajaliku koolituse ja omandavad põhjalikud teadmised nende töö suhtes kohaldatavatest tingimustest ning et neil on nõuetekohane koolitus tööga kaasneda võivate ohtudega toimetulekuks.

2.
     
  Tööturu osapoolte sõltumatust täielikult austades palutakse ELi tasandi sadamate valdkondlikul sotsiaaldialoogi komiteel välja töötada suunised koolitusnõuete kehtestamiseks, et vältida õnnetusi ja tagada sadamatöötajatele kõrgeim ohutuse ja tervisekaitse tase. Koolitusnõudeid ajakohastatakse korrapäraselt, et vähendada jätkuvalt tööõnnetusi.

3.
     
  Tööturu osapooltel palutakse töötada välja mudelid, millega tagatakse ühelt poolt tasakaal sadamatöö järgi valitseva kõikuva nõudluse ning sadamatoimingutes nõutava paindlikkuse ning teiselt poolt tööhõive kestvuse ja kaitse vahel.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat peatükki
  ega
  artikli 24 üleminekusätteid ei kohaldata lastikäitlusteenuste ega
  reisijaveo
  suhtes. | Käesolevat peatükki
  , v.a artikkel 10a, ja
  artikli 24 üleminekusätteid ei kohaldata lastikäitlusteenuste
  , reisijaveo
  ega
  lootsiteenuste
  suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat peatükki
  ega
  artikli 24 üleminekusätteid ei kohaldata lastikäitlusteenuste ega
  reisijaveo
  suhtes.

Käesolevat peatükki
  , v.a artikkel 10a, ja
  artikli 24 üleminekusätteid ei kohaldata lastikäitlusteenuste
  , reisijaveo
  ega
  lootsiteenuste
  suhtes.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui avalikest vahenditest rahastatav sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise, peab ta
  iga sadamateenusega seotud
  tegevuse kohta raamatupidamisarvestust eraldi oma muu tegevusega seotud arvepidamisest järgmisel viisil: | 2.   Kui avalikest vahenditest rahastatav sadama pidaja osutab sadamateenuseid
  või teeb süvendustöid
  ise, peab ta
  selle avalikest vahenditest rahastatava
  tegevuse
  või investeeringu
  kohta raamatupidamisarvestust eraldi oma muu tegevusega seotud arvepidamisest järgmisel viisil: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui avalikest vahenditest rahastatav sadama pidaja osutab sadamateenuseid ise, peab ta
  iga sadamateenusega seotud
  tegevuse kohta raamatupidamisarvestust eraldi oma muu tegevusega seotud arvepidamisest järgmisel viisil:

2.   Kui avalikest vahenditest rahastatav sadama pidaja osutab sadamateenuseid
  või teeb süvendustöid
  ise, peab ta
  selle avalikest vahenditest rahastatava
  tegevuse
  või investeeringu
  kohta raamatupidamisarvestust eraldi oma muu tegevusega seotud arvepidamisest järgmisel viisil:

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui sadama haldaja või sadamate ühendus teeb ise süvendustöid, mida rahastatakse avalikest vahenditest, ei teosta ta süvendustöid teistes liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui sadama haldaja või sadamate ühendus teeb ise süvendustöid, mida rahastatakse avalikest vahenditest, ei teosta ta süvendustöid teistes liikmesriikides.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõikes 1 osutatud avalikud vahendid hõlmavad aktsia- või osakapitali või kvaasikapitali vahendeid, tagastamatuid toetusi, ainult teatavatel tingimustel tagastatavaid toetusi, antavaid laene, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksed, ametiasutuste poolt sadama pidajale antavaid tagatisi
  , väljamakstavaid dividende
  ja
  jaotamata kasumit või
  mis tahes muus vormis avalikku rahalist toetust. | 3.   Lõikes 1 osutatud avalikud vahendid hõlmavad aktsia- või osakapitali või kvaasikapitali vahendeid, tagastamatuid toetusi, ainult teatavatel tingimustel tagastatavaid toetusi, antavaid laene, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksed, ametiasutuste poolt sadama pidajale antavaid tagatisi ja mis tahes muus vormis avalikku rahalist toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõikes 1 osutatud avalikud vahendid hõlmavad aktsia- või osakapitali või kvaasikapitali vahendeid, tagastamatuid toetusi, ainult teatavatel tingimustel tagastatavaid toetusi, antavaid laene, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksed, ametiasutuste poolt sadama pidajale antavaid tagatisi
  , väljamakstavaid dividende
  ja
  jaotamata kasumit või
  mis tahes muus vormis avalikku rahalist toetust.

3.   Lõikes 1 osutatud avalikud vahendid hõlmavad aktsia- või osakapitali või kvaasikapitali vahendeid, tagastamatuid toetusi, ainult teatavatel tingimustel tagastatavaid toetusi, antavaid laene, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksed, ametiasutuste poolt sadama pidajale antavaid tagatisi ja mis tahes muus vormis avalikku rahalist toetust.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Sadama pidaja hoiab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet finantssuhete kohta kättesaadavana komisjonile ja
  artiklis
  17
  osutatud pädevale sõltumatule järelevalveasutusele
  viie aasta jooksul alates selle majandusaasta lõpust, mille kohta kõnealune teave käib. | 4.   Sadama pidaja hoiab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet finantssuhete kohta kättesaadavana komisjonile ja
  artikli
  17
  kohaselt määratud asutusele
  viie aasta jooksul alates selle majandusaasta lõpust, mille kohta kõnealune teave käib. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Sadama pidaja hoiab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet finantssuhete kohta kättesaadavana komisjonile ja
  artiklis
  17
  osutatud pädevale sõltumatule järelevalveasutusele
  viie aasta jooksul alates selle majandusaasta lõpust, mille kohta kõnealune teave käib.

4.   Sadama pidaja hoiab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet finantssuhete kohta kättesaadavana komisjonile ja
  artikli
  17
  kohaselt määratud asutusele
  viie aasta jooksul alates selle majandusaasta lõpust, mille kohta kõnealune teave käib.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Sadama pidaja teeb komisjonile ja
  pädevale sõltumatule järelevalveasutusele taotluse korral
  kättesaadavaks mis tahes lisateabe, mida viimased peavad vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks ja käesoleva määruse nõuetele vastavuse hindamiseks. Teave tuleb esitada kahe kuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast. | 5.   Sadama pidaja teeb
  ametliku kaebuse ja taotluse korral
  komisjonile ja
  artikli 17 kohaselt määratud asutusele
  kättesaadavaks mis tahes lisateabe, mida viimased peavad vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks ja käesoleva määruse nõuetele vastavuse hindamiseks. Teave tuleb esitada kahe kuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Sadama pidaja teeb komisjonile ja
  pädevale sõltumatule järelevalveasutusele taotluse korral
  kättesaadavaks mis tahes lisateabe, mida viimased peavad vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks ja käesoleva määruse nõuetele vastavuse hindamiseks. Teave tuleb esitada kahe kuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.

5.   Sadama pidaja teeb
  ametliku kaebuse ja taotluse korral
  komisjonile ja
  artikli 17 kohaselt määratud asutusele
  kättesaadavaks mis tahes lisateabe, mida viimased peavad vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks ja käesoleva määruse nõuetele vastavuse hindamiseks. Teave tuleb esitada kahe kuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et käesoleva artikli lõiget 2 ei kohaldata ebaproportsionaalse halduskoormuse korral nende üldvõrgu sadamate suhtes, mis ei vasta määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a või b sätestatud kriteeriumidele tingimusel, et kõik saadud avalikud vahendid ning nende kasutamine sadamateenuse osutamisel jäävad raamatupidamissüsteemis täiesti läbipaistvaks. Liikmesriigi vastava otsuse korral teavitab ta komisjoni sellest enne otsuse jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et käesoleva artikli lõiget 2 ei kohaldata ebaproportsionaalse halduskoormuse korral nende üldvõrgu sadamate suhtes, mis ei vasta määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a või b sätestatud kriteeriumidele tingimusel, et kõik saadud avalikud vahendid ning nende kasutamine sadamateenuse osutamisel jäävad raamatupidamissüsteemis täiesti läbipaistvaks. Liikmesriigi vastava otsuse korral teavitab ta komisjoni sellest enne otsuse jõustumist.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kui piiratakse selliste teenuseosutajate arvu, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ega mittediskrimineeriva menetluse alusel
  ,
  kehtestatakse
  tasud
  artiklis 9 osutatud sõltuva teenuseosutaja osutatavate teenuste
  eest ja sadamateenuse osutajate nõutav tasu läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Nimetatud tasus kajastuvad asjaomasel konkurentsiturul kehtivad tingimused ja see ei ole võrreldes osutatava teenuse majandusliku väärtusega ebaproportsionaalne. | 1.   
  Tasud avaliku teenindamise kohustuse kohaselt osutatud sõltuva teenuseosutaja teenuste eest
  , tasud
  tõhusale konkurentsile mitteavatud lootsiteenuste
  eest ja sadamateenuse osutajate nõutav tasu
  , nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis b, kehtestatakse
  läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Nimetatud tasus kajastuvad
  võimaluste piires
  asjaomasel konkurentsiturul kehtivad tingimused ja see ei ole võrreldes osutatava teenuse majandusliku väärtusega ebaproportsionaalne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kui piiratakse selliste teenuseosutajate arvu, keda ei ole määratud avatud, läbipaistva ega mittediskrimineeriva menetluse alusel
  ,
  kehtestatakse
  tasud
  artiklis 9 osutatud sõltuva teenuseosutaja osutatavate teenuste
  eest ja sadamateenuse osutajate nõutav tasu läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Nimetatud tasus kajastuvad asjaomasel konkurentsiturul kehtivad tingimused ja see ei ole võrreldes osutatava teenuse majandusliku väärtusega ebaproportsionaalne.

1.   
  Tasud avaliku teenindamise kohustuse kohaselt osutatud sõltuva teenuseosutaja teenuste eest
  , tasud
  tõhusale konkurentsile mitteavatud lootsiteenuste
  eest ja sadamateenuse osutajate nõutav tasu
  , nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis b, kehtestatakse
  läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Nimetatud tasus kajastuvad
  võimaluste piires
  asjaomasel konkurentsiturul kehtivad tingimused ja see ei ole võrreldes osutatava teenuse majandusliku väärtusega ebaproportsionaalne.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sadamateenuse osutaja teeb
  artiklis 17 osutatud sõltumatule pädevale järelevalveasutusele taotluse korral
  kättesaadavaks teabe üksikasjade kohta, mille alusel määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 1 reguleerimisalasse kuuluva sadamateenuse tasu struktuur ja määr. See teave peab sisaldama sadamatasu kehtestamisel kasutatud meetodeid, pidades silmas rajatisi ja teenuseid, millega see sadamateenuse tasu on seotud. | 3.   Sadamateenuse osutaja teeb
  ametliku kaebuse või taotluse korral artikli 17 kohaselt määratud asutusele
  kättesaadavaks teabe üksikasjade kohta, mille alusel määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva sadamateenuse tasu struktuur ja määr. See teave peab sisaldama sadamatasu kehtestamisel kasutatud meetodeid, pidades silmas rajatisi ja teenuseid, millega see sadamateenuse tasu on seotud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sadamateenuse osutaja teeb
  artiklis 17 osutatud sõltumatule pädevale järelevalveasutusele taotluse korral
  kättesaadavaks teabe üksikasjade kohta, mille alusel määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 1 reguleerimisalasse kuuluva sadamateenuse tasu struktuur ja määr. See teave peab sisaldama sadamatasu kehtestamisel kasutatud meetodeid, pidades silmas rajatisi ja teenuseid, millega see sadamateenuse tasu on seotud.

3.   Sadamateenuse osutaja teeb
  ametliku kaebuse või taotluse korral artikli 17 kohaselt määratud asutusele
  kättesaadavaks teabe üksikasjade kohta, mille alusel määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva sadamateenuse tasu struktuur ja määr. See teave peab sisaldama sadamatasu kehtestamisel kasutatud meetodeid, pidades silmas rajatisi ja teenuseid, millega see sadamateenuse tasu on seotud.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Selleks et infrastruktuuri kasutustasude määramise süsteem oleks tõhus, määrab sadama pidaja sadama infrastruktuuri tasude struktuuri ja määra kindlaks sõltumatult vastavalt oma äristrateegiale ja
  asjaomase turu konkurentsitingimusi kajastavale
  investeerimiskavale ning kooskõlas riigiabi
  eeskirjadega
  . | 3.   Selleks et infrastruktuuri kasutustasude määramise süsteem oleks tõhus, määrab sadama pidaja sadama infrastruktuuri tasude struktuuri ja määra kindlaks sõltumatult vastavalt oma äristrateegiale ja investeerimiskavale ning kooskõlas riigiabi
  ja konkurentsieeskirjadega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Selleks et infrastruktuuri kasutustasude määramise süsteem oleks tõhus, määrab sadama pidaja sadama infrastruktuuri tasude struktuuri ja määra kindlaks sõltumatult vastavalt oma äristrateegiale ja
  asjaomase turu konkurentsitingimusi kajastavale
  investeerimiskavale ning kooskõlas riigiabi
  eeskirjadega
  .

3.   Selleks et infrastruktuuri kasutustasude määramise süsteem oleks tõhus, määrab sadama pidaja sadama infrastruktuuri tasude struktuuri ja määra kindlaks sõltumatult vastavalt oma äristrateegiale ja investeerimiskavale ning kooskõlas riigiabi
  ja konkurentsieeskirjadega
  .

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ilma et see piiraks
  lõiget
  3, võivad sadama infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud vastavalt
  sagedase kasutusega
  seotud
  äritavadele
  või selleks, et edendada sadama infrastruktuuri tõhusamat kasutust, lähimerevedu või veotoimingute head keskkonnatoimet, energiatõhusust või CO2-tõhusust. Selliseks diferentseerimiseks kasutatavad kriteeriumid peavad olema
  asjakohased
  ,
  objektiivsed
  ,
  läbipaistvad
  ja
  mittediskrimineerivad ning võtma piisavalt
  arvesse
  konkurentsieeskirju
  .
  Eelkõige peab diferentseerimine kehtima võrdsetel tingimustel kõigi asjaomaste sadamateenuste kasutajate suhtes. | 4.   Ilma et see piiraks
  lõike
  3
  kohaldamist
  , võivad sadama infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud vastavalt
  sadama majandusstrateegiale ja sadama ruumilise planeerimise põhimõtetele, mis on muu hulgas
  seotud
  teatavate kasutajakategooriatega,
  või selleks, et edendada sadama infrastruktuuri tõhusamat kasutust, lähimerevedu või veotoimingute head keskkonnatoimet, energiatõhusust või CO2-tõhusust. Selliseks diferentseerimiseks kasutatavad kriteeriumid peavad olema
  õiglased ja mittediskrimineerivad
  ,
  näiteks kodakondsuse osas
  ,
  ning peavad vastama riigiabi
  ja
  konkurentsieeskirjadele. Sadama pidaja võtab kõnealuste kasutustasude kehtestamisel arvesse väliskulusid. Sadama pidaja võib sadama infrastruktuuri kasutustasusid vastavalt oma äristrateegiale diferentseerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ilma et see piiraks
  lõiget
  3, võivad sadama infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud vastavalt
  sagedase kasutusega
  seotud
  äritavadele
  või selleks, et edendada sadama infrastruktuuri tõhusamat kasutust, lähimerevedu või veotoimingute head keskkonnatoimet, energiatõhusust või CO2-tõhusust. Selliseks diferentseerimiseks kasutatavad kriteeriumid peavad olema
  asjakohased
  ,
  objektiivsed
  ,
  läbipaistvad
  ja
  mittediskrimineerivad ning võtma piisavalt
  arvesse
  konkurentsieeskirju
  .
  Eelkõige peab diferentseerimine kehtima võrdsetel tingimustel kõigi asjaomaste sadamateenuste kasutajate suhtes.

4.   Ilma et see piiraks
  lõike
  3
  kohaldamist
  , võivad sadama infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud vastavalt
  sadama majandusstrateegiale ja sadama ruumilise planeerimise põhimõtetele, mis on muu hulgas
  seotud
  teatavate kasutajakategooriatega,
  või selleks, et edendada sadama infrastruktuuri tõhusamat kasutust, lähimerevedu või veotoimingute head keskkonnatoimet, energiatõhusust või CO2-tõhusust. Selliseks diferentseerimiseks kasutatavad kriteeriumid peavad olema
  õiglased ja mittediskrimineerivad
  ,
  näiteks kodakondsuse osas
  ,
  ning peavad vastama riigiabi
  ja
  konkurentsieeskirjadele. Sadama pidaja võtab kõnealuste kasutustasude kehtestamisel arvesse väliskulusid. Sadama pidaja võib sadama infrastruktuuri kasutustasusid vastavalt oma äristrateegiale diferentseerida.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklis 21 osutatud menetlusele seoses laevade, kütuste ja tegevuse liikide ühise klassifikatsiooniga, mille alusel võivad infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud, ning sadama infrastruktuuri kasutustasude määramise ühispõhimõtetega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklis 21 osutatud menetlusele seoses laevade, kütuste ja tegevuse liikide ühise klassifikatsiooniga, mille alusel võivad infrastruktuuri kasutustasud olla diferentseeritud, ning sadama infrastruktuuri kasutustasude määramise ühispõhimõtetega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Sadama pidaja teavitab sadama kasutajaid ja sadama kasutajate esindajaid või ühendusi sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuurist ja nende määra kindlaksmääramise kriteeriumidest
  , sealhulgas kogukulud ja -tulud, mille alusel sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuur ja määr kindlaks määratakse
  . Ta teavitab sadama infrastruktuuri kasutajaid vähemalt kolm kuud ette igast muudatusest sadama infrastruktuuri kasutustasude suuruses või struktuuris või nende kindlaksmääramise kriteeriumides. | 6.   Sadama pidaja teavitab sadama kasutajaid ja sadama kasutajate esindajaid või ühendusi
  läbipaistval moel
  sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuurist ja nende määra kindlaksmääramise kriteeriumidest. Ta teavitab sadama infrastruktuuri kasutajaid vähemalt kolm kuud ette igast muudatusest sadama infrastruktuuri kasutustasude suuruses või struktuuris või nende kindlaksmääramise kriteeriumides.
  Sadama pidajalt ei nõuta individuaalsete läbirääkimiste tulemusel kokku lepitud erinevate tasude avalikustamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Sadama pidaja teavitab sadama kasutajaid ja sadama kasutajate esindajaid või ühendusi sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuurist ja nende määra kindlaksmääramise kriteeriumidest
  , sealhulgas kogukulud ja -tulud, mille alusel sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuur ja määr kindlaks määratakse
  . Ta teavitab sadama infrastruktuuri kasutajaid vähemalt kolm kuud ette igast muudatusest sadama infrastruktuuri kasutustasude suuruses või struktuuris või nende kindlaksmääramise kriteeriumides.

6.   Sadama pidaja teavitab sadama kasutajaid ja sadama kasutajate esindajaid või ühendusi
  läbipaistval moel
  sadama infrastruktuuri kasutustasude struktuurist ja nende määra kindlaksmääramise kriteeriumidest. Ta teavitab sadama infrastruktuuri kasutajaid vähemalt kolm kuud ette igast muudatusest sadama infrastruktuuri kasutustasude suuruses või struktuuris või nende kindlaksmääramise kriteeriumides.
  Sadama pidajalt ei nõuta individuaalsete läbirääkimiste tulemusel kokku lepitud erinevate tasude avalikustamist.

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Sadama pidaja teeb
  pädevale sõltumatule järelevalveasutusele
  ja
  komisjonile
  taotluse korral
  kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teabe ning üksikasjalikud kulud ja tulud, mille alusel määratakse kindlaks
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  struktuur ja määr
  , samuti sadama infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise meetodid lähtuvalt rajatistest ja teenustest, millega need sadamatasud on seotud. | 7.   Sadama pidaja teeb
  ametliku kaebuse
  ja taotluse korral
  artikli 17 kohaselt määratud asutusele ja komisjonile kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teabe ning
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  määra
  , samuti sadama infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise meetodid lähtuvalt rajatistest ja teenustest, millega need sadamatasud on seotud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Sadama pidaja teeb
  pädevale sõltumatule järelevalveasutusele
  ja
  komisjonile
  taotluse korral
  kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teabe ning üksikasjalikud kulud ja tulud, mille alusel määratakse kindlaks
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  struktuur ja määr
  , samuti sadama infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise meetodid lähtuvalt rajatistest ja teenustest, millega need sadamatasud on seotud.

7.   Sadama pidaja teeb
  ametliku kaebuse
  ja taotluse korral
  artikli 17 kohaselt määratud asutusele ja komisjonile kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teabe ning
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  määra
  , samuti sadama infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise meetodid lähtuvalt rajatistest ja teenustest, millega need sadamatasud on seotud.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     
  Sadama pidaja moodustab veesõidukite käitajate, lasti omanike või teiste selliste sadamakasutajate esindajate komitee, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu, sadamateenuse tasu või mõlemat. Kõnealust komiteed nimetatakse sadamakasutajate nõuandekomiteeks. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Sadama pidaja moodustab veesõidukite käitajate, lasti omanike või teiste selliste sadamakasutajate esindajate komitee, kes peavad maksma sadama infrastruktuuri kasutustasu, sadamateenuse tasu või mõlemat. Kõnealust komiteed nimetatakse sadamakasutajate nõuandekomiteeks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sadama pidaja
  konsulteerib igal aastal enne
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  kehtestamist sadamakasutajate nõuandekomiteega nende
  tasude struktuuri ja
  määra osas
  .
  Artiklites
  6
  ja 9
  osutatud sadamateenuste osutajad konsulteerivad igal aastal enne sadamateenuse tasude kehtestamist
  sadamakasutajate nõuandekomiteega
  nende tasude struktuuri ja määra üle. Sadama pidaja tagab konsulteerimiseks sobivad
  ruumid
  ja sadamateenuste osutajad teavitavad teda konsulteerimise tulemustest. | 2.   Sadama pidaja
  tagab nõuetekohaste sadama kasutajatega, sealhulgas asjaomaste ühendatud transpordiettevõtjatega konsulteerimise mehhanismide kehtestamise. Ta konsulteerib sadamakasutajatega
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  olulise muutmise korral. Sadamateenuste osutajad annavad sadamakasutajatele asjakohast teavet sadamateenuste
  tasude struktuuri ja
  nende kindlaksmääramisel kasutatavate kriteeriumite kohta
  .
  Avaliku teenindamise kohustuse kohaselt teenuseid osutavad sõltuvad teenuseosutajad ja artiklite
  6
  lõike 1 punktis b
  osutatud sadamateenuste osutajad konsulteerivad igal aastal enne sadamateenuse tasude kehtestamist
  sadamakasutajatega
  nende tasude struktuuri ja määra üle. Sadama pidaja tagab konsulteerimiseks sobivad
  mehhanismid
  ja sadamateenuste osutajad teavitavad teda konsulteerimise tulemustest. |
| | Käesolevas lõikes osutatud kohustused võib kehtestada organite, sealhulgas teistsuguse koosseisuga organite suhtes, mis sadamas juba eksisteerivad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sadama pidaja
  konsulteerib igal aastal enne
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  kehtestamist sadamakasutajate nõuandekomiteega nende
  tasude struktuuri ja
  määra osas
  .
  Artiklites
  6
  ja 9
  osutatud sadamateenuste osutajad konsulteerivad igal aastal enne sadamateenuse tasude kehtestamist
  sadamakasutajate nõuandekomiteega
  nende tasude struktuuri ja määra üle. Sadama pidaja tagab konsulteerimiseks sobivad
  ruumid
  ja sadamateenuste osutajad teavitavad teda konsulteerimise tulemustest.

2.   Sadama pidaja
  tagab nõuetekohaste sadama kasutajatega, sealhulgas asjaomaste ühendatud transpordiettevõtjatega konsulteerimise mehhanismide kehtestamise. Ta konsulteerib sadamakasutajatega
  sadama infrastruktuuri kasutustasude
  olulise muutmise korral. Sadamateenuste osutajad annavad sadamakasutajatele asjakohast teavet sadamateenuste
  tasude struktuuri ja
  nende kindlaksmääramisel kasutatavate kriteeriumite kohta
  .
  Avaliku teenindamise kohustuse kohaselt teenuseid osutavad sõltuvad teenuseosutajad ja artiklite
  6
  lõike 1 punktis b
  osutatud sadamateenuste osutajad konsulteerivad igal aastal enne sadamateenuse tasude kehtestamist
  sadamakasutajatega
  nende tasude struktuuri ja määra üle. Sadama pidaja tagab konsulteerimiseks sobivad
  mehhanismid
  ja sadamateenuste osutajad teavitavad teda konsulteerimise tulemustest.

Käesolevas lõikes osutatud kohustused võib kehtestada organite, sealhulgas teistsuguse koosseisuga organite suhtes, mis sadamas juba eksisteerivad.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sadama pidaja konsulteerib korrapäraselt sadamaalal tegutsevate
  sidusrühmadega, näiteks sadamas asuvate ettevõtjate, sadamateenuste osutajate, veesõidukite käitajate, lasti omanike, maismaatranspordi ettevõtjate ja ametiasutustega
  järgmistes küsimustes: | 1.   Sadama pidaja konsulteerib korrapäraselt sadamaalal tegutsevate
  sidusrühmadega ning vajaduse korral samuti transpordi infrastruktuuri kavandamise eest vastutavate haldusasutustega
  järgmistes küsimustes: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sadama pidaja konsulteerib korrapäraselt sadamaalal tegutsevate
  sidusrühmadega, näiteks sadamas asuvate ettevõtjate, sadamateenuste osutajate, veesõidukite käitajate, lasti omanike, maismaatranspordi ettevõtjate ja ametiasutustega
  järgmistes küsimustes:

1.   Sadama pidaja konsulteerib korrapäraselt sadamaalal tegutsevate
  sidusrühmadega ning vajaduse korral samuti transpordi infrastruktuuri kavandamise eest vastutavate haldusasutustega
  järgmistes küsimustes:

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | ruumilise planeerimise ja selle kohta tehtavate otsuste tagajärjed seoses keskkonnatoimega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ruumilise planeerimise ja selle kohta tehtavate otsuste tagajärjed seoses keskkonnatoimega;

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | meetmed ohutuse tagamiseks ja parandamiseks sadamaalal, sealhulgas sadamatöötajate tervise ja ohutuse parandamise ning neile koolitusalase teabe andmise meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cb)

meetmed ohutuse tagamiseks ja parandamiseks sadamaalal, sealhulgas sadamatöötajate tervise ja ohutuse parandamise ning neile koolitusalase teabe andmise meetmed.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sõltumatu
  järelevalveasutus | Sõltumatu
  järelevalve |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sõltumatu
  järelevalveasutus

Sõltumatu
  järelevalve

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  sõltumatu järelevalveasutus jälgib ja kontrollib käesoleva määruse kohaldamist
  kõigis käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates meresadamates iga liikmesriigi territooriumil. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  on kehtestatud tulemuslikud mehhanismid, et käsitleda kaebusi
  kõigis käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates meresadamates iga liikmesriigi territooriumil.
  Selleks määravad liikmesriigid ühe või mitu asutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  sõltumatu järelevalveasutus jälgib ja kontrollib käesoleva määruse kohaldamist
  kõigis käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates meresadamates iga liikmesriigi territooriumil.

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  on kehtestatud tulemuslikud mehhanismid, et käsitleda kaebusi
  kõigis käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates meresadamates iga liikmesriigi territooriumil.
  Selleks määravad liikmesriigid ühe või mitu asutust.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Sõltumatu järelevalveasutus
  on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõigist sadama pidajatest või sadamateenuste osutajatest. Liikmesriigid, kes säilitavad omandiõiguse või kontrolli sadama või sadama pidaja üle, tagavad, et
  käesoleva määruse kohaldamise jälgimise ja kontrollimisega
  seotud ülesanded ning nimetatud omandiõiguse või kontrolliga seotud tegevus on struktuuriliselt tõhusalt eraldatud. Sõltumatu
  järelevalveasutus teostab oma volitusi erapooletult
  ja
  läbipaistvalt
  ning
  austades
  nõuetekohaselt õigust tegeleda vabalt ettevõtlusega. | 2.   
  Sõltumatut järelevalvet teostatakse viisil, mis välistab huvide konfliktid ja
  on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõigist sadama pidajatest või sadamateenuste osutajatest. Liikmesriigid, kes säilitavad omandiõiguse või kontrolli sadama või sadama pidaja üle, tagavad, et
  kaebuste käsitlemisega
  seotud ülesanded ning nimetatud omandiõiguse või kontrolliga seotud tegevus on struktuuriliselt tõhusalt eraldatud. Sõltumatu
  järelevalve on erapooletu
  ja
  läbipaistev
  ning
  selles austatakse
  nõuetekohaselt õigust tegeleda vabalt ettevõtlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Sõltumatu järelevalveasutus
  on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõigist sadama pidajatest või sadamateenuste osutajatest. Liikmesriigid, kes säilitavad omandiõiguse või kontrolli sadama või sadama pidaja üle, tagavad, et
  käesoleva määruse kohaldamise jälgimise ja kontrollimisega
  seotud ülesanded ning nimetatud omandiõiguse või kontrolliga seotud tegevus on struktuuriliselt tõhusalt eraldatud. Sõltumatu
  järelevalveasutus teostab oma volitusi erapooletult
  ja
  läbipaistvalt
  ning
  austades
  nõuetekohaselt õigust tegeleda vabalt ettevõtlusega.

2.   
  Sõltumatut järelevalvet teostatakse viisil, mis välistab huvide konfliktid ja
  on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõigist sadama pidajatest või sadamateenuste osutajatest. Liikmesriigid, kes säilitavad omandiõiguse või kontrolli sadama või sadama pidaja üle, tagavad, et
  kaebuste käsitlemisega
  seotud ülesanded ning nimetatud omandiõiguse või kontrolliga seotud tegevus on struktuuriliselt tõhusalt eraldatud. Sõltumatu
  järelevalve on erapooletu
  ja
  läbipaistev
  ning
  selles austatakse
  nõuetekohaselt õigust tegeleda vabalt ettevõtlusega.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Sõltumatu järelevalveasutus käsitleb õigustatud huviga iga poole esitatud kaebusi ja talle esitatud vaidlusi, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse kohaldamisega. | 3.   
  Liikmesriigid tagavad, et sadama kasutajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi teavitatakse sellest, kuhu ja kuidas esitada kaebust, esitades sealhulgas artikli 12 lõikes 5, artikli 13 lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 7 osutatud asutuste andmed, kes vastutavad kaebuste käsitlemise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Sõltumatu järelevalveasutus käsitleb õigustatud huviga iga poole esitatud kaebusi ja talle esitatud vaidlusi, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse kohaldamisega.

3.   
  Liikmesriigid tagavad, et sadama kasutajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi teavitatakse sellest, kuhu ja kuidas esitada kaebust, esitades sealhulgas artikli 12 lõikes 5, artikli 13 lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 7 osutatud asutuste andmed, kes vastutavad kaebuste käsitlemise eest.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui tekib vaidlus eri liikmesriikides asuvate poolte vahel, on vaidluse
  lahendamisel pädevaks asutuseks selle liikmesriigi sõltumatu järelevalveasutus
  , kelle sadamas vaidlus eeldatavalt alguse sai. | 4.   Kui tekib vaidlus eri liikmesriikides asuvate poolte vahel, on vaidluse
  lahendamise pädevus sellel liikmesriigil
  , kelle sadamas vaidlus eeldatavalt alguse sai.
  Asjaomased liikmesriigid teevad omavahel koostööd ja vahetavad oma tegevuse kohta teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui tekib vaidlus eri liikmesriikides asuvate poolte vahel, on vaidluse
  lahendamisel pädevaks asutuseks selle liikmesriigi sõltumatu järelevalveasutus
  , kelle sadamas vaidlus eeldatavalt alguse sai.

4.   Kui tekib vaidlus eri liikmesriikides asuvate poolte vahel, on vaidluse
  lahendamise pädevus sellel liikmesriigil
  , kelle sadamas vaidlus eeldatavalt alguse sai.
  Asjaomased liikmesriigid teevad omavahel koostööd ja vahetavad oma tegevuse kohta teavet.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Sõltumatul järelevalveasutusel
  on õigus nõuda sadama pidajatelt, sadamateenuste osutajatelt ja sadamakasutajatelt
  käesoleva määruse kohaldamise jälgimise ja kontrollimise tagamiseks
  vajaliku teabe esitamist. | 5.   
  Juhul kui ametliku kaebuse esitab õigustatud huvi omav isik,
  on
  sõltumatut järelevalvet teostaval asjaomasel asutusel
  õigus nõuda sadama pidajatelt, sadamateenuste osutajatelt ja sadamakasutajatelt vajaliku teabe esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Sõltumatul järelevalveasutusel
  on õigus nõuda sadama pidajatelt, sadamateenuste osutajatelt ja sadamakasutajatelt
  käesoleva määruse kohaldamise jälgimise ja kontrollimise tagamiseks
  vajaliku teabe esitamist.

5.   
  Juhul kui ametliku kaebuse esitab õigustatud huvi omav isik,
  on
  sõltumatut järelevalvet teostaval asjaomasel asutusel
  õigus nõuda sadama pidajatelt, sadamateenuste osutajatelt ja sadamakasutajatelt vajaliku teabe esitamist.

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Sõltumatu järelevalveasutus võib esitada liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel arvamusi kõigis käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimustes. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Sõltumatu järelevalveasutus võib esitada liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel arvamusi kõigis käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimustes.

välja jäetud

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     
  Sõltumatu järelevalveasutus võib kaebuste ja vaidluste lahendamisel konsulteerida asjaomase sadamakasutajate nõuandekomiteega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Sõltumatu järelevalveasutus võib kaebuste ja vaidluste lahendamisel konsulteerida asjaomase sadamakasutajate nõuandekomiteega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   
  Sõltumatu järelevalveasutuse
  otsused on siduvad, ilma et see piiraks kohtulikku läbivaatamist. | 8.   
  Sõltumatut järelevalvet tegeva asjaomase asutuse
  otsused on siduvad, ilma et see piiraks kohtulikku läbivaatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   
  Sõltumatu järelevalveasutuse
  otsused on siduvad, ilma et see piiraks kohtulikku läbivaatamist.

8.   
  Sõltumatut järelevalvet tegeva asjaomase asutuse
  otsused on siduvad, ilma et see piiraks kohtulikku läbivaatamist.

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  sõltumatu järelevalveasutuse andmed hiljemalt 1. juuliks 2015
  ja
  teavitavad komisjoni edaspidi kõigist
  nendega seotud muudatustest. Komisjon avaldab
  sõltumatute järelevalveasutuste
  loetelu ja ajakohastab seda oma veebisaidil. | 9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 järgimiseks kehtestatud mehhanismidest
  ja
  menetlustest hiljemalt ...

   (*2)

  ja annavad viivitamata teada
  nendega seotud
  edaspidistest
  muudatustest. Komisjon avaldab
  asjaomaste asutuste
  loetelu ja ajakohastab seda oma veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  sõltumatu järelevalveasutuse andmed hiljemalt 1. juuliks 2015
  ja
  teavitavad komisjoni edaspidi kõigist
  nendega seotud muudatustest. Komisjon avaldab
  sõltumatute järelevalveasutuste
  loetelu ja ajakohastab seda oma veebisaidil.

9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 järgimiseks kehtestatud mehhanismidest
  ja
  menetlustest hiljemalt ...

   (*2)

  ja annavad viivitamata teada
  nendega seotud
  edaspidistest
  muudatustest. Komisjon avaldab
  asjaomaste asutuste
  loetelu ja ajakohastab seda oma veebisaidil.

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 18 | välja jäetud |
| Sõltumatute järelevalveasutuste vaheline koostöö | |
| 1.
     
  Sõltumatud järelevalveasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete ning tavade kohta, et hõlbustada käesoleva määruse ühetaolist rakendamist. Sel eesmärgil osalevad ja teevad nad koostööd korrapäraselt ja vähemalt kord aastas kokku tulevas võrgustikus. Komisjon osaleb võrgustiku töös ning koordineerib ja toetab seda. | |
| 2.
     
  Sõltumatud järelevalveasutused teevad oma ülesannete täitmisel vastastikust abi pakkudes tihedat koostööd, sealhulgas korraldades eri liikmesriikide sadamaid hõlmavate kaebuste ja vaidluste lahendamiseks vajalikke uurimisi. Selleks teevad sõltumatud järelevalveasutused teistele sellistele asutustele põhjendatud taotluse korral kättesaadavaks vajaliku teabe, mis võimaldab nendel asutustel täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi. | |
| 3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et sõltumatud järelevalveasutused esitavad komisjonile põhjendatud taotluse korral teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks. Komisjoni nõutav teave peab olema kõnealuste ülesannete täitmise seisukohast proportsionaalne. | |
| 4.
     
  Kui sõltumatu järelevalveasutus loeb teavet liidu või liikmesriigi ärisaladuse-eeskirjade alusel konfidentsiaalseks, tagavad teine riiklik järelevalveasutus ja komisjon selle teabe konfidentsiaalsuse. Kõnealust teavet võib kasutada üksnes palutud eesmärgil. | |
| 5.
     
  Komisjon võib sõltumatute järelevalveasutuste kogemuse ja lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevuse põhjal ning tõhusa koostöö tagamiseks võtta vastu ühispõhimõtted sõltumatute järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse asjakohase korra kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18

välja jäetud

Sõltumatute järelevalveasutuste vaheline koostöö

1.
     
  Sõltumatud järelevalveasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete ning tavade kohta, et hõlbustada käesoleva määruse ühetaolist rakendamist. Sel eesmärgil osalevad ja teevad nad koostööd korrapäraselt ja vähemalt kord aastas kokku tulevas võrgustikus. Komisjon osaleb võrgustiku töös ning koordineerib ja toetab seda.

2.
     
  Sõltumatud järelevalveasutused teevad oma ülesannete täitmisel vastastikust abi pakkudes tihedat koostööd, sealhulgas korraldades eri liikmesriikide sadamaid hõlmavate kaebuste ja vaidluste lahendamiseks vajalikke uurimisi. Selleks teevad sõltumatud järelevalveasutused teistele sellistele asutustele põhjendatud taotluse korral kättesaadavaks vajaliku teabe, mis võimaldab nendel asutustel täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et sõltumatud järelevalveasutused esitavad komisjonile põhjendatud taotluse korral teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks. Komisjoni nõutav teave peab olema kõnealuste ülesannete täitmise seisukohast proportsionaalne.

4.
     
  Kui sõltumatu järelevalveasutus loeb teavet liidu või liikmesriigi ärisaladuse-eeskirjade alusel konfidentsiaalseks, tagavad teine riiklik järelevalveasutus ja komisjon selle teabe konfidentsiaalsuse. Kõnealust teavet võib kasutada üksnes palutud eesmärgil.

5.
     
  Komisjon võib sõltumatute järelevalveasutuste kogemuse ja lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevuse põhjal ning tõhusa koostöö tagamiseks võtta vastu ühispõhimõtted sõltumatute järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse asjakohase korra kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Igal õigustatud huvi omaval isikul on õigus esitada asjaomastest pooltest sõltumatule apellatsiooniasutusele kaebus pädevate asutuste, sadama pidaja või
  sõltumatu järelevalveasutuse
  tehtud otsuste või üksikute käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune apellatsiooniasutus võib olla kohus. | 1.   Igal õigustatud huvi omaval isikul on õigus esitada asjaomastest pooltest sõltumatule apellatsiooniasutusele kaebus pädevate asutuste, sadama pidaja või
  artikli 17 kohaselt määratud asutuse
  tehtud otsuste või üksikute käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune apellatsiooniasutus võib olla kohus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Igal õigustatud huvi omaval isikul on õigus esitada asjaomastest pooltest sõltumatule apellatsiooniasutusele kaebus pädevate asutuste, sadama pidaja või
  sõltumatu järelevalveasutuse
  tehtud otsuste või üksikute käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune apellatsiooniasutus võib olla kohus.

1.   Igal õigustatud huvi omaval isikul on õigus esitada asjaomastest pooltest sõltumatule apellatsiooniasutusele kaebus pädevate asutuste, sadama pidaja või
  artikli 17 kohaselt määratud asutuse
  tehtud otsuste või üksikute käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune apellatsiooniasutus võib olla kohus.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile
  hiljemalt


  1
  .
  juuliks 2015
  ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile ... (*3) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile
  hiljemalt


  1
  .
  juuliks 2015
  ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile ... (*3) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 21 | välja jäetud |
| Delegeeritud volituste rakendamine | |
| 1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | |
| 2.
     
  Artiklis 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks. | |
| 3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | |
| 4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | |
| 5.
     
  Artikli 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada 2 kuu võrra. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21

välja jäetud

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada 2 kuu võrra.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 22 | välja jäetud |
| Komiteemenetlus | |
| 1.
     
  Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. | |
| 2.
     
  Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22

välja jäetud

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt kolm aastat pärast
  käesoleva määruse
  jõustumist esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse toimimise
  ja
  mõju kohta
  , lisades
  sellele
  vajaduse korral asjakohased ettepanekud. | Käesoleva määruse
  toimimise ja mõju hindamiseks esitatakse
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  perioodilised aruanded. Hiljemalt ...

   (*4)

  esitab komisjon esimese aruande
  ja
  seejärel iga kolme aasta järel perioodilised aruanded
  , lisades
  neile
  vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
  Komisjoni aruannetes võetakse arvesse ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee tehtud edusamme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt kolm aastat pärast
  käesoleva määruse
  jõustumist esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse toimimise
  ja
  mõju kohta
  , lisades
  sellele
  vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Käesoleva määruse
  toimimise ja mõju hindamiseks esitatakse
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  perioodilised aruanded. Hiljemalt ...

   (*4)

  esitab komisjon esimese aruande
  ja
  seejärel iga kolme aasta järel perioodilised aruanded
  , lisades
  neile
  vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
  Komisjoni aruannetes võetakse arvesse ELi tasandi sadamate valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee tehtud edusamme.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| Seda kohaldatakse alates
  1. juulist 2015
  . | Seda kohaldatakse alates ... (*5). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates
  1. juulist 2015
  .

Seda kohaldatakse alates ... (*5).

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0023/2016).

(1a)  
  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

(1b)  
  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. jaanuar 2007, komisjon vs. Kreeka Vabariik, C-251/04, ECLI:EU:C:2007:5.

(7)  
  Ettepanek: direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, KOM(2011) 897 lõplik.

(2)  

  ELT C 179, 1.8. 2006, lk 2.

(11)  EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(11)  EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(1a)  
  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

(13)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

(*1)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(15)  Ettepanek: direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, KOM(2011) 897 lõplik.

(16)  Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid, KOM(2011) 0895 (lõplik).

(17)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta, KOM(2011) 0896 (lõplik).

(*2)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*3)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*4)  
  Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(*5)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/149 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/149

---

P8_TA(2016)0070

Tarbijahindade harmoneeritud indeksid ***I

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0724), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0724),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0283/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0283/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 13. märtsi 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 13. märtsi 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0313/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 175, 29.5.2015, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0346

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/792) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 9. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/150 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/150

---

P8_TA(2016)0074

Vastuväidete puudumine rakendusmeetmele: pilootide koolitamine, eksamineerimine ja korrapärase kontrollimisega suutlikkusel põhinev navigatsioon

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011 seoses pilootide koolitamise, eksamineerimise ja korrapärase kontrollimisega suutlikkusel põhineva navigatsiooni osas (D042244/03 – 2016/2545(RPS))

(2018/C 050/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D042244/03, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D042244/03,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (1), ja eriti selle artikli 7 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (1), ja eriti selle artikli 7 lõiget 6,

| — | võttes arvesse ülalnimetatud määruse artiklis 65 osutatud komitee 18. detsembri 2015. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülalnimetatud määruse artiklis 65 osutatud komitee 18. detsembri 2015. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 23. veebruari 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 23. veebruari 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artikli 5a lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artikli 5a lõiget 3,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 8. märtsil 2016, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 8. märtsil 2016, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu eesmärk on muu hulgas pikendada ühe aasta võrra, s.t 8. aprillist 2016 kuni 2017. aasta aprillini erapiloodiloa omanike praegust üleminekuperioodi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu eesmärk on muu hulgas pikendada ühe aasta võrra, s.t 8. aprillist 2016 kuni 2017. aasta aprillini erapiloodiloa omanike praegust üleminekuperioodi;

| B. | arvestades, et tähtaeg, mille jooksul Euroopa Parlament peab esitama vastuväited komisjoni määruse eelnõule, lõpeb 23. aprillil 2016; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tähtaeg, mille jooksul Euroopa Parlament peab esitama vastuväited komisjoni määruse eelnõule, lõpeb 23. aprillil 2016;

| C. | arvestades, et kõnealuse komisjoni määruse jõustumine 8. aprilliks 2016 hoiaks ära õigusliku lünga mitme tuhande ELi kodaniku jaoks, kellel on Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) väljastatud erapiloodiluba; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealuse komisjoni määruse jõustumine 8. aprilliks 2016 hoiaks ära õigusliku lünga mitme tuhande ELi kodaniku jaoks, kellel on Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) väljastatud erapiloodiluba;

| D. | arvestades, et kui seda kuupäeva ei muudeta, on need piloodid sunnitud oma FAA loa valideerima või ELi loaks ümber tegema, mis nõuaks nii riiklikelt ametiasutustelt kui ka pilootidelt palju ressursse ja aega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui seda kuupäeva ei muudeta, on need piloodid sunnitud oma FAA loa valideerima või ELi loaks ümber tegema, mis nõuaks nii riiklikelt ametiasutustelt kui ka pilootidelt palju ressursse ja aega;

| E. | arvestades, et komisjon ja Euroopa Lennundusohutusamet on valmis pidama läbirääkimisi lihtsustatud menetluse üle, mis võimaldaks piloodilubade vastastikust tunnustamist ja ümbertegemist ELi ja USA vahel, ning arvestades, et piloodid saaksid kõnealust uut menetlust kasutada tõenäoliselt alates 2016. aasta teisest poolest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon ja Euroopa Lennundusohutusamet on valmis pidama läbirääkimisi lihtsustatud menetluse üle, mis võimaldaks piloodilubade vastastikust tunnustamist ja ümbertegemist ELi ja USA vahel, ning arvestades, et piloodid saaksid kõnealust uut menetlust kasutada tõenäoliselt alates 2016. aasta teisest poolest;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule.

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/152 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/152

---

P8_TA(2016)0075

Väävlisisalduse vähendamine teatavates vedelkütustes ***I

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 050/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0466), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0466),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0107/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0107/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0037/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0037/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 117.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0216

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/802) lõplikule kujule).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/153 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/153

---

P8_TA(2016)0076

Teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimine ***I

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 050/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0319), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0319),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0015/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0015/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0038/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0038/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0165

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku suunamise vältimise kohta (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/793) lõplikule kujule).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/154 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/154

---

P8_TA(2016)0077

ELi ja Andorra vaheline leping finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta *

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 050/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0631), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0631),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (15510/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (15510/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille kohaselt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C8-0028/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille kohaselt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C8-0028/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0047/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0047/2016),

| 1. | kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Andorra Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Andorra Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/155 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/155

---

P8_TA(2016)0078

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) uue tegevdirektori ametisse nimetamine

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tegevdirektor (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE))

(Heakskiitmine)

(2018/C 050/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) järelevalvenõukogu 3. veebruari 2016. aasta ettepanekut nimetada EIOPA tegevdirektor ametisse viieks aastaks (C8-0023/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) järelevalvenõukogu 3. veebruari 2016. aasta ettepanekut nimetada EIOPA tegevdirektor ametisse viieks aastaks (C8-0023/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0045/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0045/2016),

| A. | arvestades, et EIOPA praeguse tegevdirektori ametiaeg lõpeb 31. märtsil 2016; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIOPA praeguse tegevdirektori ametiaeg lõpeb 31. märtsil 2016;

| B. | arvestades, et EIOPA järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 28. jaanuaril 2016. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks Fausto Parente; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIOPA järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 28. jaanuaril 2016. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks Fausto Parente;

| C. | arvestades, et 23. veebruaril 2016. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon Fausto Parente ärakuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 23. veebruaril 2016. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon Fausto Parente ärakuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks Fausto Parente nimetamise EIOPA tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Fausto Parente nimetamise EIOPA tegevdirektoriks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EIOPA-le ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EIOPA-le ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/156 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/156

---

P8_TA(2016)0079

Kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikud tagatised ***I

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslike tagatiste kohta (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0822), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0822),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0428/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0428/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Madalmaade esindajatekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade esindajatekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0020/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0020/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 63.

---

P8_TC1-COD(2013)0408

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/800) lõplikule kujule).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/157 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/157

---

P8_TA(2016)0080

2017. aasta eelarve koostamise suunised – III jagu

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta resolutsioon 2017. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2004(BUD))

(2018/C 050/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet (5) ja kahte sellega seotud ühisavaldust, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon omavahel kokku leppisid (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet (5) ja kahte sellega seotud ühisavaldust, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon omavahel kokku leppisid (6),

| — | võttes arvesse ühisavaldust perioodi 2015–2016 maksekava kohta (7), milles lepiti kokku 19. mail 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust perioodi 2015–2016 maksekava kohta (7), milles lepiti kokku 19. mail 2015. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni majandusprognoosi Euroopa kohta (sügis 2015) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni majandusprognoosi Euroopa kohta (sügis 2015) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni iga-aastast majanduskasvu analüüsi 2016. aasta kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni iga-aastast majanduskasvu analüüsi 2016. aasta kohta (9),

| — | võttes arvesse kodukorra II osa 8. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra II osa 8. peatükki,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0036/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0036/2016),

| A. | arvestades, et 2017. aasta eelarvega tuleks sillutada teed majanduskasvule ja töökohtade loomisele majanduse hapra elavnemise tingimustes, mida ohustavad tärkavate ülemaailmsete turgude olukord ja jätkuvad geopoliitilised pinged; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aasta eelarvega tuleks sillutada teed majanduskasvule ja töökohtade loomisele majanduse hapra elavnemise tingimustes, mida ohustavad tärkavate ülemaailmsete turgude olukord ja jätkuvad geopoliitilised pinged;

| B. | arvestades, et 2017. aasta eelarvet mõjutab rände- ja pagulaskriisi areng; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta eelarvet mõjutab rände- ja pagulaskriisi areng;

| C. | arvestades, et 2017. aasta eelarve langeb kokku mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2017. aasta eelarve langeb kokku mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisega;

| D. | arvestades, et sisenõudluse ja väliskaubanduse vahelise tasakaalu tõttu on ELi majandus ülemaailmsetest arengutest teataval määral sõltuv; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sisenõudluse ja väliskaubanduse vahelise tasakaalu tõttu on ELi majandus ülemaailmsetest arengutest teataval määral sõltuv;

Üldised märkused

| 1. | märgib, et liidu eelarve on osutunud väga oluliseks vahendiks hiljutiste kriiside lahendamisel ja sellistele vajadustele reageerimisel, mida ei osatud aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste käigus tingimata ette näha, nt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), rände- ja pagulaskriis või geopoliitilised pinged ELi naabruses, mis on põhjustanud terve rea tõsiseid probleeme ja hädaolukordi, samal ajal kui majanduse elavnemise kiirus ja investeerimine on ELis potentsiaalsest väiksem ning jätkuvalt püsib investeeringute puudujääk; |
| --- | --- |

1.

märgib, et liidu eelarve on osutunud väga oluliseks vahendiks hiljutiste kriiside lahendamisel ja sellistele vajadustele reageerimisel, mida ei osatud aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste käigus tingimata ette näha, nt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), rände- ja pagulaskriis või geopoliitilised pinged ELi naabruses, mis on põhjustanud terve rea tõsiseid probleeme ja hädaolukordi, samal ajal kui majanduse elavnemise kiirus ja investeerimine on ELis potentsiaalsest väiksem ning jätkuvalt püsib investeeringute puudujääk;

| 2. | toonitab, et liidu eelarve piiratud suutlikkus neid kriise lahendada tuleneb käesoleval hetkel peamiselt mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel kokku lepitud kõigi olemasolevate vahendite rakendamisest, eriti erivahendite, nt paindlikkusinstrumendi kasutamisest; tuletab meelde Euroopa Parlamendi otsustavat rolli nende vahendite kujundamisel mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste käigus; toonitab siiski, et kui kriisid jätkuvalt halvenevad, ei piisa probleemi lahendamiseks ka olemasolevate paindlikkust võimaldavate sätete täielikust kasutuselevõtmisest; nõuab sellega seoses tungivalt, et nõukogu vaataks läbi oma seisukoha mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite eelarvestamise küsimuses, et vähendada liidu eelarvet mõjutavaid piiranguid; kordab sellega seoses oma pikka aega püsinud seisukohta, et erivahendite (paindlikkusinstrument, ELi Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja hädaabireserv) maksete assigneeringuid tuleks arvutada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt, nii nagu see on kulukohustuste puhul; ootab, et see probleem lahendataks mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et liidu eelarve piiratud suutlikkus neid kriise lahendada tuleneb käesoleval hetkel peamiselt mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel kokku lepitud kõigi olemasolevate vahendite rakendamisest, eriti erivahendite, nt paindlikkusinstrumendi kasutamisest; tuletab meelde Euroopa Parlamendi otsustavat rolli nende vahendite kujundamisel mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste käigus; toonitab siiski, et kui kriisid jätkuvalt halvenevad, ei piisa probleemi lahendamiseks ka olemasolevate paindlikkust võimaldavate sätete täielikust kasutuselevõtmisest; nõuab sellega seoses tungivalt, et nõukogu vaataks läbi oma seisukoha mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite eelarvestamise küsimuses, et vähendada liidu eelarvet mõjutavaid piiranguid; kordab sellega seoses oma pikka aega püsinud seisukohta, et erivahendite (paindlikkusinstrument, ELi Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja hädaabireserv) maksete assigneeringuid tuleks arvutada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt, nii nagu see on kulukohustuste puhul; ootab, et see probleem lahendataks mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus;

Majandusprognoose arvestav ja majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastaga kooskõlas olev eelarve koostamine

| 3. | võtab teadmiseks komisjoni majandusprognoosi Euroopa kohta (sügis 2015), milles viidatakse majanduse tagasihoidlikule elavnemisele, kuigi see on siiski väiksem ELi potentsiaalsest majanduskasvust; rõhutab siiski, et seda elavnemist on vaja toetada majanduskasvu põhialuste tugevdamise kaudu, et edendada töökohtade loomist ja naasta täieliku tööhõive juurde; märgib, et pikaajaline ja väga pikaajaline tööpuudus, eriti liidu vaeseimates piirkondades ja noorte hulgas, on endiselt murettekitaval tasemel ning ELil on raskusi tööstuse ümberstruktureerimisel; võtab teadmiseks selle, et ELi piirkondade ja liikmesriikide majandusareng on jätkuvalt ebavõrdne, ja juhib tähelepanu kõige vaesemate ja kõige rikkamate vahelisele lõhele Euroopas; võtab ühtlasi teadmiseks uued tekkinud probleemid, nagu tärkava turumajandusega riikide majanduskasvu ning maailmakaubanduse aeglustumise risk, kusjuures eriti suur surve tuleneb volatiilsusest Hiina turgudel, vajaduse lahendada rände- ja pagulaskriis ning jätkuvad geopoliitilised pinged; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks komisjoni majandusprognoosi Euroopa kohta (sügis 2015), milles viidatakse majanduse tagasihoidlikule elavnemisele, kuigi see on siiski väiksem ELi potentsiaalsest majanduskasvust; rõhutab siiski, et seda elavnemist on vaja toetada majanduskasvu põhialuste tugevdamise kaudu, et edendada töökohtade loomist ja naasta täieliku tööhõive juurde; märgib, et pikaajaline ja väga pikaajaline tööpuudus, eriti liidu vaeseimates piirkondades ja noorte hulgas, on endiselt murettekitaval tasemel ning ELil on raskusi tööstuse ümberstruktureerimisel; võtab teadmiseks selle, et ELi piirkondade ja liikmesriikide majandusareng on jätkuvalt ebavõrdne, ja juhib tähelepanu kõige vaesemate ja kõige rikkamate vahelisele lõhele Euroopas; võtab ühtlasi teadmiseks uued tekkinud probleemid, nagu tärkava turumajandusega riikide majanduskasvu ning maailmakaubanduse aeglustumise risk, kusjuures eriti suur surve tuleneb volatiilsusest Hiina turgudel, vajaduse lahendada rände- ja pagulaskriis ning jätkuvad geopoliitilised pinged;

| 4. | võtab ka teadmiseks komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi 2016. aasta kohta, usub kindlalt, et investeeringute hoogustamine, muu hulgas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele vastavate avaliku ja erasektori investeeringute paremini kooskõlastatud suurendamise kaudu, on õige poliitiline teguviis tasakaalustatuma majanduspoliitika saavutamiseks; usub, et neid kahte elementi tuleks 2017. aasta eelarveprojekti koostamisel arvestada, kuna see peaks aitama selgitada välja prioriteedid majanduse kontekstis; nõuab seetõttu suuremat koostoimet majanduspliitika koordineerimise Euroopa poolaasta liidu mõõtme ja liidu eelarve vahel, mis on ka stabiilse euroala nurgakivi; |
| --- | --- |

4.

võtab ka teadmiseks komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi 2016. aasta kohta, usub kindlalt, et investeeringute hoogustamine, muu hulgas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele vastavate avaliku ja erasektori investeeringute paremini kooskõlastatud suurendamise kaudu, on õige poliitiline teguviis tasakaalustatuma majanduspoliitika saavutamiseks; usub, et neid kahte elementi tuleks 2017. aasta eelarveprojekti koostamisel arvestada, kuna see peaks aitama selgitada välja prioriteedid majanduse kontekstis; nõuab seetõttu suuremat koostoimet majanduspliitika koordineerimise Euroopa poolaasta liidu mõõtme ja liidu eelarve vahel, mis on ka stabiilse euroala nurgakivi;

| 5. | väljendab sellega seoses heameelt komisjoni püüdluste üle edendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et toetada riigipõhistes soovitustes välja toodud peamisi prioriteete; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku struktuurireformi tugiprogrammi loomise kohta ja nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rahaliste vahendite kasutamise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 174; |
| --- | --- |

5.

väljendab sellega seoses heameelt komisjoni püüdluste üle edendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et toetada riigipõhistes soovitustes välja toodud peamisi prioriteete; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku struktuurireformi tugiprogrammi loomise kohta ja nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rahaliste vahendite kasutamise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 174;

| 6. | väljendab kahetsust, et liidu eelarve on viimastel aastatel kaudselt kannatanud liikmesriikide silmakirjaliku käitumise tõttu, mis on pannud liikmesriigid suhtuma liidu eelarvesse tehtavasse osamaksu kui koormasse ja käsitlema seda kui kohandamisotstarbelist muutujat; toonitab, et ELi eelarve investeerimiseelarvena võib anda eriti suure lisaväärtuse, hoogustades liikmesriikides majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide tehtavaid osamakseid liidu eelarvesse ei tohi käsitada kui kohandamisotstarbelist muutujat, mis sõltub makromajanduslikest tingimustest; kordab ka, et liidu eelarvel on lisaväärtus koostoime ja mastaabisäästu seisukohast; rõhutab isoleeritud ja äärealade erilist olukorda; |
| --- | --- |

6.

väljendab kahetsust, et liidu eelarve on viimastel aastatel kaudselt kannatanud liikmesriikide silmakirjaliku käitumise tõttu, mis on pannud liikmesriigid suhtuma liidu eelarvesse tehtavasse osamaksu kui koormasse ja käsitlema seda kui kohandamisotstarbelist muutujat; toonitab, et ELi eelarve investeerimiseelarvena võib anda eriti suure lisaväärtuse, hoogustades liikmesriikides majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide tehtavaid osamakseid liidu eelarvesse ei tohi käsitada kui kohandamisotstarbelist muutujat, mis sõltub makromajanduslikest tingimustest; kordab ka, et liidu eelarvel on lisaväärtus koostoime ja mastaabisäästu seisukohast; rõhutab isoleeritud ja äärealade erilist olukorda;

| 7. | märgib ja avaldab kahetsust, et ettevõtete tulumaksu vältimine on liikmesriikides kaasa toonud tohutu maksutulu vähenemise ja seetõttu ka nende ELi eelarvesse tehtavate osamaksete vähenemise; on lisaks seisukohal, et selline ebaõiglane maksukonkurents tähendab mõnel juhul SKP ülekandmist ühest liikmesriigist teise ja kogurahvatulu ülekandmist EList väljaspool asuvatesse maksuparadiisidesse, vähendades seega liikmesriikide summaarseid osamakseid ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

7.

märgib ja avaldab kahetsust, et ettevõtete tulumaksu vältimine on liikmesriikides kaasa toonud tohutu maksutulu vähenemise ja seetõttu ka nende ELi eelarvesse tehtavate osamaksete vähenemise; on lisaks seisukohal, et selline ebaõiglane maksukonkurents tähendab mõnel juhul SKP ülekandmist ühest liikmesriigist teise ja kogurahvatulu ülekandmist EList väljaspool asuvatesse maksuparadiisidesse, vähendades seega liikmesriikide summaarseid osamakseid ELi eelarvesse;

Kriiside ületamine

| 8. | toonitab asjaolu, et liidul on tulnud viimastel aastatel seista silmitsi arvukate kriisidega, millele tuleks leida terviklik lahendus; juhib tähelepanu asjaolule, et Süüria konfliktist tulenevat pagulaskriisi liidus ja naaberriikides ei ole veel lahendatud; märgib, et kõnealune kriis teravnes 2015. aastal ja jätkub 2016. aastal, kui varjupaiga otsimise eesmärgil liitu põgenevate pagulaste ja rändajate arv äkitselt järsult suurenes; rõhutab, et see on veelgi mõjutanud sisemist kriisi; rõhutab, et liidu eelarve võimaldas kriisile viivitamatult reageerida ja seda tuleks tugevalt ülespoole korrigeerida, et oleks võimalik tõhusalt rahastada kriisiga toimetulekut käsitleva ELi poliitika elluviimist, ning et ELi eelarvet tuleks tulevikus kasutada osana Euroopa lahendusest sellise hädaolukorraga toimetulekuks; |
| --- | --- |

8.

toonitab asjaolu, et liidul on tulnud viimastel aastatel seista silmitsi arvukate kriisidega, millele tuleks leida terviklik lahendus; juhib tähelepanu asjaolule, et Süüria konfliktist tulenevat pagulaskriisi liidus ja naaberriikides ei ole veel lahendatud; märgib, et kõnealune kriis teravnes 2015. aastal ja jätkub 2016. aastal, kui varjupaiga otsimise eesmärgil liitu põgenevate pagulaste ja rändajate arv äkitselt järsult suurenes; rõhutab, et see on veelgi mõjutanud sisemist kriisi; rõhutab, et liidu eelarve võimaldas kriisile viivitamatult reageerida ja seda tuleks tugevalt ülespoole korrigeerida, et oleks võimalik tõhusalt rahastada kriisiga toimetulekut käsitleva ELi poliitika elluviimist, ning et ELi eelarvet tuleks tulevikus kasutada osana Euroopa lahendusest sellise hädaolukorraga toimetulekuks;

| 9. | arvestades, et 2017. aasta eelarvet mõjutavad sise- ja välisjulgeolekualased katsumused, mis võivad avalduda terrorismiohuna või ekstremismina, ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kindlustamisele suunatud liidu ja liikmesriikide ühise tegevuskava rakendamine; rõhutab sellega seoses selliste ELi eelarvevahendite nagu Sisejulgeolekufondi tähtsust, et lahendada kõige olulisemad probleemid muu hulgas ennetavate meetmete ja piiriülese operatiivkoostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

9.

