# Eiropas Savienības C 11/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 11 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 12. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 11

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 12. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2016. gada 18.–21. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 100, 30.3.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2016. gada 18.–21. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 100, 30.3.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 100, 30.3.2017 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris |
| 2018/C 11/01 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2015/2140(INI)) | 2 |
| 2018/C 11/02 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (2015/2139(INI)) | 16 |
| 2018/C 11/03 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem — efektīvāka un lietderīgāka ES finanšu nozares regulējuma un kapitāla tirgu savienības satvara ietekme un virzība uz šī satvara izveidi (2015/2106(INI)) | 24 |
| 2018/C 11/04 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (2015/2111(INI)) | 35 |
| 2018/C 11/05 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (2015/2088(INI)) | 44 |
| 2018/C 11/06 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (2015/2147(INI)) | 55 |
| | Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris |
| 2018/C 11/07 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par miera procesa veicināšanu Kolumbijā (2015/3033(RSP)) | 79 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris |
| 2018/C 11/08 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (2015/3032(RSP)) | 82 |
| 2018/C 11/09 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) (2015/3034(RSP)) | 89 |
| 2018/C 11/10 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (2015/3035(RSP)) | 92 |
| 2018/C 11/11 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2014. gadā (2014/2218(INI)) | 105 |
| 2018/C 11/12 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Indijā aizturētajiem Igaunijas un Apvienotās Karalistes jūrniekiem (2016/2522(RSP)) | 116 |
| 2018/C 11/13 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par stāvokli Etiopijā (2016/2520(RSP)) | 118 |
| 2018/C 11/14 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Ziemeļkoreju (2016/2521(RSP)) | 123 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

2018/C 11/01

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2015/2140(INI))

2

2018/C 11/02

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (2015/2139(INI))

16

2018/C 11/03

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem — efektīvāka un lietderīgāka ES finanšu nozares regulējuma un kapitāla tirgu savienības satvara ietekme un virzība uz šī satvara izveidi (2015/2106(INI))

24

2018/C 11/04

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (2015/2111(INI))

35

2018/C 11/05

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (2015/2088(INI))

44

2018/C 11/06

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (2015/2147(INI))

55

Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris

2018/C 11/07

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par miera procesa veicināšanu Kolumbijā (2015/3033(RSP))

79

Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris

2018/C 11/08

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (2015/3032(RSP))

82

2018/C 11/09

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) (2015/3034(RSP))

89

2018/C 11/10

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (2015/3035(RSP))

92

2018/C 11/11

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2014. gadā (2014/2218(INI))

105

2018/C 11/12

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Indijā aizturētajiem Igaunijas un Apvienotās Karalistes jūrniekiem (2016/2522(RSP))

116

2018/C 11/13

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par stāvokli Etiopijā (2016/2520(RSP))

118

2018/C 11/14

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Ziemeļkoreju (2016/2521(RSP))

123

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris |
| 2018/C 11/15 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2241(IMM)) | 128 |
| 2018/C 11/16 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2268(IMM)) | 130 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

2018/C 11/15

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2241(IMM))

Czesław Adam Siekierski

128

2018/C 11/16

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2268(IMM))

Czesław Adam Siekierski

130

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris |
| 2018/C 11/17 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD)) | 132 |
| | Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris |
| 2018/C 11/18 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Latvija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS)) | 147 |
| 2018/C 11/19 | P8_TA(2016)0011Nevainīguma prezumpcija un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesā (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))P8_TC1-COD(2013)0407Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā | 148 |
| 2018/C 11/20 | P8_TA(2016)0012Individuālie aizsardzības līdzekļi ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))P8_TC1-COD(2014)0108Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK | 149 |
| 2018/C 11/21 | P8_TA(2016)0013Gāzveida kurināmā iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzveida kurināmā iekārtām (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))P8_TC1-COD(2014)0136Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par gāzveida kurināmā iekārtām, ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK | 150 |
| 2018/C 11/22 | P8_TA(2016)0014Trošu ceļu iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trošu ceļu iekārtām (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))P8_TC1-COD(2014)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK | 151 |
| 2018/C 11/23 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 25. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. .../..., ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA)) | 152 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris |
| 2018/C 11/24 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE)) | 155 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

2018/C 11/17

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD))

132

Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris

2018/C 11/18

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Latvija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS))

147

2018/C 11/19

P8_TA(2016)0011Nevainīguma prezumpcija un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesā (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))P8_TC1-COD(2013)0407Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā

148

2018/C 11/20

P8_TA(2016)0012Individuālie aizsardzības līdzekļi ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))P8_TC1-COD(2014)0108Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK

149

2018/C 11/21

P8_TA(2016)0013Gāzveida kurināmā iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzveida kurināmā iekārtām (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))P8_TC1-COD(2014)0136Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par gāzveida kurināmā iekārtām, ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK

150

2018/C 11/22

P8_TA(2016)0014Trošu ceļu iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trošu ceļu iekārtām (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))P8_TC1-COD(2014)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK

151

2018/C 11/23

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 25. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. .../..., ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA))

152

Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris

2018/C 11/24

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE))

155

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

12.1.2018

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2016. gada 18.–21. janvāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 100, 30.3.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/2

---

P8_TA(2016)0004

Ikgadējais ziņojums par ES konkurences politiku

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2015/2140(INI))

(2018/C 011/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 4. jūnija ziņojumu par konkurences politiku 2014. gadā (COM(2015)0247) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu, kas arī sagatavots minētajā datumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 4. jūnija ziņojumu par konkurences politiku 2014. gadā (COM(2015)0247) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu, kas arī sagatavots minētajā datumā,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 101.–109. pantu, kā arī 147. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 101.–109. pantu, kā arī 147. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā attiecīgos konkurences noteikumus, pamatnostādnes un Komisijas lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos konkurences noteikumus, pamatnostādnes un Komisijas lēmumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. marta rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (1), kā arī 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2) un tajā iekļautās Parlamenta prasības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. marta rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (1), kā arī 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2) un tajā iekļautās Parlamenta prasības,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai sniegto Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (A direktorāts (Ekonomikas un zinātnes politika)) pētījumu “Negodīga tirdzniecības prakse uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas apgādes ķēdē” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai sniegto Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (A direktorāts (Ekonomikas un zinātnes politika)) pētījumu “Negodīga tirdzniecības prakse uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas apgādes ķēdē” (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Konkurences tīkla (EKT) 2012. gada maija ziņojumu “Konkurences tiesību aktu piemērošana un tirgus uzraudzības darbības, ko veic Eiropas konkurences iestādes pārtikas nozarē” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konkurences tīkla (EKT) 2012. gada maija ziņojumu “Konkurences tiesību aktu piemērošana un tirgus uzraudzības darbības, ko veic Eiropas konkurences iestādes pārtikas nozarē” (5),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 77/799/EEK un Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 77/799/EEK un Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā,

| — | ņemot vērā ESAO un G20 valstu nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekta laikā izdarītos secinājumus un ierosinātās darbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un G20 valstu nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekta laikā izdarītos secinājumus un ierosinātās darbības,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija Lēmumu, ar ko sāk izmeklēšanu e-komercijas jomā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (C(2015)3026), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija Lēmumu, ar ko sāk izmeklēšanu e-komercijas jomā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (C(2015)3026),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. novembra Direktīvu 2014/104/ES par noteikumiem, kuri reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. novembra Direktīvu 2014/104/ES par noteikumiem, kuri reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. jūnija paziņojumu par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu enerģētikas un vides aizsardzības jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. jūnija paziņojumu par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu enerģētikas un vides aizsardzības jomā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko konkrētas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 108. un 107. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko konkrētas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 108. un 107. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 9. jūlija Balto grāmatu “Virzība uz iedarbīgāku ES uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu” (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 9. jūlija Balto grāmatu “Virzība uz iedarbīgāku ES uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu” (COM(2014)0449),

| — | ņemot vērā 2009. gada 8. jūlija izmeklēšanu par konkurenci farmācijas nozarē un paveiktā darba pārbaudes ziņojumus, jo īpaši 5. ziņojumu par patentu vienošanās uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 8. jūlija izmeklēšanu par konkurenci farmācijas nozarē un paveiktā darba pārbaudes ziņojumus, jo īpaši 5. ziņojumu par patentu vienošanās uzraudzību,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) izstrādāto Pārtikas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) vispārējo satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) izstrādāto Pārtikas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) vispārējo satvaru,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0368/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0368/2015),

| A. | tā kā ES konkurences politika ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmens un būtisks instruments, kas nodrošina iekšējā tirgus darbību Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES konkurences politika ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmens un būtisks instruments, kas nodrošina iekšējā tirgus darbību Savienībā;

| B. | tā kā konkurences jomā Eiropas Savienības viedoklis tiek uzklausīts un respektēts arī starptautiskā mērogā; tā kā šī ārējā pārstāvība, kas ir vienota, neatkarīga un pamatojas uz skaidri noteiktām pilnvarām, ļauj Savienībai realizēt tās īsteno politisko, demogrāfisko un ekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā konkurences jomā Eiropas Savienības viedoklis tiek uzklausīts un respektēts arī starptautiskā mērogā; tā kā šī ārējā pārstāvība, kas ir vienota, neatkarīga un pamatojas uz skaidri noteiktām pilnvarām, ļauj Savienībai realizēt tās īsteno politisko, demogrāfisko un ekonomisko ietekmi;

| C. | tā kā konkurences politika pati par sevi ir Eiropas demokrātijas aizsardzības instruments, jo tā novērš pārmērīgas ekonomiskās un finanšu varas nonākšanu dažu uzņēmumu pārziņā; |
| --- | --- |