arvestades, et 2017. aasta eelarvet mõjutavad sise- ja välisjulgeolekualased katsumused, mis võivad avalduda terrorismiohuna või ekstremismina, ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kindlustamisele suunatud liidu ja liikmesriikide ühise tegevuskava rakendamine; rõhutab sellega seoses selliste ELi eelarvevahendite nagu Sisejulgeolekufondi tähtsust, et lahendada kõige olulisemad probleemid muu hulgas ennetavate meetmete ja piiriülese operatiivkoostöö tugevdamise kaudu;

| 10. | väljendab heameelt EFSI vastuvõtmise üle, mis on üks peamisi vahendeid investeeringute edendamiseks ELi tasandil ning aitab hoogustada töökohtade loomist; märgib rahuloluga, et märkimisväärne hulk projekte ja Euroopa Investeerimisfondi toiminguid on juba heaks kiidetud ning et EFSI ja programmi „Horisont 2020“ vahel on võimalik leida koostoimet; kutsub komisjoni üles aktiivselt hõlbustama koostoimet erinevate ELi fondide vahel ja võtma kasutusele jälgimissüsteemi ELi rahastamise kombineerimise tuvastamiseks; rõhutab vajadust kasutada nõuetekohaselt tulemustabelit; innustab liikmesriike ja eraõiguslikke isikuid EFSI kaudu pakutavaid rahalisi vahendeid täiel määral ära kasutama; tuletab meelde, et liidu eelarve on investeerimiskava selgroog, kuna sealt saadakse 8 miljardit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mida on vaja EFSI tagatisfondi eraldisteks, millest kokku 3,38 miljardit eurot on juba võetud 2015. ja 2016. aasta eelarvetes kasutusele; tuletab meelde, et kulukohustuste koguvaru kasutati 2016. aastal sel eesmärgil täielikult ära, ning märgib, et vastavalt EFSI finantsselgitusele näeb komisjon sarnast stsenaariumi ette 2017. aasta eelarveprojektis; kordab võetud kohustust tugevdada programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastut iga-aastase eelarvemenetluse kaudu, et hüvitada võimalikult suures ulatuses EFSI läbirääkimiste käigus kokku lepitud kärped; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt EFSI vastuvõtmise üle, mis on üks peamisi vahendeid investeeringute edendamiseks ELi tasandil ning aitab hoogustada töökohtade loomist; märgib rahuloluga, et märkimisväärne hulk projekte ja Euroopa Investeerimisfondi toiminguid on juba heaks kiidetud ning et EFSI ja programmi „Horisont 2020“ vahel on võimalik leida koostoimet; kutsub komisjoni üles aktiivselt hõlbustama koostoimet erinevate ELi fondide vahel ja võtma kasutusele jälgimissüsteemi ELi rahastamise kombineerimise tuvastamiseks; rõhutab vajadust kasutada nõuetekohaselt tulemustabelit; innustab liikmesriike ja eraõiguslikke isikuid EFSI kaudu pakutavaid rahalisi vahendeid täiel määral ära kasutama; tuletab meelde, et liidu eelarve on investeerimiskava selgroog, kuna sealt saadakse 8 miljardit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mida on vaja EFSI tagatisfondi eraldisteks, millest kokku 3,38 miljardit eurot on juba võetud 2015. ja 2016. aasta eelarvetes kasutusele; tuletab meelde, et kulukohustuste koguvaru kasutati 2016. aastal sel eesmärgil täielikult ära, ning märgib, et vastavalt EFSI finantsselgitusele näeb komisjon sarnast stsenaariumi ette 2017. aasta eelarveprojektis; kordab võetud kohustust tugevdada programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastut iga-aastase eelarvemenetluse kaudu, et hüvitada võimalikult suures ulatuses EFSI läbirääkimiste käigus kokku lepitud kärped;

| 11. | rõhutab seda, kui olulised on programmid „Horisont 2020“ ja COSME, VKEde rahastamise programmid, programm „Erasmus+“ ning programmid ja poliitika, millega toetatakse innovatsiooni suurendava keskkonna arendamist ja aidatakse kaasa strateegia „Euroopa 2020“ tulemuslikkusele; võtab rahuloluga teadmiseks „Horisont 2020“ programmide kõrge kasutusmäära, kuid tunneb rahutust asjaolu pärast, et keskmiselt on rahastatavate projektide määr murettekitavalt madalal, mille tõttu jäävad paljud suurepärased projektid rahastamata; kutsub liikmesriike üles otsima võimalusi võtta üle programmi „Horisont 2020“ neid projekte, mis said positiivse hinnangu, kuid mida ei saa eelarvevahendite puudumise tõttu kaasrahastada; tuletab meelde väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui ELi majanduse tugisamba tähtsat rolli; rõhutab, et ELi eelarve peaks veelgi hõlbustama VKEde turulepääsu ja rahastamisele juurdepääsu selliste olemasolevate programmide abil nagu COSME; kordab, et liidu tulevik on seotud tema innovatsioonivõimega peamistes strateegilistes sektorites, et muuta Euroopa maailmamajanduses konkurentsivõimeliseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab seda, kui olulised on programmid „Horisont 2020“ ja COSME, VKEde rahastamise programmid, programm „Erasmus+“ ning programmid ja poliitika, millega toetatakse innovatsiooni suurendava keskkonna arendamist ja aidatakse kaasa strateegia „Euroopa 2020“ tulemuslikkusele; võtab rahuloluga teadmiseks „Horisont 2020“ programmide kõrge kasutusmäära, kuid tunneb rahutust asjaolu pärast, et keskmiselt on rahastatavate projektide määr murettekitavalt madalal, mille tõttu jäävad paljud suurepärased projektid rahastamata; kutsub liikmesriike üles otsima võimalusi võtta üle programmi „Horisont 2020“ neid projekte, mis said positiivse hinnangu, kuid mida ei saa eelarvevahendite puudumise tõttu kaasrahastada; tuletab meelde väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui ELi majanduse tugisamba tähtsat rolli; rõhutab, et ELi eelarve peaks veelgi hõlbustama VKEde turulepääsu ja rahastamisele juurdepääsu selliste olemasolevate programmide abil nagu COSME; kordab, et liidu tulevik on seotud tema innovatsioonivõimega peamistes strateegilistes sektorites, et muuta Euroopa maailmamajanduses konkurentsivõimeliseks;

| 12. | on seisukohal, et eelkõige noorte tööhõive algatuse kaudu on võimalik otsustavalt toetada liidu esmatähtsat eesmärki luua töökohti ja ergutada majanduskasvu; kordab võetud kohustust jätkata selle programmi rahastamist, et seda laiendada ja seeläbi pakkuda rohkematele noortele, sh ELi saabuvatele noortele rändajatele tõelist väljavaadet siseneda tööturule selliselt, et nad saavad kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise jätkata õpinguid või õpipoisiõpet; peab kahetsusväärseks, et ELi 2016. aasta eelarve läbirääkimistel ei eraldatud uusi kulukohustusi noorte tööhõive algatuse täiendavaks rahastamiseks, samas on noorte tööpuuduse määr ELis kõigi aegade kõrgeim; tuletab meelde, et seda eesmärki tuleb kaaluda koos vajadusega edendada noorte liikuvust, mida toetatakse programmist „Erasmus+“; rõhutab seda, kui oluline on kolme institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) ühisavaldus 2016. aasta eelarve kohta, milles märgitakse, et noorte tööpuuduse vähendamine on endiselt tähtis ja ühine poliitiline prioriteet ning et kolm institutsiooni kinnitavad seda silmas pidades taas oma otsusekindlust kasutada parimal moel selleks eraldatavaid eelarvevahendeid, eelkõige noorte tööhõive algatust; märgib, et vaatamata esialgsetele viivitustele selle algatuse rakendamisel ja noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid täitva asutuse määramise jätkuvale edasilükkamisele paljudes liikmesriikides, viitavad praegused eelarve täitmise näitajad täielikule vahendite kasutamise suutlikkusele; kutsub komisjoni üles esitama noorte tööhõive algatuse kohta hinnangu hiljemalt 2016. aasta aprilli lõpuks ja igal juhul õigeaegselt, et selle programmi pikendamine oleks võimalik lisada ELi 2017. aasta eelarvesse; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus leitakse lõplik lahendus noorte tööhõive algatuse rahastamisele uute kulukohustuste assigneeringute kaudu kuni 2020. aastani; toonitab sellega seoses seda, kui oluline on anda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist toetust kuni 25-aastaste mittetöötavatele või mitteõppivatele noortele samas määras nagu töötajatele, kes saavad toetust noorte kõrge tööpuuduse määraga piirkondades; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et eelkõige noorte tööhõive algatuse kaudu on võimalik otsustavalt toetada liidu esmatähtsat eesmärki luua töökohti ja ergutada majanduskasvu; kordab võetud kohustust jätkata selle programmi rahastamist, et seda laiendada ja seeläbi pakkuda rohkematele noortele, sh ELi saabuvatele noortele rändajatele tõelist väljavaadet siseneda tööturule selliselt, et nad saavad kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise jätkata õpinguid või õpipoisiõpet; peab kahetsusväärseks, et ELi 2016. aasta eelarve läbirääkimistel ei eraldatud uusi kulukohustusi noorte tööhõive algatuse täiendavaks rahastamiseks, samas on noorte tööpuuduse määr ELis kõigi aegade kõrgeim; tuletab meelde, et seda eesmärki tuleb kaaluda koos vajadusega edendada noorte liikuvust, mida toetatakse programmist „Erasmus+“; rõhutab seda, kui oluline on kolme institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) ühisavaldus 2016. aasta eelarve kohta, milles märgitakse, et noorte tööpuuduse vähendamine on endiselt tähtis ja ühine poliitiline prioriteet ning et kolm institutsiooni kinnitavad seda silmas pidades taas oma otsusekindlust kasutada parimal moel selleks eraldatavaid eelarvevahendeid, eelkõige noorte tööhõive algatust; märgib, et vaatamata esialgsetele viivitustele selle algatuse rakendamisel ja noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid täitva asutuse määramise jätkuvale edasilükkamisele paljudes liikmesriikides, viitavad praegused eelarve täitmise näitajad täielikule vahendite kasutamise suutlikkusele; kutsub komisjoni üles esitama noorte tööhõive algatuse kohta hinnangu hiljemalt 2016. aasta aprilli lõpuks ja igal juhul õigeaegselt, et selle programmi pikendamine oleks võimalik lisada ELi 2017. aasta eelarvesse; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus leitakse lõplik lahendus noorte tööhõive algatuse rahastamisele uute kulukohustuste assigneeringute kaudu kuni 2020. aastani; toonitab sellega seoses seda, kui oluline on anda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist toetust kuni 25-aastaste mittetöötavatele või mitteõppivatele noortele samas määras nagu töötajatele, kes saavad toetust noorte kõrge tööpuuduse määraga piirkondades;

| 13. | toonitab, et organisatsiooni Save the Children hiljutise aruande kohaselt ohustab vaesus praegu ELis 27 miljonit last; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni (10), milles toetati lastegarantii loomist, et tuua lapsed vaesusest välja, tagada nende isiklikuks arenguks sobiv keskkond ning hoida ära nende ärakasutamine ja sotsiaalne tõrjutus; väljendab heameelt nende liikmesriikide pingutuste üle, kes on äsja vastu võtnud laste vaesuse vähendamise strateegiad, et vähendada üldist vaesuse määra, sh laste ja noorte vaesus; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid järgiksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid; on seisukohal, et haridus, lastehoid, tervishoiuteenused, eluase ja turvalisus on põhivajadused, mille täitmisele on õigus igal Euroopa lapsel, sealhulgas neil, kes reisivad Euroopasse pagulaste ja rändajate hulgas; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et organisatsiooni Save the Children hiljutise aruande kohaselt ohustab vaesus praegu ELis 27 miljonit last; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni (10), milles toetati lastegarantii loomist, et tuua lapsed vaesusest välja, tagada nende isiklikuks arenguks sobiv keskkond ning hoida ära nende ärakasutamine ja sotsiaalne tõrjutus; väljendab heameelt nende liikmesriikide pingutuste üle, kes on äsja vastu võtnud laste vaesuse vähendamise strateegiad, et vähendada üldist vaesuse määra, sh laste ja noorte vaesus; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid järgiksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid; on seisukohal, et haridus, lastehoid, tervishoiuteenused, eluase ja turvalisus on põhivajadused, mille täitmisele on õigus igal Euroopa lapsel, sealhulgas neil, kes reisivad Euroopasse pagulaste ja rändajate hulgas;

| 14. | tuletab meelde Euroopa ametite olulist rolli ELi õigusaktide rakendamise ja seega ELi poliitikaeesmärkide – ühest küljest konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide ning teisest küljest praeguse rände- ja pagulaskriisi ohjamise eesmärgi – saavutamise tagamisel; nõuab seetõttu, et nii haldus- kui ka tegevusülesannete jaoks nähtaks ette piisavad rahalised ja inimressursid, et võimaldada ametitel täita neile antud ülesandeid ja saavutada parimaid võimalikke tulemusi; tuletab meelde, et rände- ja pagulaskriisiga seoses on justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite töötajate hulk ja assigneeringud 2015. ja 2016. aasta eelarves suurenenud; rõhutab siiski, et assigneeringuid on vaja 2017. aasta eelarves veelgi suurendada, et võimaldada asjaomastel ametitel suurenenud töökoormuse ja täiendavate ülesannetega toime tulla; palub lisaks komisjonil anda ajakohastatud ja konsolideeritud teavet ning esitada nende ametite kohta keskpika perspektiivi ja pikaajaline strateegia; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde Euroopa ametite olulist rolli ELi õigusaktide rakendamise ja seega ELi poliitikaeesmärkide – ühest küljest konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide ning teisest küljest praeguse rände- ja pagulaskriisi ohjamise eesmärgi – saavutamise tagamisel; nõuab seetõttu, et nii haldus- kui ka tegevusülesannete jaoks nähtaks ette piisavad rahalised ja inimressursid, et võimaldada ametitel täita neile antud ülesandeid ja saavutada parimaid võimalikke tulemusi; tuletab meelde, et rände- ja pagulaskriisiga seoses on justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite töötajate hulk ja assigneeringud 2015. ja 2016. aasta eelarves suurenenud; rõhutab siiski, et assigneeringuid on vaja 2017. aasta eelarves veelgi suurendada, et võimaldada asjaomastel ametitel suurenenud töökoormuse ja täiendavate ülesannetega toime tulla; palub lisaks komisjonil anda ajakohastatud ja konsolideeritud teavet ning esitada nende ametite kohta keskpika perspektiivi ja pikaajaline strateegia;

| 15. | on mures sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse püsimise pärast ja raskuste pärast ELi sotsiaal-majandusliku lähenemise eesmärgi saavutamisel; rõhutab, et liidu eelarvega tuleks edendada lähenemis-, integratsiooni- ja ühtekuuluvuspoliitikat, mis põhineb ettevõtluse kaitsmisel ja edendamisel, inimväärsete, kvaliteetsete ja stabiilsete töökohtade loomisel, loodusvarade säästval kasutamisel ja keskkonna kaitsmisel, taotledes liidu eesmärke aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ alusel; on eriti mures selle pärast, et Euroopa abifondi jaoks enim puudustkannatavate isikute jaoks (FEAD) on kasutatud oodatust vähem maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

15.

on mures sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse püsimise pärast ja raskuste pärast ELi sotsiaal-majandusliku lähenemise eesmärgi saavutamisel; rõhutab, et liidu eelarvega tuleks edendada lähenemis-, integratsiooni- ja ühtekuuluvuspoliitikat, mis põhineb ettevõtluse kaitsmisel ja edendamisel, inimväärsete, kvaliteetsete ja stabiilsete töökohtade loomisel, loodusvarade säästval kasutamisel ja keskkonna kaitsmisel, taotledes liidu eesmärke aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ alusel; on eriti mures selle pärast, et Euroopa abifondi jaoks enim puudustkannatavate isikute jaoks (FEAD) on kasutatud oodatust vähem maksete assigneeringuid;

| 16. | tunnistab koolipiima ning koolidele puu- ja köögivilja jagamise programmide olulisust ning soovitab analüüsida, millises ulatuses oleks võimalik nende rahalisi vahendeid suurendada; tuletab meelde viimaste aastate arvukaid kriise, nende hulgas põllumajanduskriis tingituna eelkõige Venemaa kehtestatud embargo tagajärgedest; nõuab tungivalt täiendavat tööd, et muuta ELi põllumajandus kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ja samal ajal üldiselt vähendada põllumajanduslike kasvuhoonegaaside heidet ning tagada sektori majanduslik elujõulisus; |
| --- | --- |

16.

tunnistab koolipiima ning koolidele puu- ja köögivilja jagamise programmide olulisust ning soovitab analüüsida, millises ulatuses oleks võimalik nende rahalisi vahendeid suurendada; tuletab meelde viimaste aastate arvukaid kriise, nende hulgas põllumajanduskriis tingituna eelkõige Venemaa kehtestatud embargo tagajärgedest; nõuab tungivalt täiendavat tööd, et muuta ELi põllumajandus kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ja samal ajal üldiselt vähendada põllumajanduslike kasvuhoonegaaside heidet ning tagada sektori majanduslik elujõulisus;

| 17. | tunnistab, et vaatamata sellele, et rände- ja pagulaskriisiga tegelemiseks võeti 2015. ja 2016. aasta peale jaotatuna kasutusele märkimisväärses mahus eelarvevahendeid, ei ole lahendust ikka veel leitud – ei liidusiseselt ega väljaspool liitu pagulaste päritoluriikides; toonitab siiski, et eelarvevahendid on ebapiisavad ja selle kriisi lahendamiseks on vaja märkimisväärses mahus täiendavaid rahalisi vahendeid, sest pagulaste ja rändajate arvu kasvu ei saa lugeda ajutiseks nähtuseks; toonitab, et otsida tuleks pikemaajalisi lahendusi mitte ainult iga-aastase eelarvemenetluse käigus, vaid ka mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva vahehindamise käigus; palub tungivalt komisjonil esitada keskmise pikkusega ja pikaajaline poliitiline ja rahastamiskava, et tegeleda rändekriisiga ja selle mõjuga 2017. aasta eelarvele; märgib, et kõiki ELi rahastatud meetmeid tuleks pidada investeeringuks, mille eesmärk on püüda lahendada pagulas- ja rändeprobleemid; rõhutab vajadust tegeleda rände algpõhjustega, parandades elamistingimusi, eriti parema hariduse ja meditsiiniteenuste ning taristusse investeerimiseks suuremate toetuste kaudu rändajate päritoluriikides või riikides, kus nad kõigepealt varjupaika otsivad; rõhutab, et rände- ja varjupaigakriisi rahastamine ei tohiks kahjustada või takistada muude oluliste ELi poliitikameetmete rakendamist; rõhutab selles valguses, et solidaarsus on ELi eelarve aluspõhimõte; tunneb muret selle pärast, et pagulaskriisis ilmneb solidaarsus liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt; kordab nõudmist, et komisjon esitaks ettepaneku selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks ajendada liikmesriike võtma omaks tasakaalustatumat lähenemisviisi solidaarsusele; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et vaatamata sellele, et rände- ja pagulaskriisiga tegelemiseks võeti 2015. ja 2016. aasta peale jaotatuna kasutusele märkimisväärses mahus eelarvevahendeid, ei ole lahendust ikka veel leitud – ei liidusiseselt ega väljaspool liitu pagulaste päritoluriikides; toonitab siiski, et eelarvevahendid on ebapiisavad ja selle kriisi lahendamiseks on vaja märkimisväärses mahus täiendavaid rahalisi vahendeid, sest pagulaste ja rändajate arvu kasvu ei saa lugeda ajutiseks nähtuseks; toonitab, et otsida tuleks pikemaajalisi lahendusi mitte ainult iga-aastase eelarvemenetluse käigus, vaid ka mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva vahehindamise käigus; palub tungivalt komisjonil esitada keskmise pikkusega ja pikaajaline poliitiline ja rahastamiskava, et tegeleda rändekriisiga ja selle mõjuga 2017. aasta eelarvele; märgib, et kõiki ELi rahastatud meetmeid tuleks pidada investeeringuks, mille eesmärk on püüda lahendada pagulas- ja rändeprobleemid; rõhutab vajadust tegeleda rände algpõhjustega, parandades elamistingimusi, eriti parema hariduse ja meditsiiniteenuste ning taristusse investeerimiseks suuremate toetuste kaudu rändajate päritoluriikides või riikides, kus nad kõigepealt varjupaika otsivad; rõhutab, et rände- ja varjupaigakriisi rahastamine ei tohiks kahjustada või takistada muude oluliste ELi poliitikameetmete rakendamist; rõhutab selles valguses, et solidaarsus on ELi eelarve aluspõhimõte; tunneb muret selle pärast, et pagulaskriisis ilmneb solidaarsus liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt; kordab nõudmist, et komisjon esitaks ettepaneku selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks ajendada liikmesriike võtma omaks tasakaalustatumat lähenemisviisi solidaarsusele;

| 18. | tunneb suurt muret saatjata alaealiste ebapiisava kaitse pärast teekonnal turvalisse paika ja nõuab 10 000 lapse kadumise juhtumite põhjalikku uurimist, millest Europol on teada andnud; |
| --- | --- |

18.

tunneb suurt muret saatjata alaealiste ebapiisava kaitse pärast teekonnal turvalisse paika ja nõuab 10 000 lapse kadumise juhtumite põhjalikku uurimist, millest Europol on teada andnud;

| 19. | rõhutab, et oluline on suurendada ümberasustamiskavade, ümberpaigutamismenetluste ja tagasisaatmisoperatsioonide rahastamist eelkõige Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) kaudu, et saavutada tõhus Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika, samal ajal ennetades ja vähendades ebaseaduslikku rännet; toonitab vajadust luua ELi eelarves võimalused Aafrika mandril ja Lähis-Idas ümberasustamisalade ja turvatsoonide loomiseks koostöös Aafrika Liidu, Araabia Liiga ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et oluline on suurendada ümberasustamiskavade, ümberpaigutamismenetluste ja tagasisaatmisoperatsioonide rahastamist eelkõige Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) kaudu, et saavutada tõhus Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika, samal ajal ennetades ja vähendades ebaseaduslikku rännet; toonitab vajadust luua ELi eelarves võimalused Aafrika mandril ja Lähis-Idas ümberasustamisalade ja turvatsoonide loomiseks koostöös Aafrika Liidu, Araabia Liiga ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga;

| 20. | võtab teadmiseks Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi ning Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid kinni oma lubadustest ja panustaksid nendesse fondidesse sama palju kui EL, mis teeb kokku 2,3 miljardit eurot; tunneb sügavat muret liikmesriikide rahaliste panuste madala taseme pärast; toonitab, et on vaja täiendavaid finantsjõupingutusi humanitaarabi andmiseks transiiditeede ääres ja pagulaste kasvavast arvust tulenevate probleemide lahendamiseks; juhib tähelepanu, et humanitaarabi ebapiisav rahastamine, sealhulgas laagrites tervise- ja haridusmeetmete võtmiseks, on sundinud rohkem pagulasi võtma ette ohtlikku teekonda ELi; tuletab meelde, et ülalnimetatud fondid loodi seetõttu, et ELi eelarve ei ole piisavalt paindlik ega võimalda piisavat rahastamist; toonitab, et rände- ja pagulasprobleemi lahendamiseks võetavad meetmed ei tohiks tulla ELi muude valdkondade arengupoliitika arvel ning et tuleb järgida kõigi selle valdkonna ELi meetmete suhtes kehtivaid eeskirju aruandluskohustuse kohta; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi ning Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid kinni oma lubadustest ja panustaksid nendesse fondidesse sama palju kui EL, mis teeb kokku 2,3 miljardit eurot; tunneb sügavat muret liikmesriikide rahaliste panuste madala taseme pärast; toonitab, et on vaja täiendavaid finantsjõupingutusi humanitaarabi andmiseks transiiditeede ääres ja pagulaste kasvavast arvust tulenevate probleemide lahendamiseks; juhib tähelepanu, et humanitaarabi ebapiisav rahastamine, sealhulgas laagrites tervise- ja haridusmeetmete võtmiseks, on sundinud rohkem pagulasi võtma ette ohtlikku teekonda ELi; tuletab meelde, et ülalnimetatud fondid loodi seetõttu, et ELi eelarve ei ole piisavalt paindlik ega võimalda piisavat rahastamist; toonitab, et rände- ja pagulasprobleemi lahendamiseks võetavad meetmed ei tohiks tulla ELi muude valdkondade arengupoliitika arvel ning et tuleb järgida kõigi selle valdkonna ELi meetmete suhtes kehtivaid eeskirju aruandluskohustuse kohta;

| 21. | toonitab, et liikmesriigid kinnitasid võetud kohustusi uuesti 23. septembril 2015 toimunud ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel, mis kutsuti kokku rändeprobleemide arutamiseks, 15. oktoobril 2015 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning 11.–12. novembril 2015 toimunud Valletta tippkohtumisel; peab erakordselt oluliseks nõukogu avalikke avaldusi seoses reageerimisega enneolematule rände- ja pagulaskriisile; ootab, et nõukogu täidaks ootused, mille ta on tekitanud oma avalduste ja otsustega, eriti seoses liikmesriikide panustega vastavalt ELi eelarves ettenähtud toetusele Madadi fondile ja Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondile, samuti seoses Türgi pagulasrahastut käsitleva komisjoni ettepaneku täieliku rakendamisega; hindab seda, et mõned liikmesriigid panustavad lisaks muude humanitaarabiskeemide, näiteks Maailma Toiduprogrammi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kaudu; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et liikmesriigid kinnitasid võetud kohustusi uuesti 23. septembril 2015 toimunud ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel, mis kutsuti kokku rändeprobleemide arutamiseks, 15. oktoobril 2015 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning 11.–12. novembril 2015 toimunud Valletta tippkohtumisel; peab erakordselt oluliseks nõukogu avalikke avaldusi seoses reageerimisega enneolematule rände- ja pagulaskriisile; ootab, et nõukogu täidaks ootused, mille ta on tekitanud oma avalduste ja otsustega, eriti seoses liikmesriikide panustega vastavalt ELi eelarves ettenähtud toetusele Madadi fondile ja Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondile, samuti seoses Türgi pagulasrahastut käsitleva komisjoni ettepaneku täieliku rakendamisega; hindab seda, et mõned liikmesriigid panustavad lisaks muude humanitaarabiskeemide, näiteks Maailma Toiduprogrammi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kaudu;

| 22. | väljendab heameelt kavandatult 3 miljardi euro suuruse Türgi pagulasrahastu põhimõtte ja eesmärkide üle ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid täidaksid oma poliitilised lubadused ja annaksid Türgi pagulasrahastu paketile piisavat rahalist toetust; on kindlalt nõuks võtnud kohaldada kõiki poliitilisi ja institutsioonilisi survevahendeid, tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma lubadused seoses panustamisega Süüria piirkondlikku usaldusfondi, Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi ja Türgi pagulasrahastusse; ootab komisjonilt selgitust selle kohta, kuidas tuleks liidu osamaks teha kättesaadavaks liidu 2016. ja 2017. aasta eelarve vastavate ülemmäärade piires; kritiseerib asjaolu, et nõukogu ja komisjon jätsid Euroopa Parlamendi kõrvale rahastu loomise ja liidu osamaksu kasutuselevõtmise aruteludest, nagu näitab komisjoni teadaanne, et komisjon kavatseb rahastada liidu osamaksu vahendite ümberpaigutamisega liidu hiljuti vastu võetud 2016. aasta eelarves ning 2017. aasta eelarve varude varasema kasutamisega; rõhutab lisaks vajadust suurendada ELi väliskulutuste mõju; kutsub komisjoni üles koostama ettepanekuid, kuidas suurendada ELi väliste rahastamisvahendite vahelist sünergiat ja muuta nende strateegiline lähenemine sidusamaks; on seisukohal, et kõnealused usaldusfondid ja pagulasrahastu ei asu ELi eelarve sees ega sellest väljaspool, mistõttu puudub ühendusemeetodiga ette kirjutatud vajalik aruandekohustus ja demokraatlik protsess, ning kavatseb seetõttu hoolikalt jälgida fondide ja rahastu loomist ning rakendamist; rõhutab, et ülalnimetatud meetmetega rikutakse selgelt Euroopa Parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni õigusi; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt kavandatult 3 miljardi euro suuruse Türgi pagulasrahastu põhimõtte ja eesmärkide üle ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid täidaksid oma poliitilised lubadused ja annaksid Türgi pagulasrahastu paketile piisavat rahalist toetust; on kindlalt nõuks võtnud kohaldada kõiki poliitilisi ja institutsioonilisi survevahendeid, tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma lubadused seoses panustamisega Süüria piirkondlikku usaldusfondi, Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi ja Türgi pagulasrahastusse; ootab komisjonilt selgitust selle kohta, kuidas tuleks liidu osamaks teha kättesaadavaks liidu 2016. ja 2017. aasta eelarve vastavate ülemmäärade piires; kritiseerib asjaolu, et nõukogu ja komisjon jätsid Euroopa Parlamendi kõrvale rahastu loomise ja liidu osamaksu kasutuselevõtmise aruteludest, nagu näitab komisjoni teadaanne, et komisjon kavatseb rahastada liidu osamaksu vahendite ümberpaigutamisega liidu hiljuti vastu võetud 2016. aasta eelarves ning 2017. aasta eelarve varude varasema kasutamisega; rõhutab lisaks vajadust suurendada ELi väliskulutuste mõju; kutsub komisjoni üles koostama ettepanekuid, kuidas suurendada ELi väliste rahastamisvahendite vahelist sünergiat ja muuta nende strateegiline lähenemine sidusamaks; on seisukohal, et kõnealused usaldusfondid ja pagulasrahastu ei asu ELi eelarve sees ega sellest väljaspool, mistõttu puudub ühendusemeetodiga ette kirjutatud vajalik aruandekohustus ja demokraatlik protsess, ning kavatseb seetõttu hoolikalt jälgida fondide ja rahastu loomist ning rakendamist; rõhutab, et ülalnimetatud meetmetega rikutakse selgelt Euroopa Parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni õigusi;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et geopoliitiline olukord idanaabruses on habras, ning kutsub ELi üles pakkuma suuremat toetust riikidele, mis rakendavad praegu assotsieerimislepinguid, et edendada reforme ning tagada suhete süvendamine ELi ja vastavate riikide vahel; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et geopoliitiline olukord idanaabruses on habras, ning kutsub ELi üles pakkuma suuremat toetust riikidele, mis rakendavad praegu assotsieerimislepinguid, et edendada reforme ning tagada suhete süvendamine ELi ja vastavate riikide vahel;

Maksed

| 24. | tuletab meelde, et 2015. ja 2016. aasta eelarves hoidus komisjon mitmel korral küsimast täiendavaid maksete assigneeringuid paljudele kriisidele reageerimiseks (2 miljardi euro eeljaotus Kreeka jaoks, esimesed rändevaldkonna algatused) ning kasutas selle asemel juba olemasolevate ressursside ümberpaigutamist; toonitab, et see on suurendanud survet maksete assigneeringutele 2016. ja sellele järgnevatel aastatel ning võib jälle tekitada olukorra, kus assigneeringud ei pruugi olla piisavad kõikide rubriikide rahastamisprogrammide tegelike vajaduste katmiseks, mis mõjutab otseselt projektijuhte ja kodanikke; tunneb muret, et see olukord, mis lisandub viivitusele koostöös juhitavate programmide rakendamise alustamisel, võib taastada tingimused, mis viimase mitmeaastase finantsraamistiku lõpus tõid kaasa täitmata kulukohustuste enneolematu taseme ja tasumata maksete taotluste jätkusuutmatu mahajäämuse; tuletab meelde oma pikaajalist seisukohta, et ettenägematuid maksevajadusi tuleks rahastada uutest assigneeringutest; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et 2015. ja 2016. aasta eelarves hoidus komisjon mitmel korral küsimast täiendavaid maksete assigneeringuid paljudele kriisidele reageerimiseks (2 miljardi euro eeljaotus Kreeka jaoks, esimesed rändevaldkonna algatused) ning kasutas selle asemel juba olemasolevate ressursside ümberpaigutamist; toonitab, et see on suurendanud survet maksete assigneeringutele 2016. ja sellele järgnevatel aastatel ning võib jälle tekitada olukorra, kus assigneeringud ei pruugi olla piisavad kõikide rubriikide rahastamisprogrammide tegelike vajaduste katmiseks, mis mõjutab otseselt projektijuhte ja kodanikke; tunneb muret, et see olukord, mis lisandub viivitusele koostöös juhitavate programmide rakendamise alustamisel, võib taastada tingimused, mis viimase mitmeaastase finantsraamistiku lõpus tõid kaasa täitmata kulukohustuste enneolematu taseme ja tasumata maksete taotluste jätkusuutmatu mahajäämuse; tuletab meelde oma pikaajalist seisukohta, et ettenägematuid maksevajadusi tuleks rahastada uutest assigneeringutest;

| 25. | nõuab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2015. ja 2016. aastal kokku lepitud makseid puudutavate ühisavalduste täielikku täitmist; tuletab meelde lubadust korraldada käesoleva aasta jooksul vähemalt kolm institutsioonidevahelist kohtumist maksete teemal, et vaadata üle maksete täitmine ja muutunud prognoosid; märgib, et komisjon teatas 2015. aasta lõpu seisuga 8,2 miljardi euro suurusest mahajäämusest, mis on peaaegu pool esialgu oodatust; kavatseb selle teema tõstatada esimesel institutsioonidevahelisel kohtumisel maksete teemal 2016. aasta märtsis, et välja selgitada selle erinevuse põhjused ja võimalik pikaajaline mõju maksete prognoosidele; ootab, et nõukogu võtaks liidu 2017. aasta eelarve lugemisel arvesse 2016. aasta aprilli kohtumisel kinnitatud summasid ja peaks neist täielikult kinni; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule pikemaajalised prognoosid maksete oodatava arengu kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 lõpuni, nii nagu 2016. aasta eelarvemenetluse raames vastu võetud ühisavalduses kokku lepiti, et vältida maksete mahajäämust mitmeaastase finantsraamistiku teises pooles; |
| --- | --- |

25.

nõuab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2015. ja 2016. aastal kokku lepitud makseid puudutavate ühisavalduste täielikku täitmist; tuletab meelde lubadust korraldada käesoleva aasta jooksul vähemalt kolm institutsioonidevahelist kohtumist maksete teemal, et vaadata üle maksete täitmine ja muutunud prognoosid; märgib, et komisjon teatas 2015. aasta lõpu seisuga 8,2 miljardi euro suurusest mahajäämusest, mis on peaaegu pool esialgu oodatust; kavatseb selle teema tõstatada esimesel institutsioonidevahelisel kohtumisel maksete teemal 2016. aasta märtsis, et välja selgitada selle erinevuse põhjused ja võimalik pikaajaline mõju maksete prognoosidele; ootab, et nõukogu võtaks liidu 2017. aasta eelarve lugemisel arvesse 2016. aasta aprilli kohtumisel kinnitatud summasid ja peaks neist täielikult kinni; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule pikemaajalised prognoosid maksete oodatava arengu kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 lõpuni, nii nagu 2016. aasta eelarvemenetluse raames vastu võetud ühisavalduses kokku lepiti, et vältida maksete mahajäämust mitmeaastase finantsraamistiku teises pooles;

| 26. | toonitab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine peaks saavutama 2017. aastal täiskiiruse, ning hoiatab liiga väikeste maksete assigneeringute eelarvesse kandmise eest, sest arvestada tuleks suuremat ärakasutamise määra; innustab komisjoni oma eelarveprojektis määrama makseid kindlaks vajalikul tasemel; tunneb muret rakenduskavade hilise vastuvõtmise ja selle pärast, et mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel võib tekkida uuesti maksmata arvete mahajäämus; julgustab komisjoni tegema aktiivset koostööd liikmesriikidega ning nõuab, et liikmesriigid teeksid kõik, mis võimalik, et tagada programmis osalevate asutuste kiire määramine, kuna nende asutuste puudumine on olnud praeguste viivituste peamine põhjus; peab tervitatavaks komisjoni valmisolekut teha liikmesriikidega nõudmisel tihedat koostööd, eelkõige vajaduse korral rakenduskavade kohandamise osas, et võimaldada tugevamat sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning pagulaskriisiga seotud siseprobleemide vahel; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine peaks saavutama 2017. aastal täiskiiruse, ning hoiatab liiga väikeste maksete assigneeringute eelarvesse kandmise eest, sest arvestada tuleks suuremat ärakasutamise määra; innustab komisjoni oma eelarveprojektis määrama makseid kindlaks vajalikul tasemel; tunneb muret rakenduskavade hilise vastuvõtmise ja selle pärast, et mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel võib tekkida uuesti maksmata arvete mahajäämus; julgustab komisjoni tegema aktiivset koostööd liikmesriikidega ning nõuab, et liikmesriigid teeksid kõik, mis võimalik, et tagada programmis osalevate asutuste kiire määramine, kuna nende asutuste puudumine on olnud praeguste viivituste peamine põhjus; peab tervitatavaks komisjoni valmisolekut teha liikmesriikidega nõudmisel tihedat koostööd, eelkõige vajaduse korral rakenduskavade kohandamise osas, et võimaldada tugevamat sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning pagulaskriisiga seotud siseprobleemide vahel;

Muud eriti olulised teemad

| 27. | tuletab meelde, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, mis peaks olema horisontaalse põhimõttena liidu poliitika aluseks; kutsub komisjoni üles vajaduse korral rakendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet praktikas 2017. aasta eelarve koostamisel; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, mis peaks olema horisontaalse põhimõttena liidu poliitika aluseks; kutsub komisjoni üles vajaduse korral rakendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet praktikas 2017. aasta eelarve koostamisel;

| 28. | väljendab heameelt selle üle, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 196 osalist sõlmisid 12. detsembril 2015 Pariisis kliimamuutustega tegelemiseks üldise, siduva, dünaamilise ja diferentseeritud kokkuleppe; peab siiski kahetsusväärseks, et puudub selgus selle kohta, kuidas abiandvad riigid täidavad eesmärgi toetada arengumaid 100 miljardi dollariga aastas, või eriti selle kohta, kuidas nad lepivad kokku ühises metoodikas kliimamuutustega seotud rahastamise üle arvestuse pidamiseks; märgib, et see küsimus tuleb lahendada enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 22. konverentsi Marrakechis, ning ootab, et komisjon esitaks ELi konsolideeritud õigusraamistiku, mis vastab täielikult kõigile Pariisis antud lubadustele, ja arvestaks sellise rahastamisega 2017. aasta eelarveprojektis; tuletab meelde, et EL on nõustunud kulutama oma 2014.–2020. aasta eelarvest vähemalt 20 %, st 180 miljardit eurot, kliimamuutustega seotud meetmeteks ning et ELi eelarvet on vaja viimistleda kliimapoliitika seisukohast; palub komisjonil toetada ka edaspidi ELi kulutusi säästvale tõhusale taristule ja säästvatele transpordiliikidele; innustab komisjoni kiiresti rakendama nõukogu 17. novembri 2015. aasta järeldusi kliima- ja ühtekuuluvuspoliitika fondide kohta; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt selle üle, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 196 osalist sõlmisid 12. detsembril 2015 Pariisis kliimamuutustega tegelemiseks üldise, siduva, dünaamilise ja diferentseeritud kokkuleppe; peab siiski kahetsusväärseks, et puudub selgus selle kohta, kuidas abiandvad riigid täidavad eesmärgi toetada arengumaid 100 miljardi dollariga aastas, või eriti selle kohta, kuidas nad lepivad kokku ühises metoodikas kliimamuutustega seotud rahastamise üle arvestuse pidamiseks; märgib, et see küsimus tuleb lahendada enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 22. konverentsi Marrakechis, ning ootab, et komisjon esitaks ELi konsolideeritud õigusraamistiku, mis vastab täielikult kõigile Pariisis antud lubadustele, ja arvestaks sellise rahastamisega 2017. aasta eelarveprojektis; tuletab meelde, et EL on nõustunud kulutama oma 2014.–2020. aasta eelarvest vähemalt 20 %, st 180 miljardit eurot, kliimamuutustega seotud meetmeteks ning et ELi eelarvet on vaja viimistleda kliimapoliitika seisukohast; palub komisjonil toetada ka edaspidi ELi kulutusi säästvale tõhusale taristule ja säästvatele transpordiliikidele; innustab komisjoni kiiresti rakendama nõukogu 17. novembri 2015. aasta järeldusi kliima- ja ühtekuuluvuspoliitika fondide kohta;

| 29. | tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle töötada välja „tulemustele keskenduva ELi eelarve“ strateegia; kutsub komisjoni üles näitama edasiminekut ELi rahastamise lihtsustamise valdkonnas, eelkõige ELi rahastatavate projektide rakendamise ja haldamise koormuse vähendamiseks; toonitab, et liidu rahastamisprogrammides tuleks erilist tähelepanu pöörata selliste rahastamisvahendite tulemuslikkusele, mis võivad jõuda oluliste sihtrühmadeni, nagu VKEd, uuenduslikud ettevõtjad ja mikroettevõtjad; on ka seisukohal, et liidu institutsioonide kõrval on märkimisväärne vastutus ka liikmesriikidel, arvestades asjaolu, et 80 % eelarvest täidetakse koostöös liikmesriikidega; kutsub seetõttu liikmesriike üles tegema kõik, mis võimalik, et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja vigade arvu vähendamine ning hoida ära viivitused oma vastutusalas olevate programmide elluviimisel; rõhutab vajadust keskenduda rohkem sobivate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete väljundnäitajate väljatöötamisele, et mõõta tulemusi ja saada konkreetne ettekujutus ELi kulutuste mõjust reaalmajanduses; kutsub kõiki liikmesriike üles edendama ja looma konkreetseid meetmeid, et aktiivselt võidelda korruptsiooni vastu riigihangetes ja avalikes pakkumistes; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle töötada välja „tulemustele keskenduva ELi eelarve“ strateegia; kutsub komisjoni üles näitama edasiminekut ELi rahastamise lihtsustamise valdkonnas, eelkõige ELi rahastatavate projektide rakendamise ja haldamise koormuse vähendamiseks; toonitab, et liidu rahastamisprogrammides tuleks erilist tähelepanu pöörata selliste rahastamisvahendite tulemuslikkusele, mis võivad jõuda oluliste sihtrühmadeni, nagu VKEd, uuenduslikud ettevõtjad ja mikroettevõtjad; on ka seisukohal, et liidu institutsioonide kõrval on märkimisväärne vastutus ka liikmesriikidel, arvestades asjaolu, et 80 % eelarvest täidetakse koostöös liikmesriikidega; kutsub seetõttu liikmesriike üles tegema kõik, mis võimalik, et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja vigade arvu vähendamine ning hoida ära viivitused oma vastutusalas olevate programmide elluviimisel; rõhutab vajadust keskenduda rohkem sobivate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete väljundnäitajate väljatöötamisele, et mõõta tulemusi ja saada konkreetne ettekujutus ELi kulutuste mõjust reaalmajanduses; kutsub kõiki liikmesriike üles edendama ja looma konkreetseid meetmeid, et aktiivselt võidelda korruptsiooni vastu riigihangetes ja avalikes pakkumistes;

| 30. | kinnitab oma toetust rahvusvahelisele uurimis- ja tehnikaprogrammile ITER ning võtab endale kohustuse tagada selle asjakohane rahastamine; tunneb siiski muret, et seoses selle programmiga võivad tekkida uued viivitused ja lisakulud, samuti sellega seotud võimaliku mõju pärast liidu eelarvele; peab seetõttu kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ei saanud hinnata ITERi 2016. aasta assigneeringute taset ajakohastatud maksekava ja ajakava seisukohast; ootab, et läbivaadatud kava võetaks arvesse 2017. aasta eelarve projekti koostamisel; nõuab nõuetekohase aruandlusmehhanismi loomist, et saada selge ülevaade sellele rahvusvahelisele projektile eraldatavate rahaliste vahendite summa kohta ja hinnata vahendite kasutamise tõhusust; |
| --- | --- |

30.

kinnitab oma toetust rahvusvahelisele uurimis- ja tehnikaprogrammile ITER ning võtab endale kohustuse tagada selle asjakohane rahastamine; tunneb siiski muret, et seoses selle programmiga võivad tekkida uued viivitused ja lisakulud, samuti sellega seotud võimaliku mõju pärast liidu eelarvele; peab seetõttu kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ei saanud hinnata ITERi 2016. aasta assigneeringute taset ajakohastatud maksekava ja ajakava seisukohast; ootab, et läbivaadatud kava võetaks arvesse 2017. aasta eelarve projekti koostamisel; nõuab nõuetekohase aruandlusmehhanismi loomist, et saada selge ülevaade sellele rahvusvahelisele projektile eraldatavate rahaliste vahendite summa kohta ja hinnata vahendite kasutamise tõhusust;

| 31. | tuletab meelde, et lõplik kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 2, sisaldab mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohustuslikku läbivaatamist koos seadusandliku ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku muutmiseks enne 2016. aasta lõppu; toonitab, et selle läbivaatamise/muutmise eesmärk on hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kvalitatiivset ja kvantitatiivset toimimist ning käsitleda liidu eelarve süsteemseid puudujääke, samuti tagada, et liidule antakse piisavad vahendid tulemuslikuks tegelemiseks sise- ja väliskriisidega ning esilekerkivate poliitiliste prioriteetide rahastamiseks kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; toonitab, et nõukogu peaks täitma ootused, mis tekitati Euroopa Ülemkogu avalduste ja otsustega; toonitab sellega seoses, et nõukogu peaks võtma endale vastutuse tagada, et tehakse kättesaadavaks vajalikud assigneeringud uute ülesannete ja ettenägematute asjaolude rahastamiseks, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade tõstmise kaudu; kavatseb võtta järjekindla lähenemisviisi 2017. aasta eelarvet ja mitmeaastase finantsraamistiku muutmist käsitlevatel läbirääkimistel; väljendab tugevaid kahtlusi, kas kõnealuseid kriise saab rahastada kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piirangute tingimustes; rõhutab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine 2016. aastal on võimalus kohandada selle vahendeid ja suurendada selle paindlikkust; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et lõplik kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 2, sisaldab mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohustuslikku läbivaatamist koos seadusandliku ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku muutmiseks enne 2016. aasta lõppu; toonitab, et selle läbivaatamise/muutmise eesmärk on hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kvalitatiivset ja kvantitatiivset toimimist ning käsitleda liidu eelarve süsteemseid puudujääke, samuti tagada, et liidule antakse piisavad vahendid tulemuslikuks tegelemiseks sise- ja väliskriisidega ning esilekerkivate poliitiliste prioriteetide rahastamiseks kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; toonitab, et nõukogu peaks täitma ootused, mis tekitati Euroopa Ülemkogu avalduste ja otsustega; toonitab sellega seoses, et nõukogu peaks võtma endale vastutuse tagada, et tehakse kättesaadavaks vajalikud assigneeringud uute ülesannete ja ettenägematute asjaolude rahastamiseks, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade tõstmise kaudu; kavatseb võtta järjekindla lähenemisviisi 2017. aasta eelarvet ja mitmeaastase finantsraamistiku muutmist käsitlevatel läbirääkimistel; väljendab tugevaid kahtlusi, kas kõnealuseid kriise saab rahastada kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piirangute tingimustes; rõhutab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine 2016. aastal on võimalus kohandada selle vahendeid ja suurendada selle paindlikkust;

| 32. | kordab pooldavat seisukohta liidu omavahendite süsteemi vajaliku põhjaliku reformimise osas ja peab poliitiliselt väga oluliseks mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kokkuleppe raames loodud kõrgetasemelise omavahendite töörühma tööd; ootab, et komisjon ja nõukogu võtaksid arvesse selle töö lõplikku tulemust, mida on oodata 2016. aasta lõpuks, sealhulgas uusi ettepanekuid omavahendite allikate osas; tuletab meelde, et omavahendite reformimise peamine mõte on muuta liidu eelarve tulude pool sõltumatumaks, samuti stabiilsemaks, lihtsamaks, õiglasemaks, jätkusuutlikumaks ja ettearvatavamaks, vähendades ühtlasi riigieelarvetest tehtavatest liigsetest kulutustest tulenevat koormust ja parandades eelarve läbipaistvust ja nähtavust kodanike silmis, suurendamata kodanike üldist maksukoormust; on arvamusel, et täiesti sõltumatu ELi eelarve tagamiseks tuleb kasutusele võtta tõelised omavahendid; |
| --- | --- |

32.

kordab pooldavat seisukohta liidu omavahendite süsteemi vajaliku põhjaliku reformimise osas ja peab poliitiliselt väga oluliseks mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kokkuleppe raames loodud kõrgetasemelise omavahendite töörühma tööd; ootab, et komisjon ja nõukogu võtaksid arvesse selle töö lõplikku tulemust, mida on oodata 2016. aasta lõpuks, sealhulgas uusi ettepanekuid omavahendite allikate osas; tuletab meelde, et omavahendite reformimise peamine mõte on muuta liidu eelarve tulude pool sõltumatumaks, samuti stabiilsemaks, lihtsamaks, õiglasemaks, jätkusuutlikumaks ja ettearvatavamaks, vähendades ühtlasi riigieelarvetest tehtavatest liigsetest kulutustest tulenevat koormust ja parandades eelarve läbipaistvust ja nähtavust kodanike silmis, suurendamata kodanike üldist maksukoormust; on arvamusel, et täiesti sõltumatu ELi eelarve tagamiseks tuleb kasutusele võtta tõelised omavahendid;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0407.

(5)  ELT L 48, 24.2.2016.

(6)  Vaata Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta seadusliku resolutsiooni lisa (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0407).

(7)  Vaata Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni II lisa (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0263).

(8)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip011_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2016/ags2016_annual_growth_survey.pdf

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0401.

---

Neljapäev, 10. märts 2016

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/165

---

P8_TA(2016)0086

Erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamine Tuneesia Vabariigile ***I

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0460), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0460),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0273/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0273/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. märtsi 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. märtsi 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0013/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht vastab 25. veebruaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekutele (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0056).

---

P8_TC1-COD(2015)0218

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. märtsil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/580) lõplikule kujule).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/166 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/166

---

P8_TA(2016)0087

Veterinaarravimid ***I

Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/26)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Saadud kogemuste ja komisjoni läbiviidud veterinaarravimite turu toimimise hindamise põhjal tuleks veterinaarravimeid käsitlevat õigusraamistikku kohandada, et võtta arvesse teaduse arengut, praegusi turutingimusi ja majanduslikku reaalsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Saadud kogemuste ja komisjoni läbiviidud veterinaarravimite turu toimimise hindamise põhjal tuleks veterinaarravimeid käsitlevat õigusraamistikku kohandada, et võtta arvesse teaduse arengut, praegusi turutingimusi ja majanduslikku reaalsust.

| (2) | Saadud kogemuste ja komisjoni läbiviidud veterinaarravimite turu toimimise hindamise põhjal tuleks veterinaarravimeid käsitlevat õigusraamistikku kohandada, et võtta arvesse teaduse arengut, praegusi turutingimusi ja majanduslikku reaalsust
  ning võttes arvesse nimetatud ravimite mõju loomadele ja loodusele ning nende ja inimeste vahelist vastasmõju
  . |
| --- | --- |

(2)

Saadud kogemuste ja komisjoni läbiviidud veterinaarravimite turu toimimise hindamise põhjal tuleks veterinaarravimeid käsitlevat õigusraamistikku kohandada, et võtta arvesse teaduse arengut, praegusi turutingimusi ja majanduslikku reaalsust
  ning võttes arvesse nimetatud ravimite mõju loomadele ja loodusele ning nende ja inimeste vahelist vastasmõju
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Loomad
  võivad põdeda paljusid erinevaid haigusi, mida
  on võimalik
  ära hoida või ravida. Loomahaigustel ja nende tõrjeks vajalikel meetmetel võib olla laastav mõju üksikisenditele, loomapopulatsioonidele, loomapidajatele ja majandusele. Inimesele üle kanduvad loomahaigused võivad avaldada olulist mõju ka rahvatervisele. Seepärast tuleks kindlustada piisavalt suure hulga efektiivsete veterinaarravimite kättesaadavus liidus, et tagada loomade ja inimeste kõrgetasemeline tervishoid ning põllumajandus- ja vesiviljelussektori areng. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Loomad
  võivad põdeda paljusid erinevaid haigusi, mida
  on võimalik
  ära hoida või ravida. Loomahaigustel ja nende tõrjeks vajalikel meetmetel võib olla laastav mõju üksikisenditele, loomapopulatsioonidele, loomapidajatele ja majandusele. Inimesele üle kanduvad loomahaigused võivad avaldada olulist mõju ka rahvatervisele. Seepärast tuleks kindlustada piisavalt suure hulga efektiivsete veterinaarravimite kättesaadavus liidus, et tagada loomade ja inimeste kõrgetasemeline tervishoid ning põllumajandus- ja vesiviljelussektori areng.

| (6) | Vaatamata meetmetele, mida põllumajandustootjad võtavad hea hügieeni, sööda, juhtimise ja bioohutuse osas,
  võivad
  loomad
  põdeda paljusid erinevaid haigusi, mida
  tuleb
  ära hoida või ravida
  veterinaarravimitega nii loomade tervise kui ka heaoluga seotud põhjustel
  . Loomahaigustel ja nende tõrjeks vajalikel meetmetel võib olla laastav mõju üksikisenditele, loomapopulatsioonidele, loomapidajatele ja majandusele. Inimesele üle kanduvad loomahaigused võivad avaldada olulist mõju ka rahvatervisele. Seepärast tuleks kindlustada piisavalt suure hulga efektiivsete veterinaarravimite kättesaadavus liidus, et tagada loomade ja inimeste kõrgetasemeline tervishoid ning põllumajandus- ja vesiviljelussektori areng.
  Sel eesmärgil tuleb kehtestada head loomapidamis- ja majandamistavad, et tõsta loomade heaolu, piirata haiguste levikut, vältida antimikroobikumiresistentsust ning tagada loomade nõuetekohane söötmine. |
| --- | --- |

(6)

Vaatamata meetmetele, mida põllumajandustootjad võtavad hea hügieeni, sööda, juhtimise ja bioohutuse osas,
  võivad
  loomad
  põdeda paljusid erinevaid haigusi, mida
  tuleb
  ära hoida või ravida
  veterinaarravimitega nii loomade tervise kui ka heaoluga seotud põhjustel
  . Loomahaigustel ja nende tõrjeks vajalikel meetmetel võib olla laastav mõju üksikisenditele, loomapopulatsioonidele, loomapidajatele ja majandusele. Inimesele üle kanduvad loomahaigused võivad avaldada olulist mõju ka rahvatervisele. Seepärast tuleks kindlustada piisavalt suure hulga efektiivsete veterinaarravimite kättesaadavus liidus, et tagada loomade ja inimeste kõrgetasemeline tervishoid ning põllumajandus- ja vesiviljelussektori areng.
  Sel eesmärgil tuleb kehtestada head loomapidamis- ja majandamistavad, et tõsta loomade heaolu, piirata haiguste levikut, vältida antimikroobikumiresistentsust ning tagada loomade nõuetekohane söötmine.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada veterinaarravimite ranged kvaliteedi-, ohutus- ja efektiivsusnormid, et aidata lahendada inimeste ja loomade tervise kaitsega seotud ühiseid probleeme. Samal ajal tuleks käesoleva määrusega ühtlustada veterinaarravimite müügilubade andmise ja nende ravimite liidu turule laskmise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada veterinaarravimite ranged kvaliteedi-, ohutus- ja efektiivsusnormid, et aidata lahendada inimeste ja loomade tervise kaitsega seotud ühiseid probleeme. Samal ajal tuleks käesoleva määrusega ühtlustada veterinaarravimite müügilubade andmise ja nende ravimite liidu turule laskmise eeskirjad.

| (7) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada veterinaarravimite ranged kvaliteedi-, ohutus- ja efektiivsusnormid, et aidata lahendada inimeste ja loomade tervise
  ning keskkonna
  kaitsega seotud ühiseid probleeme. Samal ajal tuleks käesoleva määrusega ühtlustada veterinaarravimite müügilubade andmise ja nende ravimite liidu turule laskmise eeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada veterinaarravimite ranged kvaliteedi-, ohutus- ja efektiivsusnormid, et aidata lahendada inimeste ja loomade tervise
  ning keskkonna
  kaitsega seotud ühiseid probleeme. Samal ajal tuleks käesoleva määrusega ühtlustada veterinaarravimite müügilubade andmise ja nende ravimite liidu turule laskmise eeskirjad.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Käesoleva määrusega soovitakse tagada nii loomade kui ka inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning samas kindlustada keskkonna kaitsmine. Selleks tuleb järgida ettevaatuspõhimõtet. Käesolev määrus peaks tagama tootjate kohustuse tõestada, et toodetavad või turule lastavad farmakoloogilised toimeained või veterinaarravimid ei avalda kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Käesoleva määrusega soovitakse tagada nii loomade kui ka inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning samas kindlustada keskkonna kaitsmine. Selleks tuleb järgida ettevaatuspõhimõtet. Käesolev määrus peaks tagama tootjate kohustuse tõestada, et toodetavad või turule lastavad farmakoloogilised toimeained või veterinaarravimid ei avalda kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Müügiloa andmise tsentraliseeritud menetlus, mille puhul müügiluba on kehtiv kogu liidu territooriumil, peaks olema kohustuslik muu hulgas selliste ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid või mis koosnevad koetehnoloogia abil saadud kudedest või rakkudest või sisaldavad neid. Samal ajal tuleks veterinaarravimite võimalikult hea kättesaadavuse tagamiseks liidus laiendada müügiloa andmise tsentraliseeritud menetluse kohaldamisala, et selle raames oleks võimalik esitada müügiloa taotlusi mis tahes veterinaarravimi, sealhulgas siseriikliku müügiloaga veterinaarravimile vastava geneerilise ravimi kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Müügiloa andmise tsentraliseeritud menetlus, mille puhul müügiluba on kehtiv kogu liidu territooriumil, peaks olema kohustuslik muu hulgas selliste ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid või mis koosnevad koetehnoloogia abil saadud kudedest või rakkudest või sisaldavad neid. Samal ajal tuleks veterinaarravimite võimalikult hea kättesaadavuse tagamiseks liidus laiendada müügiloa andmise tsentraliseeritud menetluse kohaldamisala, et selle raames oleks võimalik esitada müügiloa taotlusi mis tahes veterinaarravimi, sealhulgas siseriikliku müügiloaga veterinaarravimile vastava geneerilise ravimi kohta.

| (9) | Müügiloa andmise tsentraliseeritud menetlus, mille puhul müügiluba on kehtiv kogu liidu territooriumil, peaks olema kohustuslik muu hulgas selliste ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid või mis koosnevad koetehnoloogia abil saadud kudedest või rakkudest või sisaldavad neid. Samal ajal tuleks veterinaarravimite võimalikult hea kättesaadavuse tagamiseks liidus laiendada müügiloa andmise tsentraliseeritud menetluse kohaldamisala, et selle raames oleks võimalik esitada müügiloa taotlusi mis tahes veterinaarravimi, sealhulgas siseriikliku müügiloaga veterinaarravimile vastava geneerilise ravimi kohta.
  Tsentraliseeritud menetluse kasutamist tuleks soodustada kõigi vahenditega, eeskätt lihtsustades selle kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). |
| --- | --- |

(9)

Müügiloa andmise tsentraliseeritud menetlus, mille puhul müügiluba on kehtiv kogu liidu territooriumil, peaks olema kohustuslik muu hulgas selliste ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid või mis koosnevad koetehnoloogia abil saadud kudedest või rakkudest või sisaldavad neid. Samal ajal tuleks veterinaarravimite võimalikult hea kättesaadavuse tagamiseks liidus laiendada müügiloa andmise tsentraliseeritud menetluse kohaldamisala, et selle raames oleks võimalik esitada müügiloa taotlusi mis tahes veterinaarravimi, sealhulgas siseriikliku müügiloaga veterinaarravimile vastava geneerilise ravimi kohta.
  Tsentraliseeritud menetluse kasutamist tuleks soodustada kõigi vahenditega, eeskätt lihtsustades selle kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd).

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Kui liikmesriigi või komisjoni hinnangul on põhjust arvata, et veterinaarravim võib kujutada tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, tuleks läbi viia asjaomase ravimi teaduslik hindamine liidu tasandil ning seejärel võtta üldise kasulikkuse ja riski hindamise alusel vastu vaidlusalust küsimust käsitlev ühtne otsus, mis on asjaomastele liikmesriikidele siduv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Kui liikmesriigi või komisjoni hinnangul on põhjust arvata, et veterinaarravim võib kujutada tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, tuleks läbi viia asjaomase ravimi teaduslik hindamine liidu tasandil ning seejärel võtta üldise kasulikkuse ja riski hindamise alusel vastu vaidlusalust küsimust käsitlev ühtne otsus, mis on asjaomastele liikmesriikidele siduv.

| (14) | Kui liikmesriigi või komisjoni hinnangul on põhjust arvata, et veterinaarravim võib kujutada tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, tuleks läbi viia asjaomase ravimi teaduslik hindamine liidu tasandil ning seejärel võtta üldise kasulikkuse ja riski hindamise alusel vastu vaidlusalust küsimust käsitlev ühtne otsus, mis on asjaomastele liikmesriikidele siduv.
  Veterinaarravimitele loa andmise menetlust tuleks kohandada nii, et kõrvaldatakse muud haldusmenetlused, mis võiksid takistada uute ravimite tuvastamiseks tehtava teadustöö ja innovatsiooni arengut. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriigi või komisjoni hinnangul on põhjust arvata, et veterinaarravim võib kujutada tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, tuleks läbi viia asjaomase ravimi teaduslik hindamine liidu tasandil ning seejärel võtta üldise kasulikkuse ja riski hindamise alusel vastu vaidlusalust küsimust käsitlev ühtne otsus, mis on asjaomastele liikmesriikidele siduv.
  Veterinaarravimitele loa andmise menetlust tuleks kohandada nii, et kõrvaldatakse muud haldusmenetlused, mis võiksid takistada uute ravimite tuvastamiseks tehtava teadustöö ja innovatsiooni arengut.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Siiski võib esineda olukordi, kus ükski müügiloaga veterinaarravim ei ole kättesaadav. Sellisel juhul peaks veterinaararstidel erandkorras olema õigus kirjutada nende hoole all olevate loomade jaoks välja muid ravimeid kooskõlas rangete eeskirjadega ja üksnes loomade tervise või heaolu huvides. Toiduloomade puhul peaksid veterinaararstid tagama, et nähakse ette asjakohane keeluaeg, et vältida asjaomaste ravimite kahjulike jääkide sattumist toiduahelasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Siiski võib esineda olukordi, kus ükski müügiloaga veterinaarravim ei ole kättesaadav. Sellisel juhul peaks veterinaararstidel erandkorras olema õigus kirjutada nende hoole all olevate loomade jaoks välja muid ravimeid kooskõlas rangete eeskirjadega ja üksnes loomade tervise või heaolu huvides. Toiduloomade puhul peaksid veterinaararstid tagama, et nähakse ette asjakohane keeluaeg, et vältida asjaomaste ravimite kahjulike jääkide sattumist toiduahelasse.

| (17) | Siiski võib esineda olukordi, kus ükski müügiloaga veterinaarravim ei ole kättesaadav. Sellisel juhul peaks veterinaararstidel erandkorras olema õigus kirjutada nende hoole all olevate loomade jaoks välja muid ravimeid kooskõlas rangete eeskirjadega ja üksnes loomade tervise või heaolu huvides.
  Sellistel puhkudel võib inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid kasutada ainult juhul, kui need on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa.
  Toiduloomade puhul peaksid veterinaararstid tagama, et nähakse ette asjakohane keeluaeg, et vältida asjaomaste ravimite kahjulike jääkide sattumist toiduahelasse
  , mistõttu toiduloomadele antibiootikumide manustamisel tuleks olla eriti hoolikas
  . |
| --- | --- |

(17)

Siiski võib esineda olukordi, kus ükski müügiloaga veterinaarravim ei ole kättesaadav. Sellisel juhul peaks veterinaararstidel erandkorras olema õigus kirjutada nende hoole all olevate loomade jaoks välja muid ravimeid kooskõlas rangete eeskirjadega ja üksnes loomade tervise või heaolu huvides.
  Sellistel puhkudel võib inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid kasutada ainult juhul, kui need on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa.
  Toiduloomade puhul peaksid veterinaararstid tagama, et nähakse ette asjakohane keeluaeg, et vältida asjaomaste ravimite kahjulike jääkide sattumist toiduahelasse
  , mistõttu toiduloomadele antibiootikumide manustamisel tuleks olla eriti hoolikas
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada erandjuhul kasutada müügiloata veterinaarravimit, kui see on vajalik liidu loetelusse kantud haiguste vastu võitlemiseks või kui seda nõuab liikmesriigis valitsev tervisealane olukord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada erandjuhul kasutada müügiloata veterinaarravimit, kui see on vajalik liidu loetelusse kantud haiguste vastu võitlemiseks või kui seda nõuab liikmesriigis valitsev tervisealane olukord.

| (18) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada erandjuhul
  ajutiselt
  kasutada müügiloata veterinaarravimit, kui see on vajalik liidu loetelusse kantud
  haiguste või uute
  haiguste vastu võitlemiseks või kui seda nõuab liikmesriigis valitsev tervisealane olukord. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada erandjuhul
  ajutiselt
  kasutada müügiloata veterinaarravimit, kui see on vajalik liidu loetelusse kantud
  haiguste või uute
  haiguste vastu võitlemiseks või kui seda nõuab liikmesriigis valitsev tervisealane olukord.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (15) on kehtestatud teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitlevad sätted, mis rajanevad asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetel. Kõnealune direktiiv ei hõlma veterinaarravimite kliinilisi uuringuid. Veterinaarravimite ohutuse ja efektiivsuse kohta olulist teavet
  andvad kliinilised uuringud tuleks kavandada
  ja
  läbi viia
  nii, et võimalikult rahuldavad tulemused saavutatakse võimalikult väikese arvu loomade kasutamisega ning
  rakendatakse meetodeid
  ,
  mille puhul
  loomadele valu,
  kannatuse
  või stressi
  põhjustamine on kõige vähem tõenäoline
  ja
  mille puhul võetakse
  arvesse direktiiviga 2010/63/EL kehtestatud põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (15) on kehtestatud teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitlevad sätted, mis rajanevad asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetel. Kõnealune direktiiv ei hõlma veterinaarravimite kliinilisi uuringuid. Veterinaarravimite ohutuse ja efektiivsuse kohta olulist teavet
  andvad kliinilised uuringud tuleks kavandada
  ja
  läbi viia
  nii, et võimalikult rahuldavad tulemused saavutatakse võimalikult väikese arvu loomade kasutamisega ning
  rakendatakse meetodeid
  ,
  mille puhul
  loomadele valu,
  kannatuse
  või stressi
  põhjustamine on kõige vähem tõenäoline
  ja
  mille puhul võetakse
  arvesse direktiiviga 2010/63/EL kehtestatud põhimõtteid.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (15) on kehtestatud teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitlevad sätted, mis rajanevad asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetel. Kõnealune direktiiv ei hõlma veterinaarravimite kliinilisi uuringuid. Veterinaarravimite ohutuse ja efektiivsuse kohta olulist teavet
  andvate kliiniliste uuringute kavandamist
  ja
  läbiviimist tuleks optimeerida
  nii, et võimalikult rahuldavad tulemused saavutatakse võimalikult väikese arvu loomade kasutamisega ning
  uurimismeetodid tuleks kavandada selliselt
  ,
  et vältida
  loomadele valu,
  kannatuste
  või stressi
  põhjustamist
  ja
  võtta
  arvesse direktiiviga 2010/63/EL kehtestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (15) on kehtestatud teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitlevad sätted, mis rajanevad asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetel. Kõnealune direktiiv ei hõlma veterinaarravimite kliinilisi uuringuid. Veterinaarravimite ohutuse ja efektiivsuse kohta olulist teavet
  andvate kliiniliste uuringute kavandamist
  ja
  läbiviimist tuleks optimeerida
  nii, et võimalikult rahuldavad tulemused saavutatakse võimalikult väikese arvu loomade kasutamisega ning
  uurimismeetodid tuleks kavandada selliselt
  ,
  et vältida
  loomadele valu,
  kannatuste
  või stressi
  põhjustamist
  ja
  võtta
  arvesse direktiiviga 2010/63/EL kehtestatud põhimõtteid.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Ettevõtjate huvi töötada välja veterinaarravimeid piiratud turgude jaoks on väike. Sellistel turgudel veterinaarravimite kättesaadavuse edendamiseks liidus peaks
  mõnel juhul
  olema võimalik anda müügiluba ka juhul, kui täielikku taotlustoimikut ei ole esitatud, tuginedes asjaomast olukorda iseloomustava kasulikkuse ja riski suhte hindamisele ning nähes vajaduse korral ette konkreetsed kohustused. Eelkõige peaks see olema võimalik veterinaarravimite puhul, mida kasutatakse vähemtähtsatel liikidel või selliste haiguste raviks või ärahoidmiseks, mida esineb harva või piiratud geograafilistel aladel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Ettevõtjate huvi töötada välja veterinaarravimeid piiratud turgude jaoks on väike. Sellistel turgudel veterinaarravimite kättesaadavuse edendamiseks liidus peaks
  mõnel juhul
  olema võimalik anda müügiluba ka juhul, kui täielikku taotlustoimikut ei ole esitatud, tuginedes asjaomast olukorda iseloomustava kasulikkuse ja riski suhte hindamisele ning nähes vajaduse korral ette konkreetsed kohustused. Eelkõige peaks see olema võimalik veterinaarravimite puhul, mida kasutatakse vähemtähtsatel liikidel või selliste haiguste raviks või ärahoidmiseks, mida esineb harva või piiratud geograafilistel aladel.

| (23) | Ettevõtjate huvi töötada välja veterinaarravimeid piiratud turgude jaoks on väike. Sellistel turgudel veterinaarravimite kättesaadavuse edendamiseks liidus peaks
  erandjuhtudel
  olema võimalik anda müügiluba ka juhul, kui täielikku taotlustoimikut ei ole esitatud, tuginedes asjaomast olukorda iseloomustava kasulikkuse ja riski suhte hindamisele ning nähes vajaduse korral ette konkreetsed kohustused. Eelkõige peaks see olema võimalik veterinaarravimite puhul, mida kasutatakse vähemtähtsatel liikidel või selliste haiguste raviks või ärahoidmiseks, mida esineb harva või piiratud geograafilistel aladel.
  Selliseid ravimeid tuleks kasutada üksnes retsepti alusel. |
| --- | --- |

(23)

Ettevõtjate huvi töötada välja veterinaarravimeid piiratud turgude jaoks on väike. Sellistel turgudel veterinaarravimite kättesaadavuse edendamiseks liidus peaks
  erandjuhtudel
  olema võimalik anda müügiluba ka juhul, kui täielikku taotlustoimikut ei ole esitatud, tuginedes asjaomast olukorda iseloomustava kasulikkuse ja riski suhte hindamisele ning nähes vajaduse korral ette konkreetsed kohustused. Eelkõige peaks see olema võimalik veterinaarravimite puhul, mida kasutatakse vähemtähtsatel liikidel või selliste haiguste raviks või ärahoidmiseks, mida esineb harva või piiratud geograafilistel aladel.
  Selliseid ravimeid tuleks kasutada üksnes retsepti alusel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Katsed, eelkliinilised ja kliinilised uuringud on ettevõtjate jaoks suur investeering, mis on vajalik müügiloa taotluses nõutavate andmete esitamiseks või veterinaarravimis sisalduva farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kindlaksmääramiseks. Kõnealune investeering peaks olema kaitstud, et soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning tagada vajalike veterinaarravimite kättesaadavus liidus. Seepärast peaksid ametile või pädevale asutusele esitatavad andmed olema kaitstud nii, et teised taotlejad ei saaks neid kasutada. See kaitse peaks konkurentsi võimaldamise huvides olema siiski ajaliselt piiratud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Katsed, eelkliinilised ja kliinilised uuringud on ettevõtjate jaoks suur investeering, mis on vajalik müügiloa taotluses nõutavate andmete esitamiseks või veterinaarravimis sisalduva farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kindlaksmääramiseks. Kõnealune investeering peaks olema kaitstud, et soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning tagada vajalike veterinaarravimite kättesaadavus liidus. Seepärast peaksid ametile või pädevale asutusele esitatavad andmed olema kaitstud nii, et teised taotlejad ei saaks neid kasutada. See kaitse peaks konkurentsi võimaldamise huvides olema siiski ajaliselt piiratud.

| (25) | Katsed, eelkliinilised ja kliinilised uuringud on ettevõtjate jaoks suur investeering, mis on vajalik müügiloa taotluses nõutavate andmete esitamiseks või veterinaarravimis sisalduva farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kindlaksmääramiseks. Kõnealune investeering peaks olema kaitstud,
  eelkõige seoses veterinaarravimitega, mis on ette nähtud vähe levinud liikide jaoks, ja antimikroobikumidega,
  et soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning tagada vajalike veterinaarravimite kättesaadavus liidus. Seepärast peaksid ametile või pädevale asutusele esitatavad andmed olema kaitstud nii, et teised taotlejad ei saaks neid kasutada. See kaitse peaks konkurentsi võimaldamise huvides olema siiski ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(25)

Katsed, eelkliinilised ja kliinilised uuringud on ettevõtjate jaoks suur investeering, mis on vajalik müügiloa taotluses nõutavate andmete esitamiseks või veterinaarravimis sisalduva farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kindlaksmääramiseks. Kõnealune investeering peaks olema kaitstud,
  eelkõige seoses veterinaarravimitega, mis on ette nähtud vähe levinud liikide jaoks, ja antimikroobikumidega,
  et soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning tagada vajalike veterinaarravimite kättesaadavus liidus. Seepärast peaksid ametile või pädevale asutusele esitatavad andmed olema kaitstud nii, et teised taotlejad ei saaks neid kasutada. See kaitse peaks konkurentsi võimaldamise huvides olema siiski ajaliselt piiratud.

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Uurimistööd tuleks stimuleerida mitte üksnes uuenduslike toimeainete kaubanduskaitsega, vaid kaitstes ka suuremaid investeeringuid andmetesse, mis genereeritakse olemasoleva veterinaarravimi täiustamiseks või turul hoidmiseks. Sellisel juhul saaks kaitseperioodist kasu üksnes uus andmepakett, mitte aga toimeaine või mis tahes kaasnev toode. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Uurimistööd tuleks stimuleerida mitte üksnes uuenduslike toimeainete kaubanduskaitsega, vaid kaitstes ka suuremaid investeeringuid andmetesse, mis genereeritakse olemasoleva veterinaarravimi täiustamiseks või turul hoidmiseks. Sellisel juhul saaks kaitseperioodist kasu üksnes uus andmepakett, mitte aga toimeaine või mis tahes kaasnev toode.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | On teada, et ravimi võimalik mõju keskkonnale võib sõltuda kasutatavast kogusest ja sellele vastavast keskkonda sattuda võiva farmakoloogilise toimeaine kogusest. Seepärast on juhul, kui on olemas tõendid selle kohta, et esitatava müügiloa taotluses käsitletava geneerilise ravimi mõni koostisaine kujutab ohtu keskkonnale, asjakohane nõuda keskkonna kaitsmise huvides andmeid selle koostisaine võimaliku keskkonnale avalduva mõju kohta. Sellisel juhul peaksid taotlejad püüdma kõnealuste andmete saamiseks oma jõupingutused ühendada, et vähendada kulusid ja selgroogsete loomadega tehtavate katsete mahtu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

On teada, et ravimi võimalik mõju keskkonnale võib sõltuda kasutatavast kogusest ja sellele vastavast keskkonda sattuda võiva farmakoloogilise toimeaine kogusest. Seepärast on juhul, kui on olemas tõendid selle kohta, et esitatava müügiloa taotluses käsitletava geneerilise ravimi mõni koostisaine kujutab ohtu keskkonnale, asjakohane nõuda keskkonna kaitsmise huvides andmeid selle koostisaine võimaliku keskkonnale avalduva mõju kohta. Sellisel juhul peaksid taotlejad püüdma kõnealuste andmete saamiseks oma jõupingutused ühendada, et vähendada kulusid ja selgroogsete loomadega tehtavate katsete mahtu.

| (27) | On teada, et ravimi võimalik mõju keskkonnale võib sõltuda kasutatavast kogusest ja sellele vastavast keskkonda sattuda võiva farmakoloogilise toimeaine kogusest. Seepärast on juhul, kui on olemas tõendid selle kohta, et esitatava müügiloa taotluses käsitletava geneerilise ravimi mõni koostisaine kujutab ohtu keskkonnale, asjakohane nõuda keskkonna kaitsmise huvides andmeid selle koostisaine võimaliku keskkonnale avalduva mõju kohta. Sellisel juhul peaksid taotlejad püüdma kõnealuste andmete saamiseks oma jõupingutused ühendada, et vähendada kulusid ja selgroogsete loomadega tehtavate katsete mahtu.
  Praegune mõjuhinnangu süsteem toob kaasa ainete keskkonnaomaduste korduvad ja potentsiaalselt lahknevad hindamised. Selle tõttu võidakse keskkonnale sarnast mõju avaldavate ravimite kohta langetada erinevaid otsuseid, eeskätt ravimite puhul, millele anti müügiluba enne keskkonnamõju hindamise läbiviimist. Veterinaarmeditsiinis kasutatavate ravimite toimeainete keskkonnaomaduste monograafia süsteemi kaudu toimuva ühtse tsentraliseeritud hindamise kehtestamine võib olla üks alternatiivne võimalus. Seepärast peaks komisjon esitama võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse monograafiate teostatavust ja selle meetodi võimalikke alternatiive. |
| --- | --- |

(27)

On teada, et ravimi võimalik mõju keskkonnale võib sõltuda kasutatavast kogusest ja sellele vastavast keskkonda sattuda võiva farmakoloogilise toimeaine kogusest. Seepärast on juhul, kui on olemas tõendid selle kohta, et esitatava müügiloa taotluses käsitletava geneerilise ravimi mõni koostisaine kujutab ohtu keskkonnale, asjakohane nõuda keskkonna kaitsmise huvides andmeid selle koostisaine võimaliku keskkonnale avalduva mõju kohta. Sellisel juhul peaksid taotlejad püüdma kõnealuste andmete saamiseks oma jõupingutused ühendada, et vähendada kulusid ja selgroogsete loomadega tehtavate katsete mahtu.
  Praegune mõjuhinnangu süsteem toob kaasa ainete keskkonnaomaduste korduvad ja potentsiaalselt lahknevad hindamised. Selle tõttu võidakse keskkonnale sarnast mõju avaldavate ravimite kohta langetada erinevaid otsuseid, eeskätt ravimite puhul, millele anti müügiluba enne keskkonnamõju hindamise läbiviimist. Veterinaarmeditsiinis kasutatavate ravimite toimeainete keskkonnaomaduste monograafia süsteemi kaudu toimuva ühtse tsentraliseeritud hindamise kehtestamine võib olla üks alternatiivne võimalus. Seepärast peaks komisjon esitama võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse monograafiate teostatavust ja selle meetodi võimalikke alternatiive.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Vastavalt direktiivile 2010/63/EL tuleb selgroogsete loomadega tehtavad katsed asendada või neid piirata või täiustada. Seepärast peaks käesoleva määruse rakendamine igal võimalikul juhul põhinema toodete tervise- ja keskkonnaohtlikkuse hindamiseks sobivate alternatiivsete katsemeetodite kasutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Vastavalt direktiivile 2010/63/EL tuleb selgroogsete loomadega tehtavad katsed asendada või neid piirata või täiustada. Seepärast peaks käesoleva määruse rakendamine igal võimalikul juhul põhinema toodete tervise- ja keskkonnaohtlikkuse hindamiseks sobivate alternatiivsete katsemeetodite kasutamisel.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | On teada, et mõnel juhul ei piisa riskijuhtimisotsuse tegemiseks üksnes teadusliku riskihindamise käigus saadud teabest ning arvesse tuleks võtta ka muid asjakohaseid tegureid, sealhulgas ühiskondlikke, majanduslikke, eetilisi ning keskkonna ja heaoluga seotud tegureid, samuti kontrollide teostatavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

On teada, et mõnel juhul ei piisa riskijuhtimisotsuse tegemiseks üksnes teadusliku riskihindamise käigus saadud teabest ning arvesse tuleks võtta ka muid asjakohaseid tegureid, sealhulgas ühiskondlikke, majanduslikke, eetilisi ning keskkonna ja heaoluga seotud tegureid, samuti kontrollide teostatavust.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Teatud olukorras, kus esineb märkimisväärne oht loomade või inimeste tervisele, ent teaduslik ebakindlus püsib, võib võtta asjakohaseid meetmeid, võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamise lepingu artikli 5 lõiget 7, mida liidu kontekstis on tõlgendatud komisjoni teatises ettevaatusprintsiibi kohta (17). Kõnealuses olukorras peaksid liikmesriigid või komisjon püüdma hankida vajalikku lisateavet asjaomase ohu objektiivsemaks hindamiseks ning vastavalt sellele vaatama võetud meetme mõistliku aja jooksul uuesti läbi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Teatud olukorras, kus esineb märkimisväärne oht loomade või inimeste tervisele, ent teaduslik ebakindlus püsib, võib võtta asjakohaseid meetmeid, võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamise lepingu artikli 5 lõiget 7, mida liidu kontekstis on tõlgendatud komisjoni teatises ettevaatusprintsiibi kohta (17). Kõnealuses olukorras peaksid liikmesriigid või komisjon püüdma hankida vajalikku lisateavet asjaomase ohu objektiivsemaks hindamiseks ning vastavalt sellele vaatama võetud meetme mõistliku aja jooksul uuesti läbi.

| (32) | Teatud olukorras, kus esineb märkimisväärne oht loomade või inimeste tervisele
  või keskkonnale
  , ent teaduslik ebakindlus püsib, võib võtta asjakohaseid meetmeid, võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamise lepingu artikli 5 lõiget 7, mida liidu kontekstis on tõlgendatud komisjoni teatises ettevaatusprintsiibi kohta (17). Sellises olukorras peaksid liikmesriigid või komisjon püüdma hankida vajalikku lisateavet asjaomase ohu objektiivsemaks hindamiseks ning vastavalt sellele vaatama võetud meetme mõistliku aja jooksul uuesti läbi. |
| --- | --- |

(32)

Teatud olukorras, kus esineb märkimisväärne oht loomade või inimeste tervisele
  või keskkonnale
  , ent teaduslik ebakindlus püsib, võib võtta asjakohaseid meetmeid, võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamise lepingu artikli 5 lõiget 7, mida liidu kontekstis on tõlgendatud komisjoni teatises ettevaatusprintsiibi kohta (17). Sellises olukorras peaksid liikmesriigid või komisjon püüdma hankida vajalikku lisateavet asjaomase ohu objektiivsemaks hindamiseks ning vastavalt sellele vaatama võetud meetme mõistliku aja jooksul uuesti läbi.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Resistentsus inimtervishoius kasutatavate ravimite ja veterinaarravimite suhtes on nii liidus kui ka mujal maailmas üha suurenev tervishoiuprobleem. Paljusid loomadel kasutatavaid antimikroobikume kasutatakse ka inimesel. Mõned neist antimikroobikumidest on inimese eluohtlike nakkuste ärahoidmisel või ravis
  väga
  olulised. Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks tuleks võtta hulk meetmeid. Tuleb tagada, et
  mikroobivastaste veterinaarravimite märgistus hõlmab asjakohaseid hoiatusi ja juhiseid. Tuleks piirata teatavate uute või väga oluliste
  inimtervishoius kasutatavate
  antimikroobikumide kasutamist veterinaarsektoris nende kasutusviiside puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma
  . Mikroobivastaste veterinaarravimite reklaamimise eeskirju tuleks karmistada ning müügiloa saamise nõuetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkusele ja riskile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Resistentsus inimtervishoius kasutatavate ravimite ja veterinaarravimite suhtes on nii liidus kui ka mujal maailmas üha suurenev tervishoiuprobleem. Paljusid loomadel kasutatavaid antimikroobikume kasutatakse ka inimesel. Mõned neist antimikroobikumidest on inimese eluohtlike nakkuste ärahoidmisel või ravis
  väga
  olulised. Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks tuleks võtta hulk meetmeid. Tuleb tagada, et
  mikroobivastaste veterinaarravimite märgistus hõlmab asjakohaseid hoiatusi ja juhiseid. Tuleks piirata teatavate uute või väga oluliste
  inimtervishoius kasutatavate
  antimikroobikumide kasutamist veterinaarsektoris nende kasutusviiside puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma
  . Mikroobivastaste veterinaarravimite reklaamimise eeskirju tuleks karmistada ning müügiloa saamise nõuetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkusele ja riskile.

| (33) | Resistentsus inimtervishoius kasutatavate ravimite ja veterinaarravimite suhtes on nii liidus kui ka mujal maailmas üha suurenev tervishoiuprobleem
  , millega seetõttu kaasneb liikmesriikide ja kõigi asjaomaste osalejate ühine vastutus
  . Paljusid loomadel kasutatavaid antimikroobikume kasutatakse ka inimesel. Mõned neist antimikroobikumidest on inimese eluohtlike nakkuste ärahoidmisel või ravis
  äärmiselt
  olulised
  ning nende kasutamine loomadel tuleks turustamisloa tingimustest sõltumata keelata
  . Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks tuleks võtta hulk meetmeid. Tuleb tagada, et
  meetmeid rakendatakse proportsionaalselt nii inim- kui ka veterinaartervishoius ning et mikroobivastaste
  inimtervishoius kasutatavate
  ja veterinaarravimite märgistus hõlmab asjakohaseid hoiatusi ja juhiseid
  . Mikroobivastaste veterinaarravimite reklaamimise eeskirju tuleks karmistada ning müügiloa saamise nõuetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkusele ja riskile. |
| --- | --- |

(33)

Resistentsus inimtervishoius kasutatavate ravimite ja veterinaarravimite suhtes on nii liidus kui ka mujal maailmas üha suurenev tervishoiuprobleem
  , millega seetõttu kaasneb liikmesriikide ja kõigi asjaomaste osalejate ühine vastutus
  . Paljusid loomadel kasutatavaid antimikroobikume kasutatakse ka inimesel. Mõned neist antimikroobikumidest on inimese eluohtlike nakkuste ärahoidmisel või ravis
  äärmiselt
  olulised
  ning nende kasutamine loomadel tuleks turustamisloa tingimustest sõltumata keelata
  . Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks tuleks võtta hulk meetmeid. Tuleb tagada, et
  meetmeid rakendatakse proportsionaalselt nii inim- kui ka veterinaartervishoius ning et mikroobivastaste
  inimtervishoius kasutatavate
  ja veterinaarravimite märgistus hõlmab asjakohaseid hoiatusi ja juhiseid
  . Mikroobivastaste veterinaarravimite reklaamimise eeskirju tuleks karmistada ning müügiloa saamise nõuetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkusele ja riskile.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34a) | Antimikroobikumide tavapärane profülaktiline ja metafülaktiline kasutamine toiduloomade rühmadel tuleks lõpetada. Haigusi peaksid aitama vältida mitte antimikroobikumid, vaid eeskujulik hügieen, loomakasvatus ja loomade majutamine ning usaldusväärsed majandamistavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34a)

Antimikroobikumide tavapärane profülaktiline ja metafülaktiline kasutamine toiduloomade rühmadel tuleks lõpetada. Haigusi peaksid aitama vältida mitte antimikroobikumid, vaid eeskujulik hügieen, loomakasvatus ja loomade majutamine ning usaldusväärsed majandamistavad.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Mitme mikroobivastase toimeaine kombineeritud kasutamine võib kujutada antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel iseäranis suurt ohtu. Seepärast tuleks mikroobivastaste toimeainete kombinatsioon kiita heaks üksnes juhul, kui tõendatakse, et asjaomase kombinatsiooni kasulikkuse ja riski suhe on soodne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Mitme mikroobivastase toimeaine kombineeritud kasutamine võib kujutada antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel iseäranis suurt ohtu. Seepärast tuleks mikroobivastaste toimeainete kombinatsioon kiita heaks üksnes juhul, kui tõendatakse, et asjaomase kombinatsiooni kasulikkuse ja riski suhe on soodne.

| (35) | Mitme mikroobivastase toimeaine kombineeritud kasutamine võib kujutada antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel iseäranis suurt ohtu. Seepärast tuleks mikroobivastaste toimeainete kombinatsioon
  erandkorras
  kiita heaks üksnes juhul, kui tõendatakse, et asjaomase kombinatsiooni kasulikkuse ja riski suhe on
  pikas perspektiivis
  soodne. |
| --- | --- |

(35)

Mitme mikroobivastase toimeaine kombineeritud kasutamine võib kujutada antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel iseäranis suurt ohtu. Seepärast tuleks mikroobivastaste toimeainete kombinatsioon
  erandkorras
  kiita heaks üksnes juhul, kui tõendatakse, et asjaomase kombinatsiooni kasulikkuse ja riski suhe on
  pikas perspektiivis
  soodne.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Uute antimikroobikumide väljatöötamisel ei ole suudetud sammu pidada olemasolevate antimikroobikumide vastase resistentsuse levikuga. Kuna uute antimikroobikumide väljatöötamisel on innovatsioon piiratud, siis on oluline, et olemasolevate antimikroobikumide efektiivsus säiliks võimalikult kaua. Antimikroobikumide kasutamine veterinaarravimites võib kiirendada resistentsete mikroorganismide ilmumist ja levikut ning takistada juba praegu arvuliselt piiratud olemasolevate antimikroobikumide tõhusat kasutamist inimese nakkuste ravis. Seepärast ei tohiks lubada antimikroobikumide väärkasutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Uute antimikroobikumide väljatöötamisel ei ole suudetud sammu pidada olemasolevate antimikroobikumide vastase resistentsuse levikuga. Kuna uute antimikroobikumide väljatöötamisel on innovatsioon piiratud, siis on oluline, et olemasolevate antimikroobikumide efektiivsus säiliks võimalikult kaua. Antimikroobikumide kasutamine veterinaarravimites võib kiirendada resistentsete mikroorganismide ilmumist ja levikut ning takistada juba praegu arvuliselt piiratud olemasolevate antimikroobikumide tõhusat kasutamist inimese nakkuste ravis. Seepärast ei tohiks lubada antimikroobikumide väärkasutust.

| (36) | Uute antimikroobikumide väljatöötamisel ei ole suudetud sammu pidada olemasolevate antimikroobikumide vastase resistentsuse levikuga. Kuna uute antimikroobikumide väljatöötamisel on innovatsioon piiratud, siis on oluline, et olemasolevate antimikroobikumide efektiivsus säiliks võimalikult kaua. Antimikroobikumide kasutamine ravimites võib kiirendada resistentsete mikroorganismide ilmumist ja levikut ning takistada juba praegu arvuliselt piiratud olemasolevate antimikroobikumide tõhusat kasutamist inimese nakkuste ravis. Seepärast ei tohiks lubada antimikroobikumide väärkasutust.
  Ennetavat ravi antimikroobikumidega tuleks rangemalt reguleerida ning soovitada seda ainult teatud täpselt määratletud juhtudel, vastavalt loomade tervisega, bioohutusega ja toitumisega seotud vajadustele. |
| --- | --- |

(36)

Uute antimikroobikumide väljatöötamisel ei ole suudetud sammu pidada olemasolevate antimikroobikumide vastase resistentsuse levikuga. Kuna uute antimikroobikumide väljatöötamisel on innovatsioon piiratud, siis on oluline, et olemasolevate antimikroobikumide efektiivsus säiliks võimalikult kaua. Antimikroobikumide kasutamine ravimites võib kiirendada resistentsete mikroorganismide ilmumist ja levikut ning takistada juba praegu arvuliselt piiratud olemasolevate antimikroobikumide tõhusat kasutamist inimese nakkuste ravis. Seepärast ei tohiks lubada antimikroobikumide väärkasutust.
  Ennetavat ravi antimikroobikumidega tuleks rangemalt reguleerida ning soovitada seda ainult teatud täpselt määratletud juhtudel, vastavalt loomade tervisega, bioohutusega ja toitumisega seotud vajadustele.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Et säilitada võimalikult kaua teatavate antimikroobikumide efektiivsust inimese nakkuste ravis,
  võib olla
  vajalik näha ette selliste antimikroobikumide kasutamine üksnes inimesel.
  Seepärast
  peaks olema võimalik otsustada ameti teaduslike soovituste põhjal, et teatavad antimikroobikumid ei tohiks olla veterinaarsektoris turul kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Et säilitada võimalikult kaua teatavate antimikroobikumide efektiivsust inimese nakkuste ravis,
  võib olla
  vajalik näha ette selliste antimikroobikumide kasutamine üksnes inimesel.
  Seepärast
  peaks olema võimalik otsustada ameti teaduslike soovituste põhjal, et teatavad antimikroobikumid ei tohiks olla veterinaarsektoris turul kättesaadavad.

| (37) | Et säilitada võimalikult kaua teatavate antimikroobikumide efektiivsust inimese nakkuste ravis,
  on
  vajalik näha ette selliste antimikroobikumide kasutamine üksnes inimesel.
  Miinimumnõudena peaks see põhimõte kehtima Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) määratletud kõige esmavajalikumate ja esmatähtsamate antimikroobikumide suhtes. Lisaks
  peaks olema võimalik otsustada ameti teaduslike soovituste põhjal, et teatavad
  muud kriitiliselt tähtsad
  antimikroobikumid ei tohiks olla veterinaarsektoris turul kättesaadavad. |
| --- | --- |

(37)

Et säilitada võimalikult kaua teatavate antimikroobikumide efektiivsust inimese nakkuste ravis,
  on
  vajalik näha ette selliste antimikroobikumide kasutamine üksnes inimesel.
  Miinimumnõudena peaks see põhimõte kehtima Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) määratletud kõige esmavajalikumate ja esmatähtsamate antimikroobikumide suhtes. Lisaks
  peaks olema võimalik otsustada ameti teaduslike soovituste põhjal, et teatavad
  muud kriitiliselt tähtsad
  antimikroobikumid ei tohiks olla veterinaarsektoris turul kättesaadavad.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37a) | Kuna resistentsus inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite suhtes on ELis ja kogu maailmas üha kasvav terviseprobleem, tuleb võtta meetmeid ka inimtervishoius, näiteks vahendi näol, millega stimuleerida inimtarbeks uute antibiootikumide väljatöötamist sarnaselt käesolevas määruses juba tehtud ettepanekule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37a)

Kuna resistentsus inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite suhtes on ELis ja kogu maailmas üha kasvav terviseprobleem, tuleb võtta meetmeid ka inimtervishoius, näiteks vahendi näol, millega stimuleerida inimtarbeks uute antibiootikumide väljatöötamist sarnaselt käesolevas määruses juba tehtud ettepanekule.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Antimikroobikumide ebaõige manustamine ja kasutamine kujutab ohtu inimeste ja loomade tervisele. Seepärast peaksid mikroobivastased veterinaarravimid olema kättesaadavad üksnes veterinaarravimi retsepti alusel. Retsepti väljakirjutamise õigusega isikutel on oluline roll antimikroobikumide aruka kasutamise tagamisel
  ning sellest tulenevalt ei tohiks
  neid selliste ravimite väljakirjutamisel otseselt või kaudselt mõjutada majanduslikud kaalutlused. Seepärast tuleks piirata selliste
  tervishoiutöötajate
  välja kirjutatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kogust nii, et see vastaks nende hoole all olevate loomade ravimiseks vajalikule kogusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Antimikroobikumide ebaõige manustamine ja kasutamine kujutab ohtu inimeste ja loomade tervisele. Seepärast peaksid mikroobivastased veterinaarravimid olema kättesaadavad üksnes veterinaarravimi retsepti alusel. Retsepti väljakirjutamise õigusega isikutel on oluline roll antimikroobikumide aruka kasutamise tagamisel
  ning sellest tulenevalt ei tohiks
  neid selliste ravimite väljakirjutamisel otseselt või kaudselt mõjutada majanduslikud kaalutlused. Seepärast tuleks piirata selliste
  tervishoiutöötajate
  välja kirjutatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kogust nii, et see vastaks nende hoole all olevate loomade ravimiseks vajalikule kogusele.

| (38) | Antimikroobikumide ebaõige manustamine ja kasutamine kujutab ohtu inimeste ja loomade tervisele. Seepärast peaksid mikroobivastased veterinaarravimid olema kättesaadavad üksnes veterinaarravimi retsepti alusel. Retsepti väljakirjutamise õigusega isikutel on oluline roll antimikroobikumide aruka kasutamise tagamisel
  . Veterinaararstide kutsealases käitumisjuhendis on sätestatud nende juriidiline kohustus tagada veterinaarravimite vastutustundlik kasutamine.
  Neid
  ei tohiks
  selliste ravimite väljakirjutamisel otseselt või kaudselt mõjutada majanduslikud kaalutlused.
  Loomatervishoiu sektor ja veterinaararstid peaksid üheskoos edendama ravimite vastutustundlikku kasutamist.
  Seepärast tuleks piirata selliste
  veterinaararstide või teiste siseriikliku õiguse põhjal pädevate isikute
  välja kirjutatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kogust nii, et see vastaks nende hoole all olevate loomade ravimiseks vajalikule kogusele
  , ja ravim välja kirjutada alles pärast looma kliinilist läbivaatust või erandjuhtudel pärast looma tervisliku seisundi pidevat lihtkontrolli tehtud veterinaardiagnostikat
  . |
| --- | --- |

(38)

Antimikroobikumide ebaõige manustamine ja kasutamine kujutab ohtu inimeste ja loomade tervisele. Seepärast peaksid mikroobivastased veterinaarravimid olema kättesaadavad üksnes veterinaarravimi retsepti alusel. Retsepti väljakirjutamise õigusega isikutel on oluline roll antimikroobikumide aruka kasutamise tagamisel
  . Veterinaararstide kutsealases käitumisjuhendis on sätestatud nende juriidiline kohustus tagada veterinaarravimite vastutustundlik kasutamine.
  Neid
  ei tohiks
  selliste ravimite väljakirjutamisel otseselt või kaudselt mõjutada majanduslikud kaalutlused.
  Loomatervishoiu sektor ja veterinaararstid peaksid üheskoos edendama ravimite vastutustundlikku kasutamist.
  Seepärast tuleks piirata selliste
  veterinaararstide või teiste siseriikliku õiguse põhjal pädevate isikute
  välja kirjutatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kogust nii, et see vastaks nende hoole all olevate loomade ravimiseks vajalikule kogusele
  , ja ravim välja kirjutada alles pärast looma kliinilist läbivaatust või erandjuhtudel pärast looma tervisliku seisundi pidevat lihtkontrolli tehtud veterinaardiagnostikat
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38a) | Antimikroobikumide arukas kasutamine on antimikroobikumiresistentsuse probleemi lahendamisel võtmetähtsusega. Liikmesriikidel tuleb kaaluda komisjoni väljatöötatud suuniseid antimikroobikumide arukaks kasutamiseks veterinaarravis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38a)

Antimikroobikumide arukas kasutamine on antimikroobikumiresistentsuse probleemi lahendamisel võtmetähtsusega. Liikmesriikidel tuleb kaaluda komisjoni väljatöötatud suuniseid antimikroobikumide arukaks kasutamiseks veterinaarravis.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38b) | Et hõlbustada antimikroobikumide vastutustundlikku kasutamist, on ilmtingimata vajalik kiire, usaldusväärne ja tõhus veterinaardiagnostika, mis ühelt poolt võimaldab tuvastada haiguse põhjusi ning teiselt poolt testida tundlikkust antibiootikumide suhtes. See lihtsustab õige diagnoosi määramist, võimaldab antimikroobikumide sihipärast kasutamist, aitab kasutada võimalikult vähe kriitiliselt tähtsaid antimikroobikume ning piirab seetõttu antimikroobikumiresistentsuse teket. On selge vajadus edasise innovatsiooni järele konkreetselt laudadiagnostikas, ning vaja on hoolikalt kaaluda, kas antud sektorit tuleks põhjalikumalt ühtlustada ja reguleerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38b)

Et hõlbustada antimikroobikumide vastutustundlikku kasutamist, on ilmtingimata vajalik kiire, usaldusväärne ja tõhus veterinaardiagnostika, mis ühelt poolt võimaldab tuvastada haiguse põhjusi ning teiselt poolt testida tundlikkust antibiootikumide suhtes. See lihtsustab õige diagnoosi määramist, võimaldab antimikroobikumide sihipärast kasutamist, aitab kasutada võimalikult vähe kriitiliselt tähtsaid antimikroobikume ning piirab seetõttu antimikroobikumiresistentsuse teket. On selge vajadus edasise innovatsiooni järele konkreetselt laudadiagnostikas, ning vaja on hoolikalt kaaluda, kas antud sektorit tuleks põhjalikumalt ühtlustada ja reguleerida.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Teatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte hindamisel liidus on oluline võtta arvesse antimikroobikumiresistentsuse kujunemise rahvusvahelist mõõdet.
  Nende ravimite kasutamist piirav mis tahes meede võib mõjutada loomset päritolu toodetega kauplemist või liidu teatavate loomakasvatussektorite konkurentsivõimet. Peale selle võivad resistentsed
  organismid
  kanduda
  liidus
  inimesele
  ja loomadele üle kolmandatest riikidest imporditud loomset päritolu toodete tarbimisel, otsesel kokkupuutel loomade või inimestega kolmandates riikides või muul viisil. Seepärast
  peaksid liidus mikroobivastaste veterinaarravimite kasutamist piiravad meetmed põhinema teaduslikel nõuannetel ning neid tuleks kaaluda kontekstis, mis hõlmab koostööd
  antimikroobikumiresistentsuse
  küsimusega tegelevate kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada sidusus nende riikide ja organisatsioonide tegevuse ja poliitikaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Teatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte hindamisel liidus on oluline võtta arvesse antimikroobikumiresistentsuse kujunemise rahvusvahelist mõõdet.
  Nende ravimite kasutamist piirav mis tahes meede võib mõjutada loomset päritolu toodetega kauplemist või liidu teatavate loomakasvatussektorite konkurentsivõimet. Peale selle võivad resistentsed
  organismid
  kanduda
  liidus
  inimesele
  ja loomadele üle kolmandatest riikidest imporditud loomset päritolu toodete tarbimisel, otsesel kokkupuutel loomade või inimestega kolmandates riikides või muul viisil. Seepärast
  peaksid liidus mikroobivastaste veterinaarravimite kasutamist piiravad meetmed põhinema teaduslikel nõuannetel ning neid tuleks kaaluda kontekstis, mis hõlmab koostööd
  antimikroobikumiresistentsuse
  küsimusega tegelevate kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada sidusus nende riikide ja organisatsioonide tegevuse ja poliitikaga.

| (39) | Teatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte hindamisel liidus on oluline võtta arvesse antimikroobikumiresistentsuse kujunemise rahvusvahelist mõõdet.
  Antimikroobikumiresistentsed
  organismid
  võivad
  liidus
  inimestele
  ja loomadele üle
  kanduda
  kolmandatest riikidest imporditud loomset päritolu toodete tarbimisel, otsesel kokkupuutel loomade või inimestega kolmandates riikides või muul viisil. Seepärast
  peaks liit kooskõlas hiljuti WHO poolt vastu võetud ülemaailmse tegevuskavaga aktiivselt propageerima
  antimikroobikumiresistentsuse
  vastase võitluse rahvusvahelise strateegia koostamist. |
| --- | --- |

(39)

Teatavate mikroobivastaste veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte hindamisel liidus on oluline võtta arvesse antimikroobikumiresistentsuse kujunemise rahvusvahelist mõõdet.
  Antimikroobikumiresistentsed
  organismid
  võivad
  liidus
  inimestele
  ja loomadele üle
  kanduda
  kolmandatest riikidest imporditud loomset päritolu toodete tarbimisel, otsesel kokkupuutel loomade või inimestega kolmandates riikides või muul viisil. Seepärast
  peaks liit kooskõlas hiljuti WHO poolt vastu võetud ülemaailmse tegevuskavaga aktiivselt propageerima
  antimikroobikumiresistentsuse
  vastase võitluse rahvusvahelise strateegia koostamist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Liidu tasandil puuduvad endiselt piisavalt üksikasjalikud ja võrreldavad andmed, mis võimaldaksid kindlaks teha suundumusi ja võimalikke riskitegureid, mille alusel saaks välja töötada meetmeid antimikroobikumiresistentsusest tuleneva ohu piiramiseks ja jälgida juba võetud meetmete mõju. Seepärast on oluline koguda andmeid antimikroobikumide müügi ning loomadel ja inimesel kasutamise kohta, samuti andmeid loomadel, inimesel ja toidus esinevate antimikroobikumiresistentsete organismide kohta. Et tagada kogutud teabe tõhus kasutamine, tuleks kehtestada andmete kogumist ja vahetamist käsitlevad asjakohased eeskirjad. Liikmesriigid peaksid ameti koordineerimisel vastutama antimikroobikumide kasutamisega seotud andmete kogumise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Liidu tasandil puuduvad endiselt piisavalt üksikasjalikud ja võrreldavad andmed, mis võimaldaksid kindlaks teha suundumusi ja võimalikke riskitegureid, mille alusel saaks välja töötada meetmeid antimikroobikumiresistentsusest tuleneva ohu piiramiseks ja jälgida juba võetud meetmete mõju. Seepärast on oluline koguda andmeid antimikroobikumide müügi ning loomadel ja inimesel kasutamise kohta, samuti andmeid loomadel, inimesel ja toidus esinevate antimikroobikumiresistentsete organismide kohta. Et tagada kogutud teabe tõhus kasutamine, tuleks kehtestada andmete kogumist ja vahetamist käsitlevad asjakohased eeskirjad. Liikmesriigid peaksid ameti koordineerimisel vastutama antimikroobikumide kasutamisega seotud andmete kogumise eest.

| (40) | Liidu tasandil puuduvad endiselt piisavalt üksikasjalikud ja võrreldavad andmed, mis võimaldaksid kindlaks teha suundumusi ja võimalikke riskitegureid, mille alusel saaks välja töötada meetmeid antimikroobikumiresistentsusest tuleneva ohu piiramiseks ja jälgida juba võetud meetmete mõju. Seepärast on oluline koguda andmeid antimikroobikumide müügi ning loomadel ja inimesel kasutamise kohta, samuti andmeid loomadel, inimesel ja toidus esinevate antimikroobikumiresistentsete organismide kohta.
  On vaja paremaid andmeid selle kohta, kuidas, millal, kus ja miks antimikroobikume kasutatakse. Seetõttu tuleks kogutud andmeid vaadelda antimikroobikumide, loomaliikide, haiguste või ravitavate nakkuste lõikes.
  Et tagada kogutud teabe tõhus kasutamine, tuleks kehtestada andmete kogumist ja vahetamist käsitlevad asjakohased eeskirjad. Liikmesriigid peaksid ameti koordineerimisel vastutama antimikroobikumide kasutamisega seotud andmete kogumise eest. |
| --- | --- |

(40)

Liidu tasandil puuduvad endiselt piisavalt üksikasjalikud ja võrreldavad andmed, mis võimaldaksid kindlaks teha suundumusi ja võimalikke riskitegureid, mille alusel saaks välja töötada meetmeid antimikroobikumiresistentsusest tuleneva ohu piiramiseks ja jälgida juba võetud meetmete mõju. Seepärast on oluline koguda andmeid antimikroobikumide müügi ning loomadel ja inimesel kasutamise kohta, samuti andmeid loomadel, inimesel ja toidus esinevate antimikroobikumiresistentsete organismide kohta.
  On vaja paremaid andmeid selle kohta, kuidas, millal, kus ja miks antimikroobikume kasutatakse. Seetõttu tuleks kogutud andmeid vaadelda antimikroobikumide, loomaliikide, haiguste või ravitavate nakkuste lõikes.
  Et tagada kogutud teabe tõhus kasutamine, tuleks kehtestada andmete kogumist ja vahetamist käsitlevad asjakohased eeskirjad. Liikmesriigid peaksid ameti koordineerimisel vastutama antimikroobikumide kasutamisega seotud andmete kogumise eest.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Kemikaalide kohta, mis mõjutavad inimesi või muid mittesihtliike keskkonnas laiemalt, ei tohiks keelduda kodanikele teabe andmisest põhjendusega, et tegu on tundliku äriteabega. Tuleb tagada maksimaalne läbipaistvus, kaitstes samas kõige tundlikumat äriteavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Kemikaalide kohta, mis mõjutavad inimesi või muid mittesihtliike keskkonnas laiemalt, ei tohiks keelduda kodanikele teabe andmisest põhjendusega, et tegu on tundliku äriteabega. Tuleb tagada maksimaalne läbipaistvus, kaitstes samas kõige tundlikumat äriteavet.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Teatud juhtudel
  või
  rahvatervise
  ja
  loomade tervise
  huvides on vaja
  täiendada müügiloa andmise ajal kättesaadavaid ohutust ja efektiivsust käsitlevaid andmeid pärast ravimi turulelaskmist saadava lisateabega. Seepärast tuleks kohustada müügiloa hoidjat viima läbi müügiloa andmise järgseid uuringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Teatud juhtudel
  või
  rahvatervise
  ja
  loomade tervise
  huvides on vaja
  täiendada müügiloa andmise ajal kättesaadavaid ohutust ja efektiivsust käsitlevaid andmeid pärast ravimi turulelaskmist saadava lisateabega. Seepärast tuleks kohustada müügiloa hoidjat viima läbi müügiloa andmise järgseid uuringuid.

| (49) | Teatud juhtudel
  on vaja
  rahvatervise, loomade tervise
  või keskkonna huvides
  täiendada müügiloa andmise ajal kättesaadavaid ohutust ja efektiivsust käsitlevaid andmeid pärast ravimi turulelaskmist saadava lisateabega. Seepärast tuleks kohustada müügiloa hoidjat viima läbi müügiloa andmise järgseid uuringuid. |
| --- | --- |

(49)

Teatud juhtudel
  on vaja
  rahvatervise, loomade tervise
  või keskkonna huvides
  täiendada müügiloa andmise ajal kättesaadavaid ohutust ja efektiivsust käsitlevaid andmeid pärast ravimi turulelaskmist saadava lisateabega. Seepärast tuleks kohustada müügiloa hoidjat viima läbi müügiloa andmise järgseid uuringuid.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Liidu tasandil tuleks luua ravimiohutuse järelevalve andmebaas kõikide liidus antud müügiloaga veterinaarravimite kõrvalnähte käsitleva teabe registreerimiseks ja koondamiseks. Selline andmebaas peaks hõlbustama kõrvalnähtude tuvastamist ning võimaldama ja soodustama ravimiohutuse järelevalvet ja pädevate asutuste vahelist tööülesannete jagamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Liidu tasandil tuleks luua ravimiohutuse järelevalve andmebaas kõikide liidus antud müügiloaga veterinaarravimite kõrvalnähte käsitleva teabe registreerimiseks ja koondamiseks. Selline andmebaas peaks hõlbustama kõrvalnähtude tuvastamist ning võimaldama ja soodustama ravimiohutuse järelevalvet ja pädevate asutuste vahelist tööülesannete jagamist.

| (50) | Liidu tasandil tuleks luua ravimiohutuse järelevalve andmebaas kõikide liidus antud müügiloaga veterinaarravimite kõrvalnähte käsitleva teabe registreerimiseks ja koondamiseks. Selline andmebaas peaks hõlbustama kõrvalnähtude tuvastamist ning võimaldama ja soodustama ravimiohutuse järelevalvet ja pädevate asutuste
  ning muude asjaomaste asutuste, näiteks keskkonnakaitseametite ja toiduohutusametite
  vahelist tööülesannete jagamist
  nii riiklikul kui ka liidu tasandil
  . |
| --- | --- |

(50)

Liidu tasandil tuleks luua ravimiohutuse järelevalve andmebaas kõikide liidus antud müügiloaga veterinaarravimite kõrvalnähte käsitleva teabe registreerimiseks ja koondamiseks. Selline andmebaas peaks hõlbustama kõrvalnähtude tuvastamist ning võimaldama ja soodustama ravimiohutuse järelevalvet ja pädevate asutuste
  ning muude asjaomaste asutuste, näiteks keskkonnakaitseametite ja toiduohutusametite
  vahelist tööülesannete jagamist
  nii riiklikul kui ka liidu tasandil
  .

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (52a) | Selleks et tagada, et kolmandatest riikidest imporditud veterinaarravimid ning veterinaarravimite lähtematerjalina kasutatavad toimeained, vahesaadused ja abiained on toodetud kooskõlas liidus kehtestatud loomade heaolu standarditega, erinevalt näiteks kolmandates riikides tiine mära seerum-gonadotropiini (PMSG) puhul praegu kasutatavast tootmismeetodist, peaks komisjon läbi vaatama direktiivi 91/412/EMÜ ning lisama loomade heaolu standardid veterinaarravimite tootmise heasse tavasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52a)

Selleks et tagada, et kolmandatest riikidest imporditud veterinaarravimid ning veterinaarravimite lähtematerjalina kasutatavad toimeained, vahesaadused ja abiained on toodetud kooskõlas liidus kehtestatud loomade heaolu standarditega, erinevalt näiteks kolmandates riikides tiine mära seerum-gonadotropiini (PMSG) puhul praegu kasutatavast tootmismeetodist, peaks komisjon läbi vaatama direktiivi 91/412/EMÜ ning lisama loomade heaolu standardid veterinaarravimite tootmise heasse tavasse.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Tarbijatele veterinaarravimite tarnimist käsitlevad tingimused tuleks liidus ühtlustada. Veterinaarravimeid peaksid tarnima üksnes isikud, kelle asutamiskoha liikmesriik on neile selleks loa andnud. Samal ajal tuleks veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamiseks liidus lubada jaemüüjatel, kelle asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus on andnud neile loa veterinaarravimite tarnimiseks, müüa retsepti alusel ja retseptita väljastatavaid veterinaarravimeid teistes liikmesriikides asuvatele ostjatele interneti kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Tarbijatele veterinaarravimite tarnimist käsitlevad tingimused tuleks liidus ühtlustada. Veterinaarravimeid peaksid tarnima üksnes isikud, kelle asutamiskoha liikmesriik on neile selleks loa andnud. Samal ajal tuleks veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamiseks liidus lubada jaemüüjatel, kelle asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus on andnud neile loa veterinaarravimite tarnimiseks, müüa retsepti alusel ja retseptita väljastatavaid veterinaarravimeid teistes liikmesriikides asuvatele ostjatele interneti kaudu.

| (56) | Tarbijatele veterinaarravimite tarnimist käsitlevad tingimused tuleks liidus ühtlustada. Veterinaarravimeid peaksid tarnima üksnes
  veterinaararstid või teised
  isikud, kelle asutamiskoha liikmesriik on neile selleks loa andnud.
  Kui aga liikmesriik ei luba retsepte välja kirjutada kellelgi teisel peale veterinaararsti, võib selles riigis tema siseriikliku õiguse kohaselt keelduda tunnustamast teistes liikmesriikides muude isikute kui veterinaararstide poolt välja kirjutatud retsepte.
  Samal ajal tuleks veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamiseks liidus lubada jaemüüjatel, kelle asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus on andnud neile loa veterinaarravimite tarnimiseks, müüa retsepti alusel ja retseptita väljastatavaid veterinaarravimeid
  , välja arvatud antimikroobikume, nende liikmesriigis või
  teistes liikmesriikides asuvatele ostjatele interneti kaudu.
  Antimikroobikumide müük internetis tuleks keelustada, et minimeerida ohtu inimeste ja loomade tervisele. |
| --- | --- |

(56)

Tarbijatele veterinaarravimite tarnimist käsitlevad tingimused tuleks liidus ühtlustada. Veterinaarravimeid peaksid tarnima üksnes
  veterinaararstid või teised
  isikud, kelle asutamiskoha liikmesriik on neile selleks loa andnud.
  Kui aga liikmesriik ei luba retsepte välja kirjutada kellelgi teisel peale veterinaararsti, võib selles riigis tema siseriikliku õiguse kohaselt keelduda tunnustamast teistes liikmesriikides muude isikute kui veterinaararstide poolt välja kirjutatud retsepte.
  Samal ajal tuleks veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamiseks liidus lubada jaemüüjatel, kelle asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus on andnud neile loa veterinaarravimite tarnimiseks, müüa retsepti alusel ja retseptita väljastatavaid veterinaarravimeid
  , välja arvatud antimikroobikume, nende liikmesriigis või
  teistes liikmesriikides asuvatele ostjatele interneti kaudu.
  Antimikroobikumide müük internetis tuleks keelustada, et minimeerida ohtu inimeste ja loomade tervisele.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (56a) | Tagamaks, et jaotuskanaleid ja veterinaarravimite tarnimist ei piirata, peaksid seal, kus liikmesriikides tegutsevad seadusega määratletud ja kutsealaselt pädevad veterinaarravimite alased nõustajad, nimetatud nõustajad teatavaid veterinaarravimeid jätkuvalt välja kirjutama ja tarnima. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56a)

Tagamaks, et jaotuskanaleid ja veterinaarravimite tarnimist ei piirata, peaksid seal, kus liikmesriikides tegutsevad seadusega määratletud ja kutsealaselt pädevad veterinaarravimite alased nõustajad, nimetatud nõustajad teatavaid veterinaarravimeid jätkuvalt välja kirjutama ja tarnima.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (56b) | Mis tahes säte, millega veterinaararstidel keelatakse ravimite tarnimine, võib mõne liikmesriigi jaoks muuta võimatuks kogu nende territooriumit katva veterinaararstide võrgustiku säilitamise. Selline territoriaalne katvus on ülitähtis, et tagada olemasolevate ja esilekerkivate haiguste kvaliteetne epidemioloogiline järelevalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56b)

Mis tahes säte, millega veterinaararstidel keelatakse ravimite tarnimine, võib mõne liikmesriigi jaoks muuta võimatuks kogu nende territooriumit katva veterinaararstide võrgustiku säilitamise. Selline territoriaalne katvus on ülitähtis, et tagada olemasolevate ja esilekerkivate haiguste kvaliteetne epidemioloogiline järelevalve.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Veterinaarravimite ebaseaduslik avalik müük interneti kaudu võib kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele, sest nii võivad tarbijani jõuda võltsitud või nõuetele mittevastavad ravimid.
  Sellele ohule tuleb tähelepanu pöörata.
  Tuleks arvesse võtta asjaolu, et tarbijale ravimite tarnimist käsitlevad konkreetsed tingimused on liidu tasandil ühtlustamata
  ning seepärast võivad
  liikmesriigid kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu raames tingimusi tarbijale ravimite tarnimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Veterinaarravimite ebaseaduslik avalik müük interneti kaudu võib kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele, sest nii võivad tarbijani jõuda võltsitud või nõuetele mittevastavad ravimid.
  Sellele ohule tuleb tähelepanu pöörata.
  Tuleks arvesse võtta asjaolu, et tarbijale ravimite tarnimist käsitlevad konkreetsed tingimused on liidu tasandil ühtlustamata
  ning seepärast võivad
  liikmesriigid kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu raames tingimusi tarbijale ravimite tarnimiseks.

| (57) | Veterinaarravimite ebaseaduslik avalik müük interneti kaudu võib kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele, sest nii võivad tarbijani jõuda võltsitud või nõuetele mittevastavad ravimid.
  Tuleb kehtestada süsteem, mis tagab selliste toodete nõuetekohase müügi ning kontrolli niisuguste ainete turustamise ja võltsimise üle, mille tarvitamine võib olla inimestele ohtlik
  . Tuleks arvesse võtta asjaolu, et tarbijale ravimite tarnimist käsitlevad konkreetsed tingimused on liidu tasandil ühtlustamata
  . Antimikroobikumide müük internetis tuleks keelustada, et minimeerida ohtu inimeste ja loomade tervisele.
  Liikmesriigid
  võivad
  kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu raames tingimusi tarbijale ravimite tarnimiseks. |
| --- | --- |

(57)

Veterinaarravimite ebaseaduslik avalik müük interneti kaudu võib kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele, sest nii võivad tarbijani jõuda võltsitud või nõuetele mittevastavad ravimid.
  Tuleb kehtestada süsteem, mis tagab selliste toodete nõuetekohase müügi ning kontrolli niisuguste ainete turustamise ja võltsimise üle, mille tarvitamine võib olla inimestele ohtlik
  . Tuleks arvesse võtta asjaolu, et tarbijale ravimite tarnimist käsitlevad konkreetsed tingimused on liidu tasandil ühtlustamata
  . Antimikroobikumide müük internetis tuleks keelustada, et minimeerida ohtu inimeste ja loomade tervisele.
  Liikmesriigid
  võivad
  kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu raames tingimusi tarbijale ravimite tarnimiseks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (58a) | Liikmesriikidel peaks pärast komisjoni teavitamist olema võimalus rahvatervise, loomade tervise või keskkonnakaitse eesmärgil muuta müügiks pakutavate veterinaarravimitega varustamise tingimused rangemaks, juhul kui need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58a)

Liikmesriikidel peaks pärast komisjoni teavitamist olema võimalus rahvatervise, loomade tervise või keskkonnakaitse eesmärgil muuta müügiks pakutavate veterinaarravimitega varustamise tingimused rangemaks, juhul kui need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Ühes liikmesriigis antud müügiloaga ravimi puhul, mille on selles liikmesriigis välja kirjutanud
  loomatervishoiu valdkonna reguleeritud kutseala esindaja
  üksikloomal või loomade rühmal kasutamiseks, peaks põhimõtteliselt olema võimalik tunnustada asjaomast retsepti ja väljastada asjaomast veterinaarravimit ka teises liikmesriigis. Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei tohiks mõjutada ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Ühes liikmesriigis antud müügiloaga ravimi puhul, mille on selles liikmesriigis välja kirjutanud
  loomatervishoiu valdkonna reguleeritud kutseala esindaja
  üksikloomal või loomade rühmal kasutamiseks, peaks põhimõtteliselt olema võimalik tunnustada asjaomast retsepti ja väljastada asjaomast veterinaarravimit ka teises liikmesriigis. Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei tohiks mõjutada ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest.

| (62) | Ühes liikmesriigis antud müügiloaga ravimi puhul, mille on selles liikmesriigis välja kirjutanud
  veterinaararst või teised siseriikliku õiguse kohaselt selleks pädevad isikud
  üksikloomal või loomade rühmal kasutamiseks, peaks põhimõtteliselt olema võimalik tunnustada asjaomast retsepti ja väljastada asjaomast veterinaarravimit ka teises liikmesriigis
  , tingimusel et see teine liikmesriik lubab samasuguse kvalifikatsiooniga isikutel retsepte välja kirjutada
  . Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei tohiks mõjutada ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest. |
| --- | --- |

(62)

Ühes liikmesriigis antud müügiloaga ravimi puhul, mille on selles liikmesriigis välja kirjutanud
  veterinaararst või teised siseriikliku õiguse kohaselt selleks pädevad isikud
  üksikloomal või loomade rühmal kasutamiseks, peaks põhimõtteliselt olema võimalik tunnustada asjaomast retsepti ja väljastada asjaomast veterinaarravimit ka teises liikmesriigis
  , tingimusel et see teine liikmesriik lubab samasuguse kvalifikatsiooniga isikutel retsepte välja kirjutada
  . Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei tohiks mõjutada ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest.

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (65) | Käesoleva määruse eesmärkide tõhusa saavutamise tagamiseks kõikjal liidus on väga oluline kontrollida õigusaktide nõuetele vastavust. Seepärast peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema õigus kontrollida veterinaarravimite tootmise, müügi ja kasutamise kõiki etappe. Kontrollide tõhususe tagamiseks
  peaks pädeval asutusel olema õigus viia kontrolle läbi
  ette teatamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65)

Käesoleva määruse eesmärkide tõhusa saavutamise tagamiseks kõikjal liidus on väga oluline kontrollida õigusaktide nõuetele vastavust. Seepärast peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema õigus kontrollida veterinaarravimite tootmise, müügi ja kasutamise kõiki etappe. Kontrollide tõhususe tagamiseks
  peaks pädeval asutusel olema õigus viia kontrolle läbi
  ette teatamata.

| (65) | Käesoleva määruse eesmärkide tõhusa saavutamise tagamiseks kõikjal liidus on väga oluline kontrollida õigusaktide nõuetele vastavust. Seepärast peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema õigus kontrollida veterinaarravimite tootmise, müügi ja kasutamise kõiki etappe
  , samuti peaks ta avaldama iga-aastased kontrolliaruanded
  . Kontrollide tõhususe tagamiseks
  peaksid kõik kontrollid toimuma
  ette teatamata. |
| --- | --- |

(65)

Käesoleva määruse eesmärkide tõhusa saavutamise tagamiseks kõikjal liidus on väga oluline kontrollida õigusaktide nõuetele vastavust. Seepärast peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema õigus kontrollida veterinaarravimite tootmise, müügi ja kasutamise kõiki etappe
  , samuti peaks ta avaldama iga-aastased kontrolliaruanded
  . Kontrollide tõhususe tagamiseks
  peaksid kõik kontrollid toimuma
  ette teatamata.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (67) | Teatud juhtudel võivad liikmesriikide kontrollisüsteemi puudused oluliselt pidurdada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ning ohustada inimeste ja loomade tervist ja keskkonda.
  Et tagada
  kontrollide ühtlustatud
  kohaldamine
  liidus, peaks
  komisjonil
  olema võimalus viia liikmesriikides läbi auditeid, et veenduda siseriiklike kontrollisüsteemide toimimises. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67)

Teatud juhtudel võivad liikmesriikide kontrollisüsteemi puudused oluliselt pidurdada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ning ohustada inimeste ja loomade tervist ja keskkonda.
  Et tagada
  kontrollide ühtlustatud
  kohaldamine
  liidus, peaks
  komisjonil
  olema võimalus viia liikmesriikides läbi auditeid, et veenduda siseriiklike kontrollisüsteemide toimimises.

| (67) | Teatud juhtudel võivad liikmesriikide kontrollisüsteemi puudused oluliselt pidurdada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ning ohustada inimeste ja loomade tervist ja keskkonda.
  Komisjon peaks tagama
  kontrollide ühtlustatud
  kohaldamise
  liidus
  ja tal
  peaks olema võimalus viia liikmesriikides läbi auditeid, et veenduda siseriiklike kontrollisüsteemide toimimises. |
| --- | --- |

(67)

Teatud juhtudel võivad liikmesriikide kontrollisüsteemi puudused oluliselt pidurdada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ning ohustada inimeste ja loomade tervist ja keskkonda.
  Komisjon peaks tagama
  kontrollide ühtlustatud
  kohaldamise
  liidus
  ja tal
  peaks olema võimalus viia liikmesriikides läbi auditeid, et veenduda siseriiklike kontrollisüsteemide toimimises.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 71

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (71) | Võttes arvesse homöopaatiliste veterinaarravimite eripära, eriti nende koostisaineid, on soovitatav kehtestada lihtsustatud erimenetlus selliste ravimite registreerimiseks ja näha ette märgistust käsitlevad erisätted teatavate homöopaatiliste veterinaarravimite puhul, mis lastakse turule ilma ravinäidustuseta. Lihtsustatud registreerimismenetlust ei saa kohaldada immunoloogiliste homöopaatiliste ravimite suhtes, sest immunoloogilised ravimid võivad kutsuda esile vastureaktsiooni ka suure lahjendusastme puhul. Homöopaatilise ravimi kvaliteet ei ole
  seotu d
  selle kasutusega, mistõttu ei ole vaja kehtestada asjaomaseid kvaliteedinõudeid ja -eeskirju käsitlevaid erisätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(71)

Võttes arvesse homöopaatiliste veterinaarravimite eripära, eriti nende koostisaineid, on soovitatav kehtestada lihtsustatud erimenetlus selliste ravimite registreerimiseks ja näha ette märgistust käsitlevad erisätted teatavate homöopaatiliste veterinaarravimite puhul, mis lastakse turule ilma ravinäidustuseta. Lihtsustatud registreerimismenetlust ei saa kohaldada immunoloogiliste homöopaatiliste ravimite suhtes, sest immunoloogilised ravimid võivad kutsuda esile vastureaktsiooni ka suure lahjendusastme puhul. Homöopaatilise ravimi kvaliteet ei ole
  seotu d
  selle kasutusega, mistõttu ei ole vaja kehtestada asjaomaseid kvaliteedinõudeid ja -eeskirju käsitlevaid erisätteid.

| (71) | Võttes arvesse homöopaatiliste veterinaarravimite eripära, eriti nende koostisaineid, on soovitatav kehtestada lihtsustatud erimenetlus selliste ravimite registreerimiseks ja näha ette märgistust käsitlevad erisätted teatavate homöopaatiliste veterinaarravimite puhul, mis lastakse turule ilma ravinäidustuseta. Lihtsustatud registreerimismenetlust ei saa kohaldada immunoloogiliste homöopaatiliste ravimite suhtes, sest immunoloogilised ravimid võivad kutsuda esile vastureaktsiooni ka suure lahjendusastme puhul. Homöopaatilise ravimi kvaliteet ei ole
  seotud
  selle kasutusega, mistõttu ei ole vaja kehtestada asjaomaseid kvaliteedinõudeid ja -eeskirju käsitlevaid erisätteid.
  Lisaks on kindlaid tingimusi järgides üldjuhul soovitav lubada kõigi loomade, sealhulgas toiduloomade puhul kasutada inimeste tarbeks mõeldud homöopaatilisi ravimeid, sealhulgas immunoloogilisi homöopaatilisi ravimeid toimetugevusega alates tasemest D4. |
| --- | --- |

(71)

Võttes arvesse homöopaatiliste veterinaarravimite eripära, eriti nende koostisaineid, on soovitatav kehtestada lihtsustatud erimenetlus selliste ravimite registreerimiseks ja näha ette märgistust käsitlevad erisätted teatavate homöopaatiliste veterinaarravimite puhul, mis lastakse turule ilma ravinäidustuseta. Lihtsustatud registreerimismenetlust ei saa kohaldada immunoloogiliste homöopaatiliste ravimite suhtes, sest immunoloogilised ravimid võivad kutsuda esile vastureaktsiooni ka suure lahjendusastme puhul. Homöopaatilise ravimi kvaliteet ei ole
  seotud
  selle kasutusega, mistõttu ei ole vaja kehtestada asjaomaseid kvaliteedinõudeid ja -eeskirju käsitlevaid erisätteid.
  Lisaks on kindlaid tingimusi järgides üldjuhul soovitav lubada kõigi loomade, sealhulgas toiduloomade puhul kasutada inimeste tarbeks mõeldud homöopaatilisi ravimeid, sealhulgas immunoloogilisi homöopaatilisi ravimeid toimetugevusega alates tasemest D4.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 71 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (71a) | Homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes, mida turustatakse koos meditsiinilise kasutusjuhendiga või kujul, mis võib põhjustada ohtu, mida tuleks kõrvutada soovitud ravitoimega, tuleks rakendada veterinaarravimite müügiloa tavapäraseid eeskirju. Liikmesriikidel peaks olema võimalus rakendada erieeskirju lemmikloomadele ja eksootilistele liikidele mõeldud ravimite ohutuse ja meditsiinilise efektiivsuse tagamiseks tehtud katsete ja uuringute tulemuste hindamisel, tingimusel et nad teavitavad kõnealustest eeskirjadest komisjoni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(71a)

Homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes, mida turustatakse koos meditsiinilise kasutusjuhendiga või kujul, mis võib põhjustada ohtu, mida tuleks kõrvutada soovitud ravitoimega, tuleks rakendada veterinaarravimite müügiloa tavapäraseid eeskirju. Liikmesriikidel peaks olema võimalus rakendada erieeskirju lemmikloomadele ja eksootilistele liikidele mõeldud ravimite ohutuse ja meditsiinilise efektiivsuse tagamiseks tehtud katsete ja uuringute tulemuste hindamisel, tingimusel et nad teavitavad kõnealustest eeskirjadest komisjoni.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (73) | Rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitsmise huvides peaks amet olema käesoleva määrusega ette nähtud tegevuste läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks piisavalt rahastatud. Kõnealuseid tegevusi, teenuseid ja ülesandeid tuleks rahastada ettevõtjatelt võetavate lõivude kaudu. Need lõivud ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust võtta lõivusid siseriiklikul tasandil läbi viidavate tegevuste ja ülesannete eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73)

Rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitsmise huvides peaks amet olema käesoleva määrusega ette nähtud tegevuste läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks piisavalt rahastatud. Kõnealuseid tegevusi, teenuseid ja ülesandeid tuleks rahastada ettevõtjatelt võetavate lõivude kaudu. Need lõivud ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust võtta lõivusid siseriiklikul tasandil läbi viidavate tegevuste ja ülesannete eest.

| (73) | Rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitsmise huvides peaks amet olema käesoleva määrusega ette nähtud tegevuste läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks piisavalt rahastatud. Kõnealuseid tegevusi, teenuseid ja ülesandeid
  , sealhulgas uute IT-teenuste rakendamist bürokraatia vähendamise eesmärgil,
  tuleks rahastada ettevõtjatelt võetavate lõivude
  ja Euroopa Komisjoni poolse suurema rahalise toetuse
  kaudu. Need lõivud ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust võtta lõivusid siseriiklikul tasandil läbi viidavate tegevuste ja ülesannete eest. |
| --- | --- |

(73)

Rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitsmise huvides peaks amet olema käesoleva määrusega ette nähtud tegevuste läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks piisavalt rahastatud. Kõnealuseid tegevusi, teenuseid ja ülesandeid
  , sealhulgas uute IT-teenuste rakendamist bürokraatia vähendamise eesmärgil,
  tuleks rahastada ettevõtjatelt võetavate lõivude
  ja Euroopa Komisjoni poolse suurema rahalise toetuse
  kaudu. Need lõivud ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust võtta lõivusid siseriiklikul tasandil läbi viidavate tegevuste ja ülesannete eest.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega sätestatakse veterinaarravimite turulelaskmise, tootmise, impordi, ekspordi,
  tarnimise
  , ravimiohutuse järelevalve, kontrolli ja kasutamise eeskirjad. | Käesoleva määrusega sätestatakse veterinaarravimite turulelaskmise,
  väljatöötamise,
  tootmise, impordi, ekspordi,
  hulgiturustuse, jaetarnete
  , ravimiohutuse järelevalve, kontrolli ja kasutamise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega sätestatakse veterinaarravimite turulelaskmise, tootmise, impordi, ekspordi,
  tarnimise
  , ravimiohutuse järelevalve, kontrolli ja kasutamise eeskirjad.

Käesoleva määrusega sätestatakse veterinaarravimite turulelaskmise,
  väljatöötamise,
  tootmise, impordi, ekspordi,
  hulgiturustuse, jaetarnete
  , ravimiohutuse järelevalve, kontrolli ja kasutamise eeskirjad.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitse eesmärgil kehtestada oma territooriumil veterinaarravimite kasutamiseks ja jaemüügiks rangemad tingimused, kui need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad rahvatervise, loomade tervise ja keskkonna kaitse eesmärgil kehtestada oma territooriumil veterinaarravimite kasutamiseks ja jaemüügiks rangemad tingimused, kui need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõikes 1a osutatud meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõikes 1a osutatud meetmetest.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 4 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | ained või valmistised, mis on ette nähtud üksnes välispidiseks kasutamiseks loomadel, loomade puhastamiseks või korrastamiseks või loomade välimuse või lõhna muutmiseks, tingimusel et neile ei ole lisatud veterinaararsti retsepti alusel müüdavaid aineid või valmistisi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

ained või valmistised, mis on ette nähtud üksnes välispidiseks kasutamiseks loomadel, loomade puhastamiseks või korrastamiseks või loomade välimuse või lõhna muutmiseks, tingimusel et neile ei ole lisatud veterinaararsti retsepti alusel müüdavaid aineid või valmistisi;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 4 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (eb) | vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../...

   (1a)

  artikli 2 lõike 2 punktides a ja b määratletud ravimsööt ja vahetooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(eb)

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../...