C.

tā kā konkurences politika pati par sevi ir Eiropas demokrātijas aizsardzības instruments, jo tā novērš pārmērīgas ekonomiskās un finanšu varas nonākšanu dažu uzņēmumu pārziņā;

| D. | tā kā Eiropas Savienība ir veidota kā atvērta sociālā tirgus ekonomika, kurā pastāv brīva un godīga konkurence ar mērķi palielināt patērētāju labklājību un paaugstināt visu Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīves līmeni, un tā kā Eiropas Savienība veido iekšējo tirgu, kura mērķis ir panākt ilgtspējīgu attīstību Eiropā, pamatojoties uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienība ir veidota kā atvērta sociālā tirgus ekonomika, kurā pastāv brīva un godīga konkurence ar mērķi palielināt patērētāju labklājību un paaugstināt visu Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīves līmeni, un tā kā Eiropas Savienība veido iekšējo tirgu, kura mērķis ir panākt ilgtspējīgu attīstību Eiropā, pamatojoties uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitāti;

| E. | tā kā saskaņā ar ES Līgumu stingraskonkurences tiesību principu piemērošanas mērķis ir atbalstīt ES ekonomikas politikas vispārējo mērķu sasniegšanu, kā arī tajā pašā laikā nodrošināt priekšrocības patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmējiem un veicināt inovāciju un izaugsmi, kontrolējot un ierobežojot negodīgu tirgus praksi, kas izriet no monopoliem un dominējoša stāvokļa tirgū, lai ikvienam būtu vienādas iespējas gūt panākumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar ES Līgumu stingraskonkurences tiesību principu piemērošanas mērķis ir atbalstīt ES ekonomikas politikas vispārējo mērķu sasniegšanu, kā arī tajā pašā laikā nodrošināt priekšrocības patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmējiem un veicināt inovāciju un izaugsmi, kontrolējot un ierobežojot negodīgu tirgus praksi, kas izriet no monopoliem un dominējoša stāvokļa tirgū, lai ikvienam būtu vienādas iespējas gūt panākumus;

| F. | tā kā valstu konkurences iestāžu neatkarībai ir ļoti liela nozīme; |
| --- | --- |

F.

tā kā valstu konkurences iestāžu neatkarībai ir ļoti liela nozīme;

| G. | tā kā katru gadu karteļu pastāvēšanas dēļ radītie zaudējumi sasniedz EUR 181–320 miljardus, t. i., aptuveni 3 % no ES IKP; |
| --- | --- |

G.

tā kā katru gadu karteļu pastāvēšanas dēļ radītie zaudējumi sasniedz EUR 181–320 miljardus, t. i., aptuveni 3 % no ES IKP;

| H. | tā kā enerģijas izmaksu ziņā Eiropas vienotais tirgus darbojas sliktāk nekā ASV iekšējais tirgus, jo cenu dispersija ES tirgū ir 31 % salīdzinājumā ar 22 % ASV tirgū; |
| --- | --- |

H.

tā kā enerģijas izmaksu ziņā Eiropas vienotais tirgus darbojas sliktāk nekā ASV iekšējais tirgus, jo cenu dispersija ES tirgū ir 31 % salīdzinājumā ar 22 % ASV tirgū;

| I. | tā kā daudzās dalībvalstīs spēcīgs kredītresursu trūkums joprojām ietekmē MVU, kuri veido 98 % no ES uzņēmumiem un nodarbina 67 % iedzīvotāju; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzās dalībvalstīs spēcīgs kredītresursu trūkums joprojām ietekmē MVU, kuri veido 98 % no ES uzņēmumiem un nodarbina 67 % iedzīvotāju;

| J. | tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, krāpšana nodokļu jomā un nodokļu oāzes neiekasētu ieņēmumu veidā ES nodokļu maksātājiem izmaksā aptuveni EUR 1 triljonu gadā un vienotajā tirgū kropļo konkurenci starp nodokļus maksājošiem un nodokļus nemaksājošiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, krāpšana nodokļu jomā un nodokļu oāzes neiekasētu ieņēmumu veidā ES nodokļu maksātājiem izmaksā aptuveni EUR 1 triljonu gadā un vienotajā tirgū kropļo konkurenci starp nodokļus maksājošiem un nodokļus nemaksājošiem uzņēmumiem;

| K. | tā kā iepriekšējos gados tirgus dalībniekiem jaunas problēmas jo īpaši rada digitālās ekonomikas dinamika un galvenokārt konkurences izkropļojumi, ko rada agresīva nodokļu prakse un dalībvalstu nodokļu politika (kas, iespējams, ievērojami kaitē iekšējam tirgum), un šādā situācijā Komisijai ir jārīkojas nekavējoties un mērķorientētā veidā; tā kā starptautiskā sadarbība konkurences tiesību īstenošanā palīdz izvairīties no nesaskaņotiem koriģējošiem pasākumiem un neatbilstīga tiesībaizsardzības darbību iznākuma, kā arī palīdz uzņēmumiem mazināt izmaksas, ko rada konkurences tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekšējos gados tirgus dalībniekiem jaunas problēmas jo īpaši rada digitālās ekonomikas dinamika un galvenokārt konkurences izkropļojumi, ko rada agresīva nodokļu prakse un dalībvalstu nodokļu politika (kas, iespējams, ievērojami kaitē iekšējam tirgum), un šādā situācijā Komisijai ir jārīkojas nekavējoties un mērķorientētā veidā; tā kā starptautiskā sadarbība konkurences tiesību īstenošanā palīdz izvairīties no nesaskaņotiem koriģējošiem pasākumiem un neatbilstīga tiesībaizsardzības darbību iznākuma, kā arī palīdz uzņēmumiem mazināt izmaksas, ko rada konkurences tiesību ievērošana;

| L. | tā kā, ņemot vērā digitālā laikmeta uzdevumus, spēkā esošie konkurences tiesību instrumenti ir fundamentāli jāpārskata; |
| --- | --- |

L.

tā kā, ņemot vērā digitālā laikmeta uzdevumus, spēkā esošie konkurences tiesību instrumenti ir fundamentāli jāpārskata;

| M. | tā kā nedz starptautisko gaisa pārvadājumu noteikumu par taisnīgu konkurenci, nedz arī valsts uzņēmumu regulējuma darbības jomā nav iekļauti atsevišķi trešo valstu gaisa pārvadātāji, kuri veic lidojumus uz Eiropu un no tās un kuriem ir dominējošs stāvoklis konkrētos maršrutos, un šāda situācija rada ievērojamu kaitējumu Eiropas gaisa pārvadātājiem un negatīvi ietekmē Eiropas galveno lidostu savienojamību, samazinot izvēles iespējas Eiropas patērētājiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā nedz starptautisko gaisa pārvadājumu noteikumu par taisnīgu konkurenci, nedz arī valsts uzņēmumu regulējuma darbības jomā nav iekļauti atsevišķi trešo valstu gaisa pārvadātāji, kuri veic lidojumus uz Eiropu un no tās un kuriem ir dominējošs stāvoklis konkrētos maršrutos, un šāda situācija rada ievērojamu kaitējumu Eiropas gaisa pārvadātājiem un negatīvi ietekmē Eiropas galveno lidostu savienojamību, samazinot izvēles iespējas Eiropas patērētājiem;

| N. | tā kā konkurencei nav vienādas ietekmes visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā konkurencei nav vienādas ietekmes visās dalībvalstīs;

| O. | tā kā konkurences politikā īpaši jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas mērķi; |
| --- | --- |

O.

tā kā konkurences politikā īpaši jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas mērķi;

| P. | tā kā sociālais dempings ir faktors, kas kropļo iekšējo tirgu un kaitē gan patērētāju, gan arī darba ņēmēju tiesību īstenošanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālais dempings ir faktors, kas kropļo iekšējo tirgu un kaitē gan patērētāju, gan arī darba ņēmēju tiesību īstenošanai;

| Q. | tā kā personu brīvas pārvietošanās un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites nodrošināšana ir Eiropas izaugsmes pamatā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā personu brīvas pārvietošanās un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites nodrošināšana ir Eiropas izaugsmes pamatā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, kurā uzsvērta konkurences politikas nozīme Eiropas Savienībā, un atzīmē, ka tas galvenokārt aptver iepriekšējā Komisijas sastāva pilnvaru laikposmu, kad konkurences komisārs bija J. Almunia; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, kurā uzsvērta konkurences politikas nozīme Eiropas Savienībā, un atzīmē, ka tas galvenokārt aptver iepriekšējā Komisijas sastāva pilnvaru laikposmu, kad konkurences komisārs bija J. Almunia;