   (1a)

  artikli 2 lõike 2 punktides a ja b määratletud ravimsööt ja vahetooted;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 4 – punkt e c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ec) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 767/2009 määratletud sööda suhtes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ec)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 767/2009 määratletud sööda suhtes;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui kõiki toote omadusi arvesse võttes on kahtlusi, kas see vastab veterinaarravimi määratlusele artikli 4 punkti 1 tähenduses või muu liidu õigusaktiga reguleeritava toote määratlusele, on käesoleva määruse sätted ülimuslikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui kõiki toote omadusi arvesse võttes on kahtlusi, kas see vastab veterinaarravimi määratlusele artikli 4 punkti 1 tähenduses või muu liidu õigusaktiga reguleeritava toote määratlusele, on käesoleva määruse sätted ülimuslikud.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | see on ette nähtud
  loomadel
  kasutamiseks
  või neile
  manustamiseks
  meditsiinilise diagnoosimise eesmärgil või füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

see on ette nähtud
  loomadel
  kasutamiseks
  või neile
  manustamiseks
  meditsiinilise diagnoosimise eesmärgil või füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime kaudu;

| (b) | seda võib kasutada
  loomadel või neile
  manustada kas
  meditsiinilise diagnoosimise eesmärgil või füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime kaudu; |
| --- | --- |

(b)

seda võib kasutada
  loomadel või neile
  manustada kas
  meditsiinilise diagnoosimise eesmärgil või füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime kaudu;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | see on ette nähtud
  loomade surmamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

see on ette nähtud
  loomade surmamiseks;

| (c) | seda võib kasutada
  loomade surmamiseks; |
| --- | --- |

(c)

seda võib kasutada
  loomade surmamiseks;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „aine“ – iga aine, mis
  on
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„aine“ – iga aine, mis
  on
  :

| (2) | „aine“ – iga aine
  olenemata selle päritolust
  , mis
  võib olla
  : |
| --- | --- |

(2)

„aine“ – iga aine
  olenemata selle päritolust
  , mis
  võib olla
  :

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | inimpäritolu, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

inimpäritolu,

| (a) | inimpäritolu,
  näiteks inimveri ja inimverepreparaadid; |
| --- | --- |

(a)

inimpäritolu,
  näiteks inimveri ja inimverepreparaadid;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | loomset päritolu, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

loomset päritolu,

| (b) | loomset päritolu,
  näiteks mikroorganismid, loomad tervikuna, elundite osad, loomade eritised, toksiinid, ekstraktid, verepreparaadid; |
| --- | --- |

(b)

loomset päritolu,
  näiteks mikroorganismid, loomad tervikuna, elundite osad, loomade eritised, toksiinid, ekstraktid, verepreparaadid;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | taimset päritolu, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

taimset päritolu,

| (c) | taimset päritolu,
  näiteks mikroorganismid, taimed, taimeosad, -eritised, -ekstraktid; |
| --- | --- |

(c)

taimset päritolu,
  näiteks mikroorganismid, taimed, taimeosad, -eritised, -ekstraktid;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | seenpäritolu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

seenpäritolu;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | mikroobset päritolu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

mikroobset päritolu;

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt 2 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | keemilist päritolu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

keemilist päritolu;

| (d) | keemilist päritolu
  , näiteks elemendid, looduslikud keemilised materjalid ja keemilise muundumise või sünteesi teel saadud keemiatooted
  ; |
| --- | --- |

(d)

keemilist päritolu
  , näiteks elemendid, looduslikud keemilised materjalid ja keemilise muundumise või sünteesi teel saadud keemiatooted
  ;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | mineraalset päritolu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

mineraalset päritolu.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | „toimeaine“ – farmakoloogilise aktiivsusega aine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

„toimeaine“ – farmakoloogilise aktiivsusega aine;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „immunoloogiline veterinaarravim“ –
  vaktsiine
  ,
  toksiine
  ,
  seerumeid
  või
  allergeenpreparaate sisaldav veterinaarravim
  , mis on ette nähtud loomadele manustamiseks eesmärgiga tekitada aktiivne või passiivne immuunsus või diagnoosida nende immuunsusseisundit; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„immunoloogiline veterinaarravim“ –
  vaktsiine
  ,
  toksiine
  ,
  seerumeid
  või
  allergeenpreparaate sisaldav veterinaarravim
  , mis on ette nähtud loomadele manustamiseks eesmärgiga tekitada aktiivne või passiivne immuunsus või diagnoosida nende immuunsusseisundit;

| (3) | „immunoloogiline veterinaarravim“ –
  veterinaarravim, nagu vaktsiinid
  ,
  toksiinid
  ,
  seerumid
  või
  allergeenpreparaadid
  , mis on ette nähtud loomadele manustamiseks eesmärgiga tekitada aktiivne või passiivne immuunsus või diagnoosida nende immuunsusseisundit; |
| --- | --- |

(3)

„immunoloogiline veterinaarravim“ –
  veterinaarravim, nagu vaktsiinid
  ,
  toksiinid
  ,
  seerumid
  või
  allergeenpreparaadid
  , mis on ette nähtud loomadele manustamiseks eesmärgiga tekitada aktiivne või passiivne immuunsus või diagnoosida nende immuunsusseisundit;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | „homöopaatiline veterinaarravim“ – veterinaarravim, mis on valmistatud
  homöopaatilistest lähteainetest
  Euroopa farmakopöas kirjeldatud homöopaatilisel meetodil või sellise kirjelduse puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevates farmakopöades kirjeldatud meetodil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

„homöopaatiline veterinaarravim“ – veterinaarravim, mis on valmistatud
  homöopaatilistest lähteainetest
  Euroopa farmakopöas kirjeldatud homöopaatilisel meetodil või sellise kirjelduse puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevates farmakopöades kirjeldatud meetodil;

| (7) | „homöopaatiline veterinaarravim“ – veterinaarravim, mis on valmistatud Euroopa farmakopöas kirjeldatud homöopaatilisel meetodil või sellise kirjelduse puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevates farmakopöades kirjeldatud meetodil
  . Homöopaatiline veterinaarravim võib sisaldada mitut toimeainet; |
| --- | --- |

(7)

„homöopaatiline veterinaarravim“ – veterinaarravim, mis on valmistatud Euroopa farmakopöas kirjeldatud homöopaatilisel meetodil või sellise kirjelduse puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevates farmakopöades kirjeldatud meetodil
  . Homöopaatiline veterinaarravim võib sisaldada mitut toimeainet;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | „taimne ravim“ – iga ravim, mis sisaldab toimeainena ühte või mitut taimset ainet või ühte või mitut taimset valmistist segatuna ühe või mitme sellise taimse valmistisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

„taimne ravim“ – iga ravim, mis sisaldab toimeainena ühte või mitut taimset ainet või ühte või mitut taimset valmistist segatuna ühe või mitme sellise taimse valmistisega;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | „antimikroobikumiresistentsus“ – mikroorganismide võime püsida elus või kasvada mikroobivastase aine sellise kontsentratsiooni juures, mis on tavaliselt piisav sama liigi mikroorganismide hävitamiseks või nende kasvu
  pidurdamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

„antimikroobikumiresistentsus“ – mikroorganismide võime püsida elus või kasvada mikroobivastase aine sellise kontsentratsiooni juures, mis on tavaliselt piisav sama liigi mikroorganismide hävitamiseks või nende kasvu
  pidurdamiseks
  ;

| (8) | „antimikroobikumiresistentsus“ – mikroorganismide võime püsida elus või kasvada mikroobivastase aine sellise kontsentratsiooni juures, mis on tavaliselt piisav sama liigi mikroorganismide hävitamiseks või nende kasvu
  peatamiseks
  ; |
| --- | --- |

(8)

„antimikroobikumiresistentsus“ – mikroorganismide võime püsida elus või kasvada mikroobivastase aine sellise kontsentratsiooni juures, mis on tavaliselt piisav sama liigi mikroorganismide hävitamiseks või nende kasvu
  peatamiseks
  ;

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | „antimikroobikum“ – vahetult mikroorganismidele toimiv ühend, mida kasutatakse nakkuste raviks või ennetamiseks. Antimikroobikumide hulka kuuluvad antibakteriaalsed ained, viirusevastased ained, antimükootikumid ja algloomavastased ained; käesoleva määruse tähenduses viitab antimikroobikum antibakteerikumile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

„antimikroobikum“ – vahetult mikroorganismidele toimiv ühend, mida kasutatakse nakkuste raviks või ennetamiseks. Antimikroobikumide hulka kuuluvad antibakteriaalsed ained, viirusevastased ained, antimükootikumid ja algloomavastased ained; käesoleva määruse tähenduses viitab antimikroobikum antibakteerikumile;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | „antiparasiitikum“ – ravim või aine, mida kasutatakse erinevatel põhjustel tekkinud parasitaarhaiguste raviks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

„antiparasiitikum“ – ravim või aine, mida kasutatakse erinevatel põhjustel tekkinud parasitaarhaiguste raviks;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | „antibakteerikum“ – vahetult bakteritele toimiv ühend, mida kasutatakse nakkuste raviks või ennetamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

„antibakteerikum“ – vahetult bakteritele toimiv ühend, mida kasutatakse nakkuste raviks või ennetamiseks;

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „kliiniline uuring“ – välitingimustes tehtav uuring, mille eesmärk on uurida
  müügiloa saamise või muutmise otstarbel
  veterinaarravimi ohutust ja/või efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes või tavapärase veterinaartegevuse osana; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„kliiniline uuring“ – välitingimustes tehtav uuring, mille eesmärk on uurida
  müügiloa saamise või muutmise otstarbel
  veterinaarravimi ohutust ja/või efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes või tavapärase veterinaartegevuse osana;

| (9) | „kliiniline uuring“ – välitingimustes tehtav uuring, mille eesmärk on uurida veterinaarravimi ohutust ja/või efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes või tavapärase veterinaartegevuse osana; |
| --- | --- |

(9)

„kliiniline uuring“ – välitingimustes tehtav uuring, mille eesmärk on uurida veterinaarravimi ohutust ja/või efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes või tavapärase veterinaartegevuse osana;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „eelkliiniline uuring“ – uuring, mida kliinilise uuringu mõiste ei hõlma
  ja mille eesmärk on uurida müügiloa saamise või muutmise otstarbel veterinaarravimi ohutust või efektiivsust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„eelkliiniline uuring“ – uuring, mida kliinilise uuringu mõiste ei hõlma
  ja mille eesmärk on uurida müügiloa saamise või muutmise otstarbel veterinaarravimi ohutust või efektiivsust
  ;

| (10) | „eelkliiniline uuring“ – uuring, mida kliinilise uuringu mõiste ei hõlma; |
| --- | --- |

(10)

„eelkliiniline uuring“ – uuring, mida kliinilise uuringu mõiste ei hõlma;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 11 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | „kasulikkuse ja riski suhe“ – hinnang veterinaarravimi positiivsele
  mõjule
  selle kasutamisega seotud järgmiste ohtude valguses: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

„kasulikkuse ja riski suhe“ – hinnang veterinaarravimi positiivsele
  mõjule
  selle kasutamisega seotud järgmiste ohtude valguses:

| (11) | „kasulikkuse ja riski suhe“ – hinnang veterinaarravimi positiivsele
  ravimõjule
  selle kasutamisega seotud järgmiste ohtude valguses: |
| --- | --- |

(11)

„kasulikkuse ja riski suhe“ – hinnang veterinaarravimi positiivsele
  ravimõjule
  selle kasutamisega seotud järgmiste ohtude valguses:

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | „tavanimetus“ – Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohane veterinaarravimi rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel ravimi
  üldkasutatav nimetus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

„tavanimetus“ – Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohane veterinaarravimi rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel ravimi
  üldkasutatav nimetus
  ;

| (12) | „tavanimetus“ – Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohane veterinaarravimi rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel ravimi
  tavapärane üldnimetus
  ; |
| --- | --- |

(12)

„tavanimetus“ – Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohane veterinaarravimi rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel ravimi
  tavapärane üldnimetus
  ;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | „pakendi infoleht“ – veterinaarravimiga kaasas olev
  dokument
  , mis sisaldab teavet ravimi ohutu ja efektiivse kasutamise tagamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

„pakendi infoleht“ – veterinaarravimiga kaasas olev
  dokument
  , mis sisaldab teavet ravimi ohutu ja efektiivse kasutamise tagamiseks;

| (18) | „pakendi infoleht“ – veterinaarravimiga kaasas olev
  teabeleht
  , mis
  on mõeldud veterinaarravimi kasutajale ja
  sisaldab teavet ravimi ohutu ja efektiivse kasutamise tagamiseks
  ning vastab veterinaarravimi omaduste kokkuvõttes sisalduvale teabele
  ; |
| --- | --- |

(18)

„pakendi infoleht“ – veterinaarravimiga kaasas olev
  teabeleht
  , mis
  on mõeldud veterinaarravimi kasutajale ja
  sisaldab teavet ravimi ohutu ja efektiivse kasutamise tagamiseks
  ning vastab veterinaarravimi omaduste kokkuvõttes sisalduvale teabele
  ;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 20 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | veterinaarravimid muu liigi loomade kui veiste,
  lammaste
  , sigade, kanade, koerte
  ja
  kasside jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

veterinaarravimid muu liigi loomade kui veiste,
  lammaste
  , sigade, kanade, koerte
  ja
  kasside jaoks;

| (b) | veterinaarravimid muu liigi loomade kui
  liha saamiseks kasvatatavate
  veiste, sigade, kanade, koerte, kasside
  , lõheliste ja lammaste
  jaoks; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimid muu liigi loomade kui
  liha saamiseks kasvatatavate
  veiste, sigade, kanade, koerte, kasside
  , lõheliste ja lammaste
  jaoks;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | „ravimiohutuse järelevalve“ – kõrvalnähtude
  seire
  ja
  uurimise protsess
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

„ravimiohutuse järelevalve“ – kõrvalnähtude
  seire
  ja
  uurimise protsess
  ;

| (21) | „ravimiohutuse järelevalve“ – kõrvalnähtude
  avastamise, aruandluse, hindamise, mõistmise, ennetamise
  ja
  nendest teavitamisega seotud teadus-, kontrolli- ja haldustegevus, mille hulka kuulub veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte pidev hindamine
  ; |
| --- | --- |

(21)

„ravimiohutuse järelevalve“ – kõrvalnähtude
  avastamise, aruandluse, hindamise, mõistmise, ennetamise
  ja
  nendest teavitamisega seotud teadus-, kontrolli- ja haldustegevus, mille hulka kuulub veterinaarravimite kasulikkuse ja riski suhte pidev hindamine
  ;

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | „veterinaarravimi retsept“ – retsept veterinaarravimi kohta, mille on välja kirjutanud kohaldatavate siseriiklike õigusnormide kohaselt selleks õigust omav kutseala esindaja; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

„veterinaarravimi retsept“ – retsept veterinaarravimi kohta, mille on välja kirjutanud kohaldatavate siseriiklike õigusnormide kohaselt selleks õigust omav kutseala esindaja;

| (24) | „veterinaarravimi retsept“ – retsept veterinaarravimi kohta, mille on välja kirjutanud
  veterinaararst või muu
  kohaldatavate siseriiklike õigusnormide kohaselt selleks õigust omav kutseala esindaja
  pärast looma kliinilist läbivaatust
  ; |
| --- | --- |

(24)

„veterinaarravimi retsept“ – retsept veterinaarravimi kohta, mille on välja kirjutanud
  veterinaararst või muu
  kohaldatavate siseriiklike õigusnormide kohaselt selleks õigust omav kutseala esindaja
  pärast looma kliinilist läbivaatust
  ;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | „keeluaeg“ – loomale veterinaarravimi manustamise ja temalt saadavate toiduainete tootmise vaheline
  lühim lubatud
  ajavahemik
  , mis on tavapäraste kasutustingimuste puhul vajalik
  selle tagamiseks, et sellised toiduained ei sisaldaks
  rahvatervist ohustavates kogustes ravimijääke
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

„keeluaeg“ – loomale veterinaarravimi manustamise ja temalt saadavate toiduainete tootmise vaheline
  lühim lubatud
  ajavahemik
  , mis on tavapäraste kasutustingimuste puhul vajalik
  selle tagamiseks, et sellised toiduained ei sisaldaks
  rahvatervist ohustavates kogustes ravimijääke
  ;

| (25) | „keeluaeg“ –
  tavapäraste kasutustingimuste korral
  loomale veterinaarravimi manustamise ja temalt saadavate toiduainete tootmise vaheline
  vajalik
  ajavahemik selle tagamiseks, et sellised toiduained ei sisaldaks
  ravimijääke kogustes, mis on suuremad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 470/2009

   (1a)

  kehtestatud piirnormid
  ; |
| --- | --- |

(25)

„keeluaeg“ –
  tavapäraste kasutustingimuste korral
  loomale veterinaarravimi manustamise ja temalt saadavate toiduainete tootmise vaheline
  vajalik
  ajavahemik selle tagamiseks, et sellised toiduained ei sisaldaks
  ravimijääke kogustes, mis on suuremad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 470/2009

   (1a)

  kehtestatud piirnormid
  ;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | „turul kättesaadavaks tegemine“ – majandustegevuse käigus veterinaarravimi tasu eest või tasuta tarnimine
  liidu
  turul müümiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

„turul kättesaadavaks tegemine“ – majandustegevuse käigus veterinaarravimi tasu eest või tasuta tarnimine
  liidu
  turul müümiseks, tarbimiseks või kasutamiseks;

| (26) | „turul kättesaadavaks tegemine“ – majandustegevuse käigus veterinaarravimi tasu eest või tasuta tarnimine
  liikmesriigi
  turul müümiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; |
| --- | --- |

(26)

„turul kättesaadavaks tegemine“ – majandustegevuse käigus veterinaarravimi tasu eest või tasuta tarnimine
  liikmesriigi
  turul müümiseks, tarbimiseks või kasutamiseks;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | „olemuselt sarnane ravim“ – geneeriline ravim, kui selle toimeainete koostis on kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt sama, selle ravimivorm on sama ja see on originaalravimiga bioekvivalentne, ning teaduslike andmete taustal ei ole ilmne, et ravim erineb oluliselt originaalravimist ohutuse ja tõhususe poolest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

„olemuselt sarnane ravim“ – geneeriline ravim, kui selle toimeainete koostis on kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt sama, selle ravimivorm on sama ja see on originaalravimiga bioekvivalentne, ning teaduslike andmete taustal ei ole ilmne, et ravim erineb oluliselt originaalravimist ohutuse ja tõhususe poolest;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27b) | „müügiloa hoidja“ – käesoleva määruse kohaselt antud müügiloa hoidja; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27b)

„müügiloa hoidja“ – käesoleva määruse kohaselt antud müügiloa hoidja;

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27c) | „hea loomakasvatustava“ – põllumajandusloomade pidamine ja hooldamine inimese poolt kasumi saamise eesmärgil, mille käigus tagatakse loomade tervis ja heaolu, järgides ja kaitstes iga liigi erivajadusi ja vähendades veterinaarravimite kasutamise vajadust võimalikult suurel määral; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27c)

„hea loomakasvatustava“ – põllumajandusloomade pidamine ja hooldamine inimese poolt kasumi saamise eesmärgil, mille käigus tagatakse loomade tervis ja heaolu, järgides ja kaitstes iga liigi erivajadusi ja vähendades veterinaarravimite kasutamise vajadust võimalikult suurel määral;

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27d) | „veterinaarravimite vastutustundlik kasutamine“ – heade loomakasvatus- ja majandamistavade tagamine, näiteks bioohutusmeetmed, mille eesmärk on hoida loomade kooslusi tervena või piirata haiguste levikut loomapopulatsioonis, samuti veterinaaralase nõu küsimine, vaktsineerimiskavade ja retseptil olevate juhiste järgimine ning hea hügieeni, sobiva toitumise ning tervise ja heaolu regulaarse järelevalve tagamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27d)

„veterinaarravimite vastutustundlik kasutamine“ – heade loomakasvatus- ja majandamistavade tagamine, näiteks bioohutusmeetmed, mille eesmärk on hoida loomade kooslusi tervena või piirata haiguste levikut loomapopulatsioonis, samuti veterinaaralase nõu küsimine, vaktsineerimiskavade ja retseptil olevate juhiste järgimine ning hea hügieeni, sobiva toitumise ning tervise ja heaolu regulaarse järelevalve tagamine;

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27e) | „kõrvalnähud“ – iga artikli 73 lõikes 2 loetletud ebasoovitav näht; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27e)

„kõrvalnähud“ – iga artikli 73 lõikes 2 loetletud ebasoovitav näht;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27f) | „tõsine kõrvalnäht“ – iga kõrvalnäht, mis lõpeb surmaga, on eluohtlik, tekitab raske puude või häire, kaasasündinud väärarengu või sünnidefekti või avaldub püsivate või pikaajaliste nähtudena loomadel, kellele on manustatud ravimit; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27f)

„tõsine kõrvalnäht“ – iga kõrvalnäht, mis lõpeb surmaga, on eluohtlik, tekitab raske puude või häire, kaasasündinud väärarengu või sünnidefekti või avaldub püsivate või pikaajaliste nähtudena loomadel, kellele on manustatud ravimit;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27 g) | „tervendav (terapeutiline) ravi“ – haige looma või loomade rühma ravi, kui haigus või nakkus on diagnoositud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27 g)

„tervendav (terapeutiline) ravi“ – haige looma või loomade rühma ravi, kui haigus või nakkus on diagnoositud;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27h) | „eelravi (metafülaktika)“ – loomade rühma ravi pärast kliinilise haiguse diagnoosimist rühmas eesmärgiga ravida kliiniliselt haigeid loomi ja hoida ära haiguse levik lähikontaktis olevatele ja ohustatud loomadele, kes võivad olla juba subkliiniliselt nakatunud; sellise haiguse esinemine tuvastatakse enne toote kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27h)

„eelravi (metafülaktika)“ – loomade rühma ravi pärast kliinilise haiguse diagnoosimist rühmas eesmärgiga ravida kliiniliselt haigeid loomi ja hoida ära haiguse levik lähikontaktis olevatele ja ohustatud loomadele, kes võivad olla juba subkliiniliselt nakatunud; sellise haiguse esinemine tuvastatakse enne toote kasutamist;

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27i) | „ennetav ravi (profülaktika)“ – looma või loomade rühma ravi enne haiguse kliiniliste sümptomite ilmnemist, et ennetada haiguse või nakkuse teket; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27i)

„ennetav ravi (profülaktika)“ – looma või loomade rühma ravi enne haiguse kliiniliste sümptomite ilmnemist, et ennetada haiguse või nakkuse teket;

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 j (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27j) | „paralleelne import“ – teises liikmesriigis käesoleva määruse kohaselt müügiloa saanud veterinaarravimi toomine liikmesriigi territooriumile, kusjuures sellel ravimil on samasugused omadused nagu importivas liikmesriigis müügiloa saanud veterinaarravimil, sealhulgas:










  a) | toimeainete ja abiainete samasugune kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ja sama ravimivorm; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27j)

„paralleelne import“ – teises liikmesriigis käesoleva määruse kohaselt müügiloa saanud veterinaarravimi toomine liikmesriigi territooriumile, kusjuures sellel ravimil on samasugused omadused nagu importivas liikmesriigis müügiloa saanud veterinaarravimil, sealhulgas:

a)

toimeainete ja abiainete samasugune kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ja sama ravimivorm;

| b) | samad ravinäidustused ja sihtliigid. |
| --- | --- |

b)

samad ravinäidustused ja sihtliigid.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 k (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27k) | „paralleelne turustamine“ – tsentraliseeritud menetluses müügiloa saanud veterinaarravimi turustamine ühest liikmesriigist teise artikli 105 kohase loa saaja poolt, kes ei sõltu müügiloa hoidjast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27k)

„paralleelne turustamine“ – tsentraliseeritud menetluses müügiloa saanud veterinaarravimi turustamine ühest liikmesriigist teise artikli 105 kohase loa saaja poolt, kes ei sõltu müügiloa hoidjast;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 l (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27l) | „ravimite hulgimüük“ – kõik toimingud, mis on seotud veterinaarravimite hankimise, säilitamise, tarnimise või eksportimisega kas tasu eest või tasuta, välja arvatud jaemüük; toiminguid teostatakse koos tootjate või nende kauba hoiulevõtjate, importijate, muude hulgimüüjatega või apteekrite ja isikutega, kellel on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt luba või õigus ravimeid üldsusele tarnida; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27l)

„ravimite hulgimüük“ – kõik toimingud, mis on seotud veterinaarravimite hankimise, säilitamise, tarnimise või eksportimisega kas tasu eest või tasuta, välja arvatud jaemüük; toiminguid teostatakse koos tootjate või nende kauba hoiulevõtjate, importijate, muude hulgimüüjatega või apteekrite ja isikutega, kellel on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt luba või õigus ravimeid üldsusele tarnida;

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 m (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27m) | „veterinaarravimi nimetus“ – nimetus, mis võib olla väljamõeldud nimi ja ei tohi minna segamini üldnimetusega, või üld- või teaduslik nimetus koos kaubamärgi või müügiloa hoidja nimega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27m)

„veterinaarravimi nimetus“ – nimetus, mis võib olla väljamõeldud nimi ja ei tohi minna segamini üldnimetusega, või üld- või teaduslik nimetus koos kaubamärgi või müügiloa hoidja nimega;

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 27 n (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27n) | „ravimsööda eelsegu“ – mis tahes veterinaarravim, mis on eelnevalt valmistatud eesmärgiga toota sellest ravimsööta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../...

   (*1)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27n)

„ravimsööda eelsegu“ – mis tahes veterinaarravim, mis on eelnevalt valmistatud eesmärgiga toota sellest ravimsööta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../...

   (*1)

  .

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Veterinaarravim
  lastakse
  turule üksnes pärast seda, kui pädev asutus
  on vastavalt artiklile 44
  ,
  46 või 48
  või komisjon on
  vastavalt artiklile 40
  andnud selle jaoks müügiloa. | 1.   
  Ilma et see mõjutaks käesoleva määruse kohaldamist
  ,
  lastakse
  veterinaarravim
  liikmesriigi
  turule üksnes pärast seda, kui
  liikmesriigi
  pädev asutus või komisjon on
  kooskõlas käesoleva määrusega
  andnud selle jaoks müügiloa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Veterinaarravim
  lastakse
  turule üksnes pärast seda, kui pädev asutus
  on vastavalt artiklile 44
  ,
  46 või 48
  või komisjon on
  vastavalt artiklile 40
  andnud selle jaoks müügiloa.

1.   
  Ilma et see mõjutaks käesoleva määruse kohaldamist
  ,
  lastakse
  veterinaarravim
  liikmesriigi
  turule üksnes pärast seda, kui
  liikmesriigi
  pädev asutus või komisjon on
  kooskõlas käesoleva määrusega
  andnud selle jaoks müügiloa.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Veterinaarravimi müügiloal on piiramatu kehtivusaeg. | 2.   Veterinaarravimi müügiloal on piiramatu kehtivusaeg
  , välja arvatud juhul, kui tuvastatakse oht rahvatervisele, loomade tervisele või keskkonnale või uued teaduslikud teadmised annavad põhjust kasulikkuse ja riski suhte kordushindamiseks
  .
  Sellisel juhul võivad liikmesriigid ja komisjon suunata küsimuse edasi ametile artiklis 84 sätestatud korras. |
| | Kui varem loa saanud veterinaarravimit ei ole liikmesriigi turul viis järjestikust aastat enam olnud, kaotab selle veterinaarravimi müügiluba kehtivuse. |
| | Erandlikel asjaoludel ja inimeste või loomade tervise huvides võib pädev asutus teha teises lõigus osutatud kehtivuse lõpetamise suhtes erandi. Sellised erandid peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
| | Müügiloa hoidja vastutab ravimi turustamise eest. Esindaja nimetamine ei vabasta müügiloa hoidjat tema õiguslikust vastutusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Veterinaarravimi müügiloal on piiramatu kehtivusaeg.

2.   Veterinaarravimi müügiloal on piiramatu kehtivusaeg
  , välja arvatud juhul, kui tuvastatakse oht rahvatervisele, loomade tervisele või keskkonnale või uued teaduslikud teadmised annavad põhjust kasulikkuse ja riski suhte kordushindamiseks
  .
  Sellisel juhul võivad liikmesriigid ja komisjon suunata küsimuse edasi ametile artiklis 84 sätestatud korras.

Kui varem loa saanud veterinaarravimit ei ole liikmesriigi turul viis järjestikust aastat enam olnud, kaotab selle veterinaarravimi müügiluba kehtivuse.

Erandlikel asjaoludel ja inimeste või loomade tervise huvides võib pädev asutus teha teises lõigus osutatud kehtivuse lõpetamise suhtes erandi. Sellised erandid peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Müügiloa hoidja vastutab ravimi turustamise eest. Esindaja nimetamine ei vabasta müügiloa hoidjat tema õiguslikust vastutusest.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | artiklites 47 ja
  48
  sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

artiklites 47 ja
  48
  sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlus.

| (c) | artiklites 47
  , 48
  ja
  57
  sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlus. |
| --- | --- |

(c)

artiklites 47
  , 48
  ja
  57
  sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlus.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Taotlused esitatakse elektrooniliselt
  . Taotluste puhul, mis esitatakse müügiloa andmise
  tsentraliseeritud
  menetluse kohaselt, kasutatakse ameti avaldatud vorme
  . | 3.   Taotlused esitatakse elektrooniliselt
  või salvestatakse erandlikel asjaoludel ja kokkuleppel pädeva asutusega või ametiga, kui tegemist on
  tsentraliseeritud
  taotlusega. Komisjon võtab koostöös liikmesriikide ja ametiga vastu elektroonilist taotlusvormi käsitlevad üksikasjalikud suunised
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Taotlused esitatakse elektrooniliselt
  . Taotluste puhul, mis esitatakse müügiloa andmise
  tsentraliseeritud
  menetluse kohaselt, kasutatakse ameti avaldatud vorme
  .

3.   Taotlused esitatakse elektrooniliselt
  või salvestatakse erandlikel asjaoludel ja kokkuleppel pädeva asutusega või ametiga, kui tegemist on
  tsentraliseeritud
  taotlusega. Komisjon võtab koostöös liikmesriikide ja ametiga vastu elektroonilist taotlusvormi käsitlevad üksikasjalikud suunised
  .

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Pädev asutus või amet
  teavitab
  taotlejat 15 päeva jooksul pärast taotluse saamist sellest, kas
  kõik artikli 7 kohaselt nõutavad andmed
  on
  esitatud
  . | 5.   
  Ilma et see mõjutaks vastastikuse tunnustamise korda või tsentraliseeritud menetlust käsitlevate konkreetsete sätete kohaldamist, teavitab
  pädev asutus või amet 15 päeva jooksul pärast taotluse saamist taotlejat sellest, kas
  asjaomasele taotlusele käesoleva määrusega kehtestatud vorminõuded
  on
  täidetud ja kas taotluse puhul võib olla vajalik teaduslik hindamine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Pädev asutus või amet
  teavitab
  taotlejat 15 päeva jooksul pärast taotluse saamist sellest, kas
  kõik artikli 7 kohaselt nõutavad andmed
  on
  esitatud
  .

5.   
  Ilma et see mõjutaks vastastikuse tunnustamise korda või tsentraliseeritud menetlust käsitlevate konkreetsete sätete kohaldamist, teavitab
  pädev asutus või amet 15 päeva jooksul pärast taotluse saamist taotlejat sellest, kas
  asjaomasele taotlusele käesoleva määrusega kehtestatud vorminõuded
  on
  täidetud ja kas taotluse puhul võib olla vajalik teaduslik hindamine
  .

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | dokumendid inimeste või loomade tervisele avalduva otsese või kaudse ohu kohta seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega loomadel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

dokumendid inimeste või loomade tervisele avalduva otsese või kaudse ohu kohta seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega loomadel;

| (a) | dokumendid inimeste või loomade tervisele
  või keskkonnale
  avalduva otsese või kaudse ohu kohta seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega loomadel; |
| --- | --- |

(a)

dokumendid inimeste või loomade tervisele
  või keskkonnale
  avalduva otsese või kaudse ohu kohta seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega loomadel;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teave riskivähendamismeetmete kohta, millega takistatakse antimikroobikumiresistentsuse teket seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teave riskivähendamismeetmete kohta, millega takistatakse antimikroobikumiresistentsuse teket seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega.

| (b) | teave riskivähendamismeetmete kohta, millega takistatakse antimikroobikumiresistentsuse teket seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega
  , sealhulgas täpsustus, et toodet ei tohi kasutada tavapärase profülaktilise ega metafülaktilise meetmena toiduloomade puhul ja seda ei tohi kasutada profülaktilise ravina rühmas, kus haigust ei ole diagnoositud
  . |
| --- | --- |

(b)

teave riskivähendamismeetmete kohta, millega takistatakse antimikroobikumiresistentsuse teket seoses asjaomase mikroobivastase veterinaarravimi kasutamisega
  , sealhulgas täpsustus, et toodet ei tohi kasutada tavapärase profülaktilise ega metafülaktilise meetmena toiduloomade puhul ja seda ei tohi kasutada profülaktilise ravina rühmas, kus haigust ei ole diagnoositud
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui taotluses käsitletakse veterinaarravimit, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulooma liigil ja mis sisaldab määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asjaomase loomaliigi puhul loetlemata farmakoloogilisi toimeaineid, esitatakse lisaks lõikes 1 loetletud teabele dokument, milles kinnitatakse, et ametile on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 470/2009 (22) esitatud nõuetekohane taotlus asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamiseks. | 3.   Kui taotluses käsitletakse veterinaarravimit, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulooma liigil ja mis sisaldab määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asjaomase loomaliigi puhul loetlemata farmakoloogilisi toimeaineid, esitatakse lisaks lõikes 1 loetletud teabele dokument, milles kinnitatakse, et ametile on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 470/2009 (22) esitatud nõuetekohane taotlus asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamiseks
  ja sellise taotluse esitamisest on möödunud vähemalt kuus kuud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui taotluses käsitletakse veterinaarravimit, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulooma liigil ja mis sisaldab määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asjaomase loomaliigi puhul loetlemata farmakoloogilisi toimeaineid, esitatakse lisaks lõikes 1 loetletud teabele dokument, milles kinnitatakse, et ametile on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 470/2009 (22) esitatud nõuetekohane taotlus asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamiseks.

3.   Kui taotluses käsitletakse veterinaarravimit, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulooma liigil ja mis sisaldab määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asjaomase loomaliigi puhul loetlemata farmakoloogilisi toimeaineid, esitatakse lisaks lõikes 1 loetletud teabele dokument, milles kinnitatakse, et ametile on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 470/2009 (22) esitatud nõuetekohane taotlus asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamiseks
  ja sellise taotluse esitamisest on möödunud vähemalt kuus kuud
  .

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kliinilised uuringud kiidetakse heaks tingimusel, et uuringutes kasutatavad toiduloomad või nendelt saadud tooted ei jõua inimese toiduahelasse; selle tingimuse täitmist ei nõuta juhul, kui: | 2.   
  Liikmesriigid ei luba kasutada katseloomi inimestele ette nähtud toiduks, kui pädevad asutused ei ole kehtestanud asjakohast keeluaega. Nimetatud periood |
| (a) | testitav toode on veterinaarravim, mida on lubatud kasutada asjaomases kliinilises uuringus kasutatavatel toiduloomadel ja mille puhul järgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes kehtestatud keeluaega, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kliinilised uuringud kiidetakse heaks tingimusel, et uuringutes kasutatavad toiduloomad või nendelt saadud tooted ei jõua inimese toiduahelasse; selle tingimuse täitmist ei nõuta juhul, kui:

2.   
  Liikmesriigid ei luba kasutada katseloomi inimestele ette nähtud toiduks, kui pädevad asutused ei ole kehtestanud asjakohast keeluaega. Nimetatud periood

(a)

testitav toode on veterinaarravim, mida on lubatud kasutada asjaomases kliinilises uuringus kasutatavatel toiduloomadel ja mille puhul järgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes kehtestatud keeluaega, või

| (a) | on vähemalt nii pikk nagu artiklis 117 kehtestatud keeluaeg, arvestades sealhulgas vajaduse korral ohutustegurit, mis vastab testitava aine iseloomule, või |
| --- | --- |

(a)

on vähemalt nii pikk nagu artiklis 117 kehtestatud keeluaeg, arvestades sealhulgas vajaduse korral ohutustegurit, mis vastab testitava aine iseloomule, või

| (b) | testitav toode on veterinaarravim, mida on lubatud kasutada muudel sihtliikidel kui asjaomases kliinilises uuringus kasutatavate toiduloomade liigid ja mille puhul järgitakse artikli 117 kohaselt kehtestatud keeluaega. |
| --- | --- |

(b)

testitav toode on veterinaarravim, mida on lubatud kasutada muudel sihtliikidel kui asjaomases kliinilises uuringus kasutatavate toiduloomade liigid ja mille puhul järgitakse artikli 117 kohaselt kehtestatud keeluaega.

| (b) | kui liit on kehtestanud jääkainete piirnormid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009, on see periood nii pikk, mis tagab, et toiduainetes neid piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

(b)

kui liit on kehtestanud jääkainete piirnormid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009, on see periood nii pikk, mis tagab, et toiduainetes neid piirnorme ei ületata.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kliiniliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel tuleb võtta arvesse elusloomade teaduslikel eesmärkidel kasutamist ja nende eest hoolitsemist käsitlevaid asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kliiniliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel tuleb võtta arvesse elusloomade teaduslikel eesmärkidel kasutamist ja nende eest hoolitsemist käsitlevaid asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kliiniliste uuringute loa hoidja teatab pädevale asutusele igast tõsisest kõrvalnähust ning kõigist inimesel avalduvaist kõrvaltoimetest teatatakse viivitamata ja igal juhul hiljemalt 15 päeva jooksul pärast teabe saamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Kliiniliste uuringute loa hoidja teatab pädevale asutusele igast tõsisest kõrvalnähust ning kõigist inimesel avalduvaist kõrvaltoimetest teatatakse viivitamata ja igal juhul hiljemalt 15 päeva jooksul pärast teabe saamist.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimite esmapakendite märgistus | Veterinaarravimite esmapakendite märgistus |
| 1.   Veterinaarravimi esmapakendile kantakse üksnes järgmine teave: | 1.   Veterinaarravimi esmapakendile kantakse üksnes järgmine teave: |
| (a) | veterinaarravimi nimetus, seejärel toimeainekogus ja ravimivorm; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimite esmapakendite märgistus

Veterinaarravimite esmapakendite märgistus

1.   Veterinaarravimi esmapakendile kantakse üksnes järgmine teave:

1.   Veterinaarravimi esmapakendile kantakse üksnes järgmine teave:

(a)

veterinaarravimi nimetus, seejärel toimeainekogus ja ravimivorm;

| (a) | veterinaarravimi nimetus, seejärel toimeainekogus ja ravimivorm; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimi nimetus, seejärel toimeainekogus ja ravimivorm;

| (b) | toimeainete tavanimetused ja nende sisaldus annustamisühiku või konkreetse ruumala või massi kohta olenevalt manustamisviisist; |
| --- | --- |

(b)

toimeainete tavanimetused ja nende sisaldus annustamisühiku või konkreetse ruumala või massi kohta olenevalt manustamisviisist;

| (b) | toimeainete tavanimetused ja nende sisaldus annustamisühiku või konkreetse ruumala või massi kohta olenevalt manustamisviisist; |
| --- | --- |

(b)

toimeainete tavanimetused ja nende sisaldus annustamisühiku või konkreetse ruumala või massi kohta olenevalt manustamisviisist;

| (c) | partii number, millele eelneb sõna „Lot“; |
| --- | --- |

(c)

partii number, millele eelneb sõna „Lot“;

| (c) | partii number, millele eelneb sõna „Lot“; |
| --- | --- |

(c)

partii number, millele eelneb sõna „Lot“;

| (d) | müügiloa hoidja nimi, ärinimi või logol esitatud nimi; |
| --- | --- |

(d)

müügiloa hoidja nimi, ärinimi või logol esitatud nimi;

| (d) | müügiloa hoidja nimi, ärinimi või logol esitatud nimi; |
| --- | --- |

(d)

müügiloa hoidja nimi, ärinimi või logol esitatud nimi;

| (e) | sihtliigid; |
| --- | --- |

(e)

sihtliigid;

| (e) | sihtliigid; |
| --- | --- |

(e)

sihtliigid;

| (f) | kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“; |
| --- | --- |

(f)

kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“;

| (f) | kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“; |
| --- | --- |

(f)

kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“;

| (g) | vajaduse korral säilitamise eritingimused. |
| --- | --- |

(g)

vajaduse korral säilitamise eritingimused.

| (g) | vajaduse korral säilitamise eritingimused. |
| --- | --- |

(g)

vajaduse korral säilitamise eritingimused.

1a.
     
  Erandjuhtudel võib taotleja või pädeva asutuse taotluse korral lisada artikli 30 kohast täiendavat teavet, kui see on vältimatult vajalik ravimi ohutu ja nõuetekohase manustamise tagamiseks.

2.   Lõikes 1 loetletud teave esitatakse hõlpsalt loetavate ja selgelt arusaadavate tähemärkidega või vajaduse korral kõikjal liidus kasutatavate lühendite või piktogrammide kujul.

2.   Lõikes 1 loetletud teave esitatakse hõlpsalt loetavate ja selgelt arusaadavate tähemärkidega või vajaduse korral kõikjal liidus kasutatavate lühendite või piktogrammide kujul.

2a.
     
  Lisaks esitatakse kogu lõike 1 punktides a–g loetletud teave ka elektrooniliselt loetavas vormis, näiteks vöötkoodina. Muude dokumendisüsteemide jaoks tehakse andmed kättesaadavaks standardliidese abil.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimite välispakendite märgistus | Veterinaarravimite välispakendite märgistus |
| 1.   Veterinaarravimi välispakendile kantakse üksnes järgmine teave: | 1.   Veterinaarravimi välispakendile kantakse üksnes järgmine teave: |
| (a) | artikli 9 lõikes 1 loetletud teave; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimite välispakendite märgistus

Veterinaarravimite välispakendite märgistus

1.   Veterinaarravimi välispakendile kantakse üksnes järgmine teave:

1.   Veterinaarravimi välispakendile kantakse üksnes järgmine teave:

(a)

artikli 9 lõikes 1 loetletud teave;

| (a) | artikli 9 lõikes 1 loetletud teave; |
| --- | --- |

(a)

artikli 9 lõikes 1 loetletud teave;

| (b) | veterinaarravimi sisaldus massi- või ruumalaühikutes või esmapakendite arv; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimi sisaldus massi- või ruumalaühikutes või esmapakendite arv;

| (b) | veterinaarravimi sisaldus massi- või ruumalaühikutes või esmapakendite arv; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimi sisaldus massi- või ruumalaühikutes või esmapakendite arv;

| (c) | hoiatus selle kohta, et veterinaarravimit tuleb hoida lastele kättesaamatuna ja väljaspool nende nägemisulatust; |
| --- | --- |

(c)

hoiatus selle kohta, et veterinaarravimit tuleb hoida lastele kättesaamatuna ja väljaspool nende nägemisulatust;

| (c) | hoiatus selle kohta, et veterinaarravimit tuleb hoida lastele kättesaamatuna ja väljaspool nende nägemisulatust; |
| --- | --- |

(c)

hoiatus selle kohta, et veterinaarravimit tuleb hoida lastele kättesaamatuna ja väljaspool nende nägemisulatust;

| (d) | hoiatus selle kohta
  , et veterinaarravim on ette nähtud üksnes loomade raviks; |
| --- | --- |

(d)

hoiatus selle kohta
  , et veterinaarravim on ette nähtud üksnes loomade raviks;

| (d) | üldkasutatav piktogramm, millega hoiatatakse
  , et veterinaarravim on ette nähtud üksnes loomade raviks; |
| --- | --- |

(d)

üldkasutatav piktogramm, millega hoiatatakse
  , et veterinaarravim on ette nähtud üksnes loomade raviks;

| (e) | soovitus lugeda pakendi infolehte; |
| --- | --- |

(e)

soovitus lugeda pakendi infolehte;

| (e) | soovitus lugeda pakendi infolehte; |
| --- | --- |

(e)

soovitus lugeda pakendi infolehte;

| (f) | nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  ning vajaduse korral lisaabinõud ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks seoses kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalidega; |
| --- | --- |

(f)

nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  ning vajaduse korral lisaabinõud ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks seoses kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalidega;

| (f) | nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  kooskõlas kohaldatava õigusega; |
| --- | --- |

(f)

nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  kooskõlas kohaldatava õigusega;

| (g) | homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(g)

homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

| (g) | homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(g)

homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

1a.
     
  Erandjuhtudel võib taotleja või pädeva asutuse taotluse korral lisada artikli 30 kohast täiendavat teavet, kui see on vältimatult vajalik ravimi ohutu ja nõuetekohase manustamise tagamiseks.

2.   Lõikes 1 loetletud teave esitatakse hõlpsalt loetavate ja selgelt arusaadavate tähemärkidega või vajaduse korral kõikjal liidus kasutatavate lühendite või piktogrammide kujul.

2.   Lõikes 1 loetletud teave esitatakse hõlpsalt loetavate ja selgelt arusaadavate tähemärkidega
  , samuti masinloetavas vormingus
  või vajaduse korral kõikjal liidus kasutatavate lühendite või piktogrammide kujul.

3.   Välispakendi puudumise korral kantakse kõik lõikes 1 loetletud üksikasjad esmapakendile.

3.   Välispakendi puudumise korral kantakse kõik lõikes 1 loetletud üksikasjad esmapakendile.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimite väikeste esmapakendite märgistus | Veterinaarravimite väikeste esmapakendite märgistus |
| Erandina artiklist 9 kantakse väikestele esmapakenditele üksnes järgmine teave: | Erandina artiklist 9 kantakse väikestele esmapakenditele üksnes järgmine teave: |
| (a) | veterinaarravimi nimetus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimite väikeste esmapakendite märgistus

Veterinaarravimite väikeste esmapakendite märgistus

Erandina artiklist 9 kantakse väikestele esmapakenditele üksnes järgmine teave:

Erandina artiklist 9 kantakse väikestele esmapakenditele üksnes järgmine teave:

(a)

veterinaarravimi nimetus;

| (a) | veterinaarravimi nimetus; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimi nimetus;

| (b) | toimeainete kvantitatiivne sisaldus; |
| --- | --- |

(b)

toimeainete kvantitatiivne sisaldus;

| (b) | toimeainete kvantitatiivne sisaldus
  , välja arvatud juhul, kui ravimit on ainult ühe toimeainesisaldusega või toimeainesisaldus on toodud ravimi nimetuses
  ; |
| --- | --- |

(b)

toimeainete kvantitatiivne sisaldus
  , välja arvatud juhul, kui ravimit on ainult ühe toimeainesisaldusega või toimeainesisaldus on toodud ravimi nimetuses
  ;

| (c) | partii number, millele eelneb sõna „Lot“; |
| --- | --- |

(c)

partii number, millele eelneb sõna „Lot“;

| (c) | partii number, millele eelneb sõna „Lot“; |
| --- | --- |

(c)

partii number, millele eelneb sõna „Lot“;

| (d) | kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“. |
| --- | --- |

(d)

kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“.

| (d) | kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“. |
| --- | --- |

(d)

kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“.

Erandjuhtudel võib taotleja või pädeva asutuse taotluse korral lisada artikli 30 kohast täiendavat teavet, kui see on vältimatult vajalik ravimi ohutu ja nõuetekohase manustamise tagamiseks.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimite pakendi infoleht | Veterinaarravimite pakendi infoleht |
| 1.   Iga
  veterinaarravimi kohta
  on
  olemas
  pakendi infoleht, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet: | 1.   Iga
  veterinaarravimiga
  on
  vahetult kaasas
  pakendi infoleht, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet: |
| (a) | müügiloa hoidja ja ravimi tootja ning vajaduse korral müügiloa hoidja esindaja nimi või ärinimi ja alaline aadress või registreeritud tegevuskoht; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimite pakendi infoleht

Veterinaarravimite pakendi infoleht

1.   Iga
  veterinaarravimi kohta
  on
  olemas
  pakendi infoleht, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

1.   Iga
  veterinaarravimiga
  on
  vahetult kaasas
  pakendi infoleht, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

(a)

müügiloa hoidja ja ravimi tootja ning vajaduse korral müügiloa hoidja esindaja nimi või ärinimi ja alaline aadress või registreeritud tegevuskoht;

| (a) | müügiloa hoidja ja ravimi tootja ning vajaduse korral müügiloa hoidja esindaja nimi või ärinimi ja alaline aadress või registreeritud tegevuskoht; |
| --- | --- |

(a)

müügiloa hoidja ja ravimi tootja ning vajaduse korral müügiloa hoidja esindaja nimi või ärinimi ja alaline aadress või registreeritud tegevuskoht;

| (b) | veterinaarravimi nimetus või vajaduse korral eri liikmesriikides antud müügilubades esitatud nimetuste loetelu; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimi nimetus või vajaduse korral eri liikmesriikides antud müügilubades esitatud nimetuste loetelu;

| (b) | veterinaarravimi nimetus või vajaduse korral eri liikmesriikides antud müügilubades esitatud nimetuste loetelu; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimi nimetus või vajaduse korral eri liikmesriikides antud müügilubades esitatud nimetuste loetelu;

| (c) | toimeainekogus veterinaarravimis ja ravimivorm; |
| --- | --- |

(c)

toimeainekogus veterinaarravimis ja ravimivorm;

| (c) | toimeainekogus veterinaarravimis ja ravimivorm; |
| --- | --- |

(c)

toimeainekogus veterinaarravimis ja ravimivorm;

| (d) | sihtliigid, annustamine iga liigi puhul, manustamisviis ja manustamistee ning vajaduse korral nõuanded nõuetekohaseks manustamiseks; |
| --- | --- |

(d)

sihtliigid, annustamine iga liigi puhul, manustamisviis ja manustamistee ning vajaduse korral nõuanded nõuetekohaseks manustamiseks;

| (d) | sihtliigid, annustamine iga liigi puhul, manustamisviis ja manustamistee ning vajaduse korral nõuanded nõuetekohaseks manustamiseks; |
| --- | --- |

(d)

sihtliigid, annustamine iga liigi puhul, manustamisviis ja manustamistee ning vajaduse korral nõuanded nõuetekohaseks manustamiseks;

| (e) | ravinäidustused; |
| --- | --- |

(e)

ravinäidustused;

| (e) | ravinäidustused; |
| --- | --- |

(e)

ravinäidustused;

| (f) | vastunäidustused ja kõrvalnähud, mida käsitlev teave on vajalik veterinaarravimi kasutamiseks; |
| --- | --- |

(f)

vastunäidustused ja kõrvalnähud, mida käsitlev teave on vajalik veterinaarravimi kasutamiseks;

| (f) | vastunäidustused ja kõrvalnähud, mida käsitlev teave on vajalik veterinaarravimi kasutamiseks; |
| --- | --- |

(f)

vastunäidustused ja kõrvalnähud, mida käsitlev teave on vajalik veterinaarravimi kasutamiseks;

| (g) | keeluaeg, isegi kui see on olematu, kui sihtliigid on toiduloomad; |
| --- | --- |

(g)

keeluaeg, isegi kui see on olematu, kui sihtliigid on toiduloomad;

| (g) | keeluaeg, isegi kui see on olematu, kui sihtliigid on toiduloomad; |
| --- | --- |

(g)

keeluaeg, isegi kui see on olematu, kui sihtliigid on toiduloomad;

| (h) | vajaduse korral säilitamise eritingimused; |
| --- | --- |

(h)

vajaduse korral säilitamise eritingimused;

| (h) | vajaduse korral säilitamise eritingimused; |
| --- | --- |

(h)

vajaduse korral säilitamise eritingimused;

| (i) | ohutuse või tervisekaitse tagamiseks vajalik teave, sealhulgas teave kasutamisega seotud eriabinõude kohta ja mis tahes muud hoiatused; |
| --- | --- |

(i)

ohutuse või tervisekaitse tagamiseks vajalik teave, sealhulgas teave kasutamisega seotud eriabinõude kohta ja mis tahes muud hoiatused;

| (i) | ohutuse või tervisekaitse tagamiseks vajalik teave, sealhulgas teave kasutamisega seotud eriabinõude kohta ja mis tahes muud hoiatused; |
| --- | --- |

(i)

ohutuse või tervisekaitse tagamiseks vajalik teave, sealhulgas teave kasutamisega seotud eriabinõude kohta ja mis tahes muud hoiatused;

| (j) | nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  ning vajaduse korral lisaabinõud ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks seoses kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalidega
  ; |
| --- | --- |

(j)

nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  ning vajaduse korral lisaabinõud ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks seoses kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalidega
  ;

| (j) | nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  kooskõlas kohaldatava õigusega
  ; |
| --- | --- |

(j)

nõue kasutada veterinaarravimite tagasivõtu süsteeme kasutamata veterinaarravimite või nende kasutamisel tekkivate jäätmematerjalide kõrvaldamiseks
  kooskõlas kohaldatava õigusega
  ;

| (k) | müügiloa number; |
| --- | --- |

(k)

müügiloa number;

| (l) | geneeriliste veterinaarravimite puhul märge „geneeriline veterinaarravim“; |
| --- | --- |

(l)

geneeriliste veterinaarravimite puhul märge „geneeriline veterinaarravim“;

| (l) | geneeriliste veterinaarravimite puhul märge „geneeriline veterinaarravim“; |
| --- | --- |

(l)

geneeriliste veterinaarravimite puhul märge „geneeriline veterinaarravim“;

| (m) | homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(m)

homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

| (m) | homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(m)

homöopaatiliste veterinaarravimite puhul märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

| (ma) | kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis. |
| --- | --- |

(ma)

kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis.

2.   Pakendi infoleht võib sisaldada lisateavet ravimi müügi või omamise või vajalike ettevaatusabinõude kohta vastavuses müügiloaga, kui selline teave ei ole esitatud reklaami eesmärgil. Kõnealune lisateave esitatakse pakendi infolehel selgelt eraldatuna lõikes 1 osutatud teabest.

2.   Pakendi infoleht võib sisaldada lisateavet ravimi müügi või omamise või vajalike ettevaatusabinõude kohta vastavuses müügiloaga, kui selline teave ei ole esitatud reklaami eesmärgil. Kõnealune lisateave esitatakse pakendi infolehel selgelt eraldatuna lõikes 1 osutatud teabest.

3.   Pakendi infoleht koostatakse ja kujundatakse selgelt ja arusaadavalt, kasutades üldsusele mõistetavat sõnastust.

3.   Pakendi infoleht koostatakse ja kujundatakse selgelt
  , loetavalt
  ja arusaadavalt, kasutades üldsusele mõistetavat sõnastust.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht | Homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht |
| Erandina artikli 12 lõikest 1 sisaldab artiklite 89 ja 90 kohaselt registreeritud homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht üksnes järgmist teavet: | Erandina artikli 12 lõikest 1 sisaldab artiklite 89 ja 90 kohaselt registreeritud homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht üksnes järgmist teavet: |
| (a) | lähteaine(te) teaduslik nimetus ja seejärel lahjendusaste, kasutades Euroopa farmakopöa sümboleid või nende puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevate farmakopöade sümboleid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht

Homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht

Erandina artikli 12 lõikest 1 sisaldab artiklite 89 ja 90 kohaselt registreeritud homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht üksnes järgmist teavet:

Erandina artikli 12 lõikest 1 sisaldab artiklite 89 ja 90 kohaselt registreeritud homöopaatiliste veterinaarravimite pakendi infoleht üksnes järgmist teavet:

(a)

lähteaine(te) teaduslik nimetus ja seejärel lahjendusaste, kasutades Euroopa farmakopöa sümboleid või nende puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevate farmakopöade sümboleid;

| (a) | lähteaine(te) teaduslik nimetus ja seejärel lahjendusaste, kasutades Euroopa farmakopöa sümboleid või nende puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevate farmakopöade sümboleid;
  kui homöopaatiline veterinaarravim koosneb rohkem kui ühest lähteainest, võib märgistusel lähteainete teaduslikele nimetustele lisada kaubamärgi; |
| --- | --- |

(a)

lähteaine(te) teaduslik nimetus ja seejärel lahjendusaste, kasutades Euroopa farmakopöa sümboleid või nende puudumise korral liikmesriikides ametlikult kasutusel olevate farmakopöade sümboleid;
  kui homöopaatiline veterinaarravim koosneb rohkem kui ühest lähteainest, võib märgistusel lähteainete teaduslikele nimetustele lisada kaubamärgi;

| (b) | müügiloa hoidja ning vajaduse korral ka ravimi tootja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

(b)

müügiloa hoidja ning vajaduse korral ka ravimi tootja nimi ja aadress;

| (b) | müügiloa hoidja ning vajaduse korral ka ravimi tootja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

(b)

müügiloa hoidja ning vajaduse korral ka ravimi tootja nimi ja aadress;

| (c) | manustamisviis ja vajaduse korral manustamistee; |
| --- | --- |

(c)

manustamisviis ja vajaduse korral manustamistee;

| (c) | manustamisviis ja vajaduse korral manustamistee; |
| --- | --- |

(c)

manustamisviis ja vajaduse korral manustamistee;

| (d) | kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“; |
| --- | --- |

(d)

kõlblikkusaja lõppkuupäev vormingus „kk/aaaa“, millele eelneb lühend „Exp.“;

| (e) | ravimivorm; |
| --- | --- |

(e)

ravimivorm;

| (e) | ravimivorm; |
| --- | --- |

(e)

ravimivorm;

| (f) | vajaduse korral säilitamise eritingimused; |
| --- | --- |

(f)

vajaduse korral säilitamise eritingimused;

| (f) | vajaduse korral säilitamise eritingimused; |
| --- | --- |

(f)

vajaduse korral säilitamise eritingimused;

| (g) | sihtliigid; |
| --- | --- |

(g)

sihtliigid;

| (g) | sihtliigid
  , samuti eri sihtliikide annuste tasemed
  ; |
| --- | --- |

(g)

sihtliigid
  , samuti eri sihtliikide annuste tasemed
  ;

| (h) | erihoiatus, kui see on ravimi puhul vajalik; |
| --- | --- |

(h)

erihoiatus, kui see on ravimi puhul vajalik;

| (h) | erihoiatus, kui see on ravimi puhul vajalik; |
| --- | --- |

(h)

erihoiatus, kui see on ravimi puhul vajalik;

| (i) | partii number, millele eelneb sõna „Lot“; |
| --- | --- |

(i)

partii number, millele eelneb sõna „Lot“;

| (j) | registreerimisnumber; |
| --- | --- |

(j)

registreerimisnumber;

| (j) | registreerimisnumber; |
| --- | --- |

(j)

registreerimisnumber;

| (k) | vajaduse korral keeluaeg; |
| --- | --- |

(k)

vajaduse korral keeluaeg;

| (k) | vajaduse korral keeluaeg; |
| --- | --- |

(k)

vajaduse korral keeluaeg;

| (l) | märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(l)

märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

| (l) | märge „homöopaatiline veterinaarravim“. |
| --- | --- |

(l)

märge „homöopaatiline veterinaarravim“.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Toimeaine, mis esineb originaalveterinaarravimi toimeainest erineva soola, estri, eetri, isomeeri, isomeeride segu, kompleksi või derivaadi kujul, loetakse käesolevas jaos samaks kui originaalveterinaarravimi toimeaine, välja arvatud juhul, kui esimene erineb viimasest oluliselt ohutuse
  või
  efektiivsusega seotud omaduste poolest. Kõnealustel omadustel põhinevate erinevuste puhul esitab taotleja lisateabe, millega tõendatakse asjaomaste originaalveterinaarravimis kasutatava lubatud toimeaine soolade, estrite või derivaatide ohutust ja/või efektiivsust. | 2.   Toimeaine, mis esineb originaalveterinaarravimi toimeainest erineva soola, estri, eetri, isomeeri, isomeeride segu, kompleksi või derivaadi kujul, loetakse käesolevas jaos samaks kui originaalveterinaarravimi toimeaine, välja arvatud juhul, kui esimene erineb viimasest oluliselt ohutuse, efektiivsusega seotud omaduste
  ja jääkide käitumise
  poolest. Kõnealustel omadustel põhinevate erinevuste puhul esitab taotleja lisateabe, millega tõendatakse asjaomaste originaalveterinaarravimis kasutatava lubatud toimeaine soolade, estrite või derivaatide ohutust ja/või efektiivsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Toimeaine, mis esineb originaalveterinaarravimi toimeainest erineva soola, estri, eetri, isomeeri, isomeeride segu, kompleksi või derivaadi kujul, loetakse käesolevas jaos samaks kui originaalveterinaarravimi toimeaine, välja arvatud juhul, kui esimene erineb viimasest oluliselt ohutuse
  või
  efektiivsusega seotud omaduste poolest. Kõnealustel omadustel põhinevate erinevuste puhul esitab taotleja lisateabe, millega tõendatakse asjaomaste originaalveterinaarravimis kasutatava lubatud toimeaine soolade, estrite või derivaatide ohutust ja/või efektiivsust.

2.   Toimeaine, mis esineb originaalveterinaarravimi toimeainest erineva soola, estri, eetri, isomeeri, isomeeride segu, kompleksi või derivaadi kujul, loetakse käesolevas jaos samaks kui originaalveterinaarravimi toimeaine, välja arvatud juhul, kui esimene erineb viimasest oluliselt ohutuse, efektiivsusega seotud omaduste
  ja jääkide käitumise
  poolest. Kõnealustel omadustel põhinevate erinevuste puhul esitab taotleja lisateabe, millega tõendatakse asjaomaste originaalveterinaarravimis kasutatava lubatud toimeaine soolade, estrite või derivaatide ohutust ja/või efektiivsust.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Pädev asutus või amet võib nõuda taotlejalt ohutusandmeid
  geneerilisest veterinaarravimist tuleneva võimaliku keskkonnaohu kohta, kui
  originaalveterinaarravimi müügiluba
  on
  antud enne 20. juulit 2000 või kui originaalveterinaarravimi
  puhul
  nõuti teistkordset keskkonnaohu hindamist
  . | 6.   
  Taotleja esitab pädevale asutusele või ametile nende taotlusel ohutusandmed
  geneerilisest veterinaarravimist tuleneva võimaliku keskkonnaohu kohta, kui on
  põhjendatult alust arvata, et müügiloa andmine võib geneerilise ravimi
  puhul
  põhjustada keskkonnale suuremat ohtu kui originaalravimi puhul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Pädev asutus või amet võib nõuda taotlejalt ohutusandmeid
  geneerilisest veterinaarravimist tuleneva võimaliku keskkonnaohu kohta, kui
  originaalveterinaarravimi müügiluba
  on
  antud enne 20. juulit 2000 või kui originaalveterinaarravimi
  puhul
  nõuti teistkordset keskkonnaohu hindamist
  .

6.   
  Taotleja esitab pädevale asutusele või ametile nende taotlusel ohutusandmed
  geneerilisest veterinaarravimist tuleneva võimaliku keskkonnaohu kohta, kui on
  põhjendatult alust arvata, et müügiloa andmine võib geneerilise ravimi
  puhul
  põhjustada keskkonnale suuremat ohtu kui originaalravimi puhul
  .

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b vastab müügiloa taotlus veterinaarravimi kohta, mis sisaldab selliste toimeainete kombinatsiooni, millest igaüht on müügiloaga veterinaarravimites juba kasutatud,
  kuid mille jaoks ei ole sellises kombinatsioonis seni luba antud (kombineeritud veterinaarravim),
  järgmistele kriteeriumidele: | Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b vastab müügiloa taotlus veterinaarravimi kohta, mis sisaldab selliste toimeainete kombinatsiooni, millest igaüht on müügiloaga veterinaarravimites juba kasutatud, järgmistele kriteeriumidele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b vastab müügiloa taotlus veterinaarravimi kohta, mis sisaldab selliste toimeainete kombinatsiooni, millest igaüht on müügiloaga veterinaarravimites juba kasutatud,
  kuid mille jaoks ei ole sellises kombinatsioonis seni luba antud (kombineeritud veterinaarravim),
  järgmistele kriteeriumidele:

Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b vastab müügiloa taotlus veterinaarravimi kohta, mis sisaldab selliste toimeainete kombinatsiooni, millest igaüht on müügiloaga veterinaarravimites juba kasutatud, järgmistele kriteeriumidele:

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lihtsustatud andmenõuded piiratud turge käsitlevate taotluste puhul | Lihtsustatud andmenõuded piiratud turge käsitlevate taotluste puhul |
| 1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b antakse piiratud turu jaoks ette nähtud veterinaarravimi müügiluba ka juhul, kui II lisa kohaselt nõutavaid kvaliteeti ja/või efektiivsust käsitlevaid dokumente
  ei ole esitatud
  , kui on täidetud
  kõik
  järgmised tingimused: | 1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b antakse piiratud turu jaoks ette nähtud veterinaarravimi müügiluba ka juhul, kui
  taotleja ei saa objektiivsetel ja kontrollitavatel põhjustel
  II lisa kohaselt nõutavaid kvaliteeti ja/või efektiivsust käsitlevaid dokumente
  esitada
  , kui on täidetud järgmised tingimused: |
| (a) | veterinaarravimi kohesest turul kättesaadavusest tulenev kasu loomade või inimeste tervisele on suurem kui teatud dokumentide esitamata jätmisega seonduv oht; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lihtsustatud andmenõuded piiratud turge käsitlevate taotluste puhul

Lihtsustatud andmenõuded piiratud turge käsitlevate taotluste puhul

1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b antakse piiratud turu jaoks ette nähtud veterinaarravimi müügiluba ka juhul, kui II lisa kohaselt nõutavaid kvaliteeti ja/või efektiivsust käsitlevaid dokumente
  ei ole esitatud
  , kui on täidetud
  kõik
  järgmised tingimused:

1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b antakse piiratud turu jaoks ette nähtud veterinaarravimi müügiluba ka juhul, kui
  taotleja ei saa objektiivsetel ja kontrollitavatel põhjustel
  II lisa kohaselt nõutavaid kvaliteeti ja/või efektiivsust käsitlevaid dokumente
  esitada
  , kui on täidetud järgmised tingimused:

(a)

veterinaarravimi kohesest turul kättesaadavusest tulenev kasu loomade või inimeste tervisele on suurem kui teatud dokumentide esitamata jätmisega seonduv oht;

| (a) | veterinaarravimi kohesest turul kättesaadavusest tulenev kasu loomade või inimeste tervisele on suurem kui teatud dokumentide esitamata jätmisega seonduv oht; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimi kohesest turul kättesaadavusest tulenev kasu loomade või inimeste tervisele on suurem kui teatud dokumentide esitamata jätmisega seonduv oht;

| (b) | taotleja tõendab, et veterinaarravim on ette nähtud piiratud turu jaoks. |
| --- | --- |

(b)

taotleja tõendab, et veterinaarravim on ette nähtud piiratud turu jaoks.

| (b) | taotleja tõendab, et veterinaarravim on ette nähtud piiratud turu jaoks. |
| --- | --- |

(b)

taotleja tõendab, et veterinaarravim on ette nähtud piiratud turu jaoks.

2.   Erandina artikli 5 lõikest 2 antakse müügiluba piiratud turu jaoks
  kolmeks
  aastaks.

2.   Erandina artikli 5 lõikest 2 antakse müügiluba piiratud turu jaoks
  viieks
  aastaks.
  Selle perioodi lõpus võib loa hoidja teaduslike andmete valguses ning ravimiohutuse järelevalve ja tõhususe kaalutlustel taotleda, et luba muudetaks tähtajatuks loaks.

3.   Kui ravimi müügiluba on antud vastavalt käesolevale artiklile, märgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes selgesõnaliselt, et
  kvaliteeti
  ja
  /või efektiivsust käsitlevate põhjalike andmete puudumise tõttu on kvaliteedi ja/või efektiivsuse hindamine läbi viidud piiratud kujul
  .

3.   Kui ravimi müügiluba on antud vastavalt käesolevale artiklile, märgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes selgesõnaliselt, et
  ravimi kvaliteedi
  ja
  efektiivsuse kohta esitati vaid piiratud andmed. Pakendil peab olema sedasama teavet sisaldav hoiatus.

3a.
     
  Veterinaarravimit, millele on antud müügiluba vastavalt käesolevale artiklile, võib väljastada ainult retsepti alusel.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmenõuded erandlike asjaoludega seotud taotluste puhul | Andmenõuded erandlike asjaoludega seotud taotluste puhul |
| 1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b võib loomade või inimeste tervisega seotud erandlikel asjaoludel anda müügiloa ka juhul, kui taotleja tõendab, et ta ei saa objektiivsetel ja tõendatavatel põhjustel esitada II lisa 1., 2. ja 3. osa kohaselt nõutavaid dokumente ravimi kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse kohta, kui sellise müügiloa andmine seotakse vähemalt ühega järgmistest nõuetest: | 1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b võib loomade või inimeste tervisega seotud erandlikel asjaoludel
  , muu hulgas loomade tervisega seotud rahuldamata vajaduste korral,
  anda müügiloa ka juhul, kui taotleja tõendab, et ta ei saa objektiivsetel ja tõendatavatel põhjustel esitada II lisa 1., 2. ja 3. osa kohaselt nõutavaid dokumente ravimi kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse kohta, kui sellise müügiloa andmine seotakse vähemalt ühega järgmistest nõuetest: |
| (a) | nõue kehtestada asjakohased tingimused või piirangud, eelkõige seoses veterinaarravimi ohutusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Andmenõuded erandlike asjaoludega seotud taotluste puhul

Andmenõuded erandlike asjaoludega seotud taotluste puhul

1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b võib loomade või inimeste tervisega seotud erandlikel asjaoludel anda müügiloa ka juhul, kui taotleja tõendab, et ta ei saa objektiivsetel ja tõendatavatel põhjustel esitada II lisa 1., 2. ja 3. osa kohaselt nõutavaid dokumente ravimi kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse kohta, kui sellise müügiloa andmine seotakse vähemalt ühega järgmistest nõuetest:

1.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist b võib loomade või inimeste tervisega seotud erandlikel asjaoludel
  , muu hulgas loomade tervisega seotud rahuldamata vajaduste korral,
  anda müügiloa ka juhul, kui taotleja tõendab, et ta ei saa objektiivsetel ja tõendatavatel põhjustel esitada II lisa 1., 2. ja 3. osa kohaselt nõutavaid dokumente ravimi kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse kohta, kui sellise müügiloa andmine seotakse vähemalt ühega järgmistest nõuetest:

(a)

nõue kehtestada asjakohased tingimused või piirangud, eelkõige seoses veterinaarravimi ohutusega;

| (a) | nõue kehtestada asjakohased tingimused või piirangud, eelkõige seoses veterinaarravimi ohutusega; |
| --- | --- |

(a)

nõue kehtestada asjakohased tingimused või piirangud, eelkõige seoses veterinaarravimi ohutusega;

| (b) | nõue teavitada pädevaid asutusi kõikidest veterinaarravimi kasutamisega seotud
  vahejuhtumitest
  ; |
| --- | --- |

(b)

nõue teavitada pädevaid asutusi kõikidest veterinaarravimi kasutamisega seotud
  vahejuhtumitest
  ;

| (b) | nõue teavitada pädevaid asutusi kõikidest veterinaarravimi kasutamisega seotud
  kõrvalnähtudest
  ; |
| --- | --- |

(b)

nõue teavitada pädevaid asutusi kõikidest veterinaarravimi kasutamisega seotud
  kõrvalnähtudest
  ;

| (c) | nõue
  viia läbi
  müügiloa
  andmise järgseid uuringuid. |
| --- | --- |

(c)

nõue
  viia läbi
  müügiloa
  andmise järgseid uuringuid.

| (c) | nõue
  esitada täiendavaid andmeid, mis põhinevad kas
  müügiloa
  andmise järgsetel uuringutel või andmetel, mis on kogutud ravimi toimimise kohta kohapeal, kui kohapeal kogutud andmeid peetakse riski-kasu hinnangu kohaselt asjakohasemaks; |
| --- | --- |

(c)

nõue
  esitada täiendavaid andmeid, mis põhinevad kas
  müügiloa
  andmise järgsetel uuringutel või andmetel, mis on kogutud ravimi toimimise kohta kohapeal, kui kohapeal kogutud andmeid peetakse riski-kasu hinnangu kohaselt asjakohasemaks;

2.   
  Erandina artikli 5 lõikest 2 antakse erandlike asjaoludega
  seotud
  müügiluba üheks aastaks
  .

2.   
  Kooskõlas lõikega 1 välja antud müügiloa pikendamine on
  seotud
  nimetatud lõikes sätestatud tingimuste iga-aastase läbivaatamisega, kuni kõik asjaomased tingimused on täidetud
  .

3.   Kui ravimi müügiluba on antud vastavalt käesolevale artiklile, märgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes selgesõnaliselt, et kvaliteeti, ohutust ja/või efektiivsust käsitlevate põhjalike andmete puudumise tõttu on kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse hindamine läbi viidud piiratud kujul.

3.   Kui ravimi müügiluba on antud vastavalt käesolevale artiklile, märgitakse ravimi omaduste kokkuvõttes selgesõnaliselt, et kvaliteeti, ohutust ja/või efektiivsust käsitlevate põhjalike andmete puudumise tõttu on kvaliteedi, ohutuse ja/või efektiivsuse hindamine läbi viidud piiratud kujul.
  Pakendil peab olema sedasama teavet sisaldav hoiatus.

3a.
     
  Pädev asutus või komisjon võib igal ajal anda välja müügiloa, mis kehtib määramata aja, tingimusel et ravimi kasutamisel ei ole täheldatud probleeme ohutuse või efektiivsusega ja müügiloa hoidja on esitanud lõikes 1 ette nähtud puuduvad andmed kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse kohta.

3b.
     
  Veterinaarravimit, millele on antud müügiluba vastavalt käesolevale artiklile, võib väljastada ainult retsepti alusel.

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus veendub, et kolmandatest riikidest pärit veterinaarravimite tootjad on võimelised tootma asjaomast veterinaarravimit ja/või tegema kontrollikatseid kooskõlas meetoditega, mida kirjeldatakse artikli 7 lõike 1 kohaselt taotluse toetuseks esitatud dokumentides. | Pädev asutus veendub, et kolmandatest riikidest pärit veterinaarravimite tootjad
  järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte ning
  on võimelised tootma asjaomast veterinaarravimit ja/või tegema kontrollikatseid kooskõlas meetoditega, mida kirjeldatakse artikli 7 lõike 1 kohaselt taotluse toetuseks esitatud dokumentides
  , ning et nad minimeerivad keskkonnakahju
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pädev asutus veendub, et kolmandatest riikidest pärit veterinaarravimite tootjad on võimelised tootma asjaomast veterinaarravimit ja/või tegema kontrollikatseid kooskõlas meetoditega, mida kirjeldatakse artikli 7 lõike 1 kohaselt taotluse toetuseks esitatud dokumentides.

Pädev asutus veendub, et kolmandatest riikidest pärit veterinaarravimite tootjad
  järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte ning
  on võimelised tootma asjaomast veterinaarravimit ja/või tegema kontrollikatseid kooskõlas meetoditega, mida kirjeldatakse artikli 7 lõike 1 kohaselt taotluse toetuseks esitatud dokumentides
  , ning et nad minimeerivad keskkonnakahju
  .

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui taotluses käsitletakse mikroobivastast veterinaarravimit,
  võib
  pädev asutus või amet
  nõuda
  müügiloa hoidjalt müügiloa andmise järgsete uuringute tegemist eesmärgiga tagada, et kasulikkuse ja riski suhe jääb antimikroobikumiresistentsuse võimalikku teket arvestades soodsaks. | 3.   Kui taotluses käsitletakse mikroobivastast veterinaarravimit,
  nõuab
  pädev asutus või amet müügiloa hoidjalt müügiloa andmise järgsete uuringute tegemist eesmärgiga tagada, et kasulikkuse ja riski suhe jääb antimikroobikumiresistentsuse võimalikku teket arvestades soodsaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui taotluses käsitletakse mikroobivastast veterinaarravimit,
  võib
  pädev asutus või amet
  nõuda
  müügiloa hoidjalt müügiloa andmise järgsete uuringute tegemist eesmärgiga tagada, et kasulikkuse ja riski suhe jääb antimikroobikumiresistentsuse võimalikku teket arvestades soodsaks.

3.   Kui taotluses käsitletakse mikroobivastast veterinaarravimit,
  nõuab
  pädev asutus või amet müügiloa hoidjalt müügiloa andmise järgsete uuringute tegemist eesmärgiga tagada, et kasulikkuse ja riski suhe jääb antimikroobikumiresistentsuse võimalikku teket arvestades soodsaks.

Muudatusettepanekud 116 ja 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Retsepti alusel väljastatavaks veterinaarravimiks liigitamine | Retsepti alusel väljastatavaks veterinaarravimiks liigitamine |
| 1.   
  Pädev asutus või komisjon liigitab retsepti alusel väljastatavateks ravimiteks järgmised veterinaarravimid
  : | 1.   
  Järgmiste veterinaarravimite puhul on retsept kohustuslik
  : |
| (a) | veterinaarravimid, mis sisaldavad psühhotroopseid või narkootilisi aineid, sealhulgas aineid, mida käsitletakse 1972. aasta protokolliga muudetud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtses konventsioonis ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Retsepti alusel väljastatavaks veterinaarravimiks liigitamine

Retsepti alusel väljastatavaks veterinaarravimiks liigitamine

1.   
  Pädev asutus või komisjon liigitab retsepti alusel väljastatavateks ravimiteks järgmised veterinaarravimid
  :

1.   
  Järgmiste veterinaarravimite puhul on retsept kohustuslik
  :

(a)

veterinaarravimid, mis sisaldavad psühhotroopseid või narkootilisi aineid, sealhulgas aineid, mida käsitletakse 1972. aasta protokolliga muudetud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtses konventsioonis ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonis;

| (a) | veterinaarravimid, mis sisaldavad psühhotroopseid või narkootilisi aineid, sealhulgas aineid, mida käsitletakse 1972. aasta protokolliga muudetud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtses konventsioonis ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonis; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimid, mis sisaldavad psühhotroopseid või narkootilisi aineid, sealhulgas aineid, mida käsitletakse 1972. aasta protokolliga muudetud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtses konventsioonis ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonis;

| (b) | toiduloomade jaoks ette nähtud veterinaarravimid; |
| --- | --- |

(b)

toiduloomade jaoks ette nähtud veterinaarravimid;

| (b) | toiduloomade jaoks ette nähtud veterinaarravimid; |
| --- | --- |

(b)

toiduloomade jaoks ette nähtud veterinaarravimid;

| (c) | mikroobivastased veterinaarravimid; |
| --- | --- |

(c)

mikroobivastased veterinaarravimid;

| (c) | mikroobivastased veterinaarravimid; |
| --- | --- |

(c)

mikroobivastased veterinaarravimid;

| (d) | ravimid, mida kasutatakse täpset eelnevat diagnoosi nõudvate haiguslike protsesside puhul või mis võivad avaldada hilisemat diagnoosimist või ravi takistavat või segavat mõju; |
| --- | --- |

(d)

ravimid, mida kasutatakse täpset eelnevat diagnoosi nõudvate haiguslike protsesside puhul või mis võivad avaldada hilisemat diagnoosimist või ravi takistavat või segavat mõju;

| (d) | ravimid, mida kasutatakse täpset eelnevat diagnoosi nõudvate haiguslike protsesside puhul või mis võivad avaldada hilisemat diagnoosimist või ravi takistavat või segavat mõju; |
| --- | --- |

(d)

ravimid, mida kasutatakse täpset eelnevat diagnoosi nõudvate haiguslike protsesside puhul või mis võivad avaldada hilisemat diagnoosimist või ravi takistavat või segavat mõju;

| (e) | toiduloomade jaoks ette nähtud ekstemporaalsed ravimid; |
| --- | --- |

(e)

toiduloomade jaoks ette nähtud ekstemporaalsed ravimid;

| (e) | toiduloomade jaoks ette nähtud ekstemporaalsed ravimid; |
| --- | --- |

(e)

toiduloomade jaoks ette nähtud ekstemporaalsed ravimid;

| (f) | veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mille lubamisest liidus on möödunud vähem kui viis aastat. |
| --- | --- |

(f)

veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mille lubamisest liidus on möödunud vähem kui viis aastat.

| (f) | veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mille lubamisest liidus on möödunud vähem kui viis aastat. |
| --- | --- |

(f)

veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mille lubamisest liidus on möödunud vähem kui viis aastat.

| (fa) | veterinaarravimid, millele on antud müügiluba vastavalt artiklile 21 ja/või 22. |
| --- | --- |

(fa)

veterinaarravimid, millele on antud müügiluba vastavalt artiklile 21 ja/või 22.

1a.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada oma territooriumil täiendavaid õiguslikke alakategooriaid kooskõlas vastava siseriikliku õigusega.

2.   
  Pädev asutus või komisjon
  võib liigitada
  veterinaarravimi
  retsepti alusel väljastatavaks ravimiks, kui artiklis 30 osutatud ravimi omaduste kokkuvõte hõlmab eriabinõusid, eelkõige seoses võimaliku ohuga:

2.   
  Veterinaarravimi
  võib liigitada
  ainult
  retsepti alusel väljastatavaks ravimiks, kui artiklis 30 osutatud ravimi omaduste kokkuvõte hõlmab eriabinõusid, eelkõige seoses võimaliku ohuga:

| (a) | sihtliikidele, |
| --- | --- |

(a)

sihtliikidele,

| (a) | sihtliikidele, |
| --- | --- |

(a)

sihtliikidele,

| (b) | loomadele ravimeid manustavale isikule, |
| --- | --- |

(b)

loomadele ravimeid manustavale isikule,

| (b) | loomadele ravimeid manustavale isikule, |
| --- | --- |

(b)

loomadele ravimeid manustavale isikule,

| (c) | keskkonnale. |
| --- | --- |

(c)

keskkonnale.

| (c) | keskkonnale. |
| --- | --- |

(c)

keskkonnale.

3.   Erandina lõikest 1
  ei või
  pädev asutus
  ega
  komisjon
  liigitada veterinaarravimit retsepti alusel väljastatavaks ravimiks
  , kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

3.   Erandina lõikest 1
  võib
  pädev asutus
  või
  komisjon
  vabastada veterinaarravimi kohustusliku retsepti nõudest
  , kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| (a) | veterinaarravimit manustatakse üksnes ravimivormis, mille puhul ei ole vaja eriteadmisi- või oskusi ravimi kasutamiseks; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimit manustatakse üksnes ravimivormis, mille puhul ei ole vaja eriteadmisi- või oskusi ravimi kasutamiseks;

| (a) | veterinaarravimit manustatakse üksnes ravimivormis, mille puhul ei ole vaja eriteadmisi- või oskusi ravimi kasutamiseks; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimit manustatakse üksnes ravimivormis, mille puhul ei ole vaja eriteadmisi- või oskusi ravimi kasutamiseks;

| (b) | veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral otsest ega kaudset ohtu ravitava(te)le looma(de)le, ravimit manustavale isikule ega keskkonnale; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral otsest ega kaudset ohtu ravitava(te)le looma(de)le, ravimit manustavale isikule ega keskkonnale;

| (b) | veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral otsest ega kaudset ohtu ravitava(te)le looma(de)le, ravimit manustavale isikule ega keskkonnale; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral otsest ega kaudset ohtu ravitava(te)le looma(de)le, ravimit manustavale isikule ega keskkonnale;

| (c) | veterinaarravimi omaduste kokkuvõte ei sisalda ühtki hoiatust ravimi õige kasutamisega kaasneda võivate tõsiste kõrvalnähtude kohta; |
| --- | --- |

(c)

veterinaarravimi omaduste kokkuvõte ei sisalda ühtki hoiatust ravimi õige kasutamisega kaasneda võivate tõsiste kõrvalnähtude kohta;

| (c) | veterinaarravimi omaduste kokkuvõte ei sisalda ühtki hoiatust ravimi õige kasutamisega kaasneda võivate tõsiste kõrvalnähtude kohta; |
| --- | --- |

(c)

veterinaarravimi omaduste kokkuvõte ei sisalda ühtki hoiatust ravimi õige kasutamisega kaasneda võivate tõsiste kõrvalnähtude kohta;

| (d) | asjaomase veterinaarravimi ega ühegi muu sama toimeainet sisaldava ravimi puhul ei ole täheldatud sagedat kõrvalnähtudest teatamist; |
| --- | --- |

(d)

asjaomase veterinaarravimi ega ühegi muu sama toimeainet sisaldava ravimi puhul ei ole täheldatud sagedat kõrvalnähtudest teatamist;

| (d) | asjaomase veterinaarravimi ega ühegi muu sama toimeainet sisaldava ravimi puhul ei ole täheldatud sagedat kõrvalnähtudest teatamist; |
| --- | --- |

(d)

asjaomase veterinaarravimi ega ühegi muu sama toimeainet sisaldava ravimi puhul ei ole täheldatud sagedat kõrvalnähtudest teatamist;

| (e) | ravimi omaduste kokkuvõttes ei osutata vastunäidustustele seoses muude retseptita väljastatavate tavapäraste veterinaarravimitega; |
| --- | --- |

(e)

ravimi omaduste kokkuvõttes ei osutata vastunäidustustele seoses muude retseptita väljastatavate tavapäraste veterinaarravimitega;

| (e) | ravimi omaduste kokkuvõttes ei osutata vastunäidustustele seoses muude retseptita väljastatavate tavapäraste veterinaarravimitega; |
| --- | --- |

(e)

ravimi omaduste kokkuvõttes ei osutata vastunäidustustele seoses muude retseptita väljastatavate tavapäraste veterinaarravimitega;

| (f) | veterinaarravim ei nõua eritingimusi säilitamisel; |
| --- | --- |

(f)

veterinaarravim ei nõua eritingimusi säilitamisel;

| (g) | veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral ohtu rahvatervisele seoses ravitavatelt loomadelt saadavates toiduainetes esinevate jääkidega; |
| --- | --- |

(g)

veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral ohtu rahvatervisele seoses ravitavatelt loomadelt saadavates toiduainetes esinevate jääkidega;

| (g) | veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral ohtu rahvatervisele seoses ravitavatelt loomadelt saadavates toiduainetes esinevate jääkidega; |
| --- | --- |

(g)

veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige manustamise korral ohtu rahvatervisele seoses ravitavatelt loomadelt saadavates toiduainetes esinevate jääkidega;

| (h) | nugiussivastaseid aineid
  sisaldav veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige kasutamise korral ohtu inimeste või loomade tervisele seoses
  kõnealuste ainete
  suhtes resistentsuse tekkega. |
| --- | --- |

(h)

nugiussivastaseid aineid
  sisaldav veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige kasutamise korral ohtu inimeste või loomade tervisele seoses
  kõnealuste ainete
  suhtes resistentsuse tekkega.

| (h) | antiparasiitikume
  sisaldav veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige kasutamise korral ohtu inimeste või loomade tervisele seoses
  antiparasiitikumide
  suhtes resistentsuse tekkega. |
| --- | --- |

(h)

antiparasiitikume
  sisaldav veterinaarravim ei kujuta ka ebaõige kasutamise korral ohtu inimeste või loomade tervisele seoses
  antiparasiitikumide
  suhtes resistentsuse tekkega.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Olenemata lõikest 1 võib veterinaarravimeid kasutada ilma retseptita, juhul kui |
| | (a) | need on registreeritud üksikute homöopaatiliste veterinaarravimitena ja mõeldud müümiseks apteegis, nende lahjendusaste ei ole väiksem kui D4 (1:10 000 ) ja nende tootmisel ei ole kasutatud alkoholi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Olenemata lõikest 1 võib veterinaarravimeid kasutada ilma retseptita, juhul kui

(a)

need on registreeritud üksikute homöopaatiliste veterinaarravimitena ja mõeldud müümiseks apteegis, nende lahjendusaste ei ole väiksem kui D4 (1:10 000 ) ja nende tootmisel ei ole kasutatud alkoholi;

| (b) | need on registreeritud komplekssete homöopaatiliste veterinaarravimitena, need ei sisalda komponente, mille lahjendusaste on väiksem kui D4, need on mõeldud müümiseks apteegis ja nende tootmisel ei ole kasutatud alkoholi. |
| --- | --- |

(b)

need on registreeritud komplekssete homöopaatiliste veterinaarravimitena, need ei sisalda komponente, mille lahjendusaste on väiksem kui D4, need on mõeldud müümiseks apteegis ja nende tootmisel ei ole kasutatud alkoholi.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toimeainete
  või muude
  koostisainete tavanimetus või keemiline kirjeldus ja kvantitatiivne sisaldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toimeainete
  või muude
  koostisainete tavanimetus või keemiline kirjeldus ja kvantitatiivne sisaldus;

| (b) | toimeainete
  ja kõikide oluliste
  koostisainete tavanimetus või keemiline kirjeldus ja kvantitatiivne sisaldus; |
| --- | --- |

(b)

toimeainete
  ja kõikide oluliste
  koostisainete tavanimetus või keemiline kirjeldus ja kvantitatiivne sisaldus;

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (vi) | kõrvalnähtude sagedus ja tõsidus, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vi)

kõrvalnähtude sagedus ja tõsidus,

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c – alapunkt xiii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (xiii) | kasutamise eritingimused, sealhulgas antimikroobikumide kasutamise piirangud, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse teket; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(xiii)

kasutamise eritingimused, sealhulgas antimikroobikumide kasutamise piirangud, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse teket;

| (xiii) | kasutamise eritingimused, sealhulgas antimikroobikumide kasutamise piirangud, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse teket
  , ning täpsustus, et toodet ei lubata kasutada tavapärase ennetusmeetmena
  ; |
| --- | --- |

(xiii)

kasutamise eritingimused, sealhulgas antimikroobikumide kasutamise piirangud, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse teket
  , ning täpsustus, et toodet ei lubata kasutada tavapärase ennetusmeetmena
  ;

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõik 1 – punkt e – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iiia) | abiainete loetelu, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iiia)

abiainete loetelu,

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | toote keskkonnaohu hindamisest tulenev teave, eelkõige keskkonnanäitajad ja ohtu iseloomustavad andmed, sh ökotoksikoloogiline teave mittesihtliikidele avalduva mõju ning toimeainete ja aktiivsete metaboliitide püsivuse kohta pinnases ja vees; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

toote keskkonnaohu hindamisest tulenev teave, eelkõige keskkonnanäitajad ja ohtu iseloomustavad andmed, sh ökotoksikoloogiline teave mittesihtliikidele avalduva mõju ning toimeainete ja aktiivsete metaboliitide püsivuse kohta pinnases ja vees;

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ja) | kui veterinaarravimit on lubatud manustada ravimsööda kaudu, tuleb kokkusobimatuse nimekirja kujul esitada teave veterinaarravimi ja sööda võimaliku vastastiktoime kohta, mis vähendab ravimsööda ohutust või efektiivsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ja)

kui veterinaarravimit on lubatud manustada ravimsööda kaudu, tuleb kokkusobimatuse nimekirja kujul esitada teave veterinaarravimi ja sööda võimaliku vastastiktoime kohta, mis vähendab ravimsööda ohutust või efektiivsust.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui kaks ravimit on sama ravitoimega, võib läbi viia võrdleva hindamise. Sellisel juhul asendatakse ravimid, mis on ohtlikud keskkonnale või ravitavatele loomadele, vähem ohtlike ravimitega, millel on sama ravitoime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui kaks ravimit on sama ravitoimega, võib läbi viia võrdleva hindamise. Sellisel juhul asendatakse ravimid, mis on ohtlikud keskkonnale või ravitavatele loomadele, vähem ohtlike ravimitega, millel on sama ravitoime.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tegemist on mikroobivastase veterinaarravimiga, mis on ette nähtud jõudluse suurendamiseks eesmärgiga soodustada ravitavate loomade kasvu või suurendada nende tootlikkust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tegemist on mikroobivastase veterinaarravimiga, mis on ette nähtud jõudluse suurendamiseks eesmärgiga soodustada ravitavate loomade kasvu või suurendada nende tootlikkust;

| (d) | tegemist on mikroobivastase veterinaarravimiga, mis on ette nähtud jõudluse suurendamiseks eesmärgiga soodustada ravitavate loomade kasvu või suurendada nende tootlikkust
  või tavapäraseks profülaktikaks toiduloomade puhul või söödale või veele lisamiseks loomarühma ravimisel, kui haigust ei ole diagnoositud ühelgi loomal
  ; |
| --- | --- |

(d)

tegemist on mikroobivastase veterinaarravimiga, mis on ette nähtud jõudluse suurendamiseks eesmärgiga soodustada ravitavate loomade kasvu või suurendada nende tootlikkust
  või tavapäraseks profülaktikaks toiduloomade puhul või söödale või veele lisamiseks loomarühma ravimisel, kui haigust ei ole diagnoositud ühelgi loomal
  ;

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | keeluaeg ei ole
  toiduohutuse tagamiseks piisavalt pikk
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

keeluaeg ei ole
  toiduohutuse tagamiseks piisavalt pikk
  ;

| (e) | kavandatav
  keeluaeg
  toiduohutuse tagamiseks
  ei ole
  piisavalt põhjendatud või ameti või pädevate asutuste esildatud keeluaega ei ole arvesse võetud
  ; |
| --- | --- |

(e)

kavandatav
  keeluaeg
  toiduohutuse tagamiseks
  ei ole
  piisavalt põhjendatud või ameti või pädevate asutuste esildatud keeluaega ei ole arvesse võetud
  ;

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ga) | ravim on kõrge riskiteguriga aine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ga)

ravim on kõrge riskiteguriga aine;

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (gb) | ravimis on toimeained, mis vastavad kriteeriumidele, mille kohaselt aine on püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB) vastavalt Euroopa Ravimiameti suunistele, või millel arvatakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad mõjuda kahjulikult keskkonnale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(gb)

ravimis on toimeained, mis vastavad kriteeriumidele, mille kohaselt aine on püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB) vastavalt Euroopa Ravimiameti suunistele, või millel arvatakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad mõjuda kahjulikult keskkonnale;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ha) | ravim kujutab endast standardse võrdlusraviga võrreldes märkimisväärselt suuremat ohtu ravitavale loomale, rahvatervisele või keskkonnale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ha)

ravim kujutab endast standardse võrdlusraviga võrreldes märkimisväärselt suuremat ohtu ravitavale loomale, rahvatervisele või keskkonnale;

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt h b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (hb) | vastuvõetamatud kõrvalnähud ravitaval loomal või kaudne mõju talle; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(hb)

vastuvõetamatud kõrvalnähud ravitaval loomal või kaudne mõju talle;

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Mikroobivastase veterinaarravimi müügiloa andmisest keeldutakse, kui asjaomane antimikroobikum on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks. | 2.   Mikroobivastase veterinaarravimi müügiloa andmisest keeldutakse, kui asjaomane antimikroobikum on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks
  lõike 4 tähenduses
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Mikroobivastase veterinaarravimi müügiloa andmisest keeldutakse, kui asjaomane antimikroobikum on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks.

2.   Mikroobivastase veterinaarravimi müügiloa andmisest keeldutakse, kui asjaomane antimikroobikum on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks
  lõike 4 tähenduses
  .

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146, et kehtestada eeskirjad antimikroobikumide tunnistamiseks üksnes teatavate inimese nakkuste raviks ette nähtud antimikroobikumideks eesmärgiga säilitada teatavate toimeainete efektiivsust inimeste ravis. | 3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146
  ja võttes arvesse ameti teaduslikke nõuandeid
  , et kehtestada eeskirjad antimikroobikumide tunnistamiseks üksnes teatavate inimese nakkuste raviks ette nähtud antimikroobikumideks eesmärgiga säilitada teatavate toimeainete efektiivsust inimeste ravis. |
| | Amet võtab oma nõuannetes arvesse asjakohaseid määramisi klassi, aine või isegi näidustuse tasemel ja võtab arvesse ka manustamisteed. |
| | Liikmesriikidel, kes rakendavad või soovivad rakendada rangemaid eeskirju, on lubatud seda teha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146, et kehtestada eeskirjad antimikroobikumide tunnistamiseks üksnes teatavate inimese nakkuste raviks ette nähtud antimikroobikumideks eesmärgiga säilitada teatavate toimeainete efektiivsust inimeste ravis.

3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146
  ja võttes arvesse ameti teaduslikke nõuandeid
  , et kehtestada eeskirjad antimikroobikumide tunnistamiseks üksnes teatavate inimese nakkuste raviks ette nähtud antimikroobikumideks eesmärgiga säilitada teatavate toimeainete efektiivsust inimeste ravis.

Amet võtab oma nõuannetes arvesse asjakohaseid määramisi klassi, aine või isegi näidustuse tasemel ja võtab arvesse ka manustamisteed.

Liikmesriikidel, kes rakendavad või soovivad rakendada rangemaid eeskirju, on lubatud seda teha.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon määrab rakendusaktidega antimikroobikumid või antimikroobikumirühmad, mis on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 4.   Komisjon määrab rakendusaktidega
  , võttes sealjuures arvesse ameti teaduslikke nõuandeid ja WHO poolt juba tehtud tööd,
  antimikroobikumid või antimikroobikumirühmad, mis on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | Sellised määramised toimuvad vajaduse korral klassi, aine või isegi näidustuse tasemel ja arvesse võetakse ka manustamisteed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon määrab rakendusaktidega antimikroobikumid või antimikroobikumirühmad, mis on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjon määrab rakendusaktidega
  , võttes sealjuures arvesse ameti teaduslikke nõuandeid ja WHO poolt juba tehtud tööd,
  antimikroobikumid või antimikroobikumirühmad, mis on ette nähtud üksnes teatavate inimese nakkuste raviks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Sellised määramised toimuvad vajaduse korral klassi, aine või isegi näidustuse tasemel ja arvesse võetakse ka manustamisteed.

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Veterinaarravimite keskkonnamõju käsitlev ohutusalane teave kaitse alla ei kuulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Veterinaarravimite keskkonnamõju käsitlev ohutusalane teave kaitse alla ei kuulu.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavad kaitseperioodid | Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavad kaitseperioodid |
| 1.   Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatav kaitseperiood on: | 1.   Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatav kaitseperiood on: |
| (a) | veiste, lammaste, sigade, kanade, koerte ja kasside jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 10 aastat; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavad kaitseperioodid

Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavad kaitseperioodid

1.   Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatav kaitseperiood on:

1.   Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatav kaitseperiood on:

(a)

veiste, lammaste, sigade, kanade, koerte ja kasside jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 10 aastat;

| (a) | veiste, lammaste
  (keda kasvatatakse liha tootmiseks)
  , sigade, kanade
  , lõhe
  , koerte ja kasside jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 10 aastat; |
| --- | --- |

(a)

veiste, lammaste
  (keda kasvatatakse liha tootmiseks)
  , sigade, kanade
  , lõhe
  , koerte ja kasside jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 10 aastat;

| (b) | veiste, lammaste, sigade, kanade, koerte ja kasside jaoks ette nähtud mikroobivastaste veterinaarravimite puhul, mis sisaldavad mikroobivastast toimeainet, mida ei ole taotluse esitamise kuupäevaks kasutatud ühegi liidus antud müügiloaga veterinaarravimi toimeainena, 14 aastat; |
| --- | --- |

(b)

veiste, lammaste, sigade, kanade, koerte ja kasside jaoks ette nähtud mikroobivastaste veterinaarravimite puhul, mis sisaldavad mikroobivastast toimeainet, mida ei ole taotluse esitamise kuupäevaks kasutatud ühegi liidus antud müügiloaga veterinaarravimi toimeainena, 14 aastat;

| (b) | veiste, lammaste, sigade, kanade,
  lõhe,
  koerte ja kasside jaoks ette nähtud mikroobivastaste veterinaarravimite puhul, mis sisaldavad mikroobivastast toimeainet, mida ei ole taotluse esitamise kuupäevaks kasutatud ühegi liidus antud müügiloaga veterinaarravimi toimeainena, 14 aastat; |
| --- | --- |

(b)

veiste, lammaste, sigade, kanade,
  lõhe,
  koerte ja kasside jaoks ette nähtud mikroobivastaste veterinaarravimite puhul, mis sisaldavad mikroobivastast toimeainet, mida ei ole taotluse esitamise kuupäevaks kasutatud ühegi liidus antud müügiloaga veterinaarravimi toimeainena, 14 aastat;

| (c) | mesilaste jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul
  18
  aastat; |
| --- | --- |

(c)

mesilaste jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul
  18
  aastat;

| (c) | mesilaste jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul
  20
  aastat; |
| --- | --- |

(c)

mesilaste jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul
  20
  aastat;

| (d) | muude kui lõike 1 punktides a ja c loetletud loomaliikide jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 14 aastat. |
| --- | --- |

(d)

muude kui lõike 1 punktides a ja c loetletud loomaliikide jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 14 aastat.

| (d) | muude kui lõike 1 punktides a ja c loetletud loomaliikide jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 14 aastat. |
| --- | --- |

(d)

muude kui lõike 1 punktides a ja c loetletud loomaliikide jaoks ette nähtud veterinaarravimite puhul 14 aastat.

2.   Kõnealust kaitset kohaldatakse alates artikli 7 kohaselt veterinaarravimi müügiloa andmise kuupäevast.

2.   Kõnealust kaitset kohaldatakse alates artikli 7 kohaselt veterinaarravimi müügiloa andmise kuupäevast.

2a.
     
  Kui veterinaarravimi müügiluba on antud rohkem kui ühe liigi jaoks, pikendatakse perioodi vastavalt artiklis 35 sätestatud pikendusperioodidele.

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 34a |
| | Olemasolevate veterinaarravimitega seotud uute andmepakettide kaitseperiood |
| | 1.
     
  Kui taotleja esitab pädevatele asutustele uued katsed ja uuringud, et saada müügiluba olemasoleva veterinaarravimi jaoks, mida kaitseperiood enam ei hõlma, kohaldatakse nende katsete ja uuringute suhtes eraldi nelja-aastast kaitseperioodi järgmistel tingimustel: |
| | a) | need katsed ja uuringud on vajalikud müügiloa pikendamiseks seoses toimeainekoguse, ravimivormi või manustamisviisiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34a

Olemasolevate veterinaarravimitega seotud uute andmepakettide kaitseperiood

1.
     
  Kui taotleja esitab pädevatele asutustele uued katsed ja uuringud, et saada müügiluba olemasoleva veterinaarravimi jaoks, mida kaitseperiood enam ei hõlma, kohaldatakse nende katsete ja uuringute suhtes eraldi nelja-aastast kaitseperioodi järgmistel tingimustel:

a)

need katsed ja uuringud on vajalikud müügiloa pikendamiseks seoses toimeainekoguse, ravimivormi või manustamisviisiga;

| b) | need katsed ja uuringud on vajalikud ameti või pädevate asutuste nõutud müügiloa andmise järgse kordushindamise läbiviimiseks, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on neid nõudnud järelmeetmena müügiloa andmise järgsetele ravimiohutuse järelevalvega seotud probleemidele või nõudnud neid müügiloa saamise tingimusena või müügiloa andmise järgse kohustusena loa andmise ajal. Iga kaitseperiood on sõltumatu muudest kaitseperioodidest, mis võivad sellega ajaliselt kattuda, ning seetõttu neid ei kumuleerita. |
| --- | --- |

b)

need katsed ja uuringud on vajalikud ameti või pädevate asutuste nõutud müügiloa andmise järgse kordushindamise läbiviimiseks, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on neid nõudnud järelmeetmena müügiloa andmise järgsetele ravimiohutuse järelevalvega seotud probleemidele või nõudnud neid müügiloa saamise tingimusena või müügiloa andmise järgse kohustusena loa andmise ajal. Iga kaitseperiood on sõltumatu muudest kaitseperioodidest, mis võivad sellega ajaliselt kattuda, ning seetõttu neid ei kumuleerita.

2.
     
  Ükski teine taotleja ei või kasutada nimetatud katsete või uuringute tulemusi ärilistel eesmärkidel nende nelja aasta jooksul ilma ravimi müügiloa hoidja kirjaliku nõusolekuta nimetatud katsete või uuringutega seotud teabekasutusnõusoleku kujul.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavate kaitseperioodide pikendamine | Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavate kaitseperioodide pikendamine |
| 1.   
  Artikli 65 kohaselt
  heaks kiidetud
  muudatuse puhul
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetletud mis tahes loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi
  ühe
  aasta võrra iga uue sihtliigi kohta, kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artikli 34 lõike 1 punktis a sätestatud kaitseperioodi lõppemist. | 1.   
  Kui esmane müügiluba on antud rohkem kui ühe liigi jaoks või on
  heaks kiidetud
  artikli 65 kohane muudatus
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetletud mis tahes loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi
  kahe
  aasta võrra
  algsete dokumentide
  iga uue sihtliigi kohta, kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artikli 34 lõike 1 punktis a sätestatud kaitseperioodi lõppemist.
  Teave müügiloa laiendamiseks esitatud dokumentide kohta tehakse avalikult kättesaadavaks. |
| 2.   
  Artikli 65 kohaselt
  heaks kiidetud
  muudatuse puhul
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetlemata loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi nelja aasta võrra. | 2.   
  Kui esmane müügiluba on antud rohkem kui ühe liigi jaoks või on
  heaks kiidetud
  artikli 65 kohane muudatus
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetlemata loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi nelja aasta võrra
  , kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi lõppemist
  .
  Teave müügiloa laiendamiseks esitatud dokumentide kohta tehakse avalikult kättesaadavaks. |
| 3.   Esmase müügiloa kohane kaitseperiood koos kõikide seda pikendavate lisaperioodidega, mis tulenevad sama müügiloa muudatustest või sellega seotud uutest müügilubadest (tehniliste dokumentide kaitse koguperiood), ei ole pikem kui
  18
  aastat. | 3.   Esmase müügiloa kohane kaitseperiood koos kõikide seda pikendavate lisaperioodidega, mis tulenevad sama müügiloa muudatustest või sellega seotud uutest müügilubadest (tehniliste dokumentide kaitse koguperiood), ei ole
  artikli 34 lõike 1 punktis a osutatud toodete puhul
  pikem kui
  14
  aastat.
  Artikli 34 lõike 1 punktides b ja d osutatud toodete puhul ei ole periood pikem kui 18 aastat. |
| 4.   Kui veterinaarravimi müügiloa taotluse või müügiloa tingimuste muutmise taotluse esitaja esitab taotluse menetlemise käigus määruse (EÜ) nr 470/2009 kohase taotluse jääkide piirnormi kehtestamiseks ning lisab sellele kliiniliste uuringute tulemused, ei tohi teised taotlejad kasutada nende uuringute tulemusi viie aasta jooksul pärast selle müügiloa andmist, mille saamiseks need uuringud on tehtud, kui asjaomasele teisele taotlejale ei ole antud neid uuringuid käsitlevat kirjalikku nõusolekut teabekasutusnõusoleku kujul. | 4.   Kui veterinaarravimi müügiloa taotluse või müügiloa tingimuste muutmise taotluse esitaja esitab taotluse menetlemise käigus määruse (EÜ) nr 470/2009 kohase taotluse jääkide piirnormi kehtestamiseks ning lisab sellele kliiniliste uuringute tulemused, ei tohi teised taotlejad kasutada nende uuringute tulemusi
  ärilistel eesmärkidel
  viie aasta jooksul pärast selle müügiloa andmist, mille saamiseks need uuringud on tehtud, kui asjaomasele teisele taotlejale ei ole antud neid uuringuid käsitlevat kirjalikku nõusolekut teabekasutusnõusoleku kujul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavate kaitseperioodide pikendamine

Tehniliste dokumentide suhtes kohaldatavate kaitseperioodide pikendamine

1.   
  Artikli 65 kohaselt
  heaks kiidetud
  muudatuse puhul
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetletud mis tahes loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi
  ühe
  aasta võrra iga uue sihtliigi kohta, kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artikli 34 lõike 1 punktis a sätestatud kaitseperioodi lõppemist.

1.   
  Kui esmane müügiluba on antud rohkem kui ühe liigi jaoks või on
  heaks kiidetud
  artikli 65 kohane muudatus
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetletud mis tahes loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi
  kahe
  aasta võrra
  algsete dokumentide
  iga uue sihtliigi kohta, kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artikli 34 lõike 1 punktis a sätestatud kaitseperioodi lõppemist.
  Teave müügiloa laiendamiseks esitatud dokumentide kohta tehakse avalikult kättesaadavaks.

2.   
  Artikli 65 kohaselt
  heaks kiidetud
  muudatuse puhul
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetlemata loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi nelja aasta võrra.

2.   
  Kui esmane müügiluba on antud rohkem kui ühe liigi jaoks või on
  heaks kiidetud
  artikli 65 kohane muudatus
  , millega müügiluba laiendatakse artikli 34 lõike 1 punktis a loetlemata loomaliigile, pikendatakse artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi nelja aasta võrra
  , kui müügiloa muutmise taotlus on esitatud vähemalt kolm aastat enne artiklis 34 sätestatud kaitseperioodi lõppemist
  .
  Teave müügiloa laiendamiseks esitatud dokumentide kohta tehakse avalikult kättesaadavaks.

3.   Esmase müügiloa kohane kaitseperiood koos kõikide seda pikendavate lisaperioodidega, mis tulenevad sama müügiloa muudatustest või sellega seotud uutest müügilubadest (tehniliste dokumentide kaitse koguperiood), ei ole pikem kui
  18
  aastat.

3.   Esmase müügiloa kohane kaitseperiood koos kõikide seda pikendavate lisaperioodidega, mis tulenevad sama müügiloa muudatustest või sellega seotud uutest müügilubadest (tehniliste dokumentide kaitse koguperiood), ei ole
  artikli 34 lõike 1 punktis a osutatud toodete puhul
  pikem kui
  14
  aastat.
  Artikli 34 lõike 1 punktides b ja d osutatud toodete puhul ei ole periood pikem kui 18 aastat.

4.   Kui veterinaarravimi müügiloa taotluse või müügiloa tingimuste muutmise taotluse esitaja esitab taotluse menetlemise käigus määruse (EÜ) nr 470/2009 kohase taotluse jääkide piirnormi kehtestamiseks ning lisab sellele kliiniliste uuringute tulemused, ei tohi teised taotlejad kasutada nende uuringute tulemusi viie aasta jooksul pärast selle müügiloa andmist, mille saamiseks need uuringud on tehtud, kui asjaomasele teisele taotlejale ei ole antud neid uuringuid käsitlevat kirjalikku nõusolekut teabekasutusnõusoleku kujul.

4.   Kui veterinaarravimi müügiloa taotluse või müügiloa tingimuste muutmise taotluse esitaja esitab taotluse menetlemise käigus määruse (EÜ) nr 470/2009 kohase taotluse jääkide piirnormi kehtestamiseks ning lisab sellele kliiniliste uuringute tulemused, ei tohi teised taotlejad kasutada nende uuringute tulemusi
  ärilistel eesmärkidel
  viie aasta jooksul pärast selle müügiloa andmist, mille saamiseks need uuringud on tehtud, kui asjaomasele teisele taotlejale ei ole antud neid uuringuid käsitlevat kirjalikku nõusolekut teabekasutusnõusoleku kujul.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tsentraliseeritud menetluse kohased müügiload annab komisjon kooskõlas käesoleva jaoga. Sellised müügiload kehtivad kõikjal liidus. | 1.   Tsentraliseeritud menetluse kohased müügiload annab komisjon kooskõlas käesoleva jaoga. Sellised müügiload kehtivad kõikjal liidus
  ning kuuluvad esmajärjekorras menetlemisele. Komisjon ja amet arendavad ja edendavad tsentraliseeritud menetluse kasutamist, lihtsustades eelkõige VKEde juurdepääsu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tsentraliseeritud menetluse kohased müügiload annab komisjon kooskõlas käesoleva jaoga. Sellised müügiload kehtivad kõikjal liidus.

1.   Tsentraliseeritud menetluse kohased müügiload annab komisjon kooskõlas käesoleva jaoga. Sellised müügiload kehtivad kõikjal liidus
  ning kuuluvad esmajärjekorras menetlemisele. Komisjon ja amet arendavad ja edendavad tsentraliseeritud menetluse kasutamist, lihtsustades eelkõige VKEde juurdepääsu.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mida hõlmavat veterinaarravimi müügiluba ei ole taotluse esitamise kuupäevaks liidus veel antud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mida hõlmavat veterinaarravimi müügiluba ei ole taotluse esitamise kuupäevaks liidus veel antud;

| (c) | veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mida hõlmavat veterinaarravimi müügiluba ei ole taotluse esitamise kuupäevaks liidus veel antud
  , välja arvatud veterinaarravimid, mille müügiloa taotlus on esitatud artiklite 21 ja 22 alusel
  ; |
| --- | --- |

(c)

veterinaarravimid, mis sisaldavad toimeainet, mida hõlmavat veterinaarravimi müügiluba ei ole taotluse esitamise kuupäevaks liidus veel antud
  , välja arvatud veterinaarravimid, mille müügiloa taotlus on esitatud artiklite 21 ja 22 alusel
  ;

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | tsentraliseeritud korras antud müügiloaga originaalveterinaarravimitele vastavad geneerilised veterinaarravimid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

tsentraliseeritud korras antud müügiloaga originaalveterinaarravimitele vastavad geneerilised veterinaarravimid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Muude kui lõikes 2 loetletud veterinaarravimite puhul võib
  tsentraliseeritud korras
  anda
  müügiloa juhul, kui liidus ei ole antud ühtki muud asjaomase veterinaarravimi müügiluba
  . | 3.   Muude kui lõikes 2 loetletud veterinaarravimite puhul võib
  müügiloa
  anda
  samuti tsentraliseeritud korras
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Muude kui lõikes 2 loetletud veterinaarravimite puhul võib
  tsentraliseeritud korras
  anda
  müügiloa juhul, kui liidus ei ole antud ühtki muud asjaomase veterinaarravimi müügiluba
  .

3.   Muude kui lõikes 2 loetletud veterinaarravimite puhul võib
  müügiloa
  anda
  samuti tsentraliseeritud korras
  .

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisjonil on õigus võtta liidus valitsevat loomade ja inimeste tervishoiu olukorda kaaludes vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146, et muuta lõikes 2 sätestatud loetelu. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Komisjonil on õigus võtta liidus valitsevat loomade ja inimeste tervishoiu olukorda kaaludes vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 146, et muuta lõikes 2 sätestatud loetelu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Detsentraliseeritud menetluse kohase müügiloa taotlus esitatakse taotleja valitud
  liikmesriigile (edaspidi „
  referentliikmesriik“). | 1.   Detsentraliseeritud menetluse kohase müügiloa taotlus
  ja toimik
  esitatakse
  kõikidele liikmesriikidele.
  Taotleja valitud
  liikmesriik on
  referentliikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Detsentraliseeritud menetluse kohase müügiloa taotlus esitatakse taotleja valitud
  liikmesriigile (edaspidi „
  referentliikmesriik“).

1.   Detsentraliseeritud menetluse kohase müügiloa taotlus
  ja toimik
  esitatakse
  kõikidele liikmesriikidele.
  Taotleja valitud
  liikmesriik on
  referentliikmesriik.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Taotluses loetletakse liikmesriigid, kus taotleja soovib saada müügiluba (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). | 2.   Taotluses loetletakse liikmesriigid, kus taotleja soovib saada müügiluba (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“).
  Taotleja saadab kõigile asjaomastele liikmesriikidele referentliikmesriigile esitatuga identse taotluse, sh artikli 7 kohase identse toimiku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Taotluses loetletakse liikmesriigid, kus taotleja soovib saada müügiluba (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“).

2.   Taotluses loetletakse liikmesriigid, kus taotleja soovib saada müügiluba (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“).
  Taotleja saadab kõigile asjaomastele liikmesriikidele referentliikmesriigile esitatuga identse taotluse, sh artikli 7 kohase identse toimiku.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus esitatakse
  liikmesriigile, kus anti esimene siseriiklik müügiluba (
  referentliikmesriik). | 1.   Müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus
  ja toimik
  esitatakse
  kõikidele liikmesriikidele. Esimese siseriikliku müügiloa andnud liikmesriik on
  referentliikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus esitatakse
  liikmesriigile, kus anti esimene siseriiklik müügiluba (
  referentliikmesriik).

1.   Müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus
  ja toimik
  esitatakse
  kõikidele liikmesriikidele. Esimese siseriikliku müügiloa andnud liikmesriik on
  referentliikmesriik.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Esimese siseriikliku müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus esitatakse mitte varem kui 6 kuud pärast sellise müügiloa andmise otsust. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Esimese siseriikliku müügiloa vastastikuse tunnustamise taotlus esitatakse mitte varem kui 6 kuud pärast sellise müügiloa andmise otsust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | teave liikmesriikide kohta, kus taotleja esitatud müügiloa taotlus sama veterinaarravimi kohta on läbivaatamisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

teave liikmesriikide kohta, kus taotleja esitatud müügiloa taotlus sama veterinaarravimi kohta on läbivaatamisel;

välja jäetud

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Referentliikmesriik koostab
  90
  päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist veterinaarravimi ajakohastatud hindamisaruande. Ajakohastatud hindamisaruanne edastatakse koos ravimi omaduste heakskiidetud kokkuvõtte ning märgistusel ja pakendi infolehel esitatava heakskiidetud tekstiga kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale
  ning sellele lisatakse loetelu liikmesriikidest, kus taotleja soovib müügiloa tunnustamist (asjaomased liikmesriigid)
  . | 4.   Referentliikmesriik koostab
  45
  päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist veterinaarravimi ajakohastatud hindamisaruande. Ajakohastatud hindamisaruanne edastatakse koos ravimi omaduste heakskiidetud kokkuvõtte ning märgistusel ja pakendi infolehel esitatava heakskiidetud tekstiga kõikidele
  asjaomastele
  liikmesriikidele ja taotlejale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Referentliikmesriik koostab
  90
  päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist veterinaarravimi ajakohastatud hindamisaruande. Ajakohastatud hindamisaruanne edastatakse koos ravimi omaduste heakskiidetud kokkuvõtte ning märgistusel ja pakendi infolehel esitatava heakskiidetud tekstiga kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale
  ning sellele lisatakse loetelu liikmesriikidest, kus taotleja soovib müügiloa tunnustamist (asjaomased liikmesriigid)
  .

4.   Referentliikmesriik koostab
  45
  päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist veterinaarravimi ajakohastatud hindamisaruande. Ajakohastatud hindamisaruanne edastatakse koos ravimi omaduste heakskiidetud kokkuvõtte ning märgistusel ja pakendi infolehel esitatava heakskiidetud tekstiga kõikidele
  asjaomastele
  liikmesriikidele ja taotlejale.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik esitab artikli 46 lõikes 4 või artikli 48 lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul hindamisaruannet, kavandatavat ravimi omaduste kokkuvõtet või kavandatavat märgistust ja pakendi infolehte käsitlevad vastuväited, esitatakse referentliikmesriigile, teistele liikmesriikidele ja taotlejale vastuväidete üksikasjalikud põhjused. Referentliikmesriik edastab erimeelsused viivitamata artikliga 142 loodud vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseeritud menetluste koordineerimisrühmale (edaspidi „koordineerimisrühm“). | 1.   Kui liikmesriik esitab
  võimaliku tõsise ohu tõttu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale
  artikli 46 lõikes 4 või artikli 48 lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul hindamisaruannet, kavandatavat ravimi omaduste kokkuvõtet või kavandatavat märgistust ja pakendi infolehte käsitlevad vastuväited, esitatakse referentliikmesriigile, teistele liikmesriikidele ja taotlejale vastuväidete üksikasjalikud põhjused. Referentliikmesriik edastab erimeelsused viivitamata artikliga 142 loodud vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseeritud menetluste koordineerimisrühmale (edaspidi „koordineerimisrühm“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik esitab artikli 46 lõikes 4 või artikli 48 lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul hindamisaruannet, kavandatavat ravimi omaduste kokkuvõtet või kavandatavat märgistust ja pakendi infolehte käsitlevad vastuväited, esitatakse referentliikmesriigile, teistele liikmesriikidele ja taotlejale vastuväidete üksikasjalikud põhjused. Referentliikmesriik edastab erimeelsused viivitamata artikliga 142 loodud vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseeritud menetluste koordineerimisrühmale (edaspidi „koordineerimisrühm“).

1.   Kui liikmesriik esitab
  võimaliku tõsise ohu tõttu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale
  artikli 46 lõikes 4 või artikli 48 lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul hindamisaruannet, kavandatavat ravimi omaduste kokkuvõtet või kavandatavat märgistust ja pakendi infolehte käsitlevad vastuväited, esitatakse referentliikmesriigile, teistele liikmesriikidele ja taotlejale vastuväidete üksikasjalikud põhjused. Referentliikmesriik edastab erimeelsused viivitamata artikliga 142 loodud vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseeritud menetluste koordineerimisrühmale (edaspidi „koordineerimisrühm“).

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Koordineerimisrühmas määratakse hindaja, kes koostab veterinaarravimi kohta uue hindamisaruande. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Koordineerimisrühmas määratakse hindaja, kes koostab veterinaarravimi kohta uue hindamisaruande.

välja jäetud

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Müügiloa andmist pooldava arvamuse korral registreerib referentliikmesriik liikmesriikide kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja taotlejat. | 4.   Müügiloa andmist
  või muutmist
  pooldava arvamuse korral registreerib referentliikmesriik liikmesriikide kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja taotlejat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Müügiloa andmist pooldava arvamuse korral registreerib referentliikmesriik liikmesriikide kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja taotlejat.

4.   Müügiloa andmist
  või muutmist
  pooldava arvamuse korral registreerib referentliikmesriik liikmesriikide kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja taotlejat.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Taotleja võib 15 päeva jooksul pärast artikli 46 lõikes 3 või artikli 48 lõikes 4 osutatud hindamisaruande saamist esitada
  ametile
  kirjaliku taotluse hindamisaruande läbivaatamiseks. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast hindamisaruande saamist ametile oma taotluse üksikasjaliku põhjenduse. Taotlusele lisatakse ametile läbivaatamislõivu maksmist tõendav dokument. | 1.   Taotleja võib 15 päeva jooksul pärast artikli 46 lõikes 3 või artikli 48 lõikes 4 osutatud hindamisaruande saamist esitada
  koordineerimisrühmale
  kirjaliku taotluse hindamisaruande läbivaatamiseks. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast hindamisaruande saamist ametile oma taotluse üksikasjaliku põhjenduse. Taotlusele lisatakse ametile läbivaatamislõivu maksmist tõendav dokument. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Taotleja võib 15 päeva jooksul pärast artikli 46 lõikes 3 või artikli 48 lõikes 4 osutatud hindamisaruande saamist esitada
  ametile
  kirjaliku taotluse hindamisaruande läbivaatamiseks. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast hindamisaruande saamist ametile oma taotluse üksikasjaliku põhjenduse. Taotlusele lisatakse ametile läbivaatamislõivu maksmist tõendav dokument.

1.   Taotleja võib 15 päeva jooksul pärast artikli 46 lõikes 3 või artikli 48 lõikes 4 osutatud hindamisaruande saamist esitada
  koordineerimisrühmale
  kirjaliku taotluse hindamisaruande läbivaatamiseks. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast hindamisaruande saamist ametile oma taotluse üksikasjaliku põhjenduse. Taotlusele lisatakse ametile läbivaatamislõivu maksmist tõendav dokument.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Läbivaatamismenetluse käigus käsitletakse üksnes neid hindamisaruande punkte, mida taotleja on oma kirjalikus taotluses nimetanud. | 3.   
  Komitee määrab kindlaks läbivaatamise ulatuse, võttes arvesse taotleja esitatud teabe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Läbivaatamismenetluse käigus käsitletakse üksnes neid hindamisaruande punkte, mida taotleja on oma kirjalikus taotluses nimetanud.

3.   
  Komitee määrab kindlaks läbivaatamise ulatuse, võttes arvesse taotleja esitatud teabe.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Amet edastab komitee arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist
  koordineerimisrühmale
  koos aruandega, milles kirjeldatakse komitees läbi viidud veterinaarravimi hindamist ja esitatakse komitee järelduste põhjendused. Need dokumendid edastatakse teavitamise eesmärgil
  komisjonile,
  liikmesriikidele ja taotlejale. | 4.   Amet edastab komitee arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist
  komisjonile
  koos aruandega, milles kirjeldatakse komitees läbi viidud veterinaarravimi hindamist ja esitatakse komitee järelduste põhjendused. Need dokumendid edastatakse teavitamise eesmärgil liikmesriikidele ja taotlejale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Amet edastab komitee arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist
  koordineerimisrühmale
  koos aruandega, milles kirjeldatakse komitees läbi viidud veterinaarravimi hindamist ja esitatakse komitee järelduste põhjendused. Need dokumendid edastatakse teavitamise eesmärgil
  komisjonile,
  liikmesriikidele ja taotlejale.

4.   Amet edastab komitee arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist
  komisjonile
  koos aruandega, milles kirjeldatakse komitees läbi viidud veterinaarravimi hindamist ja esitatakse komitee järelduste põhjendused. Need dokumendid edastatakse teavitamise eesmärgil liikmesriikidele ja taotlejale.

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Pärast ameti arvamuse esitamist võtab koordineerimisrühm koosolekul viibivate koordineerimisrühma liikmete antud häälte enamusega vastu otsuse. Referentliikmesriik registreerib selle otsuse, lõpetab menetluse ja teavitab sellest taotlejat. Kohaldatakse artiklit 49. Kui kõnealune otsus ei ole kooskõlas ameti arvamusega, lisab koordineerimisrühm otsusele üksikasjaliku selgituse erimeelsuste põhjuste kohta. | 5.   
  Komisjon koostab 15 päeva jooksul pärast arvamuse saamist menetlust käsitleva otsuse eelnõu. |
| | Kui otsuse eelnõus nähakse ette müügiloa andmine, hõlmab eelnõu artiklis 28 loetletud dokumente või neile viidatakse eelnõus. |
| | Kui otsuse eelnõus nähakse ette müügiloa andmisest keeldumine, selgitatakse keeldumise põhjusi kooskõlas artikliga 32. |
| | Kui otsuse eelnõu ei ole kooskõlas komitee arvamusega, lisab komisjon üksikasjalikud selgitused nende erinevuste põhjuste kohta. |
| | Komisjon võib võtta rakendusaktidega vastu lõpliku otsuse müügiloa andmise kohta detsentraliseeritud korras või vastastikuse tunnustamise menetluse raames. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | Amet edastab taotlejale artiklis 28 osutatud dokumendid. |
| | Amet teeb arvamuse pärast konfidentsiaalse äriteabe kustutamist üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Pärast ameti arvamuse esitamist võtab koordineerimisrühm koosolekul viibivate koordineerimisrühma liikmete antud häälte enamusega vastu otsuse. Referentliikmesriik registreerib selle otsuse, lõpetab menetluse ja teavitab sellest taotlejat. Kohaldatakse artiklit 49. Kui kõnealune otsus ei ole kooskõlas ameti arvamusega, lisab koordineerimisrühm otsusele üksikasjaliku selgituse erimeelsuste põhjuste kohta.

5.   
  Komisjon koostab 15 päeva jooksul pärast arvamuse saamist menetlust käsitleva otsuse eelnõu.

Kui otsuse eelnõus nähakse ette müügiloa andmine, hõlmab eelnõu artiklis 28 loetletud dokumente või neile viidatakse eelnõus.

Kui otsuse eelnõus nähakse ette müügiloa andmisest keeldumine, selgitatakse keeldumise põhjusi kooskõlas artikliga 32.

Kui otsuse eelnõu ei ole kooskõlas komitee arvamusega, lisab komisjon üksikasjalikud selgitused nende erinevuste põhjuste kohta.

Komisjon võib võtta rakendusaktidega vastu lõpliku otsuse müügiloa andmise kohta detsentraliseeritud korras või vastastikuse tunnustamise menetluse raames. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Amet edastab taotlejale artiklis 28 osutatud dokumendid.

Amet teeb arvamuse pärast konfidentsiaalse äriteabe kustutamist üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Amet loob
  liidu
  veterinaarravimite andmebaasi (edaspidi „ravimite andmebaas“) ja haldab seda. | 1.   Amet loob
  kogu liitu hõlmava
  veterinaarravimite andmebaasi (edaspidi „ravimite andmebaas“) ja haldab seda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Amet loob
  liidu
  veterinaarravimite andmebaasi (edaspidi „ravimite andmebaas“) ja haldab seda.

1.   Amet loob
  kogu liitu hõlmava
  veterinaarravimite andmebaasi (edaspidi „ravimite andmebaas“) ja haldab seda.

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | veterinaarravimid, mille müügiloa on liidus andnud komisjon või pädevad asutused, koos ravimi omaduste kokkuvõtete, pakendi infolehtede ja loeteludega kohtadest, kus konkreetseid ravimeid toodetakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

veterinaarravimid, mille müügiloa on liidus andnud komisjon või pädevad asutused, koos ravimi omaduste kokkuvõtete, pakendi infolehtede ja loeteludega kohtadest, kus konkreetseid ravimeid toodetakse;

| (a) | veterinaarravimid, mille müügiloa on liidus andnud komisjon või pädevad asutused, koos ravimi omaduste kokkuvõtete, pakendi infolehtede ja loeteludega kohtadest, kus konkreetseid ravimeid toodetakse
  , ning viitenumbritega ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  ; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimid, mille müügiloa on liidus andnud komisjon või pädevad asutused, koos ravimi omaduste kokkuvõtete, pakendi infolehtede ja loeteludega kohtadest, kus konkreetseid ravimeid toodetakse
  , ning viitenumbritega ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  ;

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Müügiloa hoidjatel on täielik juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud neile endile antud müügilubadega. | 2.   Müügiloa hoidjatel on täielik juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud neile endile antud müügilubadega
  , ning piiratud juurdepääs muudele toodetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Müügiloa hoidjatel on täielik juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud neile endile antud müügilubadega.

2.   Müügiloa hoidjatel on täielik juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud neile endile antud müügilubadega
  , ning piiratud juurdepääs muudele toodetele
  .

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Üldsusel on juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud müügiloaga veterinaarravimite loeteluga ning nende ravimite omaduste kokkuvõtete
  ja
  pakendi infolehtede
  ga
  . | 3.   Üldsusel on juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud müügiloaga veterinaarravimite loeteluga ning nende ravimite omaduste kokkuvõtete
  , pakendi infolehtede
  ja
  keskkonnaalaste andmete ning kogu ohutusteabega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Üldsusel on juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud müügiloaga veterinaarravimite loeteluga ning nende ravimite omaduste kokkuvõtete
  ja
  pakendi infolehtede
  ga
  .

3.   Üldsusel on juurdepääs ravimite andmebaasis olevale teabele, mis on seotud müügiloaga veterinaarravimite loeteluga ning nende ravimite omaduste kokkuvõtete
  , pakendi infolehtede
  ja
  keskkonnaalaste andmete ning kogu ohutusteabega
  .

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid koguvad asjakohaseid võrreldavaid andmeid
  mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu
  ja kasutamise kohta. | 1.   Liikmesriigid koguvad
  põllumajandusettevõtte tasandil
  asjakohaseid võrreldavaid
  ja piisavalt üksikasjalikke
  andmeid
  müügimahu kohta vastavalt iga mikroobivastase ravimi liigi kaalule
  ja
  hinnale ning mikroobivastaste veterinaarravimite
  kasutamise kohta
  , sealhulgas ravitavad liigid, diagnoositud haigus ning manustamisviis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid koguvad asjakohaseid võrreldavaid andmeid
  mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu
  ja kasutamise kohta.

1.   Liikmesriigid koguvad
  põllumajandusettevõtte tasandil
  asjakohaseid võrreldavaid
  ja piisavalt üksikasjalikke
  andmeid
  müügimahu kohta vastavalt iga mikroobivastase ravimi liigi kaalule
  ja
  hinnale ning mikroobivastaste veterinaarravimite
  kasutamise kohta
  , sealhulgas ravitavad liigid, diagnoositud haigus ning manustamisviis
  .

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid saadavad andmed mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ametile. Amet
  analüüsib
  neid andmeid ja avaldab
  sellekohase aastaaruande
  . | 2.   Liikmesriigid saadavad andmed mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ametile. Amet
  teeb koostööd muude Euroopa ametitega, et analüüsida
  neid andmeid ja
  avaldada aastaaruanne, mis sisaldab ka vastavaid andmeid antimikroobsete ainete kasutamise kohta inimravimites ning hetkeolukorra kohta seoses antimikroobikumiresistentsusega liidus, ning
  avaldab
  vajaduse korral suuniseid ja soovitusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid saadavad andmed mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ametile. Amet
  analüüsib
  neid andmeid ja avaldab
  sellekohase aastaaruande
  .

2.   Liikmesriigid saadavad andmed mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ametile. Amet
  teeb koostööd muude Euroopa ametitega, et analüüsida
  neid andmeid ja
  avaldada aastaaruanne, mis sisaldab ka vastavaid andmeid antimikroobsete ainete kasutamise kohta inimravimites ning hetkeolukorra kohta seoses antimikroobikumiresistentsusega liidus, ning
  avaldab
  vajaduse korral suuniseid ja soovitusi
  .

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid koguvad asjakohaseid ja võrreldavaid andmeid parasiidivastaste ja hormonaalse toimega veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ning teevad need ametile kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid koguvad asjakohaseid ja võrreldavaid andmeid parasiidivastaste ja hormonaalse toimega veterinaarravimite müügimahu ja kasutamise kohta ning teevad need ametile kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Andmenõuded nende rakendusaktide vastuvõtmiseks hõlmavad loomaliike, annust, ravi kestust ja liiki, ravitud loomade arvu ning manustamisviisi või – viise. Peale selle antakse riiklikele ametiasutustele kohustuslikus korras teada antimikroobsete ainete väärkasutusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Andmenõuded nende rakendusaktide vastuvõtmiseks hõlmavad loomaliike, annust, ravi kestust ja liiki, ravitud loomade arvu ning manustamisviisi või – viise. Peale selle antakse riiklikele ametiasutustele kohustuslikus korras teada antimikroobsete ainete väärkasutusest.

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Antibiootikumide kasutamist joogivees piiratakse ning lubatakse vaid juhtudel, mil enamus loomi või kogu kari on haige. Viis aastat pärast määruse jõustumist avaldab komisjon aruande, milles käsitletakse erinevaid antibiootikumide manustamisviise toiduloomade puhul, ning eelkõige suukaudset manustamist toidu ja vee kaudu ning nende järelmõju antimikroobikumiresistentsusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Antibiootikumide kasutamist joogivees piiratakse ning lubatakse vaid juhtudel, mil enamus loomi või kogu kari on haige. Viis aastat pärast määruse jõustumist avaldab komisjon aruande, milles käsitletakse erinevaid antibiootikumide manustamisviise toiduloomade puhul, ning eelkõige suukaudset manustamist toidu ja vee kaudu ning nende järelmõju antimikroobikumiresistentsusele.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

2.
  a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.


  a jagu |
| | Import, paralleelne import ja paralleelne turustamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.


  a jagu

Import, paralleelne import ja paralleelne turustamine

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 56a |
| | Impordiload |
| | 1.
     
  Impordiluba on vaja järgmiste tegevuste jaoks: |
| | (a) | liikmesriikides artikli 8, artikli 115 lõike 1 punkti a alapunkti ii, artikli 116 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b ning artikli 116 lõike 3 punkti a raames veterinaararsti või veterinaarravimite manustamiseks volitatud isiku poolt kasutatavate veterinaarravimite import; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 56a

Impordiload

1.
     
  Impordiluba on vaja järgmiste tegevuste jaoks:

(a)

liikmesriikides artikli 8, artikli 115 lõike 1 punkti a alapunkti ii, artikli 116 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b ning artikli 116 lõike 3 punkti a raames veterinaararsti või veterinaarravimite manustamiseks volitatud isiku poolt kasutatavate veterinaarravimite import;

| (b) | veterinaarravimite paralleelne import tootja või müügiloa hoidjast sõltumatu volitatud turustaja poolt liikmesriikides. Imporditud veterinaarravimitel ja riiklikel võrdlusravimitel on |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimite paralleelne import tootja või müügiloa hoidjast sõltumatu volitatud turustaja poolt liikmesriikides. Imporditud veterinaarravimitel ja riiklikel võrdlusravimitel on

| | (i) | toimeainete ja abiainete samasugune kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ja sama ravimivorm; |
| --- | --- | --- |

(i)

toimeainete ja abiainete samasugune kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ja sama ravimivorm;

| | (ii) | sama ravitoime ja samad sihtliigid. |
| --- | --- | --- |

(ii)

sama ravitoime ja samad sihtliigid.

| | Riiklik võrdlusravim ja paralleelselt imporditud veterinaarravim peavad olema ühtlustatud kooskõlas artikliga 69 või 70 või saanud müügiloa kooskõlas artiklitega 46 ja 48; |
| --- | --- |

Riiklik võrdlusravim ja paralleelselt imporditud veterinaarravim peavad olema ühtlustatud kooskõlas artikliga 69 või 70 või saanud müügiloa kooskõlas artiklitega 46 ja 48;

| (c) | veterinaarravimite paralleelne turustamine tootja või müügiloa hoidjast sõltumatu volitatud turustaja poolt. |
| --- | --- |

(c)

veterinaarravimite paralleelne turustamine tootja või müügiloa hoidjast sõltumatu volitatud turustaja poolt.

2.
     
  Taotlused nimetatud tegevuste jaoks loa saamiseks esitatakse riiklikele pädevatele asutustele müügilubade saamiseks lõike 1 punktide a ja b alusel ja ametile müügilubade saamiseks lõike 1 punkti c alusel.

Pädevad asutused ja amet registreerivad paralleelse impordi või paralleelse turustamise loa, mis on välja antud artiklis 51 sätestatud veterinaarravimite andmebaasi alusel.

3.
     
  Paralleelselt imporditud või paralleelselt turustatavaid veterinaarravimeid turustatakse pakendis, mille märgistus on vormistatud importiva või turustava liikmesriigi määratud keeles.

4.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei nõuta luba järgmise puhul:

| (a) | veterinaarravimite import veterinaararsti poolt, kes osutab teenuseid artikli 114 alusel; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimite import veterinaararsti poolt, kes osutab teenuseid artikli 114 alusel;

| (b) | lemmiklooma raviks vajalike muude kui immunoloogiliste veterinaarravimite transport kolmekuulise raviperioodi jooksul lemmiklooma omaniku poolt. |
| --- | --- |

(b)

lemmiklooma raviks vajalike muude kui immunoloogiliste veterinaarravimite transport kolmekuulise raviperioodi jooksul lemmiklooma omaniku poolt.

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 56b |
| | Impordiloa taotlused |
| | 1.
     
  Artikli 56a lõike 1 punktis a ette nähtud impordiloa taotlused esitatakse importiva liikmesriigi pädevale asutusele. |
| | Need load antakse ainult üheks toiminguks. |
| | Pädevat asutust teavitatakse kõigist loa saamiseks esitatud teabesse tehtud muudatustest, mille tagajärjel muudetakse vajaduse korral algset luba. |
| | Impordiloa taotlus sisaldab vähemalt järgmist teavet: |
| | (a) | veterinaarravimi nimetus, toimeainekogus, ravimivorm ja näidustused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 56b

Impordiloa taotlused

1.
     
  Artikli 56a lõike 1 punktis a ette nähtud impordiloa taotlused esitatakse importiva liikmesriigi pädevale asutusele.

Need load antakse ainult üheks toiminguks.

Pädevat asutust teavitatakse kõigist loa saamiseks esitatud teabesse tehtud muudatustest, mille tagajärjel muudetakse vajaduse korral algset luba.

Impordiloa taotlus sisaldab vähemalt järgmist teavet:

(a)

veterinaarravimi nimetus, toimeainekogus, ravimivorm ja näidustused;

| (b) | päritoluliikmesriik ja müügiloa andmed; |
| --- | --- |

(b)

päritoluliikmesriik ja müügiloa andmed;

| (c) | andmed ravimi müügi eest vastutava turustaja kohta; |
| --- | --- |

(c)

andmed ravimi müügi eest vastutava turustaja kohta;

| (d) | imporditavad kogused. |
| --- | --- |

(d)

imporditavad kogused.

2.
     
  Artikli 56a lõike 1 punktis b ette nähtud impordiloa taotlus esitatakse importiva liikmesriigi pädevale asutusele.

Sellised load antakse viieks aastaks.

Pädevat asutust teavitatakse kõigist loa saamiseks esitatud teabesse tehtud muudatustest, mille tagajärjel muudetakse vajaduse korral algset luba.

Paralleelse impordi loa taotlus sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| (a) | veterinaarravimi nimetus, toimeainetugevus ja ravimivorm; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimi nimetus, toimeainetugevus ja ravimivorm;

| (b) | andmed imporditud veterinaarravimi ja importivas liikmesriigis loa saanud ravimi kohta ning andmed märgistuse ümberkujundamise laadi kohta; |
| --- | --- |

(b)

andmed imporditud veterinaarravimi ja importivas liikmesriigis loa saanud ravimi kohta ning andmed märgistuse ümberkujundamise laadi kohta;

| (c) | taotleja nimi või ärinimi; |
| --- | --- |

(c)

taotleja nimi või ärinimi;

| (d) | võrdlusravimi ja imporditud ravimi müügiloa hoidja nimi või ärinimi või logo või müügiloa number; |
| --- | --- |

(d)

võrdlusravimi ja imporditud ravimi müügiloa hoidja nimi või ärinimi või logo või müügiloa number;

| (e) | selle tootmiskoha andmed, kus veterinaarravimi märgistus asendatakse; |
| --- | --- |

(e)

selle tootmiskoha andmed, kus veterinaarravimi märgistus asendatakse;

| (f) | ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku nimi; |
| --- | --- |

(f)

ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku nimi;

| (g) | kinnitus selle kohta, et taotleja on müügiloa hoidjast sõltumatu. |
| --- | --- |

(g)

kinnitus selle kohta, et taotleja on müügiloa hoidjast sõltumatu.

3.
     
  Artikli 56a lõike 1 punktis c ette nähtud impordiloa taotlused esitatakse ametile.

Sellised load antakse viieks aastaks.

Ametit teavitatakse kõigist loa saamiseks esitatud teabesse tehtud muudatustest, mille tagajärjel muudetakse vajaduse korral algset luba.

Taotlus peab sisaldama teavet järgmise kohta:

| (a) | taotleja, märgistuse ümberkujundamises osaleva tootja ja paralleelse turustaja nimi või ärinimi; |
| --- | --- |

(a)

taotleja, märgistuse ümberkujundamises osaleva tootja ja paralleelse turustaja nimi või ärinimi;

| (b) | ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku nimi; |
| --- | --- |

(b)

ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku nimi;

| (c) | päritolu- ja sihtliikmesriik. |
| --- | --- |

(c)

päritolu- ja sihtliikmesriik.

4.
     
  Pädev asutus või amet võib paralleelse impordi või paralleelse turustamise load peatada või tühistada, kui artikli 56a ja käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 sätted ei ole enam täidetud või kui ravim kujutab ohtu inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 57a |
| | Hilisem muutmine müügiloa andmiseks tsentraliseeritud korras |
| | 1.
     
  Pärast artiklis 46 sätestatud detsentraliseeritud menetluse, artiklis 48 sätestatud vastastikuse tunnustamise menetluse või artiklis 69 sätestatud müügilubade ühtlustamismenetluse täitmist võib müügiloa hoidja esitada taotluse kehtivate veterinaarravimite müügilubade muutmiseks tsentraliseeritud korras antud müügiloaks, mille annab komisjon ja mis kehtib kogu liidus. |
| | 2.
     
  Ametile esitatakse taotlus müügiloa muutmiseks tsentraliseeritud korras antud müügiloaks ja see sisaldab järgmist: |
| | (a) | loetelu kõikidest asjaomast veterinaarravimit käsitlevatest müügiloa andmise otsustest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 57a

Hilisem muutmine müügiloa andmiseks tsentraliseeritud korras

1.
     
  Pärast artiklis 46 sätestatud detsentraliseeritud menetluse, artiklis 48 sätestatud vastastikuse tunnustamise menetluse või artiklis 69 sätestatud müügilubade ühtlustamismenetluse täitmist võib müügiloa hoidja esitada taotluse kehtivate veterinaarravimite müügilubade muutmiseks tsentraliseeritud korras antud müügiloaks, mille annab komisjon ja mis kehtib kogu liidus.

2.
     
  Ametile esitatakse taotlus müügiloa muutmiseks tsentraliseeritud korras antud müügiloaks ja see sisaldab järgmist:

(a)

loetelu kõikidest asjaomast veterinaarravimit käsitlevatest müügiloa andmise otsustest;

| (b) | loetelu muudatustest, mis on tehtud pärast esimese müügiloa andmist liidus; |
| --- | --- |

(b)

loetelu muudatustest, mis on tehtud pärast esimese müügiloa andmist liidus;

| (c) | ravimiohutuse järelevalve andmeid sisaldav koondaruanne. |
| --- | --- |

(c)

ravimiohutuse järelevalve andmeid sisaldav koondaruanne.

3.
     
  30 päeva jooksul pärast lõikes 2 loetletud dokumentide saamist koostab komisjon otsuse eelnõu Euroopa Liidu müügiloa andmise kohta vastavuses artikli 46 lõikes 3, artikli 48 lõikes 4 ja artiklis 69 lõikes 3 osutatud hindamisaruandega või vajaduse korral ajakohastatud hindamisaruande, ravimi omaduste kokkuvõtte, märgistuse ja pakendi infolehega.

4.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõpliku otsuse müügiloa andmise kohta tsentraliseeritud korras.

Seda artiklit kohaldatakse ainult veterinaarravimite puhul, mille müügiluba on antud vastastikuse tunnustamise menetluse, detsentraliseeritud menetluse või müügiloa ühtlustamismenetluse raames pärast kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäeva.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui muutmistaotlus vastab artiklis 61 esitatud nõuetele, kinnitab pädev asutus või amet või artikli 63 lõike 3 kohaselt määratud pädev asutus täieliku taotluse kättesaamist. | 1.   Kui muutmistaotlus vastab artiklis 61 esitatud nõuetele, kinnitab pädev asutus või amet või artikli 63 lõike 3 kohaselt määratud pädev asutus täieliku taotluse kättesaamist
  15 päeva jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui muutmistaotlus vastab artiklis 61 esitatud nõuetele, kinnitab pädev asutus või amet või artikli 63 lõike 3 kohaselt määratud pädev asutus täieliku taotluse kättesaamist.

1.   Kui muutmistaotlus vastab artiklis 61 esitatud nõuetele, kinnitab pädev asutus või amet või artikli 63 lõike 3 kohaselt määratud pädev asutus täieliku taotluse kättesaamist
  15 päeva jooksul
  .

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühtlustamise ettevalmistav etapp | Ühtlustamise ettevalmistav etapp |
| | -1a.
     
  Ühtse müügiloa hoidja või müügiloa hoidjate rühm võivad vastavalt artiklile 69 nõuda erinevate riiklike müügilubade ühtlustamist, mis on antud konkreetsele veterinaarravimile. |
| | -1b.
     
  Konkreetse veterinaarravimi kohta, millele on erinevates liikmesriikides antud riiklikud müügiload, koostatakse ravimiomaduste ühtlustatud kokkuvõte. Koordineerimisrühm koostab ühtlustamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad. |
| | -1c.
     
  Riiklikke müügilubasid saab ühtlustada detsentraliseeritud korras antud ja/või vastastikku tunnustatud müügilubadega, kui on tegemist sama toote või olemuselt sarnaste toodetega. |
| 1.   
  Kõigi
  veterinaarravimite
  kohta
  , mis ei ole homöopaatilised veterinaarravimid ning millel on sama toimeainete kvalitatiivne ja kvantitatiivne sisaldus ja ravimivorm ning mille siseriiklikud müügiload on antud eri liikmesriikides enne
  1. jaanuari 2004
  (edaspidi
  „sarnased
  ravimid“), koostatakse ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõte vastavalt artiklis 69 sätestatud korrale. | 1.   
  Artikli 69 lõikes 4 sätestatud ühtlustatud kasutustingimused olemuselt sarnaste
  veterinaarravimite
  rühmade puhul
  , mis ei ole homöopaatilised veterinaarravimid ning millel on sama toimeainete kvalitatiivne ja kvantitatiivne sisaldus ja ravimivorm ning
  mis on osutunud bioekvivalentseteks ning
  mille siseriiklikud müügiload on antud eri liikmesriikides enne
  käesoleva määruse jõustumist
  (edaspidi
  „olemuselt sarnased
  ravimid“), koostatakse ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõte vastavalt artiklis 69 sätestatud korrale. |
| 2.   Toimeainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise määramisel käsitatakse toimeaine eri sooli, estreid, eetreid, isomeere, isomeeride segusid, komplekse ja derivaate ühe ja sama toimeainena, kui nende ohutuse või efektiivsusega seotud omadused oluliselt ei erine. | 2.   Toimeainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise määramisel käsitatakse toimeaine eri sooli, estreid, eetreid, isomeere, isomeeride segusid, komplekse ja derivaate ühe ja sama toimeainena, kui nende ohutuse või efektiivsusega seotud omadused oluliselt ei erine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ühtlustamise ettevalmistav etapp

Ühtlustamise ettevalmistav etapp

-1a.
     
  Ühtse müügiloa hoidja või müügiloa hoidjate rühm võivad vastavalt artiklile 69 nõuda erinevate riiklike müügilubade ühtlustamist, mis on antud konkreetsele veterinaarravimile.

-1b.
     
  Konkreetse veterinaarravimi kohta, millele on erinevates liikmesriikides antud riiklikud müügiload, koostatakse ravimiomaduste ühtlustatud kokkuvõte. Koordineerimisrühm koostab ühtlustamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad.

-1c.
     
  Riiklikke müügilubasid saab ühtlustada detsentraliseeritud korras antud ja/või vastastikku tunnustatud müügilubadega, kui on tegemist sama toote või olemuselt sarnaste toodetega.