| 2. | aicina Komisiju turpmāk kā neatņemamu ziņojuma daļu nosūtīt Parlamentam attiecīgo nozari analizējošo darba dokumentu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju turpmāk kā neatņemamu ziņojuma daļu nosūtīt Parlamentam attiecīgo nozari analizējošo darba dokumentu;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka konkurences komisāre M. Vestager vēlas cieši sadarboties ar Parlamentu, lai konkurences politiku izstrādātu kā vienu no galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem virzībā uz kopējā iekšējā tirgus izveides pabeigšanu, un aicina Komisiju ES iekšējo konkurences politiku īstenot tā, lai tā neierobežotu uzņēmumu tirgus stratēģijas un lai ES uzņēmumi globālajos tirgos varētu konkurēt ar ārpussavienības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka konkurences komisāre M. Vestager vēlas cieši sadarboties ar Parlamentu, lai konkurences politiku izstrādātu kā vienu no galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem virzībā uz kopējā iekšējā tirgus izveides pabeigšanu, un aicina Komisiju ES iekšējo konkurences politiku īstenot tā, lai tā neierobežotu uzņēmumu tirgus stratēģijas un lai ES uzņēmumi globālajos tirgos varētu konkurēt ar ārpussavienības uzņēmumiem;

| 4. | uzsver, ka efektīva un uzticama konkurences politika nedrīkst orientēties tikai uz patēriņa cenu samazināšanos, bet tai jāņem vērā arī Eiropas ekonomikas stratēģiskās intereses, tādas kā inovācijas spēja, ieguldījumi, konkurētspēja un ilgtspēja, īpaši konkurences apstākļi MVU, jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kā arī jāveicina augsti nodarbinātības un vides standarti; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka efektīva un uzticama konkurences politika nedrīkst orientēties tikai uz patēriņa cenu samazināšanos, bet tai jāņem vērā arī Eiropas ekonomikas stratēģiskās intereses, tādas kā inovācijas spēja, ieguldījumi, konkurētspēja un ilgtspēja, īpaši konkurences apstākļi MVU, jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kā arī jāveicina augsti nodarbinātības un vides standarti;

| 5. | aicina Komisiju izbeigt sociālo dempingu un uzsver, ka konkurences politikas lēmumos īpaši jāņem vērā sociālā ietekme; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju izbeigt sociālo dempingu un uzsver, ka konkurences politikas lēmumos īpaši jāņem vērā sociālā ietekme;

| 6. | uzskata, ka digitālās ekonomikas īpatnības, kam raksturīgas samazinātas papildu izmaksas, kas tuvinās nulles līmenim, kā arī izteikts tīkla efekts, sekmē koncentrācijas līmeņa paaugstināšanos galvenajos tirgos; aicina Komisiju pielāgot savu konkurences politiku šīs nozares īpatnībām; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka digitālās ekonomikas īpatnības, kam raksturīgas samazinātas papildu izmaksas, kas tuvinās nulles līmenim, kā arī izteikts tīkla efekts, sekmē koncentrācijas līmeņa paaugstināšanos galvenajos tirgos; aicina Komisiju pielāgot savu konkurences politiku šīs nozares īpatnībām;

| 7. | aicina Komisiju pabeigt iekšējā tirgus izveidi jomās, kurās tirgus joprojām ir sadrumstalots un nepilnīgs, un pēc iespējas drīz novērst nepamatotus tirgus ierobežojumus un konkurences izkropļojumus, ja tādi tiek konstatēti; aicina Komisiju nodrošināt, ka vienlaikus konkurences politika stiprina sociālo kohēziju Savienībā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju pabeigt iekšējā tirgus izveidi jomās, kurās tirgus joprojām ir sadrumstalots un nepilnīgs, un pēc iespējas drīz novērst nepamatotus tirgus ierobežojumus un konkurences izkropļojumus, ja tādi tiek konstatēti; aicina Komisiju nodrošināt, ka vienlaikus konkurences politika stiprina sociālo kohēziju Savienībā;

| 8. | uzsver, ka konkurences iestādes darba prioritātes un 2014. gada ziņojumā par konkurenci izklāstītais lielā mērā atbilst kopējām prioritātēm; tomēr uzskata, ka atsevišķās jomās ir jāīsteno izlēmīgāki pasākumi, kas Komisijai jāsāk enerģiski īstenot nākamajā gadā; uzsver, cik būtiska nozīme ir starptautiskai sadarbībai konkurences tiesību īstenošanā; atbalsta Komisijas aktīvu dalību Starptautiskajā konkurences tīklā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka konkurences iestādes darba prioritātes un 2014. gada ziņojumā par konkurenci izklāstītais lielā mērā atbilst kopējām prioritātēm; tomēr uzskata, ka atsevišķās jomās ir jāīsteno izlēmīgāki pasākumi, kas Komisijai jāsāk enerģiski īstenot nākamajā gadā; uzsver, cik būtiska nozīme ir starptautiskai sadarbībai konkurences tiesību īstenošanā; atbalsta Komisijas aktīvu dalību Starptautiskajā konkurences tīklā;

| 9. | tāpat kā iepriekšējā gada ziņojumā, vēlreiz aicina Komisiju novērst pārmērīgu tirgus koncentrāciju un dominējošā stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar digitālā vienotā tirgus izveidi, jo tādējādi tiks nodrošināti augstāka līmeņa pakalpojumi patērētājiem, kā arī iespēja noteikt pievilcīgākas cenas; |
| --- | --- |

9.

tāpat kā iepriekšējā gada ziņojumā, vēlreiz aicina Komisiju novērst pārmērīgu tirgus koncentrāciju un dominējošā stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar digitālā vienotā tirgus izveidi, jo tādējādi tiks nodrošināti augstāka līmeņa pakalpojumi patērētājiem, kā arī iespēja noteikt pievilcīgākas cenas;

| 10. | uzskata, ka ir svarīgi garantēt godīgas konkurences nosacījumus digitālajā tirgū, apkarot dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un nodokļu optimizāciju, un norāda, ka šis mērķis ir vienīgi patērētāju labā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ir svarīgi garantēt godīgas konkurences nosacījumus digitālajā tirgū, apkarot dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un nodokļu optimizāciju, un norāda, ka šis mērķis ir vienīgi patērētāju labā;

| 11. | uzskata, ka e-pārvaldes attīstība ir nozīmīgs faktors izaugsmes atbalstā, jo īpaši attiecībā uz MVU līdzdalību; tāpēc aicina dalībvalstis izmantot visus līdzekļus, kuri tām ir pieejami saskaņā ar jaunajiem publiskā iepirkuma tiesību aktiem, lai veicinātu ES izaugsmi, un aicina Komisiju atbalstīt visas ar e-pārvaldes attīstību saistītās iniciatīvas; turklāt uzsver, ka e-pārvaldes sistēmu popularizēšana un īstenošana visās dalībvalstīs ir būtiska, lai efektīvi uzraudzītu pārkāpumus un nodrošinātu pārredzamību gan publiskajā, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka e-pārvaldes attīstība ir nozīmīgs faktors izaugsmes atbalstā, jo īpaši attiecībā uz MVU līdzdalību; tāpēc aicina dalībvalstis izmantot visus līdzekļus, kuri tām ir pieejami saskaņā ar jaunajiem publiskā iepirkuma tiesību aktiem, lai veicinātu ES izaugsmi, un aicina Komisiju atbalstīt visas ar e-pārvaldes attīstību saistītās iniciatīvas; turklāt uzsver, ka e-pārvaldes sistēmu popularizēšana un īstenošana visās dalībvalstīs ir būtiska, lai efektīvi uzraudzītu pārkāpumus un nodrošinātu pārredzamību gan publiskajā, gan privātajā sektorā;

| 12. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis laikus īsteno jaunos publiskā iepirkuma tiesību aktus, jo īpaši par e-iepirkumu un e-pārvaldi, un jaunos noteikumus par sociālo un vides kritēriju ņemšanu vērā, kā arī par līgumu sadalījumu daļās, lai stimulētu inovāciju un godīgu konkurenci, atbalstītu MVU publiskā iepirkuma tirgos un nodrošinātu, ka publisko līdzekļu izmantojumā priekšroku dod saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis laikus īsteno jaunos publiskā iepirkuma tiesību aktus, jo īpaši par e-iepirkumu un e-pārvaldi, un jaunos noteikumus par sociālo un vides kritēriju ņemšanu vērā, kā arī par līgumu sadalījumu daļās, lai stimulētu inovāciju un godīgu konkurenci, atbalstītu MVU publiskā iepirkuma tirgos un nodrošinātu, ka publisko līdzekļu izmantojumā priekšroku dod saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam;

| 13. | aicina Komisiju darīt vēl vairāk, cenšoties sasniegt vērienīgo mērķi, proti, panākt starptautisko tirgu atvēršanu publiskajam iepirkumam, lai novērstu līdzsvara trūkumu, kas pastāv starp ES un citiem tirdzniecības partneriem attiecībā uz tirgu atvērtības līmeni publiskiem iepirkumiem, un šajā ziņā aicina ņemt vērā Parlamenta ziņojumu par Komisijas priekšlikumu starptautiskam publiskā iepirkuma instrumentam, kā arī gaidāmo priekšlikuma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju darīt vēl vairāk, cenšoties sasniegt vērienīgo mērķi, proti, panākt starptautisko tirgu atvēršanu publiskajam iepirkumam, lai novērstu līdzsvara trūkumu, kas pastāv starp ES un citiem tirdzniecības partneriem attiecībā uz tirgu atvērtības līmeni publiskiem iepirkumiem, un šajā ziņā aicina ņemt vērā Parlamenta ziņojumu par Komisijas priekšlikumu starptautiskam publiskā iepirkuma instrumentam, kā arī gaidāmo priekšlikuma pārskatīšanu;