1.   
  Kõigi
  veterinaarravimite
  kohta
  , mis ei ole homöopaatilised veterinaarravimid ning millel on sama toimeainete kvalitatiivne ja kvantitatiivne sisaldus ja ravimivorm ning mille siseriiklikud müügiload on antud eri liikmesriikides enne
  1. jaanuari 2004
  (edaspidi
  „sarnased
  ravimid“), koostatakse ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõte vastavalt artiklis 69 sätestatud korrale.

1.   
  Artikli 69 lõikes 4 sätestatud ühtlustatud kasutustingimused olemuselt sarnaste
  veterinaarravimite
  rühmade puhul
  , mis ei ole homöopaatilised veterinaarravimid ning millel on sama toimeainete kvalitatiivne ja kvantitatiivne sisaldus ja ravimivorm ning
  mis on osutunud bioekvivalentseteks ning
  mille siseriiklikud müügiload on antud eri liikmesriikides enne
  käesoleva määruse jõustumist
  (edaspidi
  „olemuselt sarnased
  ravimid“), koostatakse ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõte vastavalt artiklis 69 sätestatud korrale.

2.   Toimeainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise määramisel käsitatakse toimeaine eri sooli, estreid, eetreid, isomeere, isomeeride segusid, komplekse ja derivaate ühe ja sama toimeainena, kui nende ohutuse või efektiivsusega seotud omadused oluliselt ei erine.

2.   Toimeainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise määramisel käsitatakse toimeaine eri sooli, estreid, eetreid, isomeere, isomeeride segusid, komplekse ja derivaate ühe ja sama toimeainena, kui nende ohutuse või efektiivsusega seotud omadused oluliselt ei erine.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamise kord | Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamise kord |
| 1.   Pädevad asutused esitavad koordineerimisrühmale hiljemalt [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] kõikide selliste ravimite loetelu, mille siseriiklik müügiluba on antud enne 1. jaanuari 2004. | 1.   Pädevad asutused esitavad koordineerimisrühmale hiljemalt [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] kõikide selliste ravimite loetelu, mille siseriiklik müügiluba on antud enne 1. jaanuari 2004. |
| 2.   Koordineerimisrühm määratleb sarnaste ravimite rühmad. Iga sarnaste toodete rühma kohta määrab koordineerimisrühm ühe oma liikmetest hindajaks. | 2.   Koordineerimisrühm määratleb
  olemuselt
  sarnaste ravimite rühmad
  , nagu on kindlaks määratud artikli 68 lõike 4 punktis b
  . Iga
  nende olemuselt
  sarnaste toodete rühma kohta määrab koordineerimisrühm ühe oma liikmetest hindajaks. |
| 3.   Hindaja esitab 120 päeva jooksul pärast hindajaks määramist koordineerimisrühmale aruande
  asjaomasesse rühma kuuluvate
  sarnaste veterinaarravimite
  omaduste kokkuvõtete võimaliku ühtlustamise kohta ja esitab ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõtte
  . | 3.   Hindaja esitab 120 päeva jooksul pärast hindajaks määramist koordineerimisrühmale aruande
  , milles teeb ettepaneku olemuselt
  sarnaste veterinaarravimite
  rühmade kasutustingimuste või konkreetse veterinaarravimi müügiloa ühtlustamise kohta
  . |
| 4.   
  Veterinaarravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõte hõlmab
  järgmist teavet: | 4.   Ühtlustatud
  kasutustingimused sisaldavad vähemalt
  järgmist teavet: |
| (a) | kõik loomaliigid, keda on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamise kord

Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamise kord

1.   Pädevad asutused esitavad koordineerimisrühmale hiljemalt [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] kõikide selliste ravimite loetelu, mille siseriiklik müügiluba on antud enne 1. jaanuari 2004.

1.   Pädevad asutused esitavad koordineerimisrühmale hiljemalt [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] kõikide selliste ravimite loetelu, mille siseriiklik müügiluba on antud enne 1. jaanuari 2004.

2.   Koordineerimisrühm määratleb sarnaste ravimite rühmad. Iga sarnaste toodete rühma kohta määrab koordineerimisrühm ühe oma liikmetest hindajaks.

2.   Koordineerimisrühm määratleb
  olemuselt
  sarnaste ravimite rühmad
  , nagu on kindlaks määratud artikli 68 lõike 4 punktis b
  . Iga
  nende olemuselt
  sarnaste toodete rühma kohta määrab koordineerimisrühm ühe oma liikmetest hindajaks.

3.   Hindaja esitab 120 päeva jooksul pärast hindajaks määramist koordineerimisrühmale aruande
  asjaomasesse rühma kuuluvate
  sarnaste veterinaarravimite
  omaduste kokkuvõtete võimaliku ühtlustamise kohta ja esitab ravimi omaduste ühtlustatud kokkuvõtte
  .

3.   Hindaja esitab 120 päeva jooksul pärast hindajaks määramist koordineerimisrühmale aruande
  , milles teeb ettepaneku olemuselt
  sarnaste veterinaarravimite
  rühmade kasutustingimuste või konkreetse veterinaarravimi müügiloa ühtlustamise kohta
  .

4.   
  Veterinaarravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõte hõlmab
  järgmist teavet:

4.   Ühtlustatud
  kasutustingimused sisaldavad vähemalt
  järgmist teavet:

(a)

kõik loomaliigid, keda on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades;

| (a) | kõik loomaliigid, keda on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate
  olemuselt
  sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades; |
| --- | --- |

(a)

kõik loomaliigid, keda on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate
  olemuselt
  sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades;

| (b) | kõik ravinäidustused, mida on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades; |
| --- | --- |

(b)

kõik ravinäidustused, mida on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades;

| (b) | kõik ravinäidustused
  ja annustamine
  , mida on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate
  olemuselt
  sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades; |
| --- | --- |

(b)

kõik ravinäidustused
  ja annustamine
  , mida on nimetatud asjaomasesse rühma kuuluvate
  olemuselt
  sarnaste ravimite kohta liikmesriikides antud müügilubades;

| (c) | ravimi omaduste kokkuvõtetes nimetatud keeluaegadest lühim keeluaeg. |
| --- | --- |

(c)

ravimi omaduste kokkuvõtetes nimetatud keeluaegadest lühim keeluaeg.

| (c) | keeluaeg, mis tagab tarbijate piisava kaitse; |
| --- | --- |

(c)

keeluaeg, mis tagab tarbijate piisava kaitse;

| (ca) | eriabinõud seoses keskkonnamõjuga. |
| --- | --- |

(ca)

eriabinõud seoses keskkonnamõjuga.

4a.
     
  Peale kasutustingimuste võib ühtlustada ka ravimi omaduste kokkuvõtete muid elemente ja kvaliteediga seotud andmete kogu.

5.   Pärast aruande esitamist teeb koordineerimisrühm otsuseid koosolekul osalevate koordineerimisrühma liikmete häälteenamusega. Hindaja registreerib kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja müügiloa hoidjaid.

5.   Pärast aruande esitamist teeb koordineerimisrühm otsuseid koosolekul osalevate koordineerimisrühma liikmete häälteenamusega. Hindaja registreerib kokkuleppe, lõpetab menetluse ning teavitab sellest liikmesriike ja müügiloa hoidjaid.

6.   
  Ravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõtte
  heakskiitmist pooldava arvamuse korral muudab iga liikmesriik
  müügiluba vastavalt saavutatud kokkuleppele
  30 päeva jooksul pärast hindajalt kokkuleppe kohta teate saamist.

6.   Ühtlustatud
  kasutustingimuste
  heakskiitmist pooldava arvamuse korral muudab iga liikmesriik
  oma territooriumil ravimite müügilube nii, et lõikes 4 loetletud elemendid, kui need on juba olemas rühma kuuluva ravimi omaduste kokkuvõtetes, on kooskõlas kokkuleppega,
  30 päeva jooksul pärast hindajalt kokkuleppe kohta teate saamist.
  Kui ühtlustatud kasutustingimuste heakskiitmist pooldav arvamus on avaldatud, võib konkreetse ravimi müügiluba pidada käesoleva määruse raames antud vastastikku tunnustatud müügiloaks.

7.   Kui kokkuvõtet heaks ei kiideta, kohaldatakse artiklis 49 osutatud korda.

7.   Kui kokkuvõtet heaks ei kiideta, kohaldatakse artiklis 49 osutatud korda.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamine pärast kordushindamist | Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamine pärast kordushindamist |
| 1.   Erandina artiklist 69 võib komitee esitada komisjonile soovituse sarnaste veterinaarravimite rühmade kohta, mille puhul enne
  ravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõtte
  koostamist on vaja teha teaduslik kordushindamine. | 1.   Erandina artiklist 69
  ning kui ravimite rühmade kasutustingimuste ühtlustamine on liidu tasandil inimeste või loomade tervise huvides,
  võib komitee esitada komisjonile soovituse sarnaste veterinaarravimite rühmade kohta, mille puhul enne ühtlustatud
  kasutustingimuste
  koostamist on vaja teha teaduslik kordushindamine. |
| | 1a.
     
  Ühtlustamise eesmärgil tähendavad selles artiklis olemuslikult sarnased veterinaarravimid ravimeid, mis ei ole kõik bioekvivalentsed, ning muid kui homöopaatilisi veterinaarravimeid, millel on sama toimeaine või toimeained ning sama ravimivorm, või samasse ravimiklassi kuuluvaid erinevaid veterinaarravimeid. |
| 2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused ravimirühmade kohta, mille puhul kordushindamine on vajalik. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused
  sarnaste
  ravimirühmade kohta, mille puhul kordushindamine on vajalik. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| 3.   Erandina artiklist 69
  tehakse
  enne
  ravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõtte
  koostamist
  kordushindamine selliste veterinaarravimite puhul
  , mille
  müügiluba on antud enne 20. juulit 2000, samuti pärast seda kuupäeva antud müügiloaga veterinaarravimite puhul, mis võivad keskkonnaohu hinnangu kohaselt olla keskkonnale kahjulikud
  . | 3.   Erandina artiklist 69
  hinnatakse
  enne ühtlustatud
  kasutustingimuste
  koostamist
  vastavalt II lisale neid veterinaarravimeid
  , mille
  kohta keskkonnaohu hindamist liidus ei ole tehtud. Sel eesmärgil ajakohastavad müügiloa hoidjad vastavalt artikli 7 lõike 1 punktis b nimetatud dokumente. |
| | 3a.
     
  Erandina artiklist 69 tehakse mikroobivastaste veterinaarravimite kordushindamine viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| 4.   Lõigete 1 ja 3 kohaldamisel kohaldatakse liidu huvidega seotud esildismenetlust vastavalt artiklitele 84–87. | 4.   Lõigete 1, 3
  ja 3a
  kohaldamisel kohaldatakse liidu huvidega seotud esildismenetlust vastavalt artiklitele 84–87. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamine pärast kordushindamist

Ravimi omaduste kokkuvõtete ühtlustamine pärast kordushindamist

1.   Erandina artiklist 69 võib komitee esitada komisjonile soovituse sarnaste veterinaarravimite rühmade kohta, mille puhul enne
  ravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõtte
  koostamist on vaja teha teaduslik kordushindamine.

1.   Erandina artiklist 69
  ning kui ravimite rühmade kasutustingimuste ühtlustamine on liidu tasandil inimeste või loomade tervise huvides,
  võib komitee esitada komisjonile soovituse sarnaste veterinaarravimite rühmade kohta, mille puhul enne ühtlustatud
  kasutustingimuste
  koostamist on vaja teha teaduslik kordushindamine.

1a.
     
  Ühtlustamise eesmärgil tähendavad selles artiklis olemuslikult sarnased veterinaarravimid ravimeid, mis ei ole kõik bioekvivalentsed, ning muid kui homöopaatilisi veterinaarravimeid, millel on sama toimeaine või toimeained ning sama ravimivorm, või samasse ravimiklassi kuuluvaid erinevaid veterinaarravimeid.

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused ravimirühmade kohta, mille puhul kordushindamine on vajalik. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused
  sarnaste
  ravimirühmade kohta, mille puhul kordushindamine on vajalik. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Erandina artiklist 69
  tehakse
  enne
  ravimi omaduste
  ühtlustatud
  kokkuvõtte
  koostamist
  kordushindamine selliste veterinaarravimite puhul
  , mille
  müügiluba on antud enne 20. juulit 2000, samuti pärast seda kuupäeva antud müügiloaga veterinaarravimite puhul, mis võivad keskkonnaohu hinnangu kohaselt olla keskkonnale kahjulikud
  .

3.   Erandina artiklist 69
  hinnatakse
  enne ühtlustatud
  kasutustingimuste
  koostamist
  vastavalt II lisale neid veterinaarravimeid
  , mille
  kohta keskkonnaohu hindamist liidus ei ole tehtud. Sel eesmärgil ajakohastavad müügiloa hoidjad vastavalt artikli 7 lõike 1 punktis b nimetatud dokumente.

3a.
     
  Erandina artiklist 69 tehakse mikroobivastaste veterinaarravimite kordushindamine viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

4.   Lõigete 1 ja 3 kohaldamisel kohaldatakse liidu huvidega seotud esildismenetlust vastavalt artiklitele 84–87.

4.   Lõigete 1, 3
  ja 3a
  kohaldamisel kohaldatakse liidu huvidega seotud esildismenetlust vastavalt artiklitele 84–87.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Müügiloa hoidja seisukoht | Müügiloa hoidja seisukoht |
| Ühtlustamisele kuuluva omaduste kokkuvõttega sarnaste toodete rühma arvatud toodete müügilubade hoidjad esitavad koordineerimisrühma või ameti nõudmise korral teabe oma toodete kohta. | Ühtlustamisele kuuluva omaduste kokkuvõttega sarnaste toodete rühma arvatud toodete müügilubade hoidjad
  või müügilubade ühtlustamisele määratud konkreetse ravimi hoidjad
  esitavad koordineerimisrühma või ameti nõudmise korral teabe oma toodete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Müügiloa hoidja seisukoht

Müügiloa hoidja seisukoht

Ühtlustamisele kuuluva omaduste kokkuvõttega sarnaste toodete rühma arvatud toodete müügilubade hoidjad esitavad koordineerimisrühma või ameti nõudmise korral teabe oma toodete kohta.

Ühtlustamisele kuuluva omaduste kokkuvõttega sarnaste toodete rühma arvatud toodete müügilubade hoidjad
  või müügilubade ühtlustamisele määratud konkreetse ravimi hoidjad
  esitavad koordineerimisrühma või ameti nõudmise korral teabe oma toodete kohta.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Müügiloa hoidja töötab välja süsteemi, mille abil kogutakse teavet veterinaarravimist tulenevate ohtude kohta loomade ja inimeste tervisele ja keskkonnale ning
  mis võimaldab müügiloa hoidjal
  täita artiklites 73, 76 ja 77 loetletud kohustusi seoses ravimiohutuse järelevalvega (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve
  süsteem“
  )
  , ning haldab seda süsteemi
  . | 1.   Müügiloa hoidja
  tagab, et müügiloaga veterinaarravimite riski ja kasulikkuse vahekorda pidevalt hinnatakse ning et müügiloa hoidjad võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et see vahekord jääb müügiloaga veterinaarravimite puhul positiivseks. Selleks
  töötab
  müügiloa hoidja
  välja süsteemi, mille abil kogutakse
  , uuritakse, hinnatakse ja antakse
  teavet veterinaarravimist tulenevate ohtude kohta loomade ja inimeste tervisele ja keskkonnale, ning
  haldab seda süsteemi. Süsteemi abil koordineeritakse vajalikke meetmeid, et
  täita artiklites 73, 76 ja 77 loetletud kohustusi seoses ravimiohutuse järelevalvega (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve
  süsteem“
  ). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Müügiloa hoidja töötab välja süsteemi, mille abil kogutakse teavet veterinaarravimist tulenevate ohtude kohta loomade ja inimeste tervisele ja keskkonnale ning
  mis võimaldab müügiloa hoidjal
  täita artiklites 73, 76 ja 77 loetletud kohustusi seoses ravimiohutuse järelevalvega (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve
  süsteem“
  )
  , ning haldab seda süsteemi
  .

1.   Müügiloa hoidja
  tagab, et müügiloaga veterinaarravimite riski ja kasulikkuse vahekorda pidevalt hinnatakse ning et müügiloa hoidjad võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et see vahekord jääb müügiloaga veterinaarravimite puhul positiivseks. Selleks
  töötab
  müügiloa hoidja
  välja süsteemi, mille abil kogutakse
  , uuritakse, hinnatakse ja antakse
  teavet veterinaarravimist tulenevate ohtude kohta loomade ja inimeste tervisele ja keskkonnale, ning
  haldab seda süsteemi. Süsteemi abil koordineeritakse vajalikke meetmeid, et
  täita artiklites 73, 76 ja 77 loetletud kohustusi seoses ravimiohutuse järelevalvega (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve
  süsteem“
  ).

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädev asutus ja amet jälgivad müügiloa hoidjate ravimiohutuse järelevalve süsteemide tööd. | 2.   Pädev asutus ja amet jälgivad müügiloa hoidjate ravimiohutuse järelevalve süsteemide tööd
  ning neil ei ole müügiloa hoidjaga seotud huvide konflikti
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädev asutus ja amet jälgivad müügiloa hoidjate ravimiohutuse järelevalve süsteemide tööd.

2.   Pädev asutus ja amet jälgivad müügiloa hoidjate ravimiohutuse järelevalve süsteemide tööd
  ning neil ei ole müügiloa hoidjaga seotud huvide konflikti
  .

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid, komisjon
  , amet
  ja
  müügiloa hoidjad
  teevad koostööd
  sellise süsteemi
  loomiseks ja
  haldamiseks
  ,
  mille abil jälgitakse
  müügiloaga veterinaarravimite ohutust ja
  mis võimaldab neil täita oma
  kohustusi
  vastavalt artiklitele 77
  ja
  79 („liidu ravimiohutuse järelevalve süsteem“)
  . | 1.   Liikmesriigid, komisjon ja
  amet
  teevad koostööd
  oma süsteemide
  loomiseks
  , ühendamiseks
  ja
  edasiarendamiseks
  ,
  et jälgida
  müügiloaga veterinaarravimite ohutust
  , tõhusust
  ja
  kvaliteeti, eesmärgiga täita artiklis 79 loetletud
  kohustusi
  . Müügiloa hoidja loob süsteemi, mille abil jälgitakse ravimite ohutust, tõhusust
  ja
  kvaliteeti, ning haldab seda süsteemi, et täita artiklites 77 ja 78 loetletud kohustusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid, komisjon
  , amet
  ja
  müügiloa hoidjad
  teevad koostööd
  sellise süsteemi
  loomiseks ja
  haldamiseks
  ,
  mille abil jälgitakse
  müügiloaga veterinaarravimite ohutust ja
  mis võimaldab neil täita oma
  kohustusi
  vastavalt artiklitele 77
  ja
  79 („liidu ravimiohutuse järelevalve süsteem“)
  .

1.   Liikmesriigid, komisjon ja
  amet
  teevad koostööd
  oma süsteemide
  loomiseks
  , ühendamiseks
  ja
  edasiarendamiseks
  ,
  et jälgida
  müügiloaga veterinaarravimite ohutust
  , tõhusust
  ja
  kvaliteeti, eesmärgiga täita artiklis 79 loetletud
  kohustusi
  . Müügiloa hoidja loob süsteemi, mille abil jälgitakse ravimite ohutust, tõhusust
  ja
  kvaliteeti, ning haldab seda süsteemi, et täita artiklites 77 ja 78 loetletud kohustusi
  .

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädevad asutused, amet ja müügiloa hoidjad teevad tervishoiutöötajatele
  ja
  loomapidajatele kättesaadavaks mitmesugused vahendid, mille kaudu neile teatatakse järgmistest nähtudest (edaspidi „kõrvalnähud“), olenemata sellest, kas nähtu loetakse tootega seotuks: | 2.   Pädevad asutused, amet ja müügiloa hoidjad teevad tervishoiutöötajatele, loomapidajatele
  , liikmesriikide keskkonnaasutustele ja muudele huvitatud osapooltele
  kättesaadavaks mitmesugused vahendid, mille kaudu neile teatatakse järgmistest nähtudest (edaspidi „kõrvalnähud“), olenemata sellest, kas nähtu loetakse tootega seotuks: |
| (a) | looma iga selline reaktsioon veterinaarravimile või inimtervishoius kasutatavale ravimile, mis on kahjulik ja soovimatu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädevad asutused, amet ja müügiloa hoidjad teevad tervishoiutöötajatele
  ja
  loomapidajatele kättesaadavaks mitmesugused vahendid, mille kaudu neile teatatakse järgmistest nähtudest (edaspidi „kõrvalnähud“), olenemata sellest, kas nähtu loetakse tootega seotuks:

2.   Pädevad asutused, amet ja müügiloa hoidjad teevad tervishoiutöötajatele, loomapidajatele
  , liikmesriikide keskkonnaasutustele ja muudele huvitatud osapooltele
  kättesaadavaks mitmesugused vahendid, mille kaudu neile teatatakse järgmistest nähtudest (edaspidi „kõrvalnähud“), olenemata sellest, kas nähtu loetakse tootega seotuks:

(a)

looma iga selline reaktsioon veterinaarravimile või inimtervishoius kasutatavale ravimile, mis on kahjulik ja soovimatu;

| (a) | looma iga selline reaktsioon veterinaarravimile või inimtervishoius kasutatavale ravimile, mis on kahjulik ja soovimatu
  , vaatamata sellele, kas seda seostatakse ravimiga või mitte ning kas ravimit kasutati vastavalt ravimi omaduste kokkuvõttele
  ; |
| --- | --- |

(a)

looma iga selline reaktsioon veterinaarravimile või inimtervishoius kasutatavale ravimile, mis on kahjulik ja soovimatu
  , vaatamata sellele, kas seda seostatakse ravimiga või mitte ning kas ravimit kasutati vastavalt ravimi omaduste kokkuvõttele
  ;

| (b) | kõik tähelepanekud veterinaarravimi toime puudumise kohta,
  kui seda on loomale manustatud vastavalt ravimi omaduste kokkuvõttele
  ; |
| --- | --- |

(b)

kõik tähelepanekud veterinaarravimi toime puudumise kohta,
  kui seda on loomale manustatud vastavalt ravimi omaduste kokkuvõttele
  ;

| (b) | kõik tähelepanekud veterinaarravimi toime puudumise kohta,
  sealhulgas antimikroobikumiresistentsuse ilmingute kohta pärast selle loomale manustamist
  ; |
| --- | --- |

(b)

kõik tähelepanekud veterinaarravimi toime puudumise kohta,
  sealhulgas antimikroobikumiresistentsuse ilmingute kohta pärast selle loomale manustamist
  ;

| (c) | kõik
  keskkonnanähud
  , mida
  täheldatakse pärast
  veterinaarravimi
  manustamist
  loomale; |
| --- | --- |

(c)

kõik
  keskkonnanähud
  , mida
  täheldatakse pärast
  veterinaarravimi
  manustamist
  loomale;

| (c) | kõik
  kahjulikud, ettenägematud või soovimatud tagajärjed keskkonnale (sealhulgas põhja- ja pinnaveele)
  , mida
  tulenevad
  veterinaarravimi
  manustamisest
  loomale; |
| --- | --- |

(c)

kõik
  kahjulikud, ettenägematud või soovimatud tagajärjed keskkonnale (sealhulgas põhja- ja pinnaveele)
  , mida
  tulenevad
  veterinaarravimi
  manustamisest
  loomale;

| (d) | kõik keeluaja eiramise juhtumid pärast loomale veterinaarravimi
  või inimtervishoius kasutatava ravimi
  manustamist; |
| --- | --- |

(d)

kõik keeluaja eiramise juhtumid pärast loomale veterinaarravimi
  või inimtervishoius kasutatava ravimi
  manustamist;

| (d) | kõik keeluaja eiramise juhtumid pärast loomale veterinaarravimi manustamist; |
| --- | --- |

(d)

kõik keeluaja eiramise juhtumid pärast loomale veterinaarravimi manustamist;

| (e) | veterinaarravimi
  iga
  kahjulik
  mõju inimesele
  ; |
| --- | --- |

(e)

veterinaarravimi
  iga
  kahjulik
  mõju inimesele
  ;

| (e) | veterinaarravimi
  tekitatud
  kahjulik
  reaktsioon inimeses
  ; |
| --- | --- |

(e)

veterinaarravimi
  tekitatud
  kahjulik
  reaktsioon inimeses
  ;

| (f) | iga juhtum, kus toiduloomalt saadud tootest leitakse toimeainet koguses, mis ületab määruse (EÜ) nr 470/2009 kohaselt kehtestatud jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(f)

iga juhtum, kus toiduloomalt saadud tootest leitakse toimeainet koguses, mis ületab määruse (EÜ) nr 470/2009 kohaselt kehtestatud jääkide piirnormi.

| (f) | iga juhtum, kus toiduloomalt saadud tootest leitakse toimeainet koguses, mis ületab määruse (EÜ) nr 470/2009 kohaselt kehtestatud jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(f)

iga juhtum, kus toiduloomalt saadud tootest leitakse toimeainet koguses, mis ületab määruse (EÜ) nr 470/2009 kohaselt kehtestatud jääkide piirnormi.

| (fa) | iga nakkusetekitaja igasugune arvatav ja soovimatu ülekandumine veterinaarravimi vahendusel. |
| --- | --- |

(fa)

iga nakkusetekitaja igasugune arvatav ja soovimatu ülekandumine veterinaarravimi vahendusel.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pädev astutus ja amet teevad lisaks lõikes 2 sätestatud juhtudele tervishoiutöötajatele ning loomaomanikele kättesaadavaks erinevad viisid, mille vahendusel neid teavitada looma reaktsioonist inimtervishoius kasutatavale ravimile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Pädev astutus ja amet teevad lisaks lõikes 2 sätestatud juhtudele tervishoiutöötajatele ning loomaomanikele kättesaadavaks erinevad viisid, mille vahendusel neid teavitada looma reaktsioonist inimtervishoius kasutatavale ravimile.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 73a |
| | Komisjon esitab mitte hiljem kui 6 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ainepõhise järelevalvesüsteemi (monograafia) teostatavusuuringu kohta ja muude võimalike veterinaarravimite keskkonnaohu hindamise alternatiivide kohta ning lisab vajaduse korral õigusakti ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 73a

Komisjon esitab mitte hiljem kui 6 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ainepõhise järelevalvesüsteemi (monograafia) teostatavusuuringu kohta ja muude võimalike veterinaarravimite keskkonnaohu hindamise alternatiivide kohta ning lisab vajaduse korral õigusakti ettepaneku.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Amet loob liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaasi veterinaarravimite kohta („ravimiohutuse järelevalve andmebaas“) ja
  peab
  seda. | 1.   Amet loob
  veterinaarravimite andmebaasiga seotud
  liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaasi veterinaarravimite kohta („ravimiohutuse järelevalve andmebaas“) ja
  haldab
  seda.
  Liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaas veterinaarravimite kohta on ainus andmesisestuskoht, kuhu müügiloa hoidjad on teavitanud kõrvalnähtudest. Andmebaasi haldamine hõlmab esialgsete aruannete ja nendega seotud järgnevate aruannete elektroonilist arhiveerimist ning andmete kvaliteedi pidevat kontrollimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Amet loob liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaasi veterinaarravimite kohta („ravimiohutuse järelevalve andmebaas“) ja
  peab
  seda.

1.   Amet loob
  veterinaarravimite andmebaasiga seotud
  liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaasi veterinaarravimite kohta („ravimiohutuse järelevalve andmebaas“) ja
  haldab
  seda.
  Liidu ravimiohutuse järelevalve andmebaas veterinaarravimite kohta on ainus andmesisestuskoht, kuhu müügiloa hoidjad on teavitanud kõrvalnähtudest. Andmebaasi haldamine hõlmab esialgsete aruannete ja nendega seotud järgnevate aruannete elektroonilist arhiveerimist ning andmete kvaliteedi pidevat kontrollimist.

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Amet koostab
  koostöös liikmesriikide
  ja
  komisjoniga
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasi funktsionaalse kirjelduse. | 2.   Amet koostab
  liikmesriikide, komisjoni
  ja
  huvitatud isikutega konsulteerides
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasi funktsionaalse kirjelduse.
  Kirjeldus peab sisaldama keskkonnaseireandmeid, mis hõlmavad ökosüsteemi mittesihtliikidel tekkinud soovimatuid mõjusid, ning laiendama ravimiohutuse järelevalvesüsteemi sisendeid, hõlmates vaatlust ja seiret ka spetsialistide poolt, kes ei pea ilmtingimata olema veterinaararstid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Amet koostab
  koostöös liikmesriikide
  ja
  komisjoniga
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasi funktsionaalse kirjelduse.

2.   Amet koostab
  liikmesriikide, komisjoni
  ja
  huvitatud isikutega konsulteerides
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasi funktsionaalse kirjelduse.
  Kirjeldus peab sisaldama keskkonnaseireandmeid, mis hõlmavad ökosüsteemi mittesihtliikidel tekkinud soovimatuid mõjusid, ning laiendama ravimiohutuse järelevalvesüsteemi sisendeid, hõlmates vaatlust ja seiret ka spetsialistide poolt, kes ei pea ilmtingimata olema veterinaararstid.

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Amet tagab, et ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantav teave laetakse üles ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 75. | 3.   Amet tagab, et ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantav teave laetakse üles ja tehakse
  avalikult
  kättesaadavaks kooskõlas artikliga 75. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Amet tagab, et ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantav teave laetakse üles ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 75.

3.   Amet tagab, et ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantav teave laetakse üles ja tehakse
  avalikult
  kättesaadavaks kooskõlas artikliga 75.

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Amet tagab teabeedastuse ravimiohutuse järelevalve andmebaasi ja iga liikmesriigi riiklike ravimiohutuse järelevalve andmebaaside vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Amet tagab teabeedastuse ravimiohutuse järelevalve andmebaasi ja iga liikmesriigi riiklike ravimiohutuse järelevalve andmebaaside vahel.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite, loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite, loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa;

| (a) | igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite,
  ravimitüübi ja toimeaine,
  loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa; |
| --- | --- |

(a)

igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite,
  ravimitüübi ja toimeaine,
  loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa;

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 3 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | teave kõrvalnähtude esinemise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

teave kõrvalnähtude esinemise kohta.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tervishoiutöötajatel on juurdepääs ravimiohutuse järelevalve andmebaasile seoses järgmise teabega: |
| | (a) | igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite, loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tervishoiutöötajatel on juurdepääs ravimiohutuse järelevalve andmebaasile seoses järgmise teabega:

(a)

igal aastal teatatud kõrvalnähtude arv ravimite, loomaliikide ja kõrvalnähtude kaupa;

| (b) | kuue viimase kuu jooksul esitatud sama ravimit ja juhtude arvu käsitlevad eelnevad avaldused loomaliikide kaupa; |
| --- | --- |

(b)

kuue viimase kuu jooksul esitatud sama ravimit ja juhtude arvu käsitlevad eelnevad avaldused loomaliikide kaupa;

| (c) | teave veterinaarravimite ja veterinaarravimirühmade ohusignaalide jälgimise süsteemi tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(c)

teave veterinaarravimite ja veterinaarravimirühmade ohusignaalide jälgimise süsteemi tulemuste kohta.

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriigi
  pädev asutus registreerib
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik kõrvalnähud
  , millest
  talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad
  ning mis
  on ilmnenud
  tema riigi territooriumil,
  30
  päeva jooksul pärast kõrvalnähtu käsitleva teate saamist. | 1.   Pädev asutus registreerib
  kõik kõrvalnähud ning hindab neid
  , millest
  ta saab teada artikli 73 raames
  ning mis
  ilmnevad
  tema riigi territooriumil,
  ning sisestab need viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist, ravimiohutuse järelevalve andmebaasi. Pädev asutus registreerib iga tõsise kõrvalnähu loomadel, veterinaarravimi inimesele avalduva kahjuliku mõju või keskkonnajuhtumi, mida täheldatakse pärast veterinaarravimi manustamist loomale, 15
  päeva jooksul pärast
  sellist
  kõrvalnähtu käsitleva teate saamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriigi
  pädev asutus registreerib
  ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik kõrvalnähud
  , millest
  talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad
  ning mis
  on ilmnenud
  tema riigi territooriumil,
  30
  päeva jooksul pärast kõrvalnähtu käsitleva teate saamist.

1.   Pädev asutus registreerib
  kõik kõrvalnähud ning hindab neid
  , millest
  ta saab teada artikli 73 raames
  ning mis
  ilmnevad
  tema riigi territooriumil,
  ning sisestab need viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist, ravimiohutuse järelevalve andmebaasi. Pädev asutus registreerib iga tõsise kõrvalnähu loomadel, veterinaarravimi inimesele avalduva kahjuliku mõju või keskkonnajuhtumi, mida täheldatakse pärast veterinaarravimi manustamist loomale, 15
  päeva jooksul pärast
  sellist
  kõrvalnähtu käsitleva teate saamist.

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Veterinaarravimi müügiloa hoidja registreerib ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik asjaomase ravimiga seotud kõrvalnähud, millest talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad ning mis on ilmnenud liidu või kolmanda riigi territooriumil,
  30
  päeva jooksul pärast kõrvalnähtu käsitleva teate saamist. | 2.   Veterinaarravimi müügiloa hoidja registreerib ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik asjaomase ravimiga seotud kõrvalnähud, millest talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad ning mis on ilmnenud liidu või kolmanda riigi territooriumil,
  ning hindab neid. Tõsisest kõrvalnähust loomadel, veterinaarravimi inimesele avalduvast kahjulikust mõjust ning keskkonnajuhtumitest, mida täheldatakse pärast veterinaarravimi manustamist loomale, antakse teada 15
  päeva jooksul pärast
  sellist
  kõrvalnähtu käsitleva teate saamist.
  Veterinaarravimi kasutusega seotud vähem tõsisest kõrvalnähust antakse kõige hiljemalt teada 42 päeva pärast sellise teabe saamist. Kliiniliste uuringute käigus avastatud kõrvalnähtude puhul kohaldatakse teistsuguseid nõudeid, nagu on kirjeldatud kliinilistele uuringutele kehtivates heade kliiniliste tavade suunistes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Veterinaarravimi müügiloa hoidja registreerib ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik asjaomase ravimiga seotud kõrvalnähud, millest talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad ning mis on ilmnenud liidu või kolmanda riigi territooriumil,
  30
  päeva jooksul pärast kõrvalnähtu käsitleva teate saamist.

2.   Veterinaarravimi müügiloa hoidja registreerib ravimiohutuse järelevalve andmebaasis kõik asjaomase ravimiga seotud kõrvalnähud, millest talle teatavad tervishoiutöötajad ja loomapidajad ning mis on ilmnenud liidu või kolmanda riigi territooriumil,
  ning hindab neid. Tõsisest kõrvalnähust loomadel, veterinaarravimi inimesele avalduvast kahjulikust mõjust ning keskkonnajuhtumitest, mida täheldatakse pärast veterinaarravimi manustamist loomale, antakse teada 15
  päeva jooksul pärast
  sellist
  kõrvalnähtu käsitleva teate saamist.
  Veterinaarravimi kasutusega seotud vähem tõsisest kõrvalnähust antakse kõige hiljemalt teada 42 päeva pärast sellise teabe saamist. Kliiniliste uuringute käigus avastatud kõrvalnähtude puhul kohaldatakse teistsuguseid nõudeid, nagu on kirjeldatud kliinilistele uuringutele kehtivates heade kliiniliste tavade suunistes.

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Pädev asutus võib omal algatusel või ameti taotlusel nõuda müügiloa hoidjalt, et ta
  koguks inimeste ja loomade tervise
  ,
  ravimit manustavate isikute ohutuse ja keskkonnakaitsega
  seotud
  konkreetseid ravimiohutuse järelevalve andmeid, eriti
  seoses
  veterinaarravimi kasutamisega teatud loomaliikide loomadel
  . Asjaomane pädev asutus esitab sellise nõude üksikasjaliku põhjenduse ja teatab sellest teistele pädevatele asutustele ja ametile. | 3.   Pädev asutus võib omal algatusel või ameti taotlusel nõuda müügiloa hoidjalt, et ta
  esitaks konkreetseid ravimiohutuse järelevalve andmeid
  ,
  nagu riski ja kasulikkuse vahekorra jätkuva hindamisega
  seotud
  teavet, mis puudutab veterinaarravimi kasutamist teatavate loomaliikide puhul
  seoses
  inimeste ja loomade tervisega, ravimit manustavate isikute ohutuse või keskkonnakaitsega
  . Asjaomane pädev asutus esitab sellise nõude üksikasjaliku põhjenduse ja teatab sellest teistele pädevatele asutustele ja ametile. |
| | Müügiloa hoidja peab seda nõuet järgima pädeva asutuse määratud asjakohase tähtaja jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Pädev asutus võib omal algatusel või ameti taotlusel nõuda müügiloa hoidjalt, et ta
  koguks inimeste ja loomade tervise
  ,
  ravimit manustavate isikute ohutuse ja keskkonnakaitsega
  seotud
  konkreetseid ravimiohutuse järelevalve andmeid, eriti
  seoses
  veterinaarravimi kasutamisega teatud loomaliikide loomadel
  . Asjaomane pädev asutus esitab sellise nõude üksikasjaliku põhjenduse ja teatab sellest teistele pädevatele asutustele ja ametile.

3.   Pädev asutus võib omal algatusel või ameti taotlusel nõuda müügiloa hoidjalt, et ta
  esitaks konkreetseid ravimiohutuse järelevalve andmeid
  ,
  nagu riski ja kasulikkuse vahekorra jätkuva hindamisega
  seotud
  teavet, mis puudutab veterinaarravimi kasutamist teatavate loomaliikide puhul
  seoses
  inimeste ja loomade tervisega, ravimit manustavate isikute ohutuse või keskkonnakaitsega
  . Asjaomane pädev asutus esitab sellise nõude üksikasjaliku põhjenduse ja teatab sellest teistele pädevatele asutustele ja ametile.

Müügiloa hoidja peab seda nõuet järgima pädeva asutuse määratud asjakohase tähtaja jooksul.

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Müügiloa hoidja vastutab ravimiohutuse järelevalve eest selliste ravimite puhul, mille jaoks tal on müügiluba. | 1.   Müügiloa hoidja vastutab ravimiohutuse järelevalve eest selliste ravimite puhul, mille jaoks tal on müügiluba
  ning võtab asjakohaseid meetmeid, et julgustada tervishoiutöötajaid ja loomaomanikke teavitama kõrvalnähtudest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Müügiloa hoidja vastutab ravimiohutuse järelevalve eest selliste ravimite puhul, mille jaoks tal on müügiluba.

1.   Müügiloa hoidja vastutab ravimiohutuse järelevalve eest selliste ravimite puhul, mille jaoks tal on müügiluba
  ning võtab asjakohaseid meetmeid, et julgustada tervishoiutöötajaid ja loomaomanikke teavitama kõrvalnähtudest
  .

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui müügiloa hoidja ülesandeid seoses ravimiohutuse järelevalvega täidab lepingu alusel kolmas isik,
  esitatakse ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikus sellise lepingu üksikasjalikud tingimused
  . | 2.   Kui müügiloa hoidja ülesandeid seoses ravimiohutuse järelevalvega täidab lepingu alusel kolmas isik
  (esindaja)
  ,
  määratakse mõlema osapoole kohustused selgesõnaliselt kindlaks lepingus ning ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui müügiloa hoidja ülesandeid seoses ravimiohutuse järelevalvega täidab lepingu alusel kolmas isik,
  esitatakse ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikus sellise lepingu üksikasjalikud tingimused
  .

2.   Kui müügiloa hoidja ülesandeid seoses ravimiohutuse järelevalvega täidab lepingu alusel kolmas isik
  (esindaja)
  ,
  määratakse mõlema osapoole kohustused selgesõnaliselt kindlaks lepingus ning ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikus
  .

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Müügiloa hoidja peab korrapäraselt kontrollima, kas esindaja viib tööülesandeid läbi vastavalt lepingus sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Müügiloa hoidja peab korrapäraselt kontrollima, kas esindaja viib tööülesandeid läbi vastavalt lepingus sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Müügiloa hoidja käsutuses on alati
  vähemalt üks
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud isik, kes vastutab ravimiohutuse järelevalve eest.
  Selliste isikute
  asu- ja tegevuskoht on liidus. Müügiloa hoidja
  määrab
  ravimiohutuse
  järelevalve süsteemi iga peatoimiku
  eest
  vastutajaks ainult ühe kvalifitseeritud isiku
  . | 3.   Müügiloa hoidja käsutuses on alati nõuetekohaselt kvalifitseeritud isik, kes vastutab ravimiohutuse järelevalve eest.
  Sellise isiku
  asu- ja tegevuskoht on liidus.
  Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik võib küll delegeerida konkreetseid töövaldkondi nõuetekohase väljaõppega töötajatele, kuid jääb vastutavaks
  müügiloa hoidja ravimiohutuse
  järelevalvesüsteemi ja tema veterinaarravimi ohutusprofiili
  eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Müügiloa hoidja käsutuses on alati
  vähemalt üks
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud isik, kes vastutab ravimiohutuse järelevalve eest.
  Selliste isikute
  asu- ja tegevuskoht on liidus. Müügiloa hoidja
  määrab
  ravimiohutuse
  järelevalve süsteemi iga peatoimiku
  eest
  vastutajaks ainult ühe kvalifitseeritud isiku
  .

3.   Müügiloa hoidja käsutuses on alati nõuetekohaselt kvalifitseeritud isik, kes vastutab ravimiohutuse järelevalve eest.
  Sellise isiku
  asu- ja tegevuskoht on liidus.
  Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik võib küll delegeerida konkreetseid töövaldkondi nõuetekohase väljaõppega töötajatele, kuid jääb vastutavaks
  müügiloa hoidja ravimiohutuse
  järelevalvesüsteemi ja tema veterinaarravimi ohutusprofiili
  eest.

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku artiklis 78 loetletud ülesandeid täidab lepingu alusel kolmas isik, sätestatakse
  lepingus
  kõik
  sellekohased
  üksikasjad. | 4.   Kui ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku artiklis 78 loetletud ülesandeid täidab lepingu alusel kolmas isik, sätestatakse kõik
  asjakohased
  üksikasjad
  sõnaselgelt lepinguga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku artiklis 78 loetletud ülesandeid täidab lepingu alusel kolmas isik, sätestatakse
  lepingus
  kõik
  sellekohased
  üksikasjad.

4.   Kui ravimiohutuse järelevalve eest vastutava kvalifitseeritud isiku artiklis 78 loetletud ülesandeid täidab lepingu alusel kolmas isik, sätestatakse kõik
  asjakohased
  üksikasjad
  sõnaselgelt lepinguga
  .

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Müügiloa hoidja ei edasta teavet veterinaarravimi kõrvalnähtude kohta üldsusele, kui ta ei ole
  sellisest kavatsusest
  eelnevalt
  teatanud talle
  müügiloa andnud pädeva(te)le asutus(t)ele või tsentraliseeritud korras antud müügiloa puhul ametile. | 6.   Müügiloa hoidja ei edasta teavet veterinaarravimi kõrvalnähtude
  ja võimalike ravimiohutusega seotud probleemide
  kohta üldsusele, kui ta ei ole eelnevalt
  selle teabe koopiat saatnud
  müügiloa andnud pädeva(te)le asutus(t)ele või tsentraliseeritud korras antud müügiloa puhul ametile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Müügiloa hoidja ei edasta teavet veterinaarravimi kõrvalnähtude kohta üldsusele, kui ta ei ole
  sellisest kavatsusest
  eelnevalt
  teatanud talle
  müügiloa andnud pädeva(te)le asutus(t)ele või tsentraliseeritud korras antud müügiloa puhul ametile.

6.   Müügiloa hoidja ei edasta teavet veterinaarravimi kõrvalnähtude
  ja võimalike ravimiohutusega seotud probleemide
  kohta üldsusele, kui ta ei ole eelnevalt
  selle teabe koopiat saatnud
  müügiloa andnud pädeva(te)le asutus(t)ele või tsentraliseeritud korras antud müügiloa puhul ametile.

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 77a |
| | Ühtne peatoimik |
| | Müügiloa hoidjate läbiviidavate ravimiohutuse järelevalve toimingute korraldust kirjeldatakse ühtses peatoimikus, mis esitatakse loa saamiseks liikmesriikidele. Nende müügiloa andmise menetluste ühtse hindamise korra määratlevad liikmesriigid ja sellest tulenevaid otsuseid tunnustatakse kogu liidus. |
| | Pädev asutus väljastab otsuse müügiloa andmise heakskiitmise kohta 90 päeva jooksul pärast täieliku taotluse saamist. |
| | Ühtne peatoimik saadetakse pädevale asutusele liikmesriigis, kus müügiloa hoidja määratud kvalifitseeritud isik teeb toimikus kirjeldatud toimingud. Asjaomane pädev asutus teavitab oma otsusest müügiloa hoidjat ja registreerib selle liidu veterinaarravimite andmebaasis, lisades koopia vastavast ühtsest peatoimikust. |
| | Samuti esitab müügiloa hoidja pädevale asutusele kõik oma ühtsesse peatoimikusse tehtud olulised muudatused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 77a

Ühtne peatoimik

Müügiloa hoidjate läbiviidavate ravimiohutuse järelevalve toimingute korraldust kirjeldatakse ühtses peatoimikus, mis esitatakse loa saamiseks liikmesriikidele. Nende müügiloa andmise menetluste ühtse hindamise korra määratlevad liikmesriigid ja sellest tulenevaid otsuseid tunnustatakse kogu liidus.

Pädev asutus väljastab otsuse müügiloa andmise heakskiitmise kohta 90 päeva jooksul pärast täieliku taotluse saamist.

Ühtne peatoimik saadetakse pädevale asutusele liikmesriigis, kus müügiloa hoidja määratud kvalifitseeritud isik teeb toimikus kirjeldatud toimingud. Asjaomane pädev asutus teavitab oma otsusest müügiloa hoidjat ja registreerib selle liidu veterinaarravimite andmebaasis, lisades koopia vastavast ühtsest peatoimikust.

Samuti esitab müügiloa hoidja pädevale asutusele kõik oma ühtsesse peatoimikusse tehtud olulised muudatused.

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik | Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik |
| Artikli 77 lõikes 3 osutatud ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik
  täidab järgmisi ülesandeid
  : | Artikli 77 lõikes 3 osutatud ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik
  tagab, et oleks täidetud järgmised ülesanded
  : |
| (a) | koostab
  kõikide tema vastutusalas olevate veterinaarravimite puhul
  üksikasjaliku kirjelduse
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi kohta, mida müügiloa hoidja kasutab
  seoses asjaomase müügiloaga veterinaarravimiga
  (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimik“), ning
  ajakohastab seda
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik

Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik

Artikli 77 lõikes 3 osutatud ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik
  täidab järgmisi ülesandeid
  :

Artikli 77 lõikes 3 osutatud ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik
  tagab, et oleks täidetud järgmised ülesanded
  :

(a)

koostab
  kõikide tema vastutusalas olevate veterinaarravimite puhul
  üksikasjaliku kirjelduse
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi kohta, mida müügiloa hoidja kasutab
  seoses asjaomase müügiloaga veterinaarravimiga
  (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimik“), ning
  ajakohastab seda
  ;

| (a) | koostatud
  kõikide tema vastutusalas olevate veterinaarravimite puhul
  üksikasjalik kirjeldus
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi kohta, mida müügiloa hoidja kasutab (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimik“), ning
  hoitud see ajakohastatuna
  ; |
| --- | --- |

(a)

koostatud
  kõikide tema vastutusalas olevate veterinaarravimite puhul
  üksikasjalik kirjeldus
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi kohta, mida müügiloa hoidja kasutab (edaspidi „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimik“), ning
  hoitud see ajakohastatuna
  ;

| (b) | määrab
  iga ravimi kohta koostatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  viitenumbri
  ning
  edastab selle
  ravimite andmebaasi; |
| --- | --- |

(b)

määrab
  iga ravimi kohta koostatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  viitenumbri
  ning
  edastab selle
  ravimite andmebaasi;

| (b) | määratud
  iga ravimi kohta koostatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  vastav viitenumber
  ning
  edastatud see
  ravimite andmebaasi; |
| --- | --- |

(b)

määratud
  iga ravimi kohta koostatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule
  vastav viitenumber
  ning
  edastatud see
  ravimite andmebaasi;

| (c) | teavitab
  pädevaid asutusi ja ametit
  oma
  tegevuskohast ja sellest, kuidas ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule on liidus võimalik juurde pääseda; |
| --- | --- |

(c)

teavitab
  pädevaid asutusi ja ametit
  oma
  tegevuskohast ja sellest, kuidas ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule on liidus võimalik juurde pääseda;

| (c) | teavitatud
  pädevaid asutusi ja ametit
  kvalifitseeritud isiku
  tegevuskohast ja sellest, kuidas ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule on liidus võimalik juurde pääseda; |
| --- | --- |

(c)

teavitatud
  pädevaid asutusi ja ametit
  kvalifitseeritud isiku
  tegevuskohast ja sellest, kuidas ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikule on liidus võimalik juurde pääseda;

| (d) | loob süsteemi
  , millega tagatakse kõiki müügiloa hoidjale teatatud kõrvalnähte käsitleva teabe kogumine ja registreerimine ning liidus vähemalt ühes kohas kättesaadavaks tegemine, ning
  haldab seda
  süsteemi; |
| --- | --- |

(d)

loob süsteemi
  , millega tagatakse kõiki müügiloa hoidjale teatatud kõrvalnähte käsitleva teabe kogumine ja registreerimine ning liidus vähemalt ühes kohas kättesaadavaks tegemine, ning
  haldab seda
  süsteemi;

| (d) | loodud süsteem
  , millega tagatakse kõiki müügiloa hoidjale teatatud kõrvalnähte
  , sh ka mittesihtliike ja keskkonda
  käsitleva teabe kogumine ja registreerimine ning liidus vähemalt ühes kohas kättesaadavaks tegemine, ning
  selle
  süsteemi
  haldamine
  ; |
| --- | --- |

(d)

loodud süsteem
  , millega tagatakse kõiki müügiloa hoidjale teatatud kõrvalnähte
  , sh ka mittesihtliike ja keskkonda
  käsitleva teabe kogumine ja registreerimine ning liidus vähemalt ühes kohas kättesaadavaks tegemine, ning
  selle
  süsteemi
  haldamine
  ;

| (e) | koostab
  artiklis 76 osutatud
  teateid
  kõrvalnähtude kohta; |
| --- | --- |

(e)

koostab
  artiklis 76 osutatud
  teateid
  kõrvalnähtude kohta;

| (e) | koostatud
  artiklis 76 osutatud
  teated
  kõrvalnähtude kohta; |
| --- | --- |

(e)

koostatud
  artiklis 76 osutatud
  teated
  kõrvalnähtude kohta;

| (f) | tagab
  , et kogutud teated kõrvalnähtude kohta registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis; |
| --- | --- |

(f)

tagab
  , et kogutud teated kõrvalnähtude kohta registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis;

| (f) | tagatud
  , et kogutud teated kõrvalnähtude kohta registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis; |
| --- | --- |

(f)

tagatud
  , et kogutud teated kõrvalnähtude kohta registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis;

| (g) | tagab
  , et pädeva asutuse või ameti iga taotlus veterinaarravimi ohu ja kasulikkuse suhte hindamiseks vajaliku lisateabe saamiseks rahuldatakse kiiresti ja täielikult, sealhulgas antakse teavet asjaomase veterinaarravimi müügimahu või retseptide väljakirjutamise mahu kohta; |
| --- | --- |

(g)

tagab
  , et pädeva asutuse või ameti iga taotlus veterinaarravimi ohu ja kasulikkuse suhte hindamiseks vajaliku lisateabe saamiseks rahuldatakse kiiresti ja täielikult, sealhulgas antakse teavet asjaomase veterinaarravimi müügimahu või retseptide väljakirjutamise mahu kohta;

| (g) | tagatud
  , et pädeva asutuse või ameti iga taotlus veterinaarravimi ohu ja kasulikkuse suhte hindamiseks vajaliku lisateabe saamiseks rahuldatakse kiiresti ja täielikult, sealhulgas antakse teavet asjaomase veterinaarravimi müügimahu või retseptide väljakirjutamise mahu kohta; |
| --- | --- |

(g)

tagatud
  , et pädeva asutuse või ameti iga taotlus veterinaarravimi ohu ja kasulikkuse suhte hindamiseks vajaliku lisateabe saamiseks rahuldatakse kiiresti ja täielikult, sealhulgas antakse teavet asjaomase veterinaarravimi müügimahu või retseptide väljakirjutamise mahu kohta;

| (h) | annab
  pädevatele asutustele või ametile mis tahes muud teavet, mis võimaldab kindlaks teha muutusi veterinaarravimi kasulikkuse ja riski suhtes, sealhulgas asjakohast teavet turustamisjärgsete järelevalveuuringute kohta; |
| --- | --- |

(h)

annab
  pädevatele asutustele või ametile mis tahes muud teavet, mis võimaldab kindlaks teha muutusi veterinaarravimi kasulikkuse ja riski suhtes, sealhulgas asjakohast teavet turustamisjärgsete järelevalveuuringute kohta;

| (h) | antud
  pädevatele asutustele või ametile mis tahes muud teavet, mis võimaldab kindlaks teha muutusi veterinaarravimi kasulikkuse ja riski suhtes, sealhulgas asjakohast teavet turustamisjärgsete järelevalveuuringute kohta; |
| --- | --- |

(h)

antud
  pädevatele asutustele või ametile mis tahes muud teavet, mis võimaldab kindlaks teha muutusi veterinaarravimi kasulikkuse ja riski suhtes, sealhulgas asjakohast teavet turustamisjärgsete järelevalveuuringute kohta;

| (i) | hindab
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi abil kogu teavet,
  kaalub
  võimalusi riskide vähendamiseks ja ennetamiseks ning
  võtab
  vajaduse korral
  asjakohased meetmed
  ; |
| --- | --- |

(i)

hindab
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi abil kogu teavet,
  kaalub
  võimalusi riskide vähendamiseks ja ennetamiseks ning
  võtab
  vajaduse korral
  asjakohased meetmed
  ;

| (i) | hinnatud
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi abil kogu teavet,
  kaaludes
  võimalusi riskide vähendamiseks ja ennetamiseks ning
  võttes
  vajaduse korral
  asjakohaseid meetmeid
  ; |
| --- | --- |

(i)

hinnatud
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi abil kogu teavet,
  kaaludes
  võimalusi riskide vähendamiseks ja ennetamiseks ning
  võttes
  vajaduse korral
  asjakohaseid meetmeid
  ;

| (j) | jälgib
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi
  ning tagab
  , et vajaduse korral koostatakse asjakohane parandusmeetmete kava ja rakendatakse seda; |
| --- | --- |

(j)

jälgib
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi
  ning tagab
  , et vajaduse korral koostatakse asjakohane parandusmeetmete kava ja rakendatakse seda;

| (j) | jälgitud
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi,
  tagades
  et vajaduse korral koostatakse asjakohane parandusmeetmete kava ja rakendatakse seda; |
| --- | --- |

(j)

jälgitud
  ravimiohutuse järelevalve süsteemi,
  tagades
  et vajaduse korral koostatakse asjakohane parandusmeetmete kava ja rakendatakse seda;

| (k) | tagab
  kõikide ravimiohutuse järelevalve toimingutesse kaasatud töötajate
  jätkuva koolitamise
  ; |
| --- | --- |

(k)

tagab
  kõikide ravimiohutuse järelevalve toimingutesse kaasatud töötajate
  jätkuva koolitamise
  ;

| (k) | tagatud
  kõikide ravimiohutuse järelevalve toimingutesse kaasatud töötajate
  järjepidev koolitamine vastavalt nende tööülesannetele; koolituskursused dokumenteeritakse ning nende tõhusust hinnatakse; |
| --- | --- |

(k)

tagatud
  kõikide ravimiohutuse järelevalve toimingutesse kaasatud töötajate
  järjepidev koolitamine vastavalt nende tööülesannetele; koolituskursused dokumenteeritakse ning nende tõhusust hinnatakse;

| (l) | edastab teabe iga
  kolmandas riigis võetud regulatiivse meetme kohta, mis põhineb ravimiohutuse järelevalve andmetel,
  pädevatele asutustele ja ametile
  15 päeva jooksul pärast sellise teabe saamist. |
| --- | --- |

(l)

edastab teabe iga
  kolmandas riigis võetud regulatiivse meetme kohta, mis põhineb ravimiohutuse järelevalve andmetel,
  pädevatele asutustele ja ametile
  15 päeva jooksul pärast sellise teabe saamist.

| (l) | edastatud pädevatele asutustele ja ametile teave teises liikmesriigis või
  kolmandas riigis võetud
  iga
  regulatiivse meetme kohta, mis põhineb ravimiohutuse järelevalve andmetel, 15 päeva jooksul pärast sellise teabe saamist; |
| --- | --- |

(l)

edastatud pädevatele asutustele ja ametile teave teises liikmesriigis või
  kolmandas riigis võetud
  iga
  regulatiivse meetme kohta, mis põhineb ravimiohutuse järelevalve andmetel, 15 päeva jooksul pärast sellise teabe saamist;

| (la) | tehtud kõigile ravimitele iga-aastane riski ja kasulikkuse läbivaatamine, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid ravimiohutuse järelevalve seireandmeid konkreetse ravimi kohta, sh ravimiohutuse järelevalve ohusignaale. Ravimi müügiloa hoidja dokumenteerib selle läbivaatamise ning tulemused registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis. Ravimi müügiloa hoidja esitab läbivaatamise tulemusi tõendava dokumentatsiooni riiklikule pädevale asutusele sellekohasel nõudmisel või vastavalt artiklile 128 läbiviidava kontrolli käigus; |
| --- | --- |

(la)

tehtud kõigile ravimitele iga-aastane riski ja kasulikkuse läbivaatamine, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid ravimiohutuse järelevalve seireandmeid konkreetse ravimi kohta, sh ravimiohutuse järelevalve ohusignaale. Ravimi müügiloa hoidja dokumenteerib selle läbivaatamise ning tulemused registreeritakse ravimiohutuse järelevalve andmebaasis. Ravimi müügiloa hoidja esitab läbivaatamise tulemusi tõendava dokumentatsiooni riiklikule pädevale asutusele sellekohasel nõudmisel või vastavalt artiklile 128 läbiviidava kontrolli käigus;

| (lb) | müügiloa hoidja peab tagama, et ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik on volitatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi käigus hoidma ja edasi arendama, ning tagama vastavuse nõuetega
  . |
| --- | --- |

(lb)

müügiloa hoidja peab tagama, et ravimiohutuse järelevalve eest vastutav kvalifitseeritud isik on volitatud ravimiohutuse järelevalve süsteemi käigus hoidma ja edasi arendama, ning tagama vastavuse nõuetega
  .

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädev asutus hindab kõiki tervishoiutöötajate ja loomapidajate esitatud teateid kõrvalnähtude kohta, haldab riske ja võtab vajaduse korral müügilubadega seotud meetmeid, millele on osutatud artiklites 130–135. | 1.   Pädev asutus hindab kõiki
  müügiloa hoidjate,
  tervishoiutöötajate ja loomapidajate esitatud teateid kõrvalnähtude kohta, haldab riske ja võtab vajaduse korral müügilubadega seotud meetmeid, millele on osutatud artiklites 130–135. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädev asutus hindab kõiki tervishoiutöötajate ja loomapidajate esitatud teateid kõrvalnähtude kohta, haldab riske ja võtab vajaduse korral müügilubadega seotud meetmeid, millele on osutatud artiklites 130–135.

1.   Pädev asutus hindab kõiki
  müügiloa hoidjate,
  tervishoiutöötajate ja loomapidajate esitatud teateid kõrvalnähtude kohta, haldab riske ja võtab vajaduse korral müügilubadega seotud meetmeid, millele on osutatud artiklites 130–135.

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Pädev asutus ja amet
  esitavad üldsusele, veterinaararstidele ja muudele tervishoiutöötajatele
  õigeaegselt elektrooniliste või muude avalikult kättesaadavate sidevahendite kaudu kogu olulise teabe veterinaarravimi kasutamisega seotud kõrvalnähtude kohta. | 4.   Pädev asutus ja amet
  avalikustavad
  õigeaegselt elektrooniliste või muude avalikult kättesaadavate sidevahendite kaudu kogu olulise teabe veterinaarravimi kasutamisega seotud kõrvalnähtude kohta.
  Pädev asutus ja amet tagavad, et veterinaararstid saavad tagasisidet nende teatatud kõrvalnähtude kohta ja korralist tagasisidet kõikide teatatud kõrvaltoimete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Pädev asutus ja amet
  esitavad üldsusele, veterinaararstidele ja muudele tervishoiutöötajatele
  õigeaegselt elektrooniliste või muude avalikult kättesaadavate sidevahendite kaudu kogu olulise teabe veterinaarravimi kasutamisega seotud kõrvalnähtude kohta.

4.   Pädev asutus ja amet
  avalikustavad
  õigeaegselt elektrooniliste või muude avalikult kättesaadavate sidevahendite kaudu kogu olulise teabe veterinaarravimi kasutamisega seotud kõrvalnähtude kohta.
  Pädev asutus ja amet tagavad, et veterinaararstid saavad tagasisidet nende teatatud kõrvalnähtude kohta ja korralist tagasisidet kõikide teatatud kõrvaltoimete kohta.

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädev asutus võib delegeerida oma artiklis 79 osutatud ülesandeid teise liikmesriigi pädevale asutusele viimase kirjaliku nõusoleku alusel. | 1.   Pädev asutus võib delegeerida oma artiklis 79 osutatud ülesandeid teise liikmesriigi pädevale
  riiklikule
  asutusele viimase kirjaliku nõusoleku alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädev asutus võib delegeerida oma artiklis 79 osutatud ülesandeid teise liikmesriigi pädevale asutusele viimase kirjaliku nõusoleku alusel.

1.   Pädev asutus võib delegeerida oma artiklis 79 osutatud ülesandeid teise liikmesriigi pädevale
  riiklikule
  asutusele viimase kirjaliku nõusoleku alusel.

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ohusignaalide haldamise protsess | Ohusignaalide haldamise protsess |
| 1.   Pädevad asutused ja amet teevad koostööd ravimiohutuse järelevalve andmebaasi andmete jälgimisel, et teha kindlaks muutusi veterinaarravimite kasulikkuse ja riski tasakaalus ning tuvastada loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale avalduvaid ohte (edaspidi „ohusignaalide haldamise protsess“). | 1.   
  Müügiloa hoidjad,
  pädevad asutused
  , muud asjaomased asutused
  ja amet teevad koostööd ravimiohutuse järelevalve andmebaasi andmete jälgimisel, et teha kindlaks muutusi veterinaarravimite kasulikkuse ja riski tasakaalus ning tuvastada loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale avalduvaid ohte (edaspidi „ohusignaalide haldamise protsess“). |
| 2.   Pädevad asutused ja amet määravad kindlaks veterinaarravimite rühmad, millesse kuuluvate ravimite puhul võib rakendada ühist ohusignaalide haldamise protsessi eesmärgiga tuvastada ohte loomade ja inimeste tervisele ning kaitsta keskkonda. | 2.   Pädevad asutused ja amet määravad kindlaks veterinaarravimite rühmad, millesse kuuluvate ravimite puhul võib rakendada ühist ohusignaalide haldamise protsessi eesmärgiga tuvastada ohte loomade ja inimeste tervisele ning kaitsta keskkonda. |
| 3.   Amet ja
  koordineerimisrühm
  lepivad kokku ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantud veterinaarravimite rühmasid käsitlevate andmete ühise seire suhtes. Iga veterinaarravimite rühma puhul määratakse pädev asutus või amet, kes vastutab asjaomase rühma andmete seire eest (edaspidi „juhtiv asutus“). | 3.   Amet ja
  ravimiohutuse järelevalverühm
  lepivad kokku ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantud veterinaarravimite rühmasid käsitlevate andmete ühise seire suhtes. Iga veterinaarravimite rühma puhul määratakse pädev asutus või amet, kes vastutab asjaomase rühma andmete seire eest (edaspidi „juhtiv asutus“). |
| 4.   Ohusignaalide haldamise protsessi tulemused kooskõlastatakse pädevate asutustega ja vajaduse korral ametiga. Juhtiv asutus registreerib tulemused ravimiohutuse järelevalve andmebaasis. | 4.   
  Kuna müügiloa hoidjad on nende vastutusalas olevaid ravimeid puudutavate eksperdiarvamuste ja teabe esmane allikas, võib juhtiv asutus ohusignaalide haldamise protsessi käigus vajadusel nendega konsulteerida.
  Ohusignaalide haldamise protsessi tulemused kooskõlastatakse pädevate asutustega ja vajaduse korral ametiga. Juhtiv asutus registreerib tulemused ravimiohutuse järelevalve andmebaasis. |
| 5.   Vajaduse korral võtavad pädevad asutused või komisjon lõikes 4 osutatud ohusignaalide haldamise protsessi tulemuste põhjal asjakohased meetmed, nagu on osutatud artiklites 130–135. | 5.   Vajaduse korral võtavad pädevad asutused või komisjon lõikes 4 osutatud ohusignaalide haldamise protsessi tulemuste põhjal asjakohased meetmed, nagu on osutatud artiklites 130–135. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ohusignaalide haldamise protsess

Ohusignaalide haldamise protsess

1.   Pädevad asutused ja amet teevad koostööd ravimiohutuse järelevalve andmebaasi andmete jälgimisel, et teha kindlaks muutusi veterinaarravimite kasulikkuse ja riski tasakaalus ning tuvastada loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale avalduvaid ohte (edaspidi „ohusignaalide haldamise protsess“).

1.   
  Müügiloa hoidjad,
  pädevad asutused
  , muud asjaomased asutused
  ja amet teevad koostööd ravimiohutuse järelevalve andmebaasi andmete jälgimisel, et teha kindlaks muutusi veterinaarravimite kasulikkuse ja riski tasakaalus ning tuvastada loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale avalduvaid ohte (edaspidi „ohusignaalide haldamise protsess“).

2.   Pädevad asutused ja amet määravad kindlaks veterinaarravimite rühmad, millesse kuuluvate ravimite puhul võib rakendada ühist ohusignaalide haldamise protsessi eesmärgiga tuvastada ohte loomade ja inimeste tervisele ning kaitsta keskkonda.

2.   Pädevad asutused ja amet määravad kindlaks veterinaarravimite rühmad, millesse kuuluvate ravimite puhul võib rakendada ühist ohusignaalide haldamise protsessi eesmärgiga tuvastada ohte loomade ja inimeste tervisele ning kaitsta keskkonda.

3.   Amet ja
  koordineerimisrühm
  lepivad kokku ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantud veterinaarravimite rühmasid käsitlevate andmete ühise seire suhtes. Iga veterinaarravimite rühma puhul määratakse pädev asutus või amet, kes vastutab asjaomase rühma andmete seire eest (edaspidi „juhtiv asutus“).

3.   Amet ja
  ravimiohutuse järelevalverühm
  lepivad kokku ravimiohutuse järelevalve andmebaasi kantud veterinaarravimite rühmasid käsitlevate andmete ühise seire suhtes. Iga veterinaarravimite rühma puhul määratakse pädev asutus või amet, kes vastutab asjaomase rühma andmete seire eest (edaspidi „juhtiv asutus“).

4.   Ohusignaalide haldamise protsessi tulemused kooskõlastatakse pädevate asutustega ja vajaduse korral ametiga. Juhtiv asutus registreerib tulemused ravimiohutuse järelevalve andmebaasis.

4.   
  Kuna müügiloa hoidjad on nende vastutusalas olevaid ravimeid puudutavate eksperdiarvamuste ja teabe esmane allikas, võib juhtiv asutus ohusignaalide haldamise protsessi käigus vajadusel nendega konsulteerida.
  Ohusignaalide haldamise protsessi tulemused kooskõlastatakse pädevate asutustega ja vajaduse korral ametiga. Juhtiv asutus registreerib tulemused ravimiohutuse järelevalve andmebaasis.

5.   Vajaduse korral võtavad pädevad asutused või komisjon lõikes 4 osutatud ohusignaalide haldamise protsessi tulemuste põhjal asjakohased meetmed, nagu on osutatud artiklites 130–135.

5.   Vajaduse korral võtavad pädevad asutused või komisjon lõikes 4 osutatud ohusignaalide haldamise protsessi tulemuste põhjal asjakohased meetmed, nagu on osutatud artiklites 130–135.

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 21 kohaselt antud piiratud turuga seotud müügiload uuesti läbi enne müügiloa
  kolmeaastase
  kehtivusaja lõppu. Pärast esmakordset uuesti läbivaatamist vaadatakse müügiluba uuesti läbi iga
  5
  aasta järel. | Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 21 kohaselt antud piiratud turuga seotud müügiload uuesti läbi enne müügiloa
  viieaastase
  kehtivusaja lõppu. Pärast esmakordset uuesti läbivaatamist vaadatakse müügiluba
  vajaduse korral
  uuesti läbi iga
  viie
  aasta järel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 21 kohaselt antud piiratud turuga seotud müügiload uuesti läbi enne müügiloa
  kolmeaastase
  kehtivusaja lõppu. Pärast esmakordset uuesti läbivaatamist vaadatakse müügiluba uuesti läbi iga
  5
  aasta järel.

Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 21 kohaselt antud piiratud turuga seotud müügiload uuesti läbi enne müügiloa
  viieaastase
  kehtivusaja lõppu. Pärast esmakordset uuesti läbivaatamist vaadatakse müügiluba
  vajaduse korral
  uuesti läbi iga
  viie
  aasta järel.

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 83 | välja jäetud |
| Müügiloa uue läbivaatamise kord erandlike asjaolude korral | |
| 1.
     
  Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 22 kohaselt antud müügiload enne müügiloa üheaastase kehtivusaja lõppu uuesti läbi. | |
| 2.
     
  Uuesti läbivaatamise taotlus esitatakse müügiloa andnud pädevale asutusele või ametile vähemalt 3 kuud enne müügiloa aegumistähtpäeva. | |
| 3.
     