| 14. | norāda, ka vienotajā tirgū patērētājiem, saņemot dažādus sūtījumus, tiek pārdoti viena un tā paša tirdzniecības nosaukuma un vienādi iepakoti, tomēr atšķirīgas izejvielas saturoši produkti; aicina Komisiju noteikt, vai ES konkurences politikas kontekstā šāda prakse negatīvi ietekmē vietējo un reģionālo produktu piegādātājus, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka vienotajā tirgū patērētājiem, saņemot dažādus sūtījumus, tiek pārdoti viena un tā paša tirdzniecības nosaukuma un vienādi iepakoti, tomēr atšķirīgas izejvielas saturoši produkti; aicina Komisiju noteikt, vai ES konkurences politikas kontekstā šāda prakse negatīvi ietekmē vietējo un reģionālo produktu piegādātājus, jo īpaši MVU;

| 15. | uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija turpinātu veicināt labāku konverģenci un sadarbību starp dalībvalstu konkurences iestādēm Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija turpinātu veicināt labāku konverģenci un sadarbību starp dalībvalstu konkurences iestādēm Eiropas Savienībā;

| 16. | atzinīgi vērtē spēcīgo mijiedarbību starp konkurences tiesību īstenošanu un digitālā vienotā tirgus stratēģiju, jo īpaši darbības, kas saistītas ar ģeogrupēšanas praksi un licencēšanas nolīgumiem, nolūkā pabeigt digitālā vienotā tirgus izveidi; uzskata, ka līdzīga mijiedarbība ir nepieciešama iekšējā enerģijas tirgū, lai likvidētu šķēršļus brīvai enerģijas pārrobežu apritei un veidotu Enerģētikas savienību; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē spēcīgo mijiedarbību starp konkurences tiesību īstenošanu un digitālā vienotā tirgus stratēģiju, jo īpaši darbības, kas saistītas ar ģeogrupēšanas praksi un licencēšanas nolīgumiem, nolūkā pabeigt digitālā vienotā tirgus izveidi; uzskata, ka līdzīga mijiedarbība ir nepieciešama iekšējā enerģijas tirgū, lai likvidētu šķēršļus brīvai enerģijas pārrobežu apritei un veidotu Enerģētikas savienību;

| 17. | uzskata, ka konkurence telekomunikāciju nozarē ir būtiska ne tikai nolūkā veicināt inovāciju un ieguldījumus tīklu infrastruktūrā, bet arī nolūkā censties, lai patērētājiem nodrošinātu pieņemamas cenas un pakalpojumu izvēli; tāpēc aicina Komisiju saglabāt konkurenci šajā nozarē, tostarp saistībā ar raidīšanas frekvenču sadalījumu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka konkurence telekomunikāciju nozarē ir būtiska ne tikai nolūkā veicināt inovāciju un ieguldījumus tīklu infrastruktūrā, bet arī nolūkā censties, lai patērētājiem nodrošinātu pieņemamas cenas un pakalpojumu izvēli; tāpēc aicina Komisiju saglabāt konkurenci šajā nozarē, tostarp saistībā ar raidīšanas frekvenču sadalījumu;

| 18. | aicina Komisiju kontrolēt, lai banku nozares pārstāvji patērētāju līgumos neizmantotu negodīgas un nelikumīgas klauzulas un praksi; aicina Komisiju EKT ietvaros sekmēt apmaiņu ar pārbaudītu praksi; mudina Komisiju samazināt visu veidu birokrātisko slogu, ko radījusi konkurences politikas īstenošana; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju kontrolēt, lai banku nozares pārstāvji patērētāju līgumos neizmantotu negodīgas un nelikumīgas klauzulas un praksi; aicina Komisiju EKT ietvaros sekmēt apmaiņu ar pārbaudītu praksi; mudina Komisiju samazināt visu veidu birokrātisko slogu, ko radījusi konkurences politikas īstenošana;

| 19. | uzskata, ka konkurences politikai ir jābūt nozīmīgam instrumentam, ar ko panākt, ka finanšu tirgi patērētājiem kļūst drošāki un pārredzamāki; turklāt atzinīgi vērtē elektronisko maksājumu jomā pieņemtos leģislatīvos pasākumus, jo īpaši to, ka ir ieviesta maksimālā summa, ko var noteikt karšu maksājumu darījumiem piemērotajām starpbanku komisijas maksām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka konkurences politikai ir jābūt nozīmīgam instrumentam, ar ko panākt, ka finanšu tirgi patērētājiem kļūst drošāki un pārredzamāki; turklāt atzinīgi vērtē elektronisko maksājumu jomā pieņemtos leģislatīvos pasākumus, jo īpaši to, ka ir ieviesta maksimālā summa, ko var noteikt karšu maksājumu darījumiem piemērotajām starpbanku komisijas maksām;

| 20. | atgādina Komisijai, ka konkurences politika neatbrīvo no to cenu regulēšanas, attiecībā uz kurām nav viegli noteikt tirgus vērtību, piemēram, bankomātu komisijas maksām; |
| --- | --- |

20.

atgādina Komisijai, ka konkurences politika neatbrīvo no to cenu regulēšanas, attiecībā uz kurām nav viegli noteikt tirgus vērtību, piemēram, bankomātu komisijas maksām;

| 21. | aicina Komisiju sagatavot pētījumu par bankomātu tīkliem no konkurences politikas perspektīvas, ņemot vērā, ka tā ir tīkla infrastruktūra; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju sagatavot pētījumu par bankomātu tīkliem no konkurences politikas perspektīvas, ņemot vērā, ka tā ir tīkla infrastruktūra;

| 22. | uzskata, ka arī turpmāk ir jāpievērš vērība tam, kā atbalstīt Eiropas uzņēmumus, jo tie starptautiskā līmenī konkurē ar citiem līdzīga lieluma uzņēmumiem dažādās pasaules valstīs, kuriem nav jāievēro konkurences noteikumi, kas ir saistoši Eiropas uzņēmumiem to savstarpējā konkurencē; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka arī turpmāk ir jāpievērš vērība tam, kā atbalstīt Eiropas uzņēmumus, jo tie starptautiskā līmenī konkurē ar citiem līdzīga lieluma uzņēmumiem dažādās pasaules valstīs, kuriem nav jāievēro konkurences noteikumi, kas ir saistoši Eiropas uzņēmumiem to savstarpējā konkurencē;

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Savienības tirdzniecības un konkurences politikas jomas ir saskaņotas ar tās rūpniecības politikas mērķiem; norāda, ka Savienības konkurences politikai nevajadzētu traucēt Eiropas rūpniecības nostiprināšanos ekonomikā; tāpēc prasa, lai ar tirdzniecības un konkurences politiku sekmētu Eiropas rūpniecības attīstību un konkurētspēju pasaules mērogā; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Savienības tirdzniecības un konkurences politikas jomas ir saskaņotas ar tās rūpniecības politikas mērķiem; norāda, ka Savienības konkurences politikai nevajadzētu traucēt Eiropas rūpniecības nostiprināšanos ekonomikā; tāpēc prasa, lai ar tirdzniecības un konkurences politiku sekmētu Eiropas rūpniecības attīstību un konkurētspēju pasaules mērogā;

| 24. | atzīst, ka daudzas energoietilpīgas nozares atrodas smagos ekonomiskos apstākļos un atsevišķas nozares, piemēram, tērauda nozare, piedzīvo krīzi; mudina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt ES valsts atbalsta noteikumus energoietilpīgām nozarēm, garantējot efektīvu oglekļa emisiju pārvirzes aizsardzību un nodrošinot taisnīgas iespējas ES nozarēm, jo īpaši energoietilpīgām nozarēm, kas ir visneaizsargātākās; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka daudzas energoietilpīgas nozares atrodas smagos ekonomiskos apstākļos un atsevišķas nozares, piemēram, tērauda nozare, piedzīvo krīzi; mudina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt ES valsts atbalsta noteikumus energoietilpīgām nozarēm, garantējot efektīvu oglekļa emisiju pārvirzes aizsardzību un nodrošinot taisnīgas iespējas ES nozarēm, jo īpaši energoietilpīgām nozarēm, kas ir visneaizsargātākās;

Pretmonopola procedūras — dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi

| 25. | aicina Komisiju pastiprināt izmeklēšanas centienus saistībā ar dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kas kaitē Eiropas Savienības patērētājiem; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pastiprināt izmeklēšanas centienus saistībā ar dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kas kaitē Eiropas Savienības patērētājiem;

| 26. | norāda, ka dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta, turklāt tā ir nopietna problēma konkurences jomā; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta, turklāt tā ir nopietna problēma konkurences jomā;

| 27. | uzskata, ka Komisija sekmīgi strādā ar gadījumiem, kas ietver noteikumu par karteļiem pārkāpumus, un Komisija spēj uzskatāmi parādīt, ka tā ir sniegusi būtisku ieguldījumu virzībā uz iekšējā tirgus un vienlīdzīgu konkurences noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka Komisija sekmīgi strādā ar gadījumiem, kas ietver noteikumu par karteļiem pārkāpumus, un Komisija spēj uzskatāmi parādīt, ka tā ir sniegusi būtisku ieguldījumu virzībā uz iekšējā tirgus un vienlīdzīgu konkurences noteikumu īstenošanu;

| 28. | uzsver, ka pret konkurenci vērsta prakse un monopoli var radīt šķēršļus tirdzniecībai, kas kropļo tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas; brīvas un godīgas globālās tirdzniecības interesēs aicina Komisiju ar starptautiskām darbībām vērsties pret karteļiem un pret konkurenci vērstu, oligopolitisku un monopolistisku praksi, kas kaitē konkurencei; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pret konkurenci vērsta prakse un monopoli var radīt šķēršļus tirdzniecībai, kas kropļo tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas; brīvas un godīgas globālās tirdzniecības interesēs aicina Komisiju ar starptautiskām darbībām vērsties pret karteļiem un pret konkurenci vērstu, oligopolitisku un monopolistisku praksi, kas kaitē konkurencei;

| 29. | uzskata, ka papildus spēkā esošajiem noteikumiem par naudas sodiem, ko par pārkāpumiem uzliek juridiskām personām, ir arī jānosaka attiecīgas sankcijas šādos pārkāpumos vainīgām fiziskām personām; uzskata, ka naudas sodiem ir jābūt pietiekami lieliem, lai atturētu no pārkāpumiem; uzsver, cik būtiska ir sekmīga ziņošanas politika, kas Komisijai ir palīdzējusi atklāt karteļus; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka papildus spēkā esošajiem noteikumiem par naudas sodiem, ko par pārkāpumiem uzliek juridiskām personām, ir arī jānosaka attiecīgas sankcijas šādos pārkāpumos vainīgām fiziskām personām; uzskata, ka naudas sodiem ir jābūt pietiekami lieliem, lai atturētu no pārkāpumiem; uzsver, cik būtiska ir sekmīga ziņošanas politika, kas Komisijai ir palīdzējusi atklāt karteļus;

| 30. | uzskata, ka izšķirīga nozīme ir juridiskajai noteiktībai, un aicina Komisiju noteikumus par naudas sodiem, tādus kā karteļu procedūrās paredzētie, ietvert likumdošanas instrumentā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka izšķirīga nozīme ir juridiskajai noteiktībai, un aicina Komisiju noteikumus par naudas sodiem, tādus kā karteļu procedūrās paredzētie, ietvert likumdošanas instrumentā;

| 31. | atzīmē, ka sākotnējie konkurences politikas piedāvātie tirgus modeļi var būt nepiemēroti digitālajai ekonomikai un ka uz cenu balstītu rādītāju pielietošana šajā dinamiskajā ekonomikas nozarē bieži vien nenodrošina vēlamo rezultātu; aicina Komisiju, pamatojoties uz jauniem kritērijiem, veikt visaptverošu juridisku un ekonomisku novērtējumu attiecībā uz strauji mainīgajiem tirgiem un nepastāvīgajiem uzņēmējdarbības modeļiem, lai gūtu skaidru izpratni par tirgus struktūru un tirgus tendencēm, veiktu atbilstīgus patērētāju aizsardzības pasākumus un pienācīgi ņemtu vērā datu un specifisku tirgus struktūru nozīmi digitālajā ekonomikā; uzsver, ka nolūkā definēt attiecīgo tirgu, jo īpaši digitālajā ekonomikā, ir jāpiemēro attiecīgie konkurences politikas novērtēšanas kritēriji; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka sākotnējie konkurences politikas piedāvātie tirgus modeļi var būt nepiemēroti digitālajai ekonomikai un ka uz cenu balstītu rādītāju pielietošana šajā dinamiskajā ekonomikas nozarē bieži vien nenodrošina vēlamo rezultātu; aicina Komisiju, pamatojoties uz jauniem kritērijiem, veikt visaptverošu juridisku un ekonomisku novērtējumu attiecībā uz strauji mainīgajiem tirgiem un nepastāvīgajiem uzņēmējdarbības modeļiem, lai gūtu skaidru izpratni par tirgus struktūru un tirgus tendencēm, veiktu atbilstīgus patērētāju aizsardzības pasākumus un pienācīgi ņemtu vērā datu un specifisku tirgus struktūru nozīmi digitālajā ekonomikā; uzsver, ka nolūkā definēt attiecīgo tirgu, jo īpaši digitālajā ekonomikā, ir jāpiemēro attiecīgie konkurences politikas novērtēšanas kritēriji;

| 32. | atkārtoti norāda, cik svarīga godīgai konkurencei ir intelektuālā īpašuma aizsardzība, un pauž nožēlu, ka starptautiskie uzņēmumi nevēlas iegādāties Eiropas patentu izmantošanai vajadzīgās licences; aicina Komisiju efektīvi aizsargāt standartam atbilstīgos patentus (SEP) un stingri uzraudzīt, lai patentu lietotāji likumīgi iegādātos licences; |
| --- | --- |

32.

atkārtoti norāda, cik svarīga godīgai konkurencei ir intelektuālā īpašuma aizsardzība, un pauž nožēlu, ka starptautiskie uzņēmumi nevēlas iegādāties Eiropas patentu izmantošanai vajadzīgās licences; aicina Komisiju efektīvi aizsargāt standartam atbilstīgos patentus (SEP) un stingri uzraudzīt, lai patentu lietotāji likumīgi iegādātos licences;

| 33. | aicina Komisiju izmeklēt, vai nepastāv saikne starp politiķu un bijušo ministru lielo pārstāvību enerģētikas uzņēmumu valdēs, kā arī oligopolistisko praksi dažu dalībvalstu enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju izmeklēt, vai nepastāv saikne starp politiķu un bijušo ministru lielo pārstāvību enerģētikas uzņēmumu valdēs, kā arī oligopolistisko praksi dažu dalībvalstu enerģētikas nozarē;

| 34. | iebilst pret to, ka izmeklēšana ASV interneta lieluzņēmuma Google lietā ir tik ilgstoša, un pauž nožēlu, ka jau vairākus gadus notiekošā izmeklēšana ir nepārredzama un bez rezultāta, uzskatāmi parādot to, ka Komisija līdz 2014. gadam vilcinājās publiskot savu nodomu atcelt tirgus ierobežojumus; uzsver, ka jo īpaši saistībā ar dinamiskiem tirgiem tik ilgs process var radīt tirgus de facto optimizāciju un nenoteiktību visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

34.

iebilst pret to, ka izmeklēšana ASV interneta lieluzņēmuma Google lietā ir tik ilgstoša, un pauž nožēlu, ka jau vairākus gadus notiekošā izmeklēšana ir nepārredzama un bez rezultāta, uzskatāmi parādot to, ka Komisija līdz 2014. gadam vilcinājās publiskot savu nodomu atcelt tirgus ierobežojumus; uzsver, ka jo īpaši saistībā ar dinamiskiem tirgiem tik ilgs process var radīt tirgus de facto optimizāciju un nenoteiktību visām iesaistītajām pusēm;

| 35. | aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt Google praksi un noskaidrot, vai operētājsistēma Android tiek piedāvāta tikai kopā ar citiem Google pakalpojumiem un vai ražotājiem tiek liegts instalēt konkurējošus produktus; turklāt aicina Komisiju sīki pārbaudīt Google dominējošo stāvokli tirgū saistībā ar viesnīcu rezervēšanu tiešsaistē un meklēt pienācīgu risinājumu šai problēmai; atbalsta Komisijas pasākumus nolūkā panākt lielāku sadarbspēju un pārnesamību visās digitālajās nozarēs, tādējādi nepieļaujot, ka tirgu pilnībā pārvalda viens dominējošais uzņēmums; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt Komisijai atbilstīgus instrumentus, ar kuriem gūt atjauninātu priekšstatu par straujajām pārmaiņām digitālajā tirgū; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt Google praksi un noskaidrot, vai operētājsistēma Android tiek piedāvāta tikai kopā ar citiem Google pakalpojumiem un vai ražotājiem tiek liegts instalēt konkurējošus produktus; turklāt aicina Komisiju sīki pārbaudīt Google dominējošo stāvokli tirgū saistībā ar viesnīcu rezervēšanu tiešsaistē un meklēt pienācīgu risinājumu šai problēmai; atbalsta Komisijas pasākumus nolūkā panākt lielāku sadarbspēju un pārnesamību visās digitālajās nozarēs, tādējādi nepieļaujot, ka tirgu pilnībā pārvalda viens dominējošais uzņēmums; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt Komisijai atbilstīgus instrumentus, ar kuriem gūt atjauninātu priekšstatu par straujajām pārmaiņām digitālajā tirgū;

| 36. | aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt un pabeigt vēl neizmeklētās karteļu lietas un atcelt visus tirgus ierobežojumus; atzinīgi vērtē jaunā komisāra atteikšanos padoties politiskam spiedienam un prasa paātrināt procedūras, lai rezultātus varētu gūt nākamā gada laikā; tādēļ atzinīgi vērtē iebildumu paziņojumu, ko Komisija nosūtīja Google saistībā ar cenu salīdzināšanas pakalpojumu; aicina Komisiju arī turpmāk apņēmīgi izvērtēt visas izmeklēšanu laikā konstatētās problēmas, tostarp citas ar interneta meklētājiem saistītās tendences, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem digitālā tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt un pabeigt vēl neizmeklētās karteļu lietas un atcelt visus tirgus ierobežojumus; atzinīgi vērtē jaunā komisāra atteikšanos padoties politiskam spiedienam un prasa paātrināt procedūras, lai rezultātus varētu gūt nākamā gada laikā; tādēļ atzinīgi vērtē iebildumu paziņojumu, ko Komisija nosūtīja Google saistībā ar cenu salīdzināšanas pakalpojumu; aicina Komisiju arī turpmāk apņēmīgi izvērtēt visas izmeklēšanu laikā konstatētās problēmas, tostarp citas ar interneta meklētājiem saistītās tendences, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem digitālā tirgus dalībniekiem;