  Kui taotlus uuesti läbivaatamiseks on esitatud, kehtib müügiluba seni, kuni pädev asutus või komisjon on võtnud taotluse kohta vastu otsuse. | |
| 4.
     
  Pädev asutus või komisjon võib igal ajal anda piiramata kehtivusajaga müügiloa, kui müügiloa hoidja esitab artikli 22 lõikes 1 osutatud puuduvad andmed tervikliku ülevaate saamiseks veterinaarravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 83

välja jäetud

Müügiloa uue läbivaatamise kord erandlike asjaolude korral

1.
     
  Müügiloa hoidja taotluse alusel vaadatakse artikli 22 kohaselt antud müügiload enne müügiloa üheaastase kehtivusaja lõppu uuesti läbi.

2.
     
  Uuesti läbivaatamise taotlus esitatakse müügiloa andnud pädevale asutusele või ametile vähemalt 3 kuud enne müügiloa aegumistähtpäeva.

3.
     
  Kui taotlus uuesti läbivaatamiseks on esitatud, kehtib müügiluba seni, kuni pädev asutus või komisjon on võtnud taotluse kohta vastu otsuse.

4.
     
  Pädev asutus või komisjon võib igal ajal anda piiramata kehtivusajaga müügiloa, kui müügiloa hoidja esitab artikli 22 lõikes 1 osutatud puuduvad andmed tervikliku ülevaate saamiseks veterinaarravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta.

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Erandina artiklist 5 registreeritakse homöopaatilised veterinaarravimid, mis vastavad artiklis 89 sätestatud nõuetele ja ei ole immunoloogilised veterinaarravimid, kooskõlas artikliga 90. | 1.   Erandina artiklist 5 registreeritakse homöopaatilised veterinaarravimid, mis vastavad artiklis 89 sätestatud nõuetele ja ei ole immunoloogilised veterinaarravimid, kooskõlas artikliga 90.
  Käesolev artikkel ei mõjuta veterinaarravimeid, mis on vastavalt riiklikele eeskirjadele registreeritud või heaks kiidetud enne 31. detsembrit 1993. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Erandina artiklist 5 registreeritakse homöopaatilised veterinaarravimid, mis vastavad artiklis 89 sätestatud nõuetele ja ei ole immunoloogilised veterinaarravimid, kooskõlas artikliga 90.

1.   Erandina artiklist 5 registreeritakse homöopaatilised veterinaarravimid, mis vastavad artiklis 89 sätestatud nõuetele ja ei ole immunoloogilised veterinaarravimid, kooskõlas artikliga 90.
  Käesolev artikkel ei mõjuta veterinaarravimeid, mis on vastavalt riiklikele eeskirjadele registreeritud või heaks kiidetud enne 31. detsembrit 1993.

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Homöopaatilistele veterinaarravimitele, mille suhtes ei kohaldata artikli 89 lõike 1 sätteid, antakse müügiluba kooskõlas üldiste tingimustega. Juhul kui homöopaatiliste veterinaarravimite ohutuskatsetele, eelkliinilistele ja kliinilistele uuringutele ei kohaldata artikli 89 lõike 1 sätteid, võib liikmesriik kehtestada või säilitada oma territooriumil erieeskirjad vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele põhimõtetele ja tavadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Homöopaatilistele veterinaarravimitele, mille suhtes ei kohaldata artikli 89 lõike 1 sätteid, antakse müügiluba kooskõlas üldiste tingimustega. Juhul kui homöopaatiliste veterinaarravimite ohutuskatsetele, eelkliinilistele ja kliinilistele uuringutele ei kohaldata artikli 89 lõike 1 sätteid, võib liikmesriik kehtestada või säilitada oma territooriumil erieeskirjad vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele põhimõtetele ja tavadele.

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | lahjendusaste on ravimi ohutuse tagamiseks piisav; eelkõige ei tohi emalahuse sisaldus ravimis olla üle 1/10 000 ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

lahjendusaste on ravimi ohutuse tagamiseks piisav; eelkõige ei tohi emalahuse sisaldus ravimis olla üle 1/10 000 ;

| (b) | lahjendusaste on ravimi ohutuse tagamiseks piisav; eelkõige ei tohi emalahuse sisaldus ravimis olla üle 1/10 000
  , välja arvatud juhul, kui ravimi koostisained on kantud määruse (EL) nr 37/2010 tabelisse 1 koos märkusega „Piirnorme ei nõuta“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lahjendusaste on ravimi ohutuse tagamiseks piisav; eelkõige ei tohi emalahuse sisaldus ravimis olla üle 1/10 000
  , välja arvatud juhul, kui ravimi koostisained on kantud määruse (EL) nr 37/2010 tabelisse 1 koos märkusega „Piirnorme ei nõuta“
  ;

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | homöopaatilis(t)e lähteaine(te) teaduslik või muu farmakopöas esitatud nimetus koos andmetega registreeritavate eri manustamisteede, ravimivormide ja lahjendusastmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

homöopaatilis(t)e lähteaine(te) teaduslik või muu farmakopöas esitatud nimetus koos andmetega registreeritavate eri manustamisteede, ravimivormide ja lahjendusastmete kohta;

| (a) | homöopaatilis(t)e lähteaine(te) teaduslik või muu farmakopöas esitatud
  või monograafias dokumenteeritud
  nimetus koos andmetega registreeritavate eri manustamisteede, ravimivormide ja lahjendusastmete kohta; |
| --- | --- |

(a)

homöopaatilis(t)e lähteaine(te) teaduslik või muu farmakopöas esitatud
  või monograafias dokumenteeritud
  nimetus koos andmetega registreeritavate eri manustamisteede, ravimivormide ja lahjendusastmete kohta;

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | peale tootmisloa nõutakse asjaomastelt tootjatelt ka tõendit ja kinnitust heade tootmistavade järgimise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

peale tootmisloa nõutakse asjaomastelt tootjatelt ka tõendit ja kinnitust heade tootmistavade järgimise kohta;

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tootmisluba ei ole vaja ka ettevalmistamise, täitmise, pakendi või esitusviisi muutmise jaoks, kui seda teevad proviisorid apteekides või veterinaarid veterinaarasutustes ainult väljastamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootmisluba ei ole vaja ka ettevalmistamise, täitmise, pakendi või esitusviisi muutmise jaoks, kui seda teevad proviisorid apteekides või veterinaarid veterinaarasutustes ainult väljastamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 92 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | üksikasjad tootmiskoha kohta, kus veterinaarravimit tahetakse toota või katsetada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

üksikasjad tootmiskoha kohta, kus veterinaarravimit tahetakse toota või katsetada;

| (c) | üksikasjad tootmiskoha kohta, kus veterinaarravimit tahetakse toota või katsetada
  , muu hulgas andmed toimeaine ja selle lähteainete keskkonda eraldumise ja sattumise kohta
  ; |
| --- | --- |

(c)

üksikasjad tootmiskoha kohta, kus veterinaarravimit tahetakse toota või katsetada
  , muu hulgas andmed toimeaine ja selle lähteainete keskkonda eraldumise ja sattumise kohta
  ;

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tootmisluba võib olla tingimuslik ja seotud nõudega, et taotleja peab teatava ajavahemiku jooksul
  võtma teatavad meetmed või sisse seadma teatava korra
  . Tootmisloa võib peatada, kui need nõuded ei ole täidetud. | 5.   Tootmisluba võib
  väiksemate puuduste tuvastamise korral
  olla tingimuslik ja seotud nõudega, et taotleja peab teatava ajavahemiku jooksul
  need puudused kõrvaldama
  . Tootmisloa võib peatada, kui need nõuded ei ole täidetud.
  Tootmisloa andmisest keeldutakse, kui tootmine põhjustab lubamatuid keskkonnariske. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tootmisluba võib olla tingimuslik ja seotud nõudega, et taotleja peab teatava ajavahemiku jooksul
  võtma teatavad meetmed või sisse seadma teatava korra
  . Tootmisloa võib peatada, kui need nõuded ei ole täidetud.

5.   Tootmisluba võib
  väiksemate puuduste tuvastamise korral
  olla tingimuslik ja seotud nõudega, et taotleja peab teatava ajavahemiku jooksul
  need puudused kõrvaldama
  . Tootmisloa võib peatada, kui need nõuded ei ole täidetud.
  Tootmisloa andmisest keeldutakse, kui tootmine põhjustab lubamatuid keskkonnariske.

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | järgib liidus kehtestatud ravimite tootmise hea tava eeskirju ning kasutab lähtematerjalina ainult toimeaineid, mis on valmistatud liidus kehtestatud lähtematerjalide tootmise hea tava eeskirjade kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

järgib liidus kehtestatud ravimite tootmise hea tava eeskirju ning kasutab lähtematerjalina ainult toimeaineid, mis on valmistatud liidus kehtestatud lähtematerjalide tootmise hea tava eeskirjade kohaselt;

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Väikese koguse veterinaarravimite tarnimist ühelt jaemüüjalt teisele ei loeta hulgimüügiks. | 3.   
  Veterinaarravimite ostuks, müügiks, impordiks ja ekspordiks või mis tahes muudeks nende ravimitega seotud äritoiminguteks kas kaubanduslikul või muul eesmärgil on vaja omada veterinaarravimite hulgimüügi luba. See luba ei kehti veterinaarravimite tootja enda toodetud veterinaarravimite tarnetoimingute suhtes ega veterinaarravimite jaemüügi suhtes, mida viivad läbi artikli 107 kohaselt selleks volitatud isikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Väikese koguse veterinaarravimite tarnimist ühelt jaemüüjalt teisele ei loeta hulgimüügiks.

3.   
  Veterinaarravimite ostuks, müügiks, impordiks ja ekspordiks või mis tahes muudeks nende ravimitega seotud äritoiminguteks kas kaubanduslikul või muul eesmärgil on vaja omada veterinaarravimite hulgimüügi luba. See luba ei kehti veterinaarravimite tootja enda toodetud veterinaarravimite tarnetoimingute suhtes ega veterinaarravimite jaemüügi suhtes, mida viivad läbi artikli 107 kohaselt selleks volitatud isikud.

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Inimravimite puhul juba eksisteeriva parimate tavade mudeli põhjal võtab komisjon 24 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastu hulgimüüjate jaoks kohustuslikud veterinaarravimite hulgimüügi parimate tavade põhimõtted ja suunised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Inimravimite puhul juba eksisteeriva parimate tavade mudeli põhjal võtab komisjon 24 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastu hulgimüüjate jaoks kohustuslikud veterinaarravimite hulgimüügi parimate tavade põhimõtted ja suunised.

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Hulgimüüja hangib ravimeid ainult tootjalt, müügiloa hoidja määratud kvalifitseeritud isikult või isikutelt, kes omavad ise hulgimüügi luba. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Hulgimüüja hangib ravimeid ainult tootjalt, müügiloa hoidja määratud kvalifitseeritud isikult või isikutelt, kes omavad ise hulgimüügi luba.

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hulgimüüja täidab ravimite tarnimisel artikli 105 lõike 3 punktides ca ja cc sätestatud kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Hulgimüüja täidab ravimite tarnimisel artikli 105 lõike 3 punktides ca ja cc sätestatud kohustusi.

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tal on tehniliselt pädevad töötajad ning sobivad ja piisavad ruumid, mis vastavad veterinaarravimite ladustamise ja käitlemise nõuetele, mille on kehtestanud asjaomane liikmesriik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tal on tehniliselt pädevad töötajad ning sobivad ja piisavad ruumid, mis vastavad veterinaarravimite ladustamise ja käitlemise nõuetele, mille on kehtestanud asjaomane liikmesriik;

| (a) | tal on tehniliselt pädevad töötajad ning
  pädeva asutuse esindajatele igal ajal juurdepääsetavad
  sobivad ja piisavad ruumid, mis vastavad veterinaarravimite ladustamise ja käitlemise nõuetele, mille on kehtestanud asjaomane liikmesriik; |
| --- | --- |

(a)

tal on tehniliselt pädevad töötajad ning
  pädeva asutuse esindajatele igal ajal juurdepääsetavad
  sobivad ja piisavad ruumid, mis vastavad veterinaarravimite ladustamise ja käitlemise nõuetele, mille on kehtestanud asjaomane liikmesriik;

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 3 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | seoses ravimite tarnimisega isikutele, kellel on lubatud tegelda jaemüügiga asjaomases liikmesriigis vastavalt artikli 107 lõikele 1, suudab ta tagada pideva ravimite valiku, mis vastab varustatava territooriumi nõuetele, ja nõutud tarnete kohaletoimetamise väga lühikese aja jooksul kogu territooriumi ulatuses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

seoses ravimite tarnimisega isikutele, kellel on lubatud tegelda jaemüügiga asjaomases liikmesriigis vastavalt artikli 107 lõikele 1, suudab ta tagada pideva ravimite valiku, mis vastab varustatava territooriumi nõuetele, ja nõutud tarnete kohaletoimetamise väga lühikese aja jooksul kogu territooriumi ulatuses;

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 3 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | ta tagab oma vastutuse piires asjaomases liikmesriigis vastavalt artikli 107 lõikele 1 jaemüügiks volitatud isikute piisava ja pideva varustamise ravimitega, et katta loomatervishoiuga seotud vajadused selles liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

ta tagab oma vastutuse piires asjaomases liikmesriigis vastavalt artikli 107 lõikele 1 jaemüügiks volitatud isikute piisava ja pideva varustamise ravimitega, et katta loomatervishoiuga seotud vajadused selles liikmesriigis;

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 3 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cc) | ta suudab teavitada pädevat asutust igast tõenäolisest varude lõppemisest, millel võib olla kahjulik mõju loomatervishoiu vajadustele asjaomases liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cc)

ta suudab teavitada pädevat asutust igast tõenäolisest varude lõppemisest, millel võib olla kahjulik mõju loomatervishoiu vajadustele asjaomases liikmesriigis.

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 106a |
| | Kvalifitseeritud isik |
| | 1.
     
  Hulgimüügiloa hoidja käsutuses on alati vähemalt üks käesolevas artiklis esitatud tingimustele vastav kvalifitseeritud isik, kes vastutab eelkõige artiklis 104 nimetatud ülesannete täitmise eest. |
| | 2.
     
  Nimetatud kvalifitseeritud isikul peab olema diplom, tunnistus või muu dokument asjakohase kvalifikatsiooni tõendamiseks ning piisavad kogemused hulgimüügi valdkonnas. Müügiloa hoidja võib üle võtta vastutuse lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmise eest, kui ta isiklikult vastab eespool märgitud tingimustele. |
| | 3.
     
  Pädev asutus tagab, et käesolevas artiklis osutatud kvalifitseeritud isiku kohustused oleksid täidetud, kasutades selleks kas kohaseid haldusmeetmeid või kehtestades neile isikutele kutsealase käitumise juhendi. Pädev asutus võib ajutiselt peatada kõnealuse isiku tegevuse, kui tema vastu on algatatud haldus- või distsiplinaarmenetlus kohustuste täitmata jätmise tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 106a

Kvalifitseeritud isik

1.
     
  Hulgimüügiloa hoidja käsutuses on alati vähemalt üks käesolevas artiklis esitatud tingimustele vastav kvalifitseeritud isik, kes vastutab eelkõige artiklis 104 nimetatud ülesannete täitmise eest.

2.
     
  Nimetatud kvalifitseeritud isikul peab olema diplom, tunnistus või muu dokument asjakohase kvalifikatsiooni tõendamiseks ning piisavad kogemused hulgimüügi valdkonnas. Müügiloa hoidja võib üle võtta vastutuse lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmise eest, kui ta isiklikult vastab eespool märgitud tingimustele.

3.
     
  Pädev asutus tagab, et käesolevas artiklis osutatud kvalifitseeritud isiku kohustused oleksid täidetud, kasutades selleks kas kohaseid haldusmeetmeid või kehtestades neile isikutele kutsealase käitumise juhendi. Pädev asutus võib ajutiselt peatada kõnealuse isiku tegevuse, kui tema vastu on algatatud haldus- või distsiplinaarmenetlus kohustuste täitmata jätmise tõttu.

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Isik, kes on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt pädev veterinaarravimeid välja kirjutama, kirjutab mikroobivastaseid ravimeid välja üksnes selliste loomade jaoks, kes on tema hoole all, ja ainult asjaomase ravi jaoks vajalikus koguses. | 2.   Isik, kes on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt pädev veterinaarravimeid välja kirjutama, kirjutab mikroobivastaseid ravimeid välja üksnes selliste loomade jaoks, kes on tema
  vahetu
  hoole all,
  pärast asjakohase veterinaardiagnoosi määramist
  ja
  asjaomas(t)e looma(de) läbivaatust ning
  ainult asjaomase ravi jaoks vajalikus koguses.
  Toiduloomade puhul otsustatakse mikroobivastaste ravimitega ravi jätkamine veterinaari teostatud looma uue kliinilise läbivaatuse põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Isik, kes on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt pädev veterinaarravimeid välja kirjutama, kirjutab mikroobivastaseid ravimeid välja üksnes selliste loomade jaoks, kes on tema hoole all, ja ainult asjaomase ravi jaoks vajalikus koguses.

2.   Isik, kes on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt pädev veterinaarravimeid välja kirjutama, kirjutab mikroobivastaseid ravimeid välja üksnes selliste loomade jaoks, kes on tema
  vahetu
  hoole all,
  pärast asjakohase veterinaardiagnoosi määramist
  ja
  asjaomas(t)e looma(de) läbivaatust ning
  ainult asjaomase ravi jaoks vajalikus koguses.
  Toiduloomade puhul otsustatakse mikroobivastaste ravimitega ravi jätkamine veterinaari teostatud looma uue kliinilise läbivaatuse põhjal.

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid võivad rahvatervise, loomade tervise ja keskkonnakaitse eesmärgil kehtestada oma territooriumil veterinaarravimite jaemüügile rangemaid tingimusi, eeldusel et need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid võivad rahvatervise, loomade tervise ja keskkonnakaitse eesmärgil kehtestada oma territooriumil veterinaarravimite jaemüügile rangemaid tingimusi, eeldusel et need tingimused on ohuga proportsionaalsed ega piira põhjendamatult siseturu toimimist.

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Keelatud on mis tahes äriosalus veterinaarravimitega kauplevates, neid tootvates või importivates ettevõtetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Keelatud on mis tahes äriosalus veterinaarravimitega kauplevates, neid tootvates või importivates ettevõtetes.

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Arvestades antimikroobikumiresistentsusega seotud ohte, on ravimifirmadel keelatud pakkuda mis tahes kujul otseseid või kaudseid majanduslikke stiimuleid isikutele, kes kirjutavad välja veterinaarravimeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Arvestades antimikroobikumiresistentsusega seotud ohte, on ravimifirmadel keelatud pakkuda mis tahes kujul otseseid või kaudseid majanduslikke stiimuleid isikutele, kes kirjutavad välja veterinaarravimeid.

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Veterinaarravimite jaemüüja dokumenteerib üksikasjalikult järgmise teabe veterinaarravimite iga ostu- või müügitehingu kohta: | 3.   Veterinaarravimite jaemüüja dokumenteerib üksikasjalikult järgmise teabe
  retsepti alusel müüdavate
  veterinaarravimite iga ostu- või müügitehingu kohta: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Veterinaarravimite jaemüüja dokumenteerib üksikasjalikult järgmise teabe veterinaarravimite iga ostu- või müügitehingu kohta:

3.   Veterinaarravimite jaemüüja dokumenteerib üksikasjalikult järgmise teabe
  retsepti alusel müüdavate
  veterinaarravimite iga ostu- või müügitehingu kohta:

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Juhul kui liikmesriigid peavad seda vajalikuks, võivad nad nõuda, et kohustus eelnimetatud registrit pidada kehtib võrdselt ka käsimüügi veterinaarravimite ostu ja müügi korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Juhul kui liikmesriigid peavad seda vajalikuks, võivad nad nõuda, et kohustus eelnimetatud registrit pidada kehtib võrdselt ka käsimüügi veterinaarravimite ostu ja müügi korral.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 108

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimite jaemüük kaugmüügi teel | Veterinaarravimite jaemüük kaugmüügi teel |
| 1.   Isik, kellel on lubatud müüa veterinaarravimeid vastavalt artikli 107 lõikele 1, võib pakkuda veterinaarravimeid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/34/EÜ

   (28)

  määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel
  liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule tingimusel, et need
  ravimid vastavad
  sihtliikmesriigi
  õigusaktide nõuetele. | 1.   Isik, kellel on lubatud müüa veterinaarravimeid vastavalt artikli 107 lõikele 1, võib pakkuda
  interneti teel
  veterinaarravimeid
  , v.a antimikroobseid, psühhotroopseid ning bioloogilisi või immunoloogilisi veterinaarravimeid,
  liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule tingimusel, et: |
| | (a) | need
  veterinaarravimid ja retseptid on kooskõlas
  sihtliikmesriigi
  õigusaktidega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimite jaemüük kaugmüügi teel

Veterinaarravimite jaemüük kaugmüügi teel

1.   Isik, kellel on lubatud müüa veterinaarravimeid vastavalt artikli 107 lõikele 1, võib pakkuda veterinaarravimeid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/34/EÜ

   (28)

  määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel
  liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule tingimusel, et need
  ravimid vastavad
  sihtliikmesriigi
  õigusaktide nõuetele.

1.   Isik, kellel on lubatud müüa veterinaarravimeid vastavalt artikli 107 lõikele 1, võib pakkuda
  interneti teel
  veterinaarravimeid
  , v.a antimikroobseid, psühhotroopseid ning bioloogilisi või immunoloogilisi veterinaarravimeid,
  liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule tingimusel, et:

(a)

need
  veterinaarravimid ja retseptid on kooskõlas
  sihtliikmesriigi
  õigusaktidega;

| (b) | veterinaarravimeid pakkuv füüsiline või juriidiline isik, kellel on volitus või luba tarnida tarbijatele retsepti- ja käsimüügi veterinaarravimeid, sh kaugmüügi teel, vastavalt riiklikele õigusaktidele liikmesriigis, kus kõnealune isik on registreeritud; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimeid pakkuv füüsiline või juriidiline isik, kellel on volitus või luba tarnida tarbijatele retsepti- ja käsimüügi veterinaarravimeid, sh kaugmüügi teel, vastavalt riiklikele õigusaktidele liikmesriigis, kus kõnealune isik on registreeritud;

| (c) | punktis a osutatud isik on teatanud oma asukohaliikmesriigile vähemalt järgmised andmed: |
| --- | --- |

(c)

punktis a osutatud isik on teatanud oma asukohaliikmesriigile vähemalt järgmised andmed:

| (i) | nimi või ärinimi ja alalise tegevuskoha aadress, kust kõnealuseid veterinaarravimeid tarnitakse; |
| --- | --- |

(i)

nimi või ärinimi ja alalise tegevuskoha aadress, kust kõnealuseid veterinaarravimeid tarnitakse;

| (ii) | kuupäev, mil veterinaarravimeid esimest korda internetis üldsusele kaugmüügiks pakuti; |
| --- | --- |

(ii)

kuupäev, mil veterinaarravimeid esimest korda internetis üldsusele kaugmüügiks pakuti;

| (iii) | sel eesmärgil kasutatava veebisaidi aadress ja kogu veebisaidi identifitseerimiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

(iii)

sel eesmärgil kasutatava veebisaidi aadress ja kogu veebisaidi identifitseerimiseks vajalik teave.

1a.
     
  Rahvatervise, loomade tervise või keskkonnakaitse eesmärgil võivad liikmesriigid seada piiranguid ja/või tingimusi nende territooriumil asuvale üldsusele suunatud, interneti teel toimuvale veterinaarravimite või muude retsepti alusel väljastatavate toiduloomadele mõeldud veterinaarravimite kaugmüügile.

2.   Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (29) artiklis 6 sätestatud teabenõuetele esitatakse veebisaitidel, mille kaudu veterinaarravimeid pakutakse, vähemalt järgmine teave:

2.   Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (29) artiklis 6
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL

   (29 a)

  artiklis 6
  sätestatud teabenõuetele esitatakse veebisaitidel, mille kaudu veterinaarravimeid pakutakse, vähemalt järgmine teave:

| (a) | selle liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed, milles veterinaarravimeid pakkuv jaemüüja on asutatud; |
| --- | --- |

(a)

selle liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed, milles veterinaarravimeid pakkuv jaemüüja on asutatud;

| (a) | selle liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed, milles veterinaarravimeid pakkuv jaemüüja on asutatud; |
| --- | --- |

(a)

selle liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed, milles veterinaarravimeid pakkuv jaemüüja on asutatud;

| (b) | hüperlink jaemüüja asukohaliikmesriigi veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 5; |
| --- | --- |

(b)

hüperlink jaemüüja asukohaliikmesriigi veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 5;

| (b) | hüperlink jaemüüja asukohaliikmesriigi veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 5; |
| --- | --- |

(b)

hüperlink jaemüüja asukohaliikmesriigi veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 5;

| (c) | lõike 3 kohaselt kehtestatud ühine logo, mis esitatakse selgelt veebisaidi igal lehel, mis on seotud üldsusele veterinaarravimite pakkumisega kaugmüügi teel; logo sisaldab hüperlinki asjaomast jaemüüjat käsitlevale kandele loa saanud jaemüüjate loetelus, millele on osutatud lõike 5 punktis c. |
| --- | --- |

(c)

lõike 3 kohaselt kehtestatud ühine logo, mis esitatakse selgelt veebisaidi igal lehel, mis on seotud üldsusele veterinaarravimite pakkumisega kaugmüügi teel; logo sisaldab hüperlinki asjaomast jaemüüjat käsitlevale kandele loa saanud jaemüüjate loetelus, millele on osutatud lõike 5 punktis c.

| (c) | lõike 3 kohaselt kehtestatud ühine logo, mis esitatakse selgelt veebisaidi igal lehel, mis on seotud üldsusele veterinaarravimite pakkumisega kaugmüügi teel; logo sisaldab hüperlinki asjaomast jaemüüjat käsitlevale kandele loa saanud jaemüüjate loetelus, millele on osutatud lõike 5 punktis c. |
| --- | --- |

(c)

lõike 3 kohaselt kehtestatud ühine logo, mis esitatakse selgelt veebisaidi igal lehel, mis on seotud üldsusele veterinaarravimite pakkumisega kaugmüügi teel; logo sisaldab hüperlinki asjaomast jaemüüjat käsitlevale kandele loa saanud jaemüüjate loetelus, millele on osutatud lõike 5 punktis c.

3.   Kehtestatakse kõikjal liidus ära tuntav ühine logo, mis võimaldab kindlaks teha üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid pakkuva isiku asukohaliikmesriigi. Logo esitatakse selgelt igal veebisaidil, kus pakutakse veterinaarravimeid kaugmüügi teel.

3.   Kehtestatakse kõikjal liidus ära tuntav ühine logo, mis võimaldab kindlaks teha üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid pakkuva isiku asukohaliikmesriigi. Logo esitatakse selgelt igal veebisaidil, kus pakutakse veterinaarravimeid kaugmüügi teel.

4.   Komisjon võtab ühise logo kujunduse vastu rakendusaktidega. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjon võtab ühise logo kujunduse vastu rakendusaktidega. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Iga liikmesriik loob veterinaarravimite kaugmüüki käsitleva veebisaidi, millel esitatakse vähemalt järgmine teave:

5.   Iga liikmesriik loob veterinaarravimite kaugmüüki käsitleva veebisaidi, millel esitatakse vähemalt järgmine teave:

| (a) | teave liikmesriigi õigusaktide kohta, mida kohaldatakse üldsusele
  infoühiskonna teenuste vahendusel
  kaugmüügi teel veterinaarravimite pakkumise suhtes, sealhulgas teave selle kohta, et tarnitavate veterinaarravimite liigitus võib liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

(a)

teave liikmesriigi õigusaktide kohta, mida kohaldatakse üldsusele
  infoühiskonna teenuste vahendusel
  kaugmüügi teel veterinaarravimite pakkumise suhtes, sealhulgas teave selle kohta, et tarnitavate veterinaarravimite liigitus võib liikmesriigiti erineda;

| (a) | teave liikmesriigi õigusaktide kohta, mida kohaldatakse üldsusele
  internetis
  kaugmüügi teel veterinaarravimite pakkumise suhtes, sealhulgas teave selle kohta, et tarnitavate veterinaarravimite liigitus võib liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

(a)

teave liikmesriigi õigusaktide kohta, mida kohaldatakse üldsusele
  internetis
  kaugmüügi teel veterinaarravimite pakkumise suhtes, sealhulgas teave selle kohta, et tarnitavate veterinaarravimite liigitus võib liikmesriigiti erineda;

| (b) | teave ühise logo kohta; |
| --- | --- |

(b)

teave ühise logo kohta;

| (b) | teave ühise logo kohta; |
| --- | --- |

(b)

teave ühise logo kohta;

| (c) | liikmesriigis asuvate selliste jaemüüjate loetelu, kellel on luba pakkuda üldsusele
  veterinaarravimeid
  kaugmüügi teel
  infoühiskonna teenuste vahendusel
  vastavalt lõikele 1, ja nende jaemüüjate veebisaitide aadressid. |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigis asuvate selliste jaemüüjate loetelu, kellel on luba pakkuda üldsusele
  veterinaarravimeid
  kaugmüügi teel
  infoühiskonna teenuste vahendusel
  vastavalt lõikele 1, ja nende jaemüüjate veebisaitide aadressid.

| (c) | liikmesriigis asuvate selliste jaemüüjate loetelu, kellel on luba pakkuda üldsusele kaugmüügi teel
  internetis veterinaarravimeid
  vastavalt lõikele 1, ja nende jaemüüjate veebisaitide aadressid
  ; ning samuti
  hüperlink ameti veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 6; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigis asuvate selliste jaemüüjate loetelu, kellel on luba pakkuda üldsusele kaugmüügi teel
  internetis veterinaarravimeid
  vastavalt lõikele 1, ja nende jaemüüjate veebisaitide aadressid
  ; ning samuti
  hüperlink ameti veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 6;

| (ca) | teave kohaldatavate menetluste kohta kasutamata ravimite kõrvaldamise kohta, milles on täpsustatud riikliku või kohaliku tasandi avaliku või erasektori asutus, kes vastutab ravimijääkide tasuta kõrvaldamise ja selleks ette nähtud kogumispunktide eest; |
| --- | --- |

(ca)

teave kohaldatavate menetluste kohta kasutamata ravimite kõrvaldamise kohta, milles on täpsustatud riikliku või kohaliku tasandi avaliku või erasektori asutus, kes vastutab ravimijääkide tasuta kõrvaldamise ja selleks ette nähtud kogumispunktide eest;

| (cb) | hüperlingid asutuste veebisaitidele, kes vastutavad liikmesriikides loa saanud jaemüüjate loetelude eest
  . |
| --- | --- |

(cb)

hüperlingid asutuste veebisaitidele, kes vastutavad liikmesriikides loa saanud jaemüüjate loetelude eest
  .

Liikmesriigi loodud veebisaidil on
  hüperlink ameti veebisaidile, mis on loodud vastavalt lõikele 6.

6.   Amet loob veebisaidi, millel esitatakse teave ühise logo kohta. Ameti veebisaidil märgitakse selgelt, et iga liikmesriigi veebisaidil on teave nende isikute kohta, kes on volitatud pakkuma asjaomases liikmesriigis üldsusele
  infoühiskonna teenuste vahendusel
  kaugmüügi teel veterinaarravimeid.

6.   Amet loob veebisaidi, millel esitatakse teave ühise logo kohta. Ameti veebisaidil märgitakse selgelt, et iga liikmesriigi veebisaidil on teave nende isikute kohta, kes on volitatud pakkuma asjaomases liikmesriigis üldsusele
  internetis
  kaugmüügi teel veterinaarravimeid.
  Ameti veebisaidil on lingid asjakohaste liikmesriikide asutuste veebilehtedele, kus on loa saanud jaemüüjate loetelud.

7.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada rahvatervise kaitse seisukohalt põhjendatud tingimusi nende territooriumil toimuva jaemüügi suhtes, mille puhul ravimeid pakutakse üldsusele kaugmüügi teel infoühiskonna teenuste vahendusel.

7a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 nimetamata isikute suhtes, kes pakuvad üldsusele internetis kaugmüügi teel ravimeid ja kes tegutsevad nende territooriumil, oleks kehtestatud tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui tegemist on kuritarvituste või ebaseadusliku tegevusega või vastavate ametialaste käitumisreeglite järgimata jätmisega.

7b.
     
  Hiljemalt (kuus) kuud pärast käesoleva määruse kohaldama hakkamise kuupäeva võtab komisjon vastu suunised, et toetada liikmesriike digiretsepti ühtse süsteemi väljatöötamisel kogu liidus, sh meetmed piiriüleste veterinaarravimite retseptide kontrollimiseks.

7c.
     
  Lõikes 7b viidatud suuniste põhjal julgustatakse liikmesriike töötama välja digiretsepti riiklikul tasandil, mis hõlmaksid retseptide saatmise ja kontrolli meetmeid. Samuti julgustatakse liikmesriike riikliku andmebaasi raames looma retseptide elektroonilise esitamise süsteemi, mis on otseühenduses kõikide apteekide (sealhulgas veebipõhiste ja käsimüügiapteekidega), riiklike pädevate asutuste ja veterinaararstidega.

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Anaboolsete, nakkusevastaste, parasiidivastaste, põletikuvastaste,
  hormoonsete
  või psühhotroopsete
  veterinaarravimite
  jaemüük | Ainult
  anaboolsete, nakkusevastaste, parasiidivastaste, põletikuvastaste,
  hormonaalsete, immunoloogiliste
  või psühhotroopsete
  omadustega retseptiravimite või toimeainete
  jaemüük |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Anaboolsete, nakkusevastaste, parasiidivastaste, põletikuvastaste,
  hormoonsete
  või psühhotroopsete
  veterinaarravimite
  jaemüük

Ainult
  anaboolsete, nakkusevastaste, parasiidivastaste, põletikuvastaste,
  hormonaalsete, immunoloogiliste
  või psühhotroopsete
  omadustega retseptiravimite või toimeainete
  jaemüük

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Veterinaarravimeid, millel on anaboolsed, nakkusevastased, parasiidivastased, põletikuvastased, hormonaalsed või psühhotroopsed omadused, või kõnealuste omadustega aineid, mida on lubatud kasutada veterinaarravimina, võivad tarnida ja osta ainult tootjad, hulgimüüjad ja jaemüüjad, keda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele on selleks
  spetsiaalselt
  volitatud. | 1.   
  Ainult retsepti alusel väljastatavaid
  veterinaarravimeid, millel on anaboolsed, nakkusevastased, parasiidivastased, põletikuvastased, hormonaalsed
  , immunoloogilised
  või psühhotroopsed omadused, või kõnealuste omadustega aineid, mida on lubatud kasutada veterinaarravimina, võivad tarnida ja osta ainult tootjad, hulgimüüjad ja jaemüüjad, keda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele on selleks volitatud.
  Muude kui toiduloomade (s.t lemmikloomade ja väikeloomade) puhul lubatakse kõigil jaemüüjatel alates supermarketitest ja lemmikloomakauplustest kuni traditsiooniliste ja interneti(veterinaar)apteekideni ilma sellekohase spetsiaalse loata müüa parasiidivastaseid ja põletikuvastaseid ravimeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Veterinaarravimeid, millel on anaboolsed, nakkusevastased, parasiidivastased, põletikuvastased, hormonaalsed või psühhotroopsed omadused, või kõnealuste omadustega aineid, mida on lubatud kasutada veterinaarravimina, võivad tarnida ja osta ainult tootjad, hulgimüüjad ja jaemüüjad, keda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele on selleks
  spetsiaalselt
  volitatud.

1.   
  Ainult retsepti alusel väljastatavaid
  veterinaarravimeid, millel on anaboolsed, nakkusevastased, parasiidivastased, põletikuvastased, hormonaalsed
  , immunoloogilised
  või psühhotroopsed omadused, või kõnealuste omadustega aineid, mida on lubatud kasutada veterinaarravimina, võivad tarnida ja osta ainult tootjad, hulgimüüjad ja jaemüüjad, keda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele on selleks volitatud.
  Muude kui toiduloomade (s.t lemmikloomade ja väikeloomade) puhul lubatakse kõigil jaemüüjatel alates supermarketitest ja lemmikloomakauplustest kuni traditsiooniliste ja interneti(veterinaar)apteekideni ilma sellekohase spetsiaalse loata müüa parasiidivastaseid ja põletikuvastaseid ravimeid.

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – lõige 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sellised tootjad ja tarnijad dokumenteerivad üksikasjalikult järgmise teabe
  veterinaarravimite
  iga ostu- või müügitehingu kohta: | 3.   Sellised tootjad ja tarnijad dokumenteerivad üksikasjalikult järgmise teabe iga
  veterinaarravimiretsepti põhjal sooritatud
  ostu- või müügitehingu kohta: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sellised tootjad ja tarnijad dokumenteerivad üksikasjalikult järgmise teabe
  veterinaarravimite
  iga ostu- või müügitehingu kohta:

3.   Sellised tootjad ja tarnijad dokumenteerivad üksikasjalikult järgmise teabe iga
  veterinaarravimiretsepti põhjal sooritatud
  ostu- või müügitehingu kohta:

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – lõige 3 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ostu puhul tarnija nimi ja aadress
  , müügi puhul saaja nimi ja aadress; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ostu puhul tarnija nimi ja aadress
  , müügi puhul saaja nimi ja aadress;

| (d) | ostu puhul tarnija nimi ja aadress. |
| --- | --- |

(d)

ostu puhul tarnija nimi ja aadress.

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veterinaarravimi retsept | Veterinaarravimi retsept |
| 1.   Veterinaarravimi retsept sisaldab vähemalt järgmisi üksikasju (edaspidi „miinimumnõuded“): | 1.   Veterinaarravimi retsept sisaldab vähemalt järgmisi üksikasju (edaspidi „miinimumnõuded“): |
| (a) | ravitava looma identifitseerimisandmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimi retsept

Veterinaarravimi retsept

1.   Veterinaarravimi retsept sisaldab vähemalt järgmisi üksikasju (edaspidi „miinimumnõuded“):

1.   Veterinaarravimi retsept sisaldab vähemalt järgmisi üksikasju (edaspidi „miinimumnõuded“):

(a)

ravitava looma identifitseerimisandmed;

| (a) | ravitava looma
  või loomaliigi
  identifitseerimisandmed
  ja ravitav haigus
  ; |
| --- | --- |

(a)

ravitava looma
  või loomaliigi
  identifitseerimisandmed
  ja ravitav haigus
  ;

| (b) | looma omaniku või pidaja täielik nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

(b)

looma omaniku või pidaja täielik nimi ja kontaktandmed;

| (b) | looma omaniku või pidaja täielik nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

(b)

looma omaniku või pidaja täielik nimi ja kontaktandmed;

| (c) | retsepti väljakirjutamise kuupäev; |
| --- | --- |

(c)

retsepti väljakirjutamise kuupäev;

| (c) | retsepti väljakirjutamise kuupäev; |
| --- | --- |

(c)

retsepti väljakirjutamise kuupäev;

| (d) | retsepti välja kirjutanud isiku täielik nimi ja kontaktandmed, kvalifikatsioon ja kutseorganisatsiooni liikme number; |
| --- | --- |

(d)

retsepti välja kirjutanud isiku täielik nimi ja kontaktandmed, kvalifikatsioon ja kutseorganisatsiooni liikme number;

| (d) | retsepti välja kirjutanud isiku täielik nimi ja kontaktandmed, kvalifikatsioon ja kutseorganisatsiooni liikme number; |
| --- | --- |

(d)

retsepti välja kirjutanud isiku täielik nimi ja kontaktandmed, kvalifikatsioon ja kutseorganisatsiooni liikme number;

| (e) | retsepti
  välja kirjutanud
  isiku allkiri või samaväärne elektrooniline identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

(e)

retsepti
  välja kirjutanud
  isiku allkiri või samaväärne elektrooniline identifitseerimistunnus;

| (e) | retsepti
  väljastanud
  isiku allkiri või samaväärne elektrooniline identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

(e)

retsepti
  väljastanud
  isiku allkiri või samaväärne elektrooniline identifitseerimistunnus;

| (f) | väljakirjutatud veterinaarravimi nimetus; |
| --- | --- |

(f)

väljakirjutatud veterinaarravimi nimetus;

| (f) | väljakirjutatud veterinaarravimi
  ja selle toimeaine(te)
  nimetus; |
| --- | --- |

(f)

väljakirjutatud veterinaarravimi
  ja selle toimeaine(te)
  nimetus;

| (g) | ravimivorm (tablett, lahus vms); |
| --- | --- |

(g)

ravimivorm (tablett, lahus vms);

| (g) | ravimivorm (tablett, lahus vms); |
| --- | --- |

(g)

ravimivorm (tablett, lahus vms);

| (h) | kogus; |
| --- | --- |

(h)

kogus;

| (h) | kogus
  ning, juhul kui ravi tuleb korrata, arv, kui mitu korda seda tohib teha
  ; |
| --- | --- |

(h)

kogus
  ning, juhul kui ravi tuleb korrata, arv, kui mitu korda seda tohib teha
  ;

| (i) | toimeainekogus; |
| --- | --- |

(i)

toimeainekogus;

| (i) | toimeainekogus; |
| --- | --- |

(i)

toimeainekogus;

| (j) | annustamine; |
| --- | --- |

(j)

annustamine;

| (j) | annustamine; |
| --- | --- |

(j)

annustamine;

| (k) | keeluaeg, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

(k)

keeluaeg, kui see on asjakohane;

| (k) | keeluaeg, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

(k)

keeluaeg, kui see on asjakohane;

| (l) | vajalikud hoiatused; |
| --- | --- |

(l)

vajalikud hoiatused;

| (l) | vajalikud hoiatused
  ja piirangud, sh vajaduse korral ohud, mis kaasnevad antimikroobikumide ettevaatamatu kasutamisega
  ; |
| --- | --- |

(l)

vajalikud hoiatused
  ja piirangud, sh vajaduse korral ohud, mis kaasnevad antimikroobikumide ettevaatamatu kasutamisega
  ;

| (m) | kui ravim on välja kirjutatud haigusseisundi jaoks, mida ei ole müügiloas nimetatud, siis sellekohane avaldus. |
| --- | --- |

(m)

kui ravim on välja kirjutatud haigusseisundi jaoks, mida ei ole müügiloas nimetatud, siis sellekohane avaldus.

| (m) | kui ravim on välja kirjutatud haigusseisundi jaoks, mida ei ole müügiloas nimetatud, siis sellekohane avaldus; |
| --- | --- |

(m)

kui ravim on välja kirjutatud haigusseisundi jaoks, mida ei ole müügiloas nimetatud, siis sellekohane avaldus;

| (ma) | retsepti kehtivusaeg
  . |
| --- | --- |

(ma)

retsepti kehtivusaeg
  .

2.   Veterinaarravimi retsepti kirjutab välja ainult isik, kellel on vastavalt kehtivale siseriiklikule õigusele sellekohane pädevus.

2.   Veterinaarravimi retsepti kirjutab välja ainult
  veterinaararst või muu
  isik, kellel on vastavalt kehtivale siseriiklikule õigusele sellekohane pädevus
  , pärast asjaomase looma tervisliku seisundi nõuetekohast hindamist
  .

2a.
     
  Veterinaarravimeid, millel on anaboolsed, põletikuvastased, nakkusevastased (v.a nugiussidevastased), vähivastased, hormonaalsed või psühhotroopsed omadused või toimeained, kirjutab välja ainult veterinaararst pärast kliinilist uuringut ja diagnoosi.

3.   Väljakirjutatud veterinaarravimi tarnimisel piirdub väljakirjutatud ja tarnitud kogus asjaomaseks raviks vajaliku kogusega.

3.   Väljakirjutatud veterinaarravimi tarnimisel piirdub väljakirjutatud ja tarnitud kogus asjaomaseks raviks vajaliku kogusega.
  Veterinaarravimite korraga tarnitud maksimaalne kogus ei ületa siiski ühekuuliseks raviks vajalikku kogust. Krooniliste haiguste puhul või korduva ravi puhul ei ületa maksimaalne kogus kolmekuuliseks raviks vajalikku kogust.

4.   Veterinaarravimi retsept kehtib kõikjal liidus. Väljakirjutatud veterinaarravim tarnitakse vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele.

4.   
  Veterinaari poolt väljastatud
  veterinaarravimi retsept kehtib kõikjal liidus. Väljakirjutatud veterinaarravim tarnitakse vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele.

Käesolevaid sätteid ei kohaldata retseptidele, mis on väljastatud artiklites 115 ja 116 sätestatud erandolukordades. Liikmesriigid, kes oma riiklikus süsteemis tunnustavad muude isikute kui veterinaararstide väljastatud retsepte, teavitavad sellest viivitamata komisjoni, kes edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei mõjuta ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Sellist tunnustamist takistavate regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamine ei mõjuta ravimit väljastavate töötajate professionaalset või eetilist kohustust keelduda retseptis nimetatud ravimi väljastamisest.

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Veterinaarravimeid kasutatakse vastavalt müügiloa tingimustele. | 1.   Veterinaarravimeid kasutatakse
  vastutustundlikult
  vastavalt
  hea loomapidamistava põhimõtetele ja
  müügiloa tingimustele
  või registreerimistingimustele, kui müügiluba ei ole vaja
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Veterinaarravimeid kasutatakse vastavalt müügiloa tingimustele.

1.   Veterinaarravimeid kasutatakse
  vastutustundlikult
  vastavalt
  hea loomapidamistava põhimõtetele ja
  müügiloa tingimustele
  või registreerimistingimustele, kui müügiluba ei ole vaja
  .

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Mikroobivastaseid veterinaarravimeid ei tohi mingil juhul kasutada selleks, et parandada põllumajandusettevõtjate tootlikkust või kompenseerida hea põllumajandustava järgimata jätmist. Antimikroobikumide rutiinne profülaktiline kasutamine on seetõttu keelatud. Mikroobivastaste veterinaarravimite profülaktiline kasutamine on lubatud ainult üksikutel loomadel ja kui veterinaararst on seda igakülgselt põhjendanud erinäidustuste korral, mille kohta amet koostab nimekirja. |
| | Mikroobivastaste veterinaarravimite metafülaktiline kasutamine on lubatud üksnes kliiniliselt haigetel loomadel ja nendel üksikutel loomadel, kelle puhul tuvastatakse kõrgendatud nakatumisoht, et vältida haiguse edasist levikut rühmas. Kui selliseid ravimeid tuleb kasutada mitterutiinses metafülaktikas, tagavad toiduloomade omanikud ja toiduloomade pidajad, et neil on asjaomane mittemeditsiinilisi meetmeid sisaldav tervishoiukava eesmärgiga vähendada metafülaktilise kasutamisviisi vajadust tulevikus. Lisaks peavad nad kinni pidama järgmistest meetmetest: |
| | (i) | hea tervisega sugukarja kasutamine, mis on sobiva geneetilise mitmekesisusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Mikroobivastaseid veterinaarravimeid ei tohi mingil juhul kasutada selleks, et parandada põllumajandusettevõtjate tootlikkust või kompenseerida hea põllumajandustava järgimata jätmist. Antimikroobikumide rutiinne profülaktiline kasutamine on seetõttu keelatud. Mikroobivastaste veterinaarravimite profülaktiline kasutamine on lubatud ainult üksikutel loomadel ja kui veterinaararst on seda igakülgselt põhjendanud erinäidustuste korral, mille kohta amet koostab nimekirja.

Mikroobivastaste veterinaarravimite metafülaktiline kasutamine on lubatud üksnes kliiniliselt haigetel loomadel ja nendel üksikutel loomadel, kelle puhul tuvastatakse kõrgendatud nakatumisoht, et vältida haiguse edasist levikut rühmas. Kui selliseid ravimeid tuleb kasutada mitterutiinses metafülaktikas, tagavad toiduloomade omanikud ja toiduloomade pidajad, et neil on asjaomane mittemeditsiinilisi meetmeid sisaldav tervishoiukava eesmärgiga vähendada metafülaktilise kasutamisviisi vajadust tulevikus. Lisaks peavad nad kinni pidama järgmistest meetmetest:

(i)

hea tervisega sugukarja kasutamine, mis on sobiva geneetilise mitmekesisusega;

| (ii) | tingimused, milles võetakse arvesse liikide käitumuslikke vajadusi, k.a sotsiaalsed suhted/hierarhiad; |
| --- | --- |

(ii)

tingimused, milles võetakse arvesse liikide käitumuslikke vajadusi, k.a sotsiaalsed suhted/hierarhiad;

| (iii) | selline loomade asustustihedus, mis ei suurenda haiguste leviku riski; |
| --- | --- |

(iii)

selline loomade asustustihedus, mis ei suurenda haiguste leviku riski;

| (iv) | haigete loomade isoleerimine ülejäänud rühmast; |
| --- | --- |

(iv)

haigete loomade isoleerimine ülejäänud rühmast;

| (v) | kanade ja väikeloomade puhul karja jaotamine väiksemateks, füüsiliselt eraldatud rühmadeks; |
| --- | --- |

(v)

kanade ja väikeloomade puhul karja jaotamine väiksemateks, füüsiliselt eraldatud rühmadeks;

| (vi) | ühise põllumajanduspoliitika raames horisontaalse määruse (EL) nr 1306/2013 II lisa kohustuslikes majandamisnõuetes 11, 12, 13 sätestatud ja juba nõuetele vastavate loomade heaolu puudutavate olemasolevate eeskirjade rakendamine. |
| --- | --- |

(vi)

ühise põllumajanduspoliitika raames horisontaalse määruse (EL) nr 1306/2013 II lisa kohustuslikes majandamisnõuetes 11, 12, 13 sätestatud ja juba nõuetele vastavate loomade heaolu puudutavate olemasolevate eeskirjade rakendamine.

(Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23), nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiiv 91/630/EMÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 33), nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiiv 91/629/EMÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 28)).

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 111a |
| | Antimikroobikumide tarnimine ja kasutamine |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad piirata või keelata oma territooriumil teatavate antimikroobikumide tarnimise ja kasutamise loomadel, või mõlemad, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: |
| | (a) | antimikroobikumid on inimtervishoius kasutamiseks väga olulised; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 111a

Antimikroobikumide tarnimine ja kasutamine

1.
     
  Liikmesriigid võivad piirata või keelata oma territooriumil teatavate antimikroobikumide tarnimise ja kasutamise loomadel, või mõlemad, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

(a)

antimikroobikumid on inimtervishoius kasutamiseks väga olulised; või

| (b) | antimikroobikumide manustamine loomadele on vastuolus antimikroobikumide arukat kasutamist käsitleva riikliku poliitika rakendamisega ja poliitika on kooskõlas ettevaatuspõhimõttega. |
| --- | --- |

(b)

antimikroobikumide manustamine loomadele on vastuolus antimikroobikumide arukat kasutamist käsitleva riikliku poliitika rakendamisega ja poliitika on kooskõlas ettevaatuspõhimõttega.

2.
     
  Enne lõikes 1 osutatud meetmete vastuvõtmist tagavad liikmesriigid, et asjaomaste sidusrühmadega on konsulteeritud.

3.
     
  Liikmesriikide poolt lõike 1 alusel vastu võetud meetmed on proportsionaalsed ja ei piira kaubandust rohkem, kui on vajalik loomade ja inimeste tervise kaitstuse kõrge taseme saavutamiseks.

4.
     
  Liikmesriik, kes võtab lõike 1 alusel vastu meetme, teavitab sellest komisjoni.

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Toiduloomade omanik või kui omanik ise loomi ei pea, siis toiduloomade pidaja dokumenteerib veterinaarravimite kasutamise toiduloomadel ja vajaduse korral hoiab alles veterinaarravimi retsepti koopia. | 1.   Toiduloomade omanik või kui omanik ise loomi ei pea, siis toiduloomade pidaja dokumenteerib
  veterinaararsti välja kirjutatud
  veterinaarravimite
  ja nullist suurema keeluajaga veterinaarravimite
  kasutamise toiduloomadel ja vajaduse korral hoiab alles veterinaarravimi retsepti koopia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Toiduloomade omanik või kui omanik ise loomi ei pea, siis toiduloomade pidaja dokumenteerib veterinaarravimite kasutamise toiduloomadel ja vajaduse korral hoiab alles veterinaarravimi retsepti koopia.

1.   Toiduloomade omanik või kui omanik ise loomi ei pea, siis toiduloomade pidaja dokumenteerib
  veterinaararsti välja kirjutatud
  veterinaarravimite
  ja nullist suurema keeluajaga veterinaarravimite
  kasutamise toiduloomadel ja vajaduse korral hoiab alles veterinaarravimi retsepti koopia.

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | veterinaarravimi loomale manustamise kuupäev; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

veterinaarravimi loomale manustamise kuupäev;

| (a) | veterinaarravimi loomale manustamise kuupäev
  ja ravitav haigus
  ; |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimi loomale manustamise kuupäev
  ja ravitav haigus
  ;

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tarnija nimi ja aadress; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tarnija nimi ja aadress;

| (d) | tarnija nimi ja aadress
  ning vajaduse korral saatelehe koopia
  ; |
| --- | --- |

(d)

tarnija nimi ja aadress
  ning vajaduse korral saatelehe koopia
  ;

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | ravitud loomade identifitseerimisandmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

ravitud loomade identifitseerimisandmed;

| (e) | ravitud loomade identifitseerimisandmed
  ning ravitava haiguse diagnoos
  ; |
| --- | --- |

(e)

ravitud loomade identifitseerimisandmed
  ning ravitava haiguse diagnoos
  ;

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Retseptil või saatelehel juba sisalduvaid andmeid ei ole vaja uuesti dokumenteerida, kui on võimalik vastavale retseptile ja saatelehele selgelt viidata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Retseptil või saatelehel juba sisalduvaid andmeid ei ole vaja uuesti dokumenteerida, kui on võimalik vastavale retseptile ja saatelehele selgelt viidata.

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 112a |
| | Ravisageduse hindamine |
| | 1.
     
  Riiklik pädev asutus määrab artikli 112 kohaselt ette nähtud arvude põhjal iga poolaasta kaupa kindlaks antibakteriaalsetel toimeainetel põhineva keskmise ravikordade arvu ja ravisageduse standardse Euroopa mudeli alusel, mis põhineb konkreetsel tegevusalal ja konkreetselt peetavatel loomaliikidil, võttes arvesse kasutusviisi. |
| | 2.
     
  Pädev asutus teavitab põllumajandusettevõtjat lõike 1 kohaselt tema peetavate konkreetsete loomaliikide poolaasta ravisagedusest, võttes arvesse nende kastutusviisi. |
| | 3.
     
  Komisjon hindab pädeva asutuse poolt vastavalt lõikele 1 kogutud teavet ja võrdleb seda kogu ELi käsitleva teabega. |
| | 4.
     
  Liikmesriigid võivad nõuda ulatuslikumat teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 112a

Ravisageduse hindamine

1.
     
  Riiklik pädev asutus määrab artikli 112 kohaselt ette nähtud arvude põhjal iga poolaasta kaupa kindlaks antibakteriaalsetel toimeainetel põhineva keskmise ravikordade arvu ja ravisageduse standardse Euroopa mudeli alusel, mis põhineb konkreetsel tegevusalal ja konkreetselt peetavatel loomaliikidil, võttes arvesse kasutusviisi.

2.
     
  Pädev asutus teavitab põllumajandusettevõtjat lõike 1 kohaselt tema peetavate konkreetsete loomaliikide poolaasta ravisagedusest, võttes arvesse nende kastutusviisi.

3.
     
  Komisjon hindab pädeva asutuse poolt vastavalt lõikele 1 kogutud teavet ja võrdleb seda kogu ELi käsitleva teabega.

4.
     
  Liikmesriigid võivad nõuda ulatuslikumat teavet.

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 112b |
| | Antibakteriaalsetel ainetel põhinevate raviviiside vähendamine |
| | 1.
     
  Antibakteriaalseid aineid sisaldavate ravimite kasutamise tulemuslikuks vähendamiseks peavad kõik, kes loomakasvatusega tegelevad |
| | (a) | määrama kindlaks kaks kuud pärast artiklis 112b ette nähtud ravisagedust käsitlevate peamiste andmete avaldamist, kas tema peetavaid loomaliike puudutav poolaasta ravisagedus, võttes arvesse kasutusviisi möödunud ajavahemikul, on suurem kui keskmine ravisagedus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 112b

Antibakteriaalsetel ainetel põhinevate raviviiside vähendamine

1.
     
  Antibakteriaalseid aineid sisaldavate ravimite kasutamise tulemuslikuks vähendamiseks peavad kõik, kes loomakasvatusega tegelevad

(a)

määrama kindlaks kaks kuud pärast artiklis 112b ette nähtud ravisagedust käsitlevate peamiste andmete avaldamist, kas tema peetavaid loomaliike puudutav poolaasta ravisagedus, võttes arvesse kasutusviisi möödunud ajavahemikul, on suurem kui keskmine ravisagedus;

| (b) | dokumenteerima lõike 1 kohase hindamise tulemused. |
| --- | --- |

(b)

dokumenteerima lõike 1 kohase hindamise tulemused.

2.
     
  Kui loomakasvataja poolt poolaasta jooksul tehtud ravi sagedus on poolaasta keskmisest suurem, peab loomakasvataja pärast veterinaararstiga konsulteerimist hindama põhjuseid, mis on viinud keskmise ületamiseni, ja kuidas saaks tema karja ravi antibakteriaalseid aineid sisaldavate ravimitega vähendada.

Kui loomakasvataja hindamisest selgub, et ravi kõnealuste ravimitega võib vähendada, võtab loomakasvataja vastu kõik vajalikud meetmed, et vähendamine saavutada. Loomakasvataja võtab arvesse oma karja heaolu ja tagama vajaliku veterinaarravi.

3.
     
  Liikmesriigid võivad kindlaks määrata meetmed, mis väljuvad eespool nimetatud nõuete raamidest.

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtegi lubatud veterinaarravimit mitte-toidulooma haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks
  erandkorras manustada asjaomasele loomale: | 1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtegi lubatud veterinaarravimit mitte-toidulooma haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  looma tervise ja heaolu huvides
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  kahanevas eelistuse järjekorras
  : |
| (a) | ravimit: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtegi lubatud veterinaarravimit mitte-toidulooma haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks
  erandkorras manustada asjaomasele loomale:

1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtegi lubatud veterinaarravimit mitte-toidulooma haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  looma tervise ja heaolu huvides
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  kahanevas eelistuse järjekorras
  :

(a)

ravimit:

| (a) | käesoleva määruse alusel lubatud mis tahes veterinaarravimit, välja arvatud rutiinse profülaktilise meetmena kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid, mille kohta veterinaarravimite komitee ei ole andnud selgesõnalist luba; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva määruse alusel lubatud mis tahes veterinaarravimit, välja arvatud rutiinse profülaktilise meetmena kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid, mille kohta veterinaarravimite komitee ei ole andnud selgesõnalist luba;

| (i) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis muu liigi looma ravimiseks või sama liigi looma muu haiguse ravimiseks; |
| --- | --- |

(i)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis muu liigi looma ravimiseks või sama liigi looma muu haiguse ravimiseks;

| (ii) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis sama või muu liigi looma sama või muu haiguse ravimiseks; |
| --- | --- |

(ii)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis sama või muu liigi looma sama või muu haiguse ravimiseks;

| (iii) | inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ

   (30)

  või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel; |
| --- | --- |

(iii)

inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ

   (30)

  või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel;

| (b) | punktis a osutatud ravimi puudumise korral
  veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba. |
| --- | --- |

(b)

punktis a osutatud ravimi puudumise korral
  veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba.

| (b) | punktis a osutatud ravimi puudumise korral: |
| --- | --- |

(b)

punktis a osutatud ravimi puudumise korral:

| | (i) | inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ

   (30)

  või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. Inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid võib kasutada ainult juhul, kui need on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa; |
| --- | --- | --- |

(i)

inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ

   (30)

  või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. Inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid võib kasutada ainult juhul, kui need on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa;

| (ii) | veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba. |
| --- | --- |

(ii)

veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba.

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Erandina lõikest 1 võib mitte-toiduloomadele manustada homöopaatilisi ravimeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Erandina lõikest 1 võib mitte-toiduloomadele manustada homöopaatilisi ravimeid.

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtki lubatud veterinaarravimit veeloomade hulka mittekuuluva toidulooma teatava haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  mis tahes järgmist ravimit
  : | 1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtki lubatud veterinaarravimit veeloomade hulka mittekuuluva toidulooma teatava haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  looma tervise ja heaolu huvides
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  kahanevas eelistuse järjekorras
  : |
| (a) | veterinaarravimit,
  mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis muu liigi toidulooma ravimiseks või sama liigi looma muu haiguse ravimiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtki lubatud veterinaarravimit veeloomade hulka mittekuuluva toidulooma teatava haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  mis tahes järgmist ravimit
  :

1.   Kui liikmesriigis ei ole ühtki lubatud veterinaarravimit veeloomade hulka mittekuuluva toidulooma teatava haiguse ravimiseks, võib vastutav veterinaararst erandina artiklist 111 oma otsesel isiklikul vastutusel ning
  looma tervise ja heaolu huvides
  erandkorras manustada asjaomasele loomale
  kahanevas eelistuse järjekorras
  :

(a)

veterinaarravimit,
  mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis muu liigi toidulooma ravimiseks või sama liigi looma muu haiguse ravimiseks
  ;

| (a) | käesoleva määruse alusel lubatud mis tahes
  veterinaarravimit,
  välja arvatud mikroobivastaseid ravimeid, mida kasutatakse profülaktiliselt üksiku looma või loomade rühma puhul, kui ühelgi loomal ei ole haigust diagnoositud
  ; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva määruse alusel lubatud mis tahes
  veterinaarravimit,
  välja arvatud mikroobivastaseid ravimeid, mida kasutatakse profülaktiliselt üksiku looma või loomade rühma puhul, kui ühelgi loomal ei ole haigust diagnoositud
  ;

| (b) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis sama või muu liigi toidulooma sama või muu haiguse ravimiseks; |
| --- | --- |

(b)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis sama või muu liigi toidulooma sama või muu haiguse ravimiseks;

| (ba) | punktis a osutatud ravimi puudumise korral: |
| --- | --- |

(ba)

punktis a osutatud ravimi puudumise korral:

| (c) | inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel, või |
| --- | --- |

(c)

inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel, või

| (d) | punktis a osutatud ravimi puudumise korral veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba. |
| --- | --- |

(d)

punktis a osutatud ravimi puudumise korral veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba.

| (i) | inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. Inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid, mis on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa ja juhul, kui ravi punktis a või punktis ba nimetatud veterinaarravimitega ei ole võimalik; või |
| --- | --- |

(i)

inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. Inimtervishoius kasutatavaid mikroobivastaseid ravimeid, mis on veterinaararsti välja kirjutatud ning saanud asjaomase veterinaararsti tegevust kontrolliva veterinaarameti loa ja juhul, kui ravi punktis a või punktis ba nimetatud veterinaarravimitega ei ole võimalik; või

| (ii) | veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba. |
| --- | --- |

(ii)

veterinaarravimit, mille on veterinaarravimi retsepti tingimuste kohaselt ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on siseriikliku õiguse alusel antud sellekohane luba.

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis toiduks kasutatava sama või muu liigi veelooma sama või muu haiguse ravimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada muus liikmesriigis toiduks kasutatava sama või muu liigi veelooma sama või muu haiguse ravimiseks.

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Erandina lõikest 2 ning kuni lõikes 4 osutatud rakendusakti kehtestamiseni võib veterinaararst lõike 2 punktides a ja b osutatud ravimite puudumise korral oma otsesel isiklikul vastutusel ning eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks erandkorras manustada toiduloomade hulka kuuluvale veeloomale konkreetses loomakasvatusettevõttes järgmist: | 3.   Erandina lõikest 2 ning kuni lõikes 4 osutatud rakendusakti kehtestamiseni võib veterinaararst lõike 2 punktides a ja b osutatud ravimite puudumise korral oma otsesel isiklikul vastutusel ning eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks erandkorras manustada toiduloomade hulka kuuluvale veeloomale konkreetses loomakasvatusettevõttes järgmist: |
| (a) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis toiduloomade puhul, kes ei kuulu veeloomade hulka, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Erandina lõikest 2 ning kuni lõikes 4 osutatud rakendusakti kehtestamiseni võib veterinaararst lõike 2 punktides a ja b osutatud ravimite puudumise korral oma otsesel isiklikul vastutusel ning eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks erandkorras manustada toiduloomade hulka kuuluvale veeloomale konkreetses loomakasvatusettevõttes järgmist:

3.   Erandina lõikest 2 ning kuni lõikes 4 osutatud rakendusakti kehtestamiseni võib veterinaararst lõike 2 punktides a ja b osutatud ravimite puudumise korral oma otsesel isiklikul vastutusel ning eelkõige lubamatute kannatuste vältimiseks erandkorras manustada toiduloomade hulka kuuluvale veeloomale konkreetses loomakasvatusettevõttes järgmist:

(a)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis toiduloomade puhul, kes ei kuulu veeloomade hulka,

| (a) | veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis toiduloomade puhul, kes ei kuulu veeloomade hulka,
  või |
| --- | --- |

(a)

veterinaarravimit, mida on käesoleva määruse kohaselt lubatud kasutada asjaomases liikmesriigis või muus liikmesriigis toiduloomade puhul, kes ei kuulu veeloomade hulka,
  või

| (b) | inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. |
| --- | --- |

(b)

inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel.

| (b) | punktis a osutatud ravimi puudumise korral
  inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. |
| --- | --- |

(b)

punktis a osutatud ravimi puudumise korral
  inimtervishoius kasutatavat ravimit, mida on asjaomases liikmesriigis lubatud kasutada direktiivi 2001/83/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel.

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Erandina lõigetest 1–3 võib toiduloomadele ravi eesmärgil manustada veterinaararsti vastutusel homöopaatilisi ravimeid, kui need sisaldavad ainult määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 loetletud toimeaineid, mis on ained, mille puhul ei ole vaja kehtestada piirnormi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Erandina lõigetest 1–3 võib toiduloomadele ravi eesmärgil manustada veterinaararsti vastutusel homöopaatilisi ravimeid, kui need sisaldavad ainult määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 loetletud toimeaineid, mis on ained, mille puhul ei ole vaja kehtestada piirnormi.

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Lõike 1 kohaselt kasutatavates ravimites sisalduvad farmakoloogilised toimeained loetletakse määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Veterinaararst täpsustab nõuetekohase keeluaja vastavalt artiklile 117. | 6.   Lõike 1
  ja lõike 3 punkti b
  kohaselt kasutatavates ravimites sisalduvad farmakoloogilised toimeained loetletakse määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Veterinaararst täpsustab nõuetekohase keeluaja vastavalt artiklile 117. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Lõike 1 kohaselt kasutatavates ravimites sisalduvad farmakoloogilised toimeained loetletakse määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Veterinaararst täpsustab nõuetekohase keeluaja vastavalt artiklile 117.

6.   Lõike 1
  ja lõike 3 punkti b
  kohaselt kasutatavates ravimites sisalduvad farmakoloogilised toimeained loetletakse määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Veterinaararst täpsustab nõuetekohase keeluaja vastavalt artiklile 117.

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Homöopaatiliste veterinaarravimite puhul kehtestatakse keeluaeg null päeva. | 4.   Homöopaatiliste veterinaarravimite puhul
  , mis sisaldavad üksnes määruse (EL) nr 37/2010 tabelis 1 loetletud toimeaineid, mille suhtes ei kehti jääkide piirnormid,
  kehtestatakse keeluaeg null päeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Homöopaatiliste veterinaarravimite puhul kehtestatakse keeluaeg null päeva.

4.   Homöopaatiliste veterinaarravimite puhul
  , mis sisaldavad üksnes määruse (EL) nr 37/2010 tabelis 1 loetletud toimeaineid, mille suhtes ei kehti jääkide piirnormid,
  kehtestatakse keeluaeg null päeva.

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 5 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Andmeid antibiootikumide kasutamise kohta viisil, mida olemasoleva müügiloa tingimused ei hõlma, kogutakse ja need edastatakse kohustuslikus korras artikli 54 kohaselt riiklikele asutustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Andmeid antibiootikumide kasutamise kohta viisil, mida olemasoleva müügiloa tingimused ei hõlma, kogutakse ja need edastatakse kohustuslikus korras artikli 54 kohaselt riiklikele asutustele.

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mikroobivastaste
  veterinaarravimite
  kasutamine loomaliikide või näidustuste puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma | Mikroobivastaste
  ainete
  kasutamine loomaliikide või näidustuste puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Mikroobivastaste
  veterinaarravimite
  kasutamine loomaliikide või näidustuste puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma

Mikroobivastaste
  ainete
  kasutamine loomaliikide või näidustuste puhul, mida müügiloa tingimused ei hõlma

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Mikroobivastaseid veterinaarravimeid kasutatakse ainult artiklite 115 ja 116 kohaselt, et ravida haigusi, mille puhul ei ole muid ravivõimalusi, ning kui nende kasutamine ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele. | 1.   Mikroobivastaseid veterinaarravimeid kasutatakse ainult artiklite 115 ja 116 kohaselt, et ravida haigusi, mille puhul ei ole muid ravivõimalusi, ning kui nende kasutamine ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele.
  Artikleid 115 ja 116 ei kohaldata väga oluliste antimikroobikumide suhtes, nagu on osutatud artikli 32 lõikes 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Mikroobivastaseid veterinaarravimeid kasutatakse ainult artiklite 115 ja 116 kohaselt, et ravida haigusi, mille puhul ei ole muid ravivõimalusi, ning kui nende kasutamine ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele.