| 37. | norāda, ka saskaņā ar 8. pantu Pretkarteļu procedūru regulā (EK) Nr. 1/2003 Komisija var noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un nelabojama kaitējuma risks konkurencei; aicina Komisiju pārbaudīt, cik lielā mērā šādus pasākumus varētu izmantot ilgstošās konkurences noteikumu pārkāpumu procedūrās, jo īpaši digitālajā tirgū; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka saskaņā ar 8. pantu Pretkarteļu procedūru regulā (EK) Nr. 1/2003 Komisija var noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un nelabojama kaitējuma risks konkurencei; aicina Komisiju pārbaudīt, cik lielā mērā šādus pasākumus varētu izmantot ilgstošās konkurences noteikumu pārkāpumu procedūrās, jo īpaši digitālajā tirgū;

| 38. | atgādina, ka tīkla neitralitāte (princips, saskaņā ar kuru visa interneta datplūsma tiek apstrādāta vienādi, bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai iejaukšanās, neatkarīgi no sūtītāja, saņēmēja, veida, satura, ierīces, pakalpojuma vai lietojumprogrammas) ir īpaši svarīga, lai nepastāvētu diskriminācija starp interneta pakalpojumiem un pilnībā tiktu garantēta konkurence; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka tīkla neitralitāte (princips, saskaņā ar kuru visa interneta datplūsma tiek apstrādāta vienādi, bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai iejaukšanās, neatkarīgi no sūtītāja, saņēmēja, veida, satura, ierīces, pakalpojuma vai lietojumprogrammas) ir īpaši svarīga, lai nepastāvētu diskriminācija starp interneta pakalpojumiem un pilnībā tiktu garantēta konkurence;

| 39. | uzsver, ka konkurences politikas pamatā ir jābūt pierādījumiem, un atzinīgi vērtē Komisijas izmeklēšanu e-komercijas nozarē, galveno uzmanību pievēršot iespējamajiem šķēršļiem, kas kavē preču un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību tiešsaistē tādās nozarēs kā, piemēram, elektronika, apģērbs, apavi un digitālais saturs; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka konkurences politikas pamatā ir jābūt pierādījumiem, un atzinīgi vērtē Komisijas izmeklēšanu e-komercijas nozarē, galveno uzmanību pievēršot iespējamajiem šķēršļiem, kas kavē preču un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību tiešsaistē tādās nozarēs kā, piemēram, elektronika, apģērbs, apavi un digitālais saturs;

| 40. | atzīmē, ka Google lieta ir rosinājusi vispārēju diskusiju par ietekmi, kāda ir dominējošajām interneta platformām, tādām kā Ebay, Facebook, Apple, Linkedln, Amazon, Uber, Airbnb u. c., par šo platformu ietekmi uz tirgiem un publisko telpu, kā arī par nepieciešamību regulēt šīs platformas, lai aizsargātu gan tirgus, gan arī publisko telpu; norāda, ka interneta platformu regulējuma mērķim jābūt augstāka lietotāju aizsardzības līmeņa panākšanai, vienlaikus saglabājot stimulus inovācijai; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka Google lieta ir rosinājusi vispārēju diskusiju par ietekmi, kāda ir dominējošajām interneta platformām, tādām kā Ebay, Facebook, Apple, Linkedln, Amazon, Uber, Airbnb u. c., par šo platformu ietekmi uz tirgiem un publisko telpu, kā arī par nepieciešamību regulēt šīs platformas, lai aizsargātu gan tirgus, gan arī publisko telpu; norāda, ka interneta platformu regulējuma mērķim jābūt augstāka lietotāju aizsardzības līmeņa panākšanai, vienlaikus saglabājot stimulus inovācijai;

| 41. | aicina Komisiju izmeklēt Google dominējošo stāvokli tirgū saistībā ar viesnīcu rezervāciju tiešsaistē; norāda, ka uzņēmums cenšas panākt, lai viesnīcu meklētāji veiktu rezervāciju un samaksu, izmantojot Google pakalpojumus, nevis trešo pušu ceļojumu pakalpojumu vai viesnīcu tīmekļa vietnes; uzsver, ka šāda rīcība, iespējams, ir pretrunīga, jo padara Google par tiešsaistes ceļojumu aģentūru vai tai līdzīgu uzņēmumu, kas iekasē rezervācijas maksas; norāda, ka lielākā daļa viesnīcnieku dotu priekšroku tiešai rezervācijai, nevis ar trešās puses tīmekļa vietnes vai interneta meklētāja starpniecību; uzsver, ka Google varētu nostiprināt savu dominējošo stāvokli un vienlaikus novājināt konkurentus ceļojumu tirgos, tādējādi kaitējot patērētājiem; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju izmeklēt Google dominējošo stāvokli tirgū saistībā ar viesnīcu rezervāciju tiešsaistē; norāda, ka uzņēmums cenšas panākt, lai viesnīcu meklētāji veiktu rezervāciju un samaksu, izmantojot Google pakalpojumus, nevis trešo pušu ceļojumu pakalpojumu vai viesnīcu tīmekļa vietnes; uzsver, ka šāda rīcība, iespējams, ir pretrunīga, jo padara Google par tiešsaistes ceļojumu aģentūru vai tai līdzīgu uzņēmumu, kas iekasē rezervācijas maksas; norāda, ka lielākā daļa viesnīcnieku dotu priekšroku tiešai rezervācijai, nevis ar trešās puses tīmekļa vietnes vai interneta meklētāja starpniecību; uzsver, ka Google varētu nostiprināt savu dominējošo stāvokli un vienlaikus novājināt konkurentus ceļojumu tirgos, tādējādi kaitējot patērētājiem;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas nesen pieņemtos grozījumus Regulā (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu un saistītos paziņojumus, kas izriet no Direktīvas par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām; pauž nožēlu, ka grozījumu izstrādē netika iesaistīts Parlaments; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas nesen pieņemtos grozījumus Regulā (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu un saistītos paziņojumus, kas izriet no Direktīvas par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām; pauž nožēlu, ka grozījumu izstrādē netika iesaistīts Parlaments;

| 43. | uzsver konkurences politikas svarīgo nozīmi digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanā; piekrīt, ka stabilai konkurences politikai strauji mainīgajos tirgus apstākļos ir vajadzīgas padziļinātas zināšanas par tirgu; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka e-komercijas nozares apsekojums ir veikts, īstenojot digitālā vienotā tirgus stratēģiju; |
| --- | --- |

43.

uzsver konkurences politikas svarīgo nozīmi digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanā; piekrīt, ka stabilai konkurences politikai strauji mainīgajos tirgus apstākļos ir vajadzīgas padziļinātas zināšanas par tirgu; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka e-komercijas nozares apsekojums ir veikts, īstenojot digitālā vienotā tirgus stratēģiju;

Valsts atbalsts

| 44. | aicina Komisiju kā struktūru, kas uzrauga Līgumu izpildi, cieši uzraudzīt minētās direktīvas īstenošanu dalībvalstīs un nodrošināt, lai noteikumi vienādi tiktu piemēroti visā ES; aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes aktīvi veicināt ES konkurences politikas ievērošanu un skaidrot tās juridisko pamatu; uzsver, cik būtiski ir vienādā veidā risināt gan horizontālo, gan vertikālo valsts atbalstu; uzskata, ka ir jāveic pasākumi, ar kuriem visās Eiropas Savienības daļās veidotu izpratni par nelikumīga valsts atbalsta kvalifikāciju un piešķiršanu, jo īpaši gadījumos, kad šāda veida lēmumi par atbalstu ir līdzvērtīgi pret konkurenci vērstiem un protekcionistiskiem pasākumiem; tomēr pauž viedokli, ka tālākiem vai nomaļiem reģioniem un salām, piemērojot noteikumus par valsts atbalstu, ir jāpiešķir lielākas atkāpes nekā pašlaik; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju kā struktūru, kas uzrauga Līgumu izpildi, cieši uzraudzīt minētās direktīvas īstenošanu dalībvalstīs un nodrošināt, lai noteikumi vienādi tiktu piemēroti visā ES; aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes aktīvi veicināt ES konkurences politikas ievērošanu un skaidrot tās juridisko pamatu; uzsver, cik būtiski ir vienādā veidā risināt gan horizontālo, gan vertikālo valsts atbalstu; uzskata, ka ir jāveic pasākumi, ar kuriem visās Eiropas Savienības daļās veidotu izpratni par nelikumīga valsts atbalsta kvalifikāciju un piešķiršanu, jo īpaši gadījumos, kad šāda veida lēmumi par atbalstu ir līdzvērtīgi pret konkurenci vērstiem un protekcionistiskiem pasākumiem; tomēr pauž viedokli, ka tālākiem vai nomaļiem reģioniem un salām, piemērojot noteikumus par valsts atbalstu, ir jāpiešķir lielākas atkāpes nekā pašlaik;

| 45. | uzskata, ka Komisijai jo īpaši saistībā ar valsts atbalsta procedūrām rūpīgāk ir jāpārbauda dalībvalstu sniegtie pierādījumi un jāuzlabo faktu drošība, jo regulāri tiek mēģināts apiet juridisko pamatu un juridiskos ierobežojumus, kā arī tiek meklēti vairāk vai mazāk apšaubāmi kompromisi; turklāt uzskata, ka priekšnoteikums šādām pārbaudēm ir princips, saskaņā ar kuru stratēģiskās un svarīgās nozarēs, tādās kā enerģētika, transports un veselības aprūpe, valstīm ir jānodrošina pilnīga drošība, pakalpojumu nepārtrauktība un sniegšana visiem savas valsts iedzīvotājiem, un valstīm ir jāraugās, lai to tiesību normas nekaitētu citām dalībvalstīm vai Savienībai; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka Komisijai jo īpaši saistībā ar valsts atbalsta procedūrām rūpīgāk ir jāpārbauda dalībvalstu sniegtie pierādījumi un jāuzlabo faktu drošība, jo regulāri tiek mēģināts apiet juridisko pamatu un juridiskos ierobežojumus, kā arī tiek meklēti vairāk vai mazāk apšaubāmi kompromisi; turklāt uzskata, ka priekšnoteikums šādām pārbaudēm ir princips, saskaņā ar kuru stratēģiskās un svarīgās nozarēs, tādās kā enerģētika, transports un veselības aprūpe, valstīm ir jānodrošina pilnīga drošība, pakalpojumu nepārtrauktība un sniegšana visiem savas valsts iedzīvotājiem, un valstīm ir jāraugās, lai to tiesību normas nekaitētu citām dalībvalstīm vai Savienībai;

| 46. | atkārtoti norāda, ka ES struktūrfondus nedrīkst izmantot tādā veidā, ar ko tieši vai netieši tiek mudināta pakalpojumu vai ražošanas pārvietošana uz citu dalībvalsti, piemēram, nosakot nogaidīšanas periodu uzņēmumiem, kas saņem līdzekļus no šādiem fondiem; uzsver, ka valsts atbalsts reizēm ir vajadzīgs, lai garantētu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (SGEI) sniegšanu, tostarp enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē; uzsver, ka valsts intervence bieži vien ir efektīvākais politikas instruments, ar ko garantēt tādu pakalpojumu sniegšanu, kas ir svarīgi, lai Savienībā saglabātu ekonomiskos un sociālos apstākļus izolētos, tālākos vai nomaļos reģionos un salās; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti norāda, ka ES struktūrfondus nedrīkst izmantot tādā veidā, ar ko tieši vai netieši tiek mudināta pakalpojumu vai ražošanas pārvietošana uz citu dalībvalsti, piemēram, nosakot nogaidīšanas periodu uzņēmumiem, kas saņem līdzekļus no šādiem fondiem; uzsver, ka valsts atbalsts reizēm ir vajadzīgs, lai garantētu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (SGEI) sniegšanu, tostarp enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē; uzsver, ka valsts intervence bieži vien ir efektīvākais politikas instruments, ar ko garantēt tādu pakalpojumu sniegšanu, kas ir svarīgi, lai Savienībā saglabātu ekonomiskos un sociālos apstākļus izolētos, tālākos vai nomaļos reģionos un salās;

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi jaunās 2014. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzības un enerģētikas jomā un tās iekļāvusi Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (GBER); |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi jaunās 2014. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzības un enerģētikas jomā un tās iekļāvusi Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (GBER);

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka GBER darbības jomā ir iekļauts sociālais atbalsts iedzīvotāju pārvadājumiem tālākos reģionos, kuros tagad ir atzīta savienojamības problēmas esība; uzsver, ka būtiska ir arī nomaļu salu reģionu savienojamība, lai saglabātu un uzlabotu pieņemamu ekonomiskās un sociālās darbības līmeni, uzturot uzņēmējdarbībai svarīgus savienojumus; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē to, ka GBER darbības jomā ir iekļauts sociālais atbalsts iedzīvotāju pārvadājumiem tālākos reģionos, kuros tagad ir atzīta savienojamības problēmas esība; uzsver, ka būtiska ir arī nomaļu salu reģionu savienojamība, lai saglabātu un uzlabotu pieņemamu ekonomiskās un sociālās darbības līmeni, uzturot uzņēmējdarbībai svarīgus savienojumus;

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas pašreizējo izmeklēšanu par atliktā nodokļa aktīviem un atliktā nodokļa pasīviem (DTA/DTC), kas sniedz priekšrocības atsevišķu dalībvalstu banku nozarei; uzskata, ka DTA/DTC atļaušana ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem būtu pieļaujama vienīgi tad, ja tiek izpildīti skaidri nosacījumi par finansējuma mērķiem reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas pašreizējo izmeklēšanu par atliktā nodokļa aktīviem un atliktā nodokļa pasīviem (DTA/DTC), kas sniedz priekšrocības atsevišķu dalībvalstu banku nozarei; uzskata, ka DTA/DTC atļaušana ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem būtu pieļaujama vienīgi tad, ja tiek izpildīti skaidri nosacījumi par finansējuma mērķiem reālajā ekonomikā;

| 50. | atgādina, ka Parlaments prasīja Komisijai pārbaudīt, vai banku nozare kopš krīzes sākuma ir saņēmusi netiešās subsīdijas un valsts atbalstu kā netradicionālu likviditātes palīdzību; |
| --- | --- |

50.

atgādina, ka Parlaments prasīja Komisijai pārbaudīt, vai banku nozare kopš krīzes sākuma ir saņēmusi netiešās subsīdijas un valsts atbalstu kā netradicionālu likviditātes palīdzību;

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka ir ieviestas jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu riska finansēšanas jomā, un šo pamatnostādņu galvenais mērķis ir efektīvāk atbalstīt MVU, inovatīvus uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu un jaunuzņēmumus, kas, būdami nelieli, atrodas daudz neizdevīgākā situācijā; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē to, ka ir ieviestas jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu riska finansēšanas jomā, un šo pamatnostādņu galvenais mērķis ir efektīvāk atbalstīt MVU, inovatīvus uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu un jaunuzņēmumus, kas, būdami nelieli, atrodas daudz neizdevīgākā situācijā;

| 52. | kritizē to, ka konkurenci kropļojoši nodokļu modeļi jo īpaši var radīt būtiskas problēmas vidējiem uzņēmumiem, kā arī vairākām dalībvalstīm, kas šādus nodokļu modeļus nepiemēro; |
| --- | --- |

52.

kritizē to, ka konkurenci kropļojoši nodokļu modeļi jo īpaši var radīt būtiskas problēmas vidējiem uzņēmumiem, kā arī vairākām dalībvalstīm, kas šādus nodokļu modeļus nepiemēro;

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija valsts atbalsta modernizācijas kontekstā ir sākusi ieviest jaunas pamatnostādnes, ar kurām skaidri norādīs, kas ir valsts atbalsts nodokļu jomā un kāda ir atbilstīga transfertcena; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija valsts atbalsta modernizācijas kontekstā ir sākusi ieviest jaunas pamatnostādnes, ar kurām skaidri norādīs, kas ir valsts atbalsts nodokļu jomā un kāda ir atbilstīga transfertcena;

| 54. | prasa Komisijai veikt atsevišķu pētījumu, lai izvērtētu, vai ES noteikumi par valsts atbalstu paredz konkurences konsolidāciju un stiprināšanu Eiropas uzņēmumu starpā vis-à-vis to starptautiskajiem konkurentiem, jo īpaši saistībā ar valsts iepirkuma mehānismiem, kā arī ņemot vērā nesen noslēgto Klusā okeāna valstu partnerību (TPP); |
| --- | --- |

54.

prasa Komisijai veikt atsevišķu pētījumu, lai izvērtētu, vai ES noteikumi par valsts atbalstu paredz konkurences konsolidāciju un stiprināšanu Eiropas uzņēmumu starpā vis-à-vis to starptautiskajiem konkurentiem, jo īpaši saistībā ar valsts iepirkuma mehānismiem, kā arī ņemot vērā nesen noslēgto Klusā okeāna valstu partnerību (TPP);

Uzņēmumu apvienošanās kontrole

| 55. | norāda, ka līdz šim apvienošanās un pārņemšanas novērtējumi digitālajā ekonomikā tika veikti, galvenokārt pamatojoties uz attiecīgo uzņēmumu apgrozījumu, kas nav atbilstīga prakse; uzsver, ka uzņēmumiem ar nelielu apgrozījumu un ievērojamām darbības sākšanas izmaksām arī var būt plašs klientu loks un līdz ar to ievērojams datu apjoms un būtiska ietekme tirgū, kā to apliecina Facebook īstenotā WhatsApp pārņemšana, kuru Komisija apstiprināja bez jebkādiem nosacījumiem, tādējādi radot precedentu; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka līdz šim apvienošanās un pārņemšanas novērtējumi digitālajā ekonomikā tika veikti, galvenokārt pamatojoties uz attiecīgo uzņēmumu apgrozījumu, kas nav atbilstīga prakse; uzsver, ka uzņēmumiem ar nelielu apgrozījumu un ievērojamām darbības sākšanas izmaksām arī var būt plašs klientu loks un līdz ar to ievērojams datu apjoms un būtiska ietekme tirgū, kā to apliecina Facebook īstenotā WhatsApp pārņemšana, kuru Komisija apstiprināja bez jebkādiem nosacījumiem, tādējādi radot precedentu;

| 56. | uzskata, ka dažās ekonomikas nozarēs, sevišķi digitālajā ekonomikā, papildus uz cenu balstītām pieejām, tirgus daļām un apgrozījumu ir jāpiemēro arī citi kritēriji, jo uzņēmumu apvienošanās bieži vien var būt saistīta ar tirgus ierobežojumiem; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka dažās ekonomikas nozarēs, sevišķi digitālajā ekonomikā, papildus uz cenu balstītām pieejām, tirgus daļām un apgrozījumu ir jāpiemēro arī citi kritēriji, jo uzņēmumu apvienošanās bieži vien var būt saistīta ar tirgus ierobežojumiem;

| 57. | uzskata, ka jo īpaši digitālajā ekonomikā un patērētāju aizsardzības kontekstā ir jāatjaunina vispārējie konkurences noteikumi, lai neatpaliktu no tirgus realitātes, un, novērtējot uzņēmumu apvienošanos, papildus ir jāievieš jauni kritēriji, tādi kā pirkšanas cena, iespējamie šķēršļi ienākšanai tirgū, būtiskā datu un datu pieejamības nozīme, platformas specifikācijas un ar tām saistītā tīkla ietekme, kā arī jāņem vērā tas, vai attiecīgajā nozarē pastāv vai nepastāv globāla konkurence; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst digitālās ekonomikas uzņēmumu uzņēmējdarbības modelim un iespējamajiem šķēršļiem ienākšanai tirgū, tostarp tādiem faktoriem kā pārslēgšanās no vienas platformas uz citu un datu pārnesamība; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka jo īpaši digitālajā ekonomikā un patērētāju aizsardzības kontekstā ir jāatjaunina vispārējie konkurences noteikumi, lai neatpaliktu no tirgus realitātes, un, novērtējot uzņēmumu apvienošanos, papildus ir jāievieš jauni kritēriji, tādi kā pirkšanas cena, iespējamie šķēršļi ienākšanai tirgū, būtiskā datu un datu pieejamības nozīme, platformas specifikācijas un ar tām saistītā tīkla ietekme, kā arī jāņem vērā tas, vai attiecīgajā nozarē pastāv vai nepastāv globāla konkurence; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst digitālās ekonomikas uzņēmumu uzņēmējdarbības modelim un iespējamajiem šķēršļiem ienākšanai tirgū, tostarp tādiem faktoriem kā pārslēgšanās no vienas platformas uz citu un datu pārnesamība;

| 58. | aicina Komisiju izvērtēt, vai kopīgus e-komercijas piedāvājumus var sniegt arī neatkarīgi mazumtirgotāji, kas saskaņā ar konkurences tiesībām drīkst kopīgi strādāt nekustamā īpašumā izvietotos veikalos; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju izvērtēt, vai kopīgus e-komercijas piedāvājumus var sniegt arī neatkarīgi mazumtirgotāji, kas saskaņā ar konkurences tiesībām drīkst kopīgi strādāt nekustamā īpašumā izvietotos veikalos;

| 59. | uzskata, ka ar pašreizējo tirgus definīciju saistītās ietekmes tirgū nepareizs novērtējums bieži vien kaitē Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši globalizācijas laikmetā un dinamiskā digitālajā tirgū; aicina Komisiju apsvērt iespēju no jauna pielāgot regulējumu, ko paredz Uzņēmumu apvienošanās kontroles regula; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka ar pašreizējo tirgus definīciju saistītās ietekmes tirgū nepareizs novērtējums bieži vien kaitē Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši globalizācijas laikmetā un dinamiskā digitālajā tirgū; aicina Komisiju apsvērt iespēju no jauna pielāgot regulējumu, ko paredz Uzņēmumu apvienošanās kontroles regula;

| 60. | pauž bažas, ka tirgus definēšanas jautājumam pārāk bieži tiek izraudzīta šaura valstiska pieeja, un līdz ar to pietiekami netiek ņemta vērā tirgu internacionalizācija, kā tas, piemēram, bija saistībā ar Uzņēmumu apvienošanās kontroles regulu; |
| --- | --- |

60.

pauž bažas, ka tirgus definēšanas jautājumam pārāk bieži tiek izraudzīta šaura valstiska pieeja, un līdz ar to pietiekami netiek ņemta vērā tirgu internacionalizācija, kā tas, piemēram, bija saistībā ar Uzņēmumu apvienošanās kontroles regulu;

Finansiāls atbalsts un nodokļi

| 61. | uzsver — kā tas jau piekto reizi norādīts Parlamenta gada ziņojumā par konkurenci —, ka pagaidu valsts atbalsta pasākumi finanšu nozarē bija nepieciešami, lai stabilizētu globālo finanšu sistēmu, bet pēc banku savienības izveides pabeigšanas šis atbalsts nekavējoties būs jāsamazina vai pilnīgi jāpārtrauc, kā arī rūpīgi jākontrolē; uzsver, ka joprojām steidzami ir jāpārtrauc subsīdijas (kas tiek sniegtas kā netiešas garantijas finanšu iestādēm, kuras vēl aizvien ir pārāk lielas, lai pieļauto to bankrotu), lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus finanšu nozarē un aizsargātu nodokļu maksātājus, un šajā ziņā ir jānodrošina, lai netiktu radīta negaidīta peļņa vai priekšrocības privātām juridiskām personām; uzsver, cik būtiski ir valsts atbalstam piemērot ierobežojošu pieeju; |
| --- | --- |

61.

uzsver — kā tas jau piekto reizi norādīts Parlamenta gada ziņojumā par konkurenci —, ka pagaidu valsts atbalsta pasākumi finanšu nozarē bija nepieciešami, lai stabilizētu globālo finanšu sistēmu, bet pēc banku savienības izveides pabeigšanas šis atbalsts nekavējoties būs jāsamazina vai pilnīgi jāpārtrauc, kā arī rūpīgi jākontrolē; uzsver, ka joprojām steidzami ir jāpārtrauc subsīdijas (kas tiek sniegtas kā netiešas garantijas finanšu iestādēm, kuras vēl aizvien ir pārāk lielas, lai pieļauto to bankrotu), lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus finanšu nozarē un aizsargātu nodokļu maksātājus, un šajā ziņā ir jānodrošina, lai netiktu radīta negaidīta peļņa vai priekšrocības privātām juridiskām personām; uzsver, cik būtiski ir valsts atbalstam piemērot ierobežojošu pieeju;

| 62. | uzsver, ka godīga nodokļu konkurence ir būtiska, lai nodrošinātu iekšējā tirgus integritāti, publisko finanšu ilgtspēju un vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka godīga nodokļu konkurence ir būtiska, lai nodrošinātu iekšējā tirgus integritāti, publisko finanšu ilgtspēju un vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 63. | uzskata, ka ievērojamās atšķirības, kādas iepriekšējos gados starp dalībvalstīm radušās saistībā ar valsts atbalsta izmantošanu finanšu nozarē, var radīt konkurences izkropļojumus šajā nozarē; aicina Komisiju precizēt noteikumus un procedūras, ar kurām saskaņā var atļaut valsts atbalstu finanšu nozarē; uzskata, ka vēlākais pēc banku savienības izveides pabeigšanas ir jāsamazina valsts atbalsts banku nozarei un jāraugās, lai regulējums nekropļotu konkurenci, no kā priekšrocības gūtu lielās bankas, kā arī jānodrošina pietiekamas iespējas MVU saņemt kredītus; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka ievērojamās atšķirības, kādas iepriekšējos gados starp dalībvalstīm radušās saistībā ar valsts atbalsta izmantošanu finanšu nozarē, var radīt konkurences izkropļojumus šajā nozarē; aicina Komisiju precizēt noteikumus un procedūras, ar kurām saskaņā var atļaut valsts atbalstu finanšu nozarē; uzskata, ka vēlākais pēc banku savienības izveides pabeigšanas ir jāsamazina valsts atbalsts banku nozarei un jāraugās, lai regulējums nekropļotu konkurenci, no kā priekšrocības gūtu lielās bankas, kā arī jānodrošina pietiekamas iespējas MVU saņemt kredītus;

| 64. | uzskata, ka Komisijai ir jāapsver iespēja valsts atbalstu bankām piešķirt ar nosacījumu, ka tās kreditēs MVU; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka Komisijai ir jāapsver iespēja valsts atbalstu bankām piešķirt ar nosacījumu, ka tās kreditēs MVU;

| 65. | aicina Komisiju izstrādāt plānu par mazāku, bet mērķorientētāku valsts atbalstu, lai samazinātu valsts atbalstu un ļautu pazemināt nodokļus, tādējādi stimulējot jaunu uzņēmumu veidošanu un godīgu konkurenci, nevis atbalstot līdzšinējās struktūras un tirgus dalībniekus; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju izstrādāt