1.   Mikroobivastaseid veterinaarravimeid kasutatakse ainult artiklite 115 ja 116 kohaselt, et ravida haigusi, mille puhul ei ole muid ravivõimalusi, ning kui nende kasutamine ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele.
  Artikleid 115 ja 116 ei kohaldata väga oluliste antimikroobikumide suhtes, nagu on osutatud artikli 32 lõikes 2.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  võib
  artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega ja ameti teaduslikke nõuandeid arvesse võttes
  kehtestada
  selliste mikroobivastaste
  ravimite
  loetelu, mida ei ole lubatud kasutada kooskõlas lõikega 1 või mida tohib kasutada lõike 1 kohaseks ravimiseks ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused. | 2.   Komisjon
  kehtestab
  artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega ja ameti teaduslikke nõuandeid arvesse võttes selliste mikroobivastaste
  ainete või ainerühmade
  loetelu, mida ei ole lubatud kasutada kooskõlas lõikega 1 või mida tohib kasutada lõike 1 kohaseks ravimiseks ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  võib
  artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega ja ameti teaduslikke nõuandeid arvesse võttes
  kehtestada
  selliste mikroobivastaste
  ravimite
  loetelu, mida ei ole lubatud kasutada kooskõlas lõikega 1 või mida tohib kasutada lõike 1 kohaseks ravimiseks ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused.

2.   Komisjon
  kehtestab
  artikli 145 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega ja ameti teaduslikke nõuandeid arvesse võttes selliste mikroobivastaste
  ainete või ainerühmade
  loetelu, mida ei ole lubatud kasutada kooskõlas lõikega 1 või mida tohib kasutada lõike 1 kohaseks ravimiseks ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Veterinaarravimites keelatud antimikroobikumide loetelu kehtestamise põhimõtted ei takista ega piira liikmesriikidel vajaduse korral keelata teatavate antimikroobikumide kasutamine mõnede liikide puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veterinaarravimites keelatud antimikroobikumide loetelu kehtestamise põhimõtted ei takista ega piira liikmesriikidel vajaduse korral keelata teatavate antimikroobikumide kasutamine mõnede liikide puhul.

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | oht inimeste tervisele, kui mikroobivastast ravimit kasutatakse vastavalt lõikele 1; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

oht inimeste tervisele, kui mikroobivastast ravimit kasutatakse vastavalt lõikele 1;

| (a) | oht inimeste tervisele, kui mikroobivastast ravimit kasutatakse vastavalt lõikele 1
  , sealhulgas oht, mis kaasneb inimtervishoius kasutatavate väga oluliste antimikroobikumide kasutamisega toiduloomadel
  ; |
| --- | --- |

(a)

oht inimeste tervisele, kui mikroobivastast ravimit kasutatakse vastavalt lõikele 1
  , sealhulgas oht, mis kaasneb inimtervishoius kasutatavate väga oluliste antimikroobikumide kasutamisega toiduloomadel
  ;

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 – lõik 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | muude põllumajandusmeetodite kättesaadavus, millega võidakse ära hoida haiguse puhkemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

muude põllumajandusmeetodite kättesaadavus, millega võidakse ära hoida haiguse puhkemine;

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Mikroobivastased ravimid ei või esineda üheski liidu õigusaktidega sätestatud selliste kolmandate riikide loetelus, kust liikmesriikidel on lubatud importida põllumajandus-, vesiviljelus- või lihaloomi või sellistelt loomadelt saadud tooteid, kelle õigusaktid lubavad lõikes 2 sätestatud loetelus esinevate mikroobivastaste ravimite kasutamist tingimustel, mis erinevad nimetatud lõikes sätestatud tingimustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Mikroobivastased ravimid ei või esineda üheski liidu õigusaktidega sätestatud selliste kolmandate riikide loetelus, kust liikmesriikidel on lubatud importida põllumajandus-, vesiviljelus- või lihaloomi või sellistelt loomadelt saadud tooteid, kelle õigusaktid lubavad lõikes 2 sätestatud loetelus esinevate mikroobivastaste ravimite kasutamist tingimustel, mis erinevad nimetatud lõikes sätestatud tingimustest.

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – punkt 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriigid keelavad ka lõikes 2a nimetatud loeteludes esinevatest kolmandatest riikidest importida |
| | (a) | põllumajandus- või vesiviljelusloomi, kellele on manustatud lõikes 2 sätestatud ainete loetelus nimetatud ainet, välja arvatud juhul, kui manustamisel järgitakse lõikes 1 sätestatud tingimusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriigid keelavad ka lõikes 2a nimetatud loeteludes esinevatest kolmandatest riikidest importida

(a)

põllumajandus- või vesiviljelusloomi, kellele on manustatud lõikes 2 sätestatud ainete loetelus nimetatud ainet, välja arvatud juhul, kui manustamisel järgitakse lõikes 1 sätestatud tingimusi;

| (b) | selliste loomade liha või tooteid, mille importimine on keelatud vastavalt käesoleva lõike punktile a. |
| --- | --- |

(b)

selliste loomade liha või tooteid, mille importimine on keelatud vastavalt käesoleva lõike punktile a.

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 119 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Erandina artiklist 111 võib pädev asutus loetelusse kantud haiguse puhkemise korral, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../... (31) artiklis 5, lubada piiratud ajavahemiku jooksul ja konkreetsete piirangute kehtestamisega kasutada immunoloogilist veterinaarravimit, millele on antud luba muus liikmesriigis. | 2.   Erandina artiklist 111 võib pädev asutus loetelusse kantud haiguse puhkemise korral, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../... (31) artiklis 5,
  või liikmesriigi juhtiva veterinaarametniku poolt kriitiliseks tunnistatud tervishoiualase olukorra puhul sobiva ravimi puudumisel ja pärast komisjoni teavitamist üksikasjalikest kasutustingimustest
  lubada piiratud ajavahemiku jooksul ja konkreetsete piirangute kehtestamisega kasutada immunoloogilist veterinaarravimit,
  mida kõnealuses liikmesriigis müügiluba ei kata, ent
  millele on antud luba muus liikmesriigis
  või mis on lubatud kolmanda riigi seadusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erandina artiklist 111 võib pädev asutus loetelusse kantud haiguse puhkemise korral, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../... (31) artiklis 5, lubada piiratud ajavahemiku jooksul ja konkreetsete piirangute kehtestamisega kasutada immunoloogilist veterinaarravimit, millele on antud luba muus liikmesriigis.

2.   Erandina artiklist 111 võib pädev asutus loetelusse kantud haiguse puhkemise korral, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../... (31) artiklis 5,
  või liikmesriigi juhtiva veterinaarametniku poolt kriitiliseks tunnistatud tervishoiualase olukorra puhul sobiva ravimi puudumisel ja pärast komisjoni teavitamist üksikasjalikest kasutustingimustest
  lubada piiratud ajavahemiku jooksul ja konkreetsete piirangute kehtestamisega kasutada immunoloogilist veterinaarravimit,
  mida kõnealuses liikmesriigis müügiluba ei kata, ent
  millele on antud luba muus liikmesriigis
  või mis on lubatud kolmanda riigi seadusega
  .

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest töötab komisjon delegeeritud aktide kaudu välja seda tüüpi ravimite ja jäätmematerjalide kogumiseks ühtlustatud süsteemi liidu tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest töötab komisjon delegeeritud aktide kaudu välja seda tüüpi ravimite ja jäätmematerjalide kogumiseks ühtlustatud süsteemi liidu tasandil.

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada veterinaarravimite reklaamiga seoses täiendavad tingimused, sealhulgas võrdlevat ja eksitavat reklaami või ebaausaid kaubandustavasid puudutavad tingimused, et kaitsta inimeste ja loomade tervist, loomade heaolu ja keskkonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada veterinaarravimite reklaamiga seoses täiendavad tingimused, sealhulgas võrdlevat ja eksitavat reklaami või ebaausaid kaubandustavasid puudutavad tingimused, et kaitsta inimeste ja loomade tervist, loomade heaolu ja keskkonda.

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1
  sätestatud
  keeld ei kehti reklaamile, mis on suunatud isikutele, kellel on õigus veterinaarravimeid välja kirjutada või tarnida. | 2.   Lõikes 1
  ette nähtud
  keeld ei kehti reklaamile, mis on suunatud isikutele, kellel on õigus veterinaarravimeid välja kirjutada või tarnida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1
  sätestatud
  keeld ei kehti reklaamile, mis on suunatud isikutele, kellel on õigus veterinaarravimeid välja kirjutada või tarnida.

2.   Lõikes 1
  ette nähtud
  keeld ei kehti reklaamile, mis on suunatud isikutele, kellel on õigus veterinaarravimeid välja kirjutada või tarnida.

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädev asutus kontrollib korrapäraselt ja riskipõhiselt veterinaarravimite tootjaid, importijaid, müügiloa hoidjaid, hulgimüüjaid ja tarnijaid, et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine. | 1.   Pädev asutus kontrollib korrapäraselt ja riskipõhiselt veterinaarravimite tootjaid, importijaid, müügiloa hoidjaid, hulgimüüjaid ja tarnijaid,
  samuti loomi ja toiduaineid,
  et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädev asutus kontrollib korrapäraselt ja riskipõhiselt veterinaarravimite tootjaid, importijaid, müügiloa hoidjaid, hulgimüüjaid ja tarnijaid, et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine.

1.   Pädev asutus kontrollib korrapäraselt ja riskipõhiselt veterinaarravimite tootjaid, importijaid, müügiloa hoidjaid, hulgimüüjaid ja tarnijaid,
  samuti loomi ja toiduaineid,
  et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine.

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon tagab veterinaarravimite kontrollimise ühtlustatud käsituse kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon tagab veterinaarravimite kontrollimise ühtlustatud käsituse kogu liidus.

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Selleks et võidelda pettuste vastu, töötavad pädevad asutused välja kava kohapealsete kontrollide läbiviimiseks loomakliinikutes ja karjades, et selgitada välja seal hoitavate ravimite vastavus kvaliteedistandarditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Selleks et võidelda pettuste vastu, töötavad pädevad asutused välja kava kohapealsete kontrollide läbiviimiseks loomakliinikutes ja karjades, et selgitada välja seal hoitavate ravimite vastavus kvaliteedistandarditele.

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vajaduse korral
  võib
  kontrolle läbi
  viia
  ette teatamata. | Vajaduse korral
  viiakse
  kontrolle läbi ette teatamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vajaduse korral
  võib
  kontrolle läbi
  viia
  ette teatamata.

Vajaduse korral
  viiakse
  kontrolle läbi ette teatamata.

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kontrolle võib läbi viia ka veterinaarravimite lähtematerjalina kasutatavate toimeainete tootjate ruumides, kui on alust kahtlustada hea tootmistava põhimõtete eiramist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kontrolle võib läbi viia ka veterinaarravimite lähtematerjalina kasutatavate toimeainete tootjate ruumides, kui on alust kahtlustada hea tootmistava põhimõtete eiramist.

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kontrolliaruanded laetakse üles asjakohasesse andmebaasi, mis on pidevalt kättesaadav kõikidele pädevatele asutustele. | 6.   Kontrolliaruanded laetakse üles asjakohasesse andmebaasi, mis on pidevalt kättesaadav kõikidele pädevatele asutustele.
  Inspekteerimistulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kontrolliaruanded laetakse üles asjakohasesse andmebaasi, mis on pidevalt kättesaadav kõikidele pädevatele asutustele.

6.   Kontrolliaruanded laetakse üles asjakohasesse andmebaasi, mis on pidevalt kättesaadav kõikidele pädevatele asutustele.
  Inspekteerimistulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Amet ja komisjon tagavad veterinaarravimite kontrollide ühtlustatud käsituse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Amet ja komisjon tagavad veterinaarravimite kontrollide ühtlustatud käsituse.

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 132 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 132a |
| | Hulgimüügilubade peatamine ja tühistamine |
| | Artiklites 104, 105 ja 106 kehtestatud nõuete täitmata jätmise korral võib pädev asutus |
| | (a) | peatada veterinaarravimite hulgimüügi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 132a

Hulgimüügilubade peatamine ja tühistamine

Artiklites 104, 105 ja 106 kehtestatud nõuete täitmata jätmise korral võib pädev asutus

(a)

peatada veterinaarravimite hulgimüügi;

| (b) | peatada veterinaarravimite ühe kategooria hulgimüügiloa; |
| --- | --- |

(b)

peatada veterinaarravimite ühe kategooria hulgimüügiloa;

| (c) | tühistada veterinaarravimite ühe kategooria või kõigi kategooriate hulgimüügiloa. |
| --- | --- |

(c)

tühistada veterinaarravimite ühe kategooria või kõigi kategooriate hulgimüügiloa.

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes täidab käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid. | 1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes täidab käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid.
  Pädev asutus vastutab muu hulgas käesoleva määruse alusel esitatavate kõikide taotluste hindamiseks vajaliku teadusliku oskusteabe eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes täidab käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid.

1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes täidab käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid.
  Pädev asutus vastutab muu hulgas käesoleva määruse alusel esitatavate kõikide taotluste hindamiseks vajaliku teadusliku oskusteabe eest.

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Käesoleva määruse kohaste nõuete, sidevõrkude kasutamise ja turujärelevalvega seotud tegevuste jaoks ettenähtud summade haldus on pädevate asutuste püsiva kontrolli all, et tagada nende sõltumatus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Käesoleva määruse kohaste nõuete, sidevõrkude kasutamise ja turujärelevalvega seotud tegevuste jaoks ettenähtud summade haldus on pädevate asutuste püsiva kontrolli all, et tagada nende sõltumatus.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädevad asutused teevad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel koostööd ja annavad sel eesmärgil teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vajalikku ja tõhusat abi. Pädevad asutused teevad üksteisele teatavaks asjakohase teabe, eelkõige seoses tootmisloa, hulgimüügiloa, hea tootmistava sertifikaadi või müügiloa saamiseks ettenähtud nõuete täitmisega. | 2.   Pädevad asutused teevad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel koostööd
  omavahel
  ja
  muude asjaomaste asutustega ning
  annavad sel eesmärgil teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vajalikku ja tõhusat abi. Pädevad asutused teevad üksteisele
  ja muudele asjaomastele asutustele
  teatavaks asjakohase teabe, eelkõige seoses tootmisloa, hulgimüügiloa, hea tootmistava sertifikaadi või müügiloa saamiseks ettenähtud nõuete täitmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädevad asutused teevad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel koostööd ja annavad sel eesmärgil teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vajalikku ja tõhusat abi. Pädevad asutused teevad üksteisele teatavaks asjakohase teabe, eelkõige seoses tootmisloa, hulgimüügiloa, hea tootmistava sertifikaadi või müügiloa saamiseks ettenähtud nõuete täitmisega.

2.   Pädevad asutused teevad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel koostööd
  omavahel
  ja
  muude asjaomaste asutustega ning
  annavad sel eesmärgil teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vajalikku ja tõhusat abi. Pädevad asutused teevad üksteisele
  ja muudele asjaomastele asutustele
  teatavaks asjakohase teabe, eelkõige seoses tootmisloa, hulgimüügiloa, hea tootmistava sertifikaadi või müügiloa saamiseks ettenähtud nõuete täitmisega.

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 140 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kõik liikmed, asendusliikmed ja kaasatud eksperdid esitavad üldsusele kättesaadava huvide deklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kõik liikmed, asendusliikmed ja kaasatud eksperdid esitavad üldsusele kättesaadava huvide deklaratsiooni.

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 140 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Komitee võib koopteerida maksimaalselt viis lisaliiget, kes on valitud nende teadusliku eripädevuse alusel. Need liikmed määratakse kolmeks aastaks, nende ametiaega võib pikendada ning neile ei määrata asendusliikmeid. | 7.   Komitee võib koopteerida maksimaalselt viis lisaliiget, kes on valitud nende teadusliku eripädevuse alusel. Need liikmed määratakse kolmeks aastaks, nende ametiaega võib pikendada ning neile ei määrata asendusliikmeid.
  Lisaliikmed võivad täita hindaja ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Komitee võib koopteerida maksimaalselt viis lisaliiget, kes on valitud nende teadusliku eripädevuse alusel. Need liikmed määratakse kolmeks aastaks, nende ametiaega võib pikendada ning neile ei määrata asendusliikmeid.

7.   Komitee võib koopteerida maksimaalselt viis lisaliiget, kes on valitud nende teadusliku eripädevuse alusel. Need liikmed määratakse kolmeks aastaks, nende ametiaega võib pikendada ning neile ei määrata asendusliikmeid.
  Lisaliikmed võivad täita hindaja ülesandeid.

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 141 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ha) | võidelda antimikroobikumiresistentsust soodustavate põllumajandustavade vastu, võttes aluseks komisjoni ja liikmesriikide praegused tegevuskavad, eelkõige arendades ja rakendades strateegiaid, et








  — | vähendada üldist kasutamist, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ha)

võidelda antimikroobikumiresistentsust soodustavate põllumajandustavade vastu, võttes aluseks komisjoni ja liikmesriikide praegused tegevuskavad, eelkõige arendades ja rakendades strateegiaid, et

—

vähendada üldist kasutamist,

| — | vähendada väga oluliste inimtervishoius kasutatavate antimikroobikumide kasutamist ja |
| --- | --- |

—

vähendada väga oluliste inimtervishoius kasutatavate antimikroobikumide kasutamist ja

| — | lõpetada rutiinne profülaktiline kasutamine. |
| --- | --- |

—

lõpetada rutiinne profülaktiline kasutamine.

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 144 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | käsitleda liikmesriikides lubatud veterinaarravimite ohutuse järelevalvega seotud küsimusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

käsitleda liikmesriikides lubatud veterinaarravimite ohutuse järelevalvega seotud küsimusi;

välja jäetud

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – punkt 1.1 – lõik 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Loomadel tehtavad katsed
  ,
  välja arvatud kliinilised uuringud,
  viiakse läbi kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL. | Liikmesriigid tagavad
  ,
  et kõik loomadel tehtavad katsed
  viiakse läbi kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL.
  Direktiivi 2010/63/EL kohaselt on vaja asendada, vähendada või täiustada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid. Need meetodid vaadatakse korrapäraselt läbi ja täiustatakse eesmärgiga vähendada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid ja katsetes kasutatavate loomade arvu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Loomadel tehtavad katsed
  ,
  välja arvatud kliinilised uuringud,
  viiakse läbi kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL.

Liikmesriigid tagavad
  ,
  et kõik loomadel tehtavad katsed
  viiakse läbi kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL.
  Direktiivi 2010/63/EL kohaselt on vaja asendada, vähendada või täiustada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid. Need meetodid vaadatakse korrapäraselt läbi ja täiustatakse eesmärgiga vähendada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid ja katsetes kasutatavate loomade arvu.

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – punkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 1 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | antimikroobikumiresistentsuse tekkega seotud võimalikud ohud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

antimikroobikumiresistentsuse tekkega seotud võimalikud ohud.

| (e) | antimikroobikumiresistentsuse tekkega seotud võimalikud ohud
  toomise ja kasutamise ajal
  . |
| --- | --- |

(e)

antimikroobikumiresistentsuse tekkega seotud võimalikud ohud
  toomise ja kasutamise ajal
  .

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – punkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 7 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamine toimub tavaliselt kahes etapis. Hindamise esimene etapp viiakse alati läbi ning teine etapp viiakse läbi vajaduse korral. Hindamise üksikasjad esitatakse kooskõlas heakskiidetud suunistega. Hindamisel tehakse kindlaks, kas ravimi kokkupuude keskkonnaga on võimalik, ning määratakse sellise kokkupuutega seotud ohu tase, võttes arvesse eelkõige järgmisi aspekte: | Hindamine toimub tavaliselt kahes etapis.
  Kõiki kättesaadavaid andmeid, mis on piisavalt usaldusväärsed ja asjakohased, sealhulgas ravimiarenduse käigus saadud teavet, võetakse arvesse.
  Hindamise esimene etapp viiakse alati läbi ning teine etapp viiakse läbi vajaduse korral. Hindamise üksikasjad esitatakse kooskõlas heakskiidetud suunistega. Hindamisel tehakse kindlaks, kas ravimi kokkupuude keskkonnaga on võimalik, ning määratakse sellise kokkupuutega seotud ohu tase, võttes arvesse eelkõige järgmisi aspekte: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hindamine toimub tavaliselt kahes etapis. Hindamise esimene etapp viiakse alati läbi ning teine etapp viiakse läbi vajaduse korral. Hindamise üksikasjad esitatakse kooskõlas heakskiidetud suunistega. Hindamisel tehakse kindlaks, kas ravimi kokkupuude keskkonnaga on võimalik, ning määratakse sellise kokkupuutega seotud ohu tase, võttes arvesse eelkõige järgmisi aspekte:

Hindamine toimub tavaliselt kahes etapis.
  Kõiki kättesaadavaid andmeid, mis on piisavalt usaldusväärsed ja asjakohased, sealhulgas ravimiarenduse käigus saadud teavet, võetakse arvesse.
  Hindamise esimene etapp viiakse alati läbi ning teine etapp viiakse läbi vajaduse korral. Hindamise üksikasjad esitatakse kooskõlas heakskiidetud suunistega. Hindamisel tehakse kindlaks, kas ravimi kokkupuude keskkonnaga on võimalik, ning määratakse sellise kokkupuutega seotud ohu tase, võttes arvesse eelkõige järgmisi aspekte:

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – punkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teises etapis viiakse kooskõlas kehtestatud suunistega läbi täiendavad eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides. Võetakse arvesse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning kättesaadavat teavet asjaomaste ainete, sealhulgas metaboliitide füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omaduste kohta. | Teises etapis viiakse kooskõlas kehtestatud suunistega läbi täiendavad eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides
  ja võttes arvesse ravimi farmakoloogilist mõju ning mis tahes kõrvalmõjusid
  . Võetakse arvesse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning kättesaadavat teavet asjaomaste ainete, sealhulgas metaboliitide füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omaduste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teises etapis viiakse kooskõlas kehtestatud suunistega läbi täiendavad eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides. Võetakse arvesse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning kättesaadavat teavet asjaomaste ainete, sealhulgas metaboliitide füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omaduste kohta.

Teises etapis viiakse kooskõlas kehtestatud suunistega läbi täiendavad eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides
  ja võttes arvesse ravimi farmakoloogilist mõju ning mis tahes kõrvalmõjusid
  . Võetakse arvesse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning kättesaadavat teavet asjaomaste ainete, sealhulgas metaboliitide füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omaduste kohta.

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – punkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Keskkonnaohu hindamist ajakohastatakse uue teabe saamisel, mis võib muuta ohu hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Keskkonnaohu hindamist ajakohastatakse uue teabe saamisel, mis võib muuta ohu hindamist.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0046/2016).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/63/EL, 22. september 2010, teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/63/EL, 22. september 2010, teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

(17)  Komisjoni teatis ettevaatusprintsiibi kohta (COM(2000)0001 (lõplik)).

(17)  Komisjoni teatis ettevaatusprintsiibi kohta (COM(2000)0001 (lõplik)).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../... ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L ...) [2014/0255(COD)].

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(*1)  
  2014/0255(COD).

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009
  ,


  6. mai
  2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  6. mai 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(28)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34/EÜ, 22. juuni 1998, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ
  , 8. juuni 2000,
  infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  8. juuni 2000. aasta
  direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

(29 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../..., ..., loomatervise kohta (ELT L ...).

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../..., ..., loomatervise kohta (ELT L ...).

---

| 9.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/280 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/280

---

P8_TA(2016)0088

Veterinaarravimite lubade andmine ja järelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 050/27)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004 (6) moodustasid liidus veterinaarravimite tootmist, lubade andmist ja turustamist käsitleva reguleeriva raamistiku. Omandatud kogemuste põhjal ja pärast seda, kui komisjon oli hinnanud veterinaarravimite siseturu toimimist, on veterinaarravimeid reguleeriv raamistik läbi vaadatud ning on võetud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr [...], (7) milles sätestatakse veterinaarravimite lubade andmist ja veterinaarravimite järelevalvet käsitlev kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004 (6) moodustasid liidus veterinaarravimite tootmist, lubade andmist ja turustamist käsitleva reguleeriva raamistiku. Omandatud kogemuste põhjal ja pärast seda, kui komisjon oli hinnanud veterinaarravimite siseturu toimimist, on veterinaarravimeid reguleeriv raamistik läbi vaadatud ning on võetud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr [...], (7) milles sätestatakse veterinaarravimite lubade andmist ja veterinaarravimite järelevalvet käsitlev kord.

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004 (6) moodustasid liidus veterinaarravimite tootmist, lubade andmist ja turustamist käsitleva reguleeriva raamistiku. Omandatud kogemuste põhjal ja pärast seda, kui komisjon oli hinnanud veterinaarravimite siseturu toimimist, on veterinaarravimeid reguleeriv raamistik läbi vaadatud ning on võetud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr [...] (7), milles sätestatakse veterinaarravimite lubade andmist ja veterinaarravimite järelevalvet käsitlev kord
  , et ühtlustada liikmesriikide õigusaktid
  . |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004 (6) moodustasid liidus veterinaarravimite tootmist, lubade andmist ja turustamist käsitleva reguleeriva raamistiku. Omandatud kogemuste põhjal ja pärast seda, kui komisjon oli hinnanud veterinaarravimite siseturu toimimist, on veterinaarravimeid reguleeriv raamistik läbi vaadatud ning on võetud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr [...] (7), milles sätestatakse veterinaarravimite lubade andmist ja veterinaarravimite järelevalvet käsitlev kord
  , et ühtlustada liikmesriikide õigusaktid
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks komisjonile määrusega (EÜ) nr 726/2004 antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et ta saaks muuta määruse lisa vastavalt teaduse ja tehnika arengule, määratleda olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete efektiivsusuuringute tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa andmiseks, millega kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa üleandmise ja müügiloa tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused, kehtestada menetlused rikkumiste uurimiseks ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamise menetlused käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade hoidjatele, kehtestada kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende kogumise tingimused ja meetodid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks komisjonile määrusega (EÜ) nr 726/2004 antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et ta saaks muuta määruse lisa vastavalt teaduse ja tehnika arengule, määratleda olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete efektiivsusuuringute tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa andmiseks, millega kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa üleandmise ja müügiloa tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused, kehtestada menetlused rikkumiste uurimiseks ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamise menetlused käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade hoidjatele, kehtestada kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende kogumise tingimused ja meetodid.

| (4) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks komisjonile määrusega (EÜ) nr 726/2004 antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et ta saaks muuta määruse lisa vastavalt teaduse ja tehnika arengule
  , et hõlbustada uute ravimite turule laskmist
  , määratleda olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete efektiivsusuuringute tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa andmiseks, millega kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa üleandmise ja müügiloa tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused, kehtestada menetlused rikkumiste uurimiseks ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamise menetlused käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade hoidjatele, kehtestada kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende kogumise tingimused ja meetodid. |
| --- | --- |

(4)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks komisjonile määrusega (EÜ) nr 726/2004 antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et ta saaks muuta määruse lisa vastavalt teaduse ja tehnika arengule
  , et hõlbustada uute ravimite turule laskmist
  , määratleda olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete efektiivsusuuringute tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa andmiseks, millega kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa üleandmise ja müügiloa tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused, kehtestada menetlused rikkumiste uurimiseks ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamise menetlused käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade hoidjatele, kehtestada kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende kogumise tingimused ja meetodid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 726/2004 rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte
  inimtervishoius kasutatavate ravimite
  müügilubade kohta. Volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (2). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 726/2004 rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte
  inimtervishoius kasutatavate ravimite
  müügilubade kohta. Volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (2).

| (6) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 726/2004 rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte
  inim- ja veterinaarravimite
  müügilubade kohta. Volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 726/2004 rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte
  inim- ja veterinaarravimite
  müügilubade kohta. Volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Alternatiivsete katsete edendamiseks on vaja luua õigusraamistik, mida saaks kohandada vastavalt uutele arengutele selles valdkonnas, sh näiteks modelleerimis- ja simulatsioonitehnoloogiate tunnustamine ja hindamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Alternatiivsete katsete edendamiseks on vaja luua õigusraamistik, mida saaks kohandada vastavalt uutele arengutele selles valdkonnas, sh näiteks modelleerimis- ja simulatsioonitehnoloogiate tunnustamine ja hindamine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Loomkatsetel on praegu ravimite väljatöötamisel oluline regulatiivne ja teaduslik roll ning loomkatsete asendamist, vähendamist või täiustamist reguleeritakse direktiiviga 2010/63/EL. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Loomkatsetel on praegu ravimite väljatöötamisel oluline regulatiivne ja teaduslik roll ning loomkatsete asendamist, vähendamist või täiustamist reguleeritakse direktiiviga 2010/63/EL.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6c) | Rahvatervise huvides tuleks lubade andmise otsused tsentraliseeritud korra alusel teha kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe objektiivsete teaduslike kriteeriumide põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6c)

Rahvatervise huvides tuleks lubade andmise otsused tsentraliseeritud korra alusel teha kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe objektiivsete teaduslike kriteeriumide põhjal.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6d) | Tuleks sätestada, et liidus lubatud ravimitele kohaldatakse direktiivides 2001/83/EÜ ja 2001/82/EÜ ette nähtud kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususkriteeriume, ning peab olema võimalik hinnata kõigi ravimite riski-kasu suhet nende turuletoomisel, loa pikendamisel ja mis tahes muul ajal, kui pädev asutus seda vajalikuks peab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6d)

Tuleks sätestada, et liidus lubatud ravimitele kohaldatakse direktiivides 2001/83/EÜ ja 2001/82/EÜ ette nähtud kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususkriteeriume, ning peab olema võimalik hinnata kõigi ravimite riski-kasu suhet nende turuletoomisel, loa pikendamisel ja mis tahes muul ajal, kui pädev asutus seda vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6e) | Liikmesriigid on välja töötanud ravimite tõhususe võrdleva hindamise, mille eesmärk on uue ravimi positsioneerimine nende ravimite suhtes, mis on samas ravimiklassis juba olemas. Nõukogu rõhutas terapeutilist lisaväärtust pakkuvate ravimite kindlakstegemise tähtsust ka oma 29. juunil 2000. aastal vastu võetud lõppjäreldustes ravimite ja rahvatervise kohta. Nimetatud hindamine tuleks läbi viia müügiloa andmise kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6e)

Liikmesriigid on välja töötanud ravimite tõhususe võrdleva hindamise, mille eesmärk on uue ravimi positsioneerimine nende ravimite suhtes, mis on samas ravimiklassis juba olemas. Nõukogu rõhutas terapeutilist lisaväärtust pakkuvate ravimite kindlakstegemise tähtsust ka oma 29. juunil 2000. aastal vastu võetud lõppjäreldustes ravimite ja rahvatervise kohta. Nimetatud hindamine tuleks läbi viia müügiloa andmise kontekstis.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 1 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

(2a)

Käesoleva määruse sätted ei piira liikmesriikide võimude volitusi ravimihindade määramisel ega nende hõlmamisel
  riikliku
  tervishoiusüsteemi või sotsiaalkindlustussüsteemi tervislikel, majanduslikel ja sotsiaalsetel tingimustel. Eelkõige on liikmesriikidel vabadus valida müügiloa teabe hulgast need näidustused ja pakendisuurused, mida katavad nende sotsiaalkindlustusasutused.

„Käesoleva määruse sätted ei piira liikmesriikide võimude volitusi ravimihindade määramisel ega nende hõlmamisel
  riiklikku
  tervishoiusüsteemi või sotsiaalkindlustussüsteemi tervislikel, majanduslikel ja sotsiaalsetel tingimustel
  , juhul kui liikmesriigid võtavad nõuetekohaselt arvesse artikli 9 lõikes 4 osutatud inimravimi võrdlevat hindamist
  . Eelkõige on liikmesriikidel vabadus valida müügiloa teabe hulgast need näidustused ja pakendisuurused, mida katavad nende sotsiaalkindlustusasutused.“;

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 sätestatud mõisteid. | Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1
  ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/...

   (1a)

  artiklis 4
  sätestatud mõisteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 sätestatud mõisteid.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1
  ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/...

   (1a)

  artiklis 4
  sätestatud mõisteid.

ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/...

1a

artiklis 4

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4 – alapunkt a

Artikkel 1 – punkt 4 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | lõike
   2
  punkt b
  asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

lõike
   2
  punkt b
  asendatakse järgmisega:

lõike

punkt b

| (a) | lõige
  2 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(a)

lõige
  2 asendatakse järgmisega:

lõige

| | „
  2.
     
  Lisas loetlemata ravimile võib anda liidu müügiloa vastavalt käesoleva määruse sätetele, kui: |
| --- | --- |

„
  2.
     
  Lisas loetlemata ravimile võib anda liidu müügiloa vastavalt käesoleva määruse sätetele, kui:

2.

Lisas loetlemata ravimile võib anda liidu müügiloa vastavalt käesoleva määruse sätetele, kui:

| | (a) | ravim sisaldab uut toimeainet, millele käesoleva määruse jõustumispäeva seisuga ei olnud liidus luba antud; või |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

ravim sisaldab uut toimeainet, millele käesoleva määruse jõustumispäeva seisuga ei olnud liidus luba antud; või

ravim sisaldab uut toimeainet, millele käesoleva määruse jõustumispäeva seisuga ei olnud liidus luba antud; või

| | „(b) | taotleja näitab, et ravim hõlmab olulist ravi-, teadus- või tehnikauuendust või et loa andmine vastavalt käesolevale määrusele on kogu liidu patsientide tervise huvides.“; |
| --- | --- | --- |

„(b)

taotleja näitab, et ravim hõlmab olulist ravi-, teadus- või tehnikauuendust või et loa andmine vastavalt käesolevale määrusele on kogu liidu patsientide tervise huvides.“;

| | (b) | taotleja näitab, et ravim hõlmab olulist ravi-, teadus- või tehnikauuendust või et loa andmine vastavalt käesolevale määrusele on kogu liidu patsientide tervise huvides.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

taotleja näitab, et ravim hõlmab olulist ravi-, teadus- või tehnikauuendust või et loa andmine vastavalt käesolevale määrusele on kogu liidu patsientide tervise huvides.“;

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 6 – lõiked 4 a ja 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | artiklisse 6 lisatakse järgmised lõiked:



  „4a.
     
  Amet kontrollib, kas müügiloa taotlejad on tegutsenud kooskõlas direktiivi 2010/63/EL artikli 13 lõikega 1.




  4b.
     
  Amet töötab välja raamistiku alternatiivsete mudelite õiguslikuks heakskiitmiseks ja võtab arvesse nende uute kontseptsioonide pakutavaid võimalusi, mille eesmärk on luua prediktiivsemaid ravimeid. Need kontseptsioonid võivad tugineda inimeste seisukohast olulistele kompuuter- või tsellulaarsetele mudelitele, mürgiste ainete levikuteedele või kõrvaltoimete levikuteedele.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

(5a)

artiklisse 6 lisatakse järgmised lõiked:

„4a.
     
  Amet kontrollib, kas müügiloa taotlejad on tegutsenud kooskõlas direktiivi 2010/63/EL artikli 13 lõikega 1.

„4a.

Amet kontrollib, kas müügiloa taotlejad on tegutsenud kooskõlas direktiivi 2010/63/EL artikli 13 lõikega 1.

4b.
     
  Amet töötab välja raamistiku alternatiivsete mudelite õiguslikuks heakskiitmiseks ja võtab arvesse nende uute kontseptsioonide pakutavaid võimalusi, mille eesmärk on luua prediktiivsemaid ravimeid. Need kontseptsioonid võivad tugineda inimeste seisukohast olulistele kompuuter- või tsellulaarsetele mudelitele, mürgiste ainete levikuteedele või kõrvaltoimete levikuteedele.“

4b.

Amet töötab välja raamistiku alternatiivsete mudelite õiguslikuks heakskiitmiseks ja võtab arvesse nende uute kontseptsioonide pakutavaid võimalusi, mille eesmärk on luua prediktiivsemaid ravimeid. Need kontseptsioonid võivad tugineda inimeste seisukohast olulistele kompuuter- või tsellulaarsetele mudelitele, mürgiste ainete levikuteedele või kõrvaltoimete levikuteedele.“

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt d a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:









  „(da) | inimravimi võrdlev hindamine;“; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

(5b)

artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:

„(da)

„(da)

inimravimi võrdlev hindamine;“;

inimravimi võrdlev hindamine;“;

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 10 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 55 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | artikli 55 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

(10a)

artikli 55 teine lõik asendatakse järgmisega:

Amet vastutab
  olemasolevate,
  liikmesriikide poolt ravimite hindamiseks, järelevalveks ja ravimiohutuse järelevalveks tema käsutusse antud teadusressursside koordineerimise eest.

olemasolevate,

„Amet vastutab liikmesriikide poolt ravimite hindamiseks, järelevalveks ja ravimiohutuse järelevalveks tema käsutusse antud teadusressursside koordineerimise eest
  inimravimite valdkonnas, nagu on sätestatud käesolevas määruses, ja veterinaarravimite valdkonnas, nagu on sätestatud määruses (EL) .../...

   (*1).“;

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 10 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 56 – lõige 2 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | artikli 56 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

(10b)

artikli 56 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

2.   Lõike 1 punktides a–da nimetatud komiteed võivad asutada alalisi või ajutisi töörühmi. Lõike 1 punktides a ja b nimetatud komiteed võivad asutada teadusnõuanderühmi seoses erilist tüüpi ravimite või ravi hindamisega ning sellele võib asjassepuutuv komitee delegeerida teatud ülesandeid, mis on seotud
  artiklites
  5 ja
  30 nimetatud
  teaduslike arvamuste koostamisega.

artiklites

30 nimetatud

„2.   Lõike 1 punktides a–da nimetatud komiteed võivad asutada alalisi või ajutisi töörühmi. Lõike 1 punktides a ja b nimetatud komiteed võivad asutada teadusnõuanderühmi seoses erilist tüüpi ravimite või ravi hindamisega ning sellele võib asjassepuutuv komitee delegeerida teatud ülesandeid, mis on seotud
  käesoleva määruse artiklis
   5 ja
  määruse (EL) .../...

   (*2)

  artikli 141 lõikes 1 osutatud
  teaduslike arvamuste koostamisega.“;

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10 c (uus)

Artikkel 1 – punkt 10 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 57 – lõige 2 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | artikli 57 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

(10c)

artikli 57 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

1.   Amet annab liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku teaduslikku nõu mis tahes küsimuses inim- või veterinaarravimite kvaliteedi, ohutuse
  ja
  tõhususe kohta, mis on talle suunatud vastavalt ühenduse ravimiõigusaktide sätetele.

ja

„1.   Amet annab liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku teaduslikku nõu mis tahes küsimuses inim- või veterinaarravimite kvaliteedi, ohutuse, tõhususe
  ja võrdleva hindamise
  kohta, mis on talle suunatud vastavalt ühenduse ravimiõigusaktide sätetele.“;

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10 d (uus)

Artikkel 1 – punkt 10 d (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 57 – lõige 1 – lõik 2 – punkt t a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10d) | artikli 57 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine punkt:









  „(ta) | koostöö tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustikuga, tervishoiutehnoloogia hindamise asutustega ja teiste turulepääsus osalevate riiklike asutustega, eelkõige selleks, et aidata neil paremini hinnata ning vähendada ebavõrdsust patsientide ligipääsul tervishoiutehnoloogiatele.“; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10d)

(10d)

artikli 57 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine punkt:

„(ta)

„(ta)

koostöö tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustikuga, tervishoiutehnoloogia hindamise asutustega ja teiste turulepääsus osalevate riiklike asutustega, eelkõige selleks, et aidata neil paremini hinnata ning vähendada ebavõrdsust patsientide ligipääsul tervishoiutehnoloogiatele.“;

koostöö tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustikuga, tervishoiutehnoloogia hindamise asutustega ja teiste turulepääsus osalevate riiklike asutustega, eelkõige selleks, et aidata neil paremini hinnata ning vähendada ebavõrdsust patsientide ligipääsul tervishoiutehnoloogiatele.“;

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10 e (uus)

Artikkel 1 – punkt 10 e (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 57 – lõige 1 – lõik 2 – punkt t b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10e) | artikli 57 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine punkt:









  „(tb) | aastaaruande avaldamine koostöös EFSA ja ECDCga antimikroobsete ainete kasutamise kohta inim- ja veterinaarravimites, samuti hetkeolukorra kohta seoses antimikroobikumiresistentsusega liidus.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10e)

(10e)

artikli 57 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine punkt:

„(tb)

„(tb)

aastaaruande avaldamine koostöös EFSA ja ECDCga antimikroobsete ainete kasutamise kohta inim- ja veterinaarravimites, samuti hetkeolukorra kohta seoses antimikroobikumiresistentsusega liidus.“;

aastaaruande avaldamine koostöös EFSA ja ECDCga antimikroobsete ainete kasutamise kohta inim- ja veterinaarravimites, samuti hetkeolukorra kohta seoses antimikroobikumiresistentsusega liidus.“;

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 11

Artikkel 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 57 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatavat teavet. Andmebaasi arendatakse järk-järgult, eelistades ravimeid, mille luba on antud vastavalt käeolevale määrusele või vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse nii, et see hõlmaks kõiki liidus lubatud
  ravimeid
  . | 2.   Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatavat teavet. Andmebaasi arendatakse järk-järgult, eelistades ravimeid, mille luba on antud vastavalt käeolevale määrusele või vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse nii, et see hõlmaks kõiki liidus lubatud
  inimravimeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatavat teavet. Andmebaasi arendatakse järk-järgult, eelistades ravimeid, mille luba on antud vastavalt käeolevale määrusele või vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse nii, et see hõlmaks kõiki liidus lubatud
  ravimeid
  .

ravimeid

2.   Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatavat teavet. Andmebaasi arendatakse järk-järgult, eelistades ravimeid, mille luba on antud vastavalt käeolevale määrusele või vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse nii, et see hõlmaks kõiki liidus lubatud
  inimravimeid
  .

inimravimeid

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 13

Artikkel 1 – punkt 13

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 61 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik määrab pärast haldusnõukoguga nõupidamist inimtervishoius kasutatavate ravimite komiteesse ühe liikme ja ühe asendusliikme kolmeaastase ametiajaga, mida võib pikendada. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik määrab pärast haldusnõukoguga nõupidamist inimtervishoius kasutatavate ravimite komiteesse ühe liikme ja ühe asendusliikme kolmeaastase ametiajaga, mida võib pikendada.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 13 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 62 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | artikli 62 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

(13a)

artikli 62 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Liikmesriigid edastavad ametile riiklike ekspertide nimed, kellel on
  inimtervishoius kasutatavate
  ravimite hindamise kogemusi ning kes, arvestades artikli 63 lõiget 2, saavad osaleda artikli 56 lõikes 1 nimetatud komiteede töörühmade ja teadusnõuanderühmade tegevuses, märkides nende kvalifikatsiooni ja konkreetse erialateadmiste valdkonna.

inimtervishoius kasutatavate

„2.   Liikmesriigid edastavad ametile riiklike ekspertide nimed, kellel on ravimite hindamise kogemusi ning kes, arvestades artikli 63 lõiget 2, saavad osaleda artikli 56 lõikes 1 nimetatud komiteede töörühmade ja teadusnõuanderühmade tegevuses, märkides nende kvalifikatsiooni ja konkreetse erialateadmiste valdkonna.

Amet peab määratud ekspertide ajakohastatavat nimekirja. See nimekiri hõlmab esimeses punktis nimetatud eksperte ja muid eksperte, kelle on ametisse määranud
  vahetult
  amet. Nimekirja ajakohastatakse.

vahetult

Amet peab määratud ekspertide ajakohastatavat nimekirja. See nimekiri hõlmab esimeses punktis nimetatud eksperte ja
  mis tahes
  muid eksperte, kelle on ametisse määranud amet
  või komisjon
  . Nimekirja ajakohastatakse.“

mis tahes

või komisjon

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 14

Artikkel 1 – punkt 14

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | artikli
  62 lõike
  3 teine lõik jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(14)

artikli
  62 lõike
  3 teine lõik jäetakse välja;

artikli

3 teine lõik jäetakse välja;

| (14) | artiklit
   62
  muudetakse järgmiselt:










  (a) | lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:



  „Artikli 56 lõikes 2 nimetatud teadusnõuanderühmadega nõu pidades edastab komitee neile hindamisaruande/hindamisaruannete kavandid, mille on koostanud ettekandja või kaasettekandja. Teadusnõuanderühma arvamus edastatakse asjakohase komitee esimehele viisil, mis tagab käesoleva määruse artikli 6 lõikes 3 ja määruse (EL) .../...

   (*3)

  artikli 40 lõikes 3 sätestatud tähtaegade järgimise.“; |
| --- | --- | --- |

(14)

artiklit
   62
  muudetakse järgmiselt:

artiklit

muudetakse järgmiselt:

(a)

(a)

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artikli 56 lõikes 2 nimetatud teadusnõuanderühmadega nõu pidades edastab komitee neile hindamisaruande/hindamisaruannete kavandid, mille on koostanud ettekandja või kaasettekandja. Teadusnõuanderühma arvamus edastatakse asjakohase komitee esimehele viisil, mis tagab käesoleva määruse artikli 6 lõikes 3 ja määruse (EL) .../...

*3

artikli 40 lõikes 3 sätestatud tähtaegade järgimise.“;

| (b) | lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:



  „Arvamuse põhjendused lisatakse hindamisaruandesse, mis avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 3 ja määruse (EL) .../...

   (*3)

  artikli 40 lõikele 11.“; |
| --- | --- |

(b)

(b)

lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Arvamuse põhjendused lisatakse hindamisaruandesse, mis avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 3 ja määruse (EL) .../...

*3

artikli 40 lõikele 11.“;

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 14 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 14 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 64 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | artikli 64 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

(14a)

artikli 64 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Tegevdirektori määrab ametisse haldusnõukogu vastavalt komisjoni ettepanekule viieks aastaks kandidaatide nimekirja järgi, mille esitab komisjon pärast huvi avaldamise kutse ilmumist Euroopa Liidu Teatajas ja mujal. Enne ametisse nimetamist kutsutakse haldusnõukogu seatud kandidaat kohe esitama avaldust Euroopa Parlamendile ja vastama selle liikmete mis tahes küsimustele.
  Sama isikut tohib
  ühe korra ametisse tagasi nimetada. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel tegevdirektori ametist kõrvaldada.

Sama isikut tohib

„1.   Tegevdirektori määrab ametisse haldusnõukogu vastavalt komisjoni ettepanekule viieks aastaks kandidaatide nimekirja järgi, mille esitab komisjon pärast huvi avaldamise kutse ilmumist Euroopa Liidu Teatajas ja mujal. Enne ametisse nimetamist kutsutakse haldusnõukogu seatud kandidaat kohe esitama avaldust Euroopa Parlamendile ja vastama selle liikmete mis tahes küsimustele.
  Haldusnõukogu võib pärast komisjoniga konsulteerimist sama isiku
  ühe korra ametisse tagasi nimetada. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel tegevdirektori ametist kõrvaldada.“;

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 14 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 14 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 66 – punktid a ja j

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14b) | artiklit 66 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(14b)

(14b)

artiklit 66 muudetakse järgmiselt:

| (a) | punkt a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(a)

(a)

punkt a asendatakse järgmisega:

punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | võtab vastu arvamuse inimravimikomitee ja veterinaarravimikomitee töökorra kohta (artikkel
  61
  ); |
| --- | --- |

a)

võtab vastu arvamuse inimravimikomitee ja veterinaarravimikomitee töökorra kohta (artikkel
  61
  );

61

| | „a) | võtab vastu arvamuse inimravimikomitee
  töökorra kohta (käesoleva määruse artikkel 61)
  ja veterinaarravimikomitee töökorra kohta (
  määruse (EL) .../...

   (*4) artikkel
  140
  );“; |
| --- | --- | --- |

„a)

võtab vastu arvamuse inimravimikomitee
  töökorra kohta (käesoleva määruse artikkel 61)
  ja veterinaarravimikomitee töökorra kohta (
  määruse (EL) .../...

   (*4) artikkel
  140
  );“;

töökorra kohta (käesoleva määruse artikkel 61)

määruse (EL) .../...

*4

140

| (b) | punkt j jäetakse välja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

punkt j jäetakse välja;

punkt j jäetakse välja;

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15

Artikkel 1 – punkt 15

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 67 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | artikli 67
  lõike
  3
  esimene lõik
  asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15)

artikli 67
  lõike
  3
  esimene lõik
  asendatakse järgmisega:

lõike

esimene lõik

| (15) | artikli 67
  lõige
  3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(15)

artikli 67
  lõige
  3 asendatakse järgmisega:

lõige

„Ameti tulud koosnevad liidu toetusest, lõivudest, mida ettevõtjad maksavad liidu müügilubade saamise ja säilitamise eest,
  samuti muude ameti ja koordineerimisgrupi teenuste eest, mis on seotud
  tema ülesannete täitmisega vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklitele 107c, 107e, 107 g, 107k ja 107q
  , ning
  tasudest, mida amet võtab muude osutatud teenuste eest.“;

„Ameti tulud koosnevad:

| a) | liidu toetusest; |
| --- | --- |

a)

a)

liidu toetusest;

| b) | selliste Euroopa kolmandate riikide osamaksetest, kellega liit on lepingud sõlminud; |
| --- | --- |

b)

b)

selliste Euroopa kolmandate riikide osamaksetest, kellega liit on lepingud sõlminud;

selliste Euroopa kolmandate riikide osamaksetest, kellega liit on lepingud sõlminud;

| c) | lõivudest, mida ettevõtjad maksavad liidu
  inim- ja veterinaarravimite
  müügilubade saamise ja säilitamise
  ning muude teenuste
  eest,
  mida osutab amet vastavalt käesolevale määrusele ja määrusele (EL) .../...

   (*5)

  või koordineerimisgrupp seoses
  tema ülesannete täitmisega vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklitele 107c, 107e, 107 g, 107k ja 107q; |
| --- | --- |

c)

c)

lõivudest, mida ettevõtjad maksavad liidu
  inim- ja veterinaarravimite
  müügilubade saamise ja säilitamise
  ning muude teenuste
  eest,
  mida osutab amet vastavalt käesolevale määrusele ja määrusele (EL) .../...

   (*5)

  või koordineerimisgrupp seoses
  tema ülesannete täitmisega vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklitele 107c, 107e, 107 g, 107k ja 107q;

inim- ja veterinaarravimite

ning muude teenuste

mida osutab amet vastavalt käesolevale määrusele ja määrusele (EL) .../...

*5

või koordineerimisgrupp seoses

| d) | tasudest, mida amet võtab mis tahes muude osutatud teenuste eest
  ; ning |
| --- | --- |

d)

d)

tasudest, mida amet võtab mis tahes muude osutatud teenuste eest
  ; ning

; ning

| e) | muudest tuluallikatest, sh sihtotstarbelistest toetustest, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012

   (1a)

  VI jaotise kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

e)

e)

muudest tuluallikatest, sh sihtotstarbelistest toetustest, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012

   (1a)

  VI jaotise kohaldamisalasse.

muudest tuluallikatest, sh sihtotstarbelistest toetustest, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012

1a

VI jaotise kohaldamisalasse.

Euroopa Parlament ja nõukogu („eelarvepädevad asutused“) vaatavad vajaduse korral uuesti läbi esimese lõigu punktis a osutatud liidu toetuse taseme, lähtudes vajaduste hindamisest ja võttes arvesse lõivude suurust
  .“;

Euroopa Parlament ja nõukogu („eelarvepädevad asutused“) vaatavad vajaduse korral uuesti läbi esimese lõigu punktis a osutatud liidu toetuse taseme, lähtudes vajaduste hindamisest ja võttes arvesse lõivude suurust

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 67 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | artikli 67 lõikesse 3 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:



  „Et kindlustada ennast lõivudest saadava tulu kõikumiste vastu, pannakse iga eelarveaasta (N) täitmise positiivne tulemus kõrvale sihtotstarbelise tuluna, mis on mõeldud reserviks juhul, kui tegelikud lõivudest saadavad tulud on väiksemad kui eelarves ette nähtud assigneeringud. Sellise reservi kogusumma ei tohi ületada ameti assigneeringuid eelmise aasta lõivudest saadud tulust.“; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

(15a)

artikli 67 lõikesse 3 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Et kindlustada ennast lõivudest saadava tulu kõikumiste vastu, pannakse iga eelarveaasta (N) täitmise positiivne tulemus kõrvale sihtotstarbelise tuluna, mis on mõeldud reserviks juhul, kui tegelikud lõivudest saadavad tulud on väiksemad kui eelarves ette nähtud assigneeringud. Sellise reservi kogusumma ei tohi ületada ameti assigneeringuid eelmise aasta lõivudest saadud tulust.“;

„Et kindlustada ennast lõivudest saadava tulu kõikumiste vastu, pannakse iga eelarveaasta (N) täitmise positiivne tulemus kõrvale sihtotstarbelise tuluna, mis on mõeldud reserviks juhul, kui tegelikud lõivudest saadavad tulud on väiksemad kui eelarves ette nähtud assigneeringud. Sellise reservi kogusumma ei tohi ületada ameti assigneeringuid eelmise aasta lõivudest saadud tulust.“;

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 67 – lõige 6 – lõik 1 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | artikli 67 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:



  „Ametikohtade loetelu kava sisaldab lõivudest rahastatavate teenuste osutamiseks vajalike töötajate arvu ning liidu eelarvest rahastatavate töötajate arvu ametis.“; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

(15b)

artikli 67 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

„Ametikohtade loetelu kava sisaldab lõivudest rahastatavate teenuste osutamiseks vajalike töötajate arvu ning liidu eelarvest rahastatavate töötajate arvu ametis.“;

„Ametikohtade loetelu kava sisaldab lõivudest rahastatavate teenuste osutamiseks vajalike töötajate arvu ning liidu eelarvest rahastatavate töötajate arvu ametis.“;

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 c (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 67 – lõige 8

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15c) | artikli 67 lõige 8 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15c)

(15c)

artikli 67 lõige 8 asendatakse järgmisega:

8.   Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele asutustele.

„8.   Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal
  liidu eelarvest rahastavate töötajate osas
  vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele asutustele.“;

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 d (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 d (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 67 – lõige 9 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15d) | artikli 67 lõike 9 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15d)

(15d)

artikli 67 lõike 9 teine lõik asendatakse järgmisega:

Eelarvepädevad asutused kinnitavad ameti ametikohtade loetelu.

„Eelarvepädevad asutused kinnitavad ameti ametikohtade loetelu
  liidu eelarvest rahastavate töötajate osas
  .“;

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 e (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 e (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 68

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15e) | artikkel 68 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15e)

(15e)

artikkel 68 asendatakse järgmisega:

1.   Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

„1.   Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2.   Ameti peaarvepidaja edastab
  esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil
  esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale
  koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse
  ja
  finantsjuhtimise aruandega
  .
  Komisjoni peaarvepidaja ühendab asutuste ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt üldise finantsmääruse Euroopa Ühenduste üldeelarvele kohaldatavate finantsmääruse artiklile 128 [19] (edaspidi „üldine finantsmäärus“).

esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil

koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse

finantsjuhtimise aruandega

Komisjoni peaarvepidaja ühendab asutuste ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt üldise finantsmääruse Euroopa Ühenduste üldeelarvele kohaldatavate finantsmääruse artiklile 128 [19] (edaspidi „üldine finantsmäärus“).

2.   Ameti peaarvepidaja edastab esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale ja
  kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. märtsiks
  .

kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. märtsiks

3.   
  Komisjoni peaarvepidaja
  edastab
  ameti esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande
  kontrollikojale
  koos vastava
  eelarveaasta
  eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega
  .
  Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  .

Komisjoni peaarvepidaja

ameti esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande

koos vastava

eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega

Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule

3.   
  Tegevdirektor
  edastab
  eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile, komisjonile, nõukogule ja
  kontrollikojale
  järgmise
  eelarveaasta
  31
  .
  märtsiks
  .

Tegevdirektor

eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile, komisjonile, nõukogule ja

järgmise

31

märtsiks

4.   
  Pärast seda, kui tegevdirektor on
  saanud kontrollikoja tähelepanekud ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab
  tegevdirektor ameti omal vastutusel
  ameti lõpliku
  aruande
  ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

Pärast seda, kui tegevdirektor on

tegevdirektor ameti omal vastutusel

aruande

4.   
  Komisjoni peaarvepidaja edastab ameti esialgse raamatupidamisaruande, mis on konsolideeritud komisjoni esialgse raamatupidamisaruandega, kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks.

Komisjoni peaarvepidaja edastab ameti esialgse raamatupidamisaruande, mis on konsolideeritud komisjoni esialgse raamatupidamisaruandega, kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks.

Olles kätte
  saanud kontrollikoja tähelepanekud ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta,
  mis on koostatud liidu üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse artikli 148 alusel,
  koostab
  peaarvepidaja
  ameti lõpliku
  raamatupidamisaruande
  ja
  tegevdirektor
  esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

Olles kätte

mis on koostatud liidu üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse artikli 148 alusel,

peaarvepidaja

raamatupidamisaruande

tegevdirektor

5.   
  Ameti
  haldusnõukogu esitab arvamuse ameti lõpliku
  raamatupidamisarvestuse
  kohta.

Ameti

raamatupidamisarvestuse

5.   Haldusnõukogu esitab
  oma
  arvamuse ameti lõpliku
  raamatupidamisaruande
  kohta.

oma

raamatupidamisaruande

6.   
  Tegevdirektor
  edastab
  hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks
  lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule,
  komisjonile
  ja kontrollikojale.

Tegevdirektor

hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks

komisjonile

6.   
  Peaarvepidaja
  edastab lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule,
  komisjoni peaarvepidajale
  ja kontrollikojale
  järgmise eelarveaasta 1. juuliks
  .

Peaarvepidaja

komisjoni peaarvepidajale

järgmise eelarveaasta 1. juuliks

7.   
  Lõpparuanded
  avaldatakse.

Lõpparuanded

7.   
  Lõplik raamatupidamisaruanne
  avaldatakse
  Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks
  .

Lõplik raamatupidamisaruanne

Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks

8.   
  Ameti
  tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse
  selle märkuste
  kohta
  hiljemalt
  30. septembriks.
  Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

Ameti

selle märkuste

hiljemalt

Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse
  tema tähelepanekute
  kohta 30. septembriks.

tema tähelepanekute

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle
  üldise
  finantsmääruse artikli 
  146
  lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve
  täitmise kinnitamise
  menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

üldise

146

täitmise kinnitamise

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle
  liidu üldeelarvele kohaldatava
  finantsmääruse artikli 
  165
  lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve
  täitmisele heakskiidu andmise
  menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

liidu üldeelarvele kohaldatava

165

täitmisele heakskiidu andmise

10.   
  Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava
  nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament
  kinnituse
  tegevdirektori tegevusele aasta N eelarve
  täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli
  .

Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava

kinnituse

täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli

10.   Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament
  enne 15. maid aastal N + 2 oma heakskiidu
  tegevdirektori tegevusele aasta N eelarve
  täitmisel
  .

enne 15. maid aastal N + 2 oma heakskiidu

täitmisel

11.   Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu olles eelnevalt komisjoniga konsulteerinud. Need ei tohi lahkneda komisjoni
  19. novembri 2002. aasta
  määrusest (
  EÜ, Euratom
  ) nr
  2343
  /
  2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele
  ,
  millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [20]
  välja arvatud juhul, kui seda nõuab konkreetselt ameti tegevus, ja komisjoni eelneval nõusolekul.

19. novembri 2002. aasta

EÜ, Euratom

2343

2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele

millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [20]

11.   Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt komisjoniga konsulteerinud. Need ei tohi lahkneda komisjoni
  delegeeritud
  määrusest (
  EL
  ) nr
  1271
  /
  2013
  , välja arvatud juhul, kui seda nõuab konkreetselt ameti tegevus, ja komisjoni eelneval nõusolekul.“;

delegeeritud

EL

1271

2013

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 16

Artikkel 1 – punkt 16

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | artikkel 70 asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(16)

(16)

artikkel 70 asendatakse järgmisega:

välja jäetud

välja jäetud

„Artikkel 70

„Artikkel 70

1.
     
  Komisjon võtab vastavalt lõikes 2 sätestatud põhimõtetele vastu rakendusaktid artikli 87 lõikes 2 sätestatud korras, täpsustades järgmist:

1.

Komisjon võtab vastavalt lõikes 2 sätestatud põhimõtetele vastu rakendusaktid artikli 87 lõikes 2 sätestatud korras, täpsustades järgmist:

| (a) | artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude ja tasude suurus ja struktuur; |
| --- | --- |

(a)

(a)

artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude ja tasude suurus ja struktuur;

artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude ja tasude suurus ja struktuur;

| (b) | teenused, mille eest võib võtta tasu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

teenused, mille eest võib võtta tasu;

teenused, mille eest võib võtta tasu;

| (c) | tingimused, mille alusel väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid lõivusid, lükata lõivu maksmist edasi või saada haldusabi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

tingimused, mille alusel väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid lõivusid, lükata lõivu maksmist edasi või saada haldusabi;

tingimused, mille alusel väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid lõivusid, lükata lõivu maksmist edasi või saada haldusabi;

| (d) | eeskirjad, millega määratakse kindlaks hüvitis asjaomase komitee või koordineerimisgrupi liikmele ettekandjana tehtud töö eest, ning |
| --- | --- |

(d)

(d)

eeskirjad, millega määratakse kindlaks hüvitis asjaomase komitee või koordineerimisgrupi liikmele ettekandjana tehtud töö eest, ning

eeskirjad, millega määratakse kindlaks hüvitis asjaomase komitee või koordineerimisgrupi liikmele ettekandjana tehtud töö eest, ning

| (e) | maksmise tingimused. |
| --- | --- |

(e)

(e)

maksmise tingimused.

maksmise tingimused.

Lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, millega välditakse puudujäägi või märkimisväärse ülejäägi tekkimist ameti eelarves; vastasel korral vaadatakse need üle.

Lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, millega välditakse puudujäägi või märkimisväärse ülejäägi tekkimist ameti eelarves; vastasel korral vaadatakse need üle.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud rakendusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse järgmist:

2.

Lõikes 1 osutatud rakendusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse järgmist:

| (a) | lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, et laekuvad summad oleksid põhimõtteliselt piisavad osutatavate teenustega seotud kulude katmiseks, kuid ei ületaks kulude katmiseks vajalikku summat; |
| --- | --- |

(a)

(a)

lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, et laekuvad summad oleksid põhimõtteliselt piisavad osutatavate teenustega seotud kulude katmiseks, kuid ei ületaks kulude katmiseks vajalikku summat;

lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, et laekuvad summad oleksid põhimõtteliselt piisavad osutatavate teenustega seotud kulude katmiseks, kuid ei ületaks kulude katmiseks vajalikku summat;

| (b) | lõivude taseme määramisel võetakse arvesse ameti kulude läbipaistva ja objektiivse hindamise tulemust ning liikmesriikide pädevate asutuste ülesannete täitmisega seotud kulusid; |
| --- | --- |

(b)

(b)

lõivude taseme määramisel võetakse arvesse ameti kulude läbipaistva ja objektiivse hindamise tulemust ning liikmesriikide pädevate asutuste ülesannete täitmisega seotud kulusid;

lõivude taseme määramisel võetakse arvesse ameti kulude läbipaistva ja objektiivse hindamise tulemust ning liikmesriikide pädevate asutuste ülesannete täitmisega seotud kulusid;

| (c) | vajaduse korral võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkreetseid vajadusi, sealhulgas võimaldatakse maksete tegemist mitmes osas ja etapis; |
| --- | --- |

(c)

(c)

vajaduse korral võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkreetseid vajadusi, sealhulgas võimaldatakse maksete tegemist mitmes osas ja etapis;

vajaduse korral võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkreetseid vajadusi, sealhulgas võimaldatakse maksete tegemist mitmes osas ja etapis;

| (d) | rahvatervisega seotud põhjustel võidakse teatavate ravimikategooriate puhul lõivu nõudmisest täielikult või osaliselt loobuda; |
| --- | --- |

(d)

(d)

rahvatervisega seotud põhjustel võidakse teatavate ravimikategooriate puhul lõivu nõudmisest täielikult või osaliselt loobuda;

rahvatervisega seotud põhjustel võidakse teatavate ravimikategooriate puhul lõivu nõudmisest täielikult või osaliselt loobuda;

| (e) | lõivude struktuuri ja suuruse määramisel võetakse arvesse, kas teave on esitatud ühiselt või eraldi; |
| --- | --- |

(e)

(e)

lõivude struktuuri ja suuruse määramisel võetakse arvesse, kas teave on esitatud ühiselt või eraldi;

lõivude struktuuri ja suuruse määramisel võetakse arvesse, kas teave on esitatud ühiselt või eraldi;

| (f) | erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ning ameti nõusolekul võidakse loobuda lõivu või selle osa sissenõudmisest; |
| --- | --- |

(f)

(f)

erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ning ameti nõusolekul võidakse loobuda lõivu või selle osa sissenõudmisest;

erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ning ameti nõusolekul võidakse loobuda lõivu või selle osa sissenõudmisest;

| (g) | hüvitis ettekandja töö eest makstakse üldjuhul selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ettekandja töötab, või kui ta ei tööta liikmesriigi pädevas asutuses, siis ettekandja määranud liikmesriigile; |
| --- | --- |

(g)

(g)

hüvitis ettekandja töö eest makstakse üldjuhul selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ettekandja töötab, või kui ta ei tööta liikmesriigi pädevas asutuses, siis ettekandja määranud liikmesriigile;

hüvitis ettekandja töö eest makstakse üldjuhul selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ettekandja töötab, või kui ta ei tööta liikmesriigi pädevas asutuses, siis ettekandja määranud liikmesriigile;

| (h) | lõivude ja tasude maksmise aja määramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse ja määruse (EL) nr [...] sätete kohaseid tähtaegu.“; |
| --- | --- |

(h)

(h)

lõivude ja tasude maksmise aja määramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse ja määruse (EL) nr [...] sätete kohaseid tähtaegu.“;

lõivude ja tasude maksmise aja määramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse ja määruse (EL) nr [...] sätete kohaseid tähtaegu.“;

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 16 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 16 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 70a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 70a




  Käesoleva määruse artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude suuruse ja struktuuriga seoses kohaldatakse määrust (EÜ) nr 297/95 ja määrust (EL) nr 658/2014 kuni määruse (EÜ) nr 297/95 muudatuse või muude lõivusid käsitlevate sätete vastuvõtmiseni ja kohaldama hakkamiseni.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

(16a)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 70a

„Artikkel 70a

Käesoleva määruse artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude suuruse ja struktuuriga seoses kohaldatakse määrust (EÜ) nr 297/95 ja määrust (EL) nr 658/2014 kuni määruse (EÜ) nr 297/95 muudatuse või muude lõivusid käsitlevate sätete vastuvõtmiseni ja kohaldama hakkamiseni.“;

Käesoleva määruse artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude suuruse ja struktuuriga seoses kohaldatakse määrust (EÜ) nr 297/95 ja määrust (EL) nr 658/2014 kuni määruse (EÜ) nr 297/95 muudatuse või muude lõivusid käsitlevate sätete vastuvõtmiseni ja kohaldama hakkamiseni.“;

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 16 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 16 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 82 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | artikli 82 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

(16b)

artikli 82 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 4 punktides a–d 
  ning artikli 34 lõike 4 punktides a–e
  osutatud dokumentide unikaalselt liiduga seotud olemust, ei keela käesolev määrus kasutada ühe müügiloaga hõlmatud inimtervishoius kasutatavat ravimit kahe või enama kaubandusliku tootena.

ning artikli 34 lõike 4 punktides a–e

| | „3.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 4 punktides a–d osutatud dokumentide unikaalselt liiduga seotud olemust, ei keela käesolev määrus kasutada ühe müügiloaga hõlmatud inimtervishoius kasutatavat ravimit kahe või enama kaubandusliku tootena.“; |
| --- | --- |

„3.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 4 punktides a–d osutatud dokumentide unikaalselt liiduga seotud olemust, ei keela käesolev määrus kasutada ühe müügiloaga hõlmatud inimtervishoius kasutatavat ravimit kahe või enama kaubandusliku tootena.“;

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 18

Artikkel 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 86

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vähemalt iga
  kümne
  aasta järel avaldab komisjon üldaruande käesolevas määruses
  ja
  direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis sätestatud korra rakendamisel saadud kogemuste kohta. | Vähemalt iga
  viie
  aasta järel avaldab komisjon üldaruande käesolevas määruses, direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis
  ja määruses (EL) .../...

   (*6) sätestatud korra rakendamisel saadud kogemuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt iga
  kümne
  aasta järel avaldab komisjon üldaruande käesolevas määruses
  ja
  direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis sätestatud korra rakendamisel saadud kogemuste kohta.

kümne

ja

Vähemalt iga
  viie
  aasta järel avaldab komisjon üldaruande käesolevas määruses, direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis
  ja määruses (EL) .../...

   (*6) sätestatud korra rakendamisel saadud kogemuste kohta.

viie

ja määruses (EL) .../...

*6

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 20

Artikkel 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 726/2004

Artikkel 87b – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonile antakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  määramata ajaks
  õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4, artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja artikli 84 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte. | 2.   Komisjonile antakse
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4, artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja artikli 84 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonile antakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  määramata ajaks
  õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4, artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja artikli 84 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.

määramata ajaks

2.   Komisjonile antakse
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4, artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja artikli 84 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

viieks aastaks

Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0035/2016).

1

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ
  , 6. november 2001,
  veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

5

, 6. november 2001,

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrus
  ..., ..., veterinaarravimite kohta (ELT L ..., ..., lk...).

7

määrus

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  6. novembri 2001. aasta
  direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

5

6. novembri 2001. aasta

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  31. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

6

31. märtsi 2004. aasta

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ...
  määrus
  ... veterinaarravimite kohta (ELT L ..., ..., lk...).

7

määrus

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

16. veebruari 2011. aasta

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../... veterinaarravimite kohta (ELT L ...) [2014/0257(COD)].

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../... veterinaarravimite kohta (ELT L ...) [2014/0257(COD)].

(*1)  
  2014/0257(COD).

*1

2014/0257(COD).

(*2)  
  2014/0257(COD).

*2

2014/0257(COD).

(*3)  
  2014/0257(COD).

*3

2014/0257(COD).

(*4)  
  2014/0257(COD).

*4

2014/0257(COD).

(*5)  
  2014/0257(COD).

*5

2014/0257(COD).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012 aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012 aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(*6)  
  2014/0257(COD).

*6

2014/0257(COD).

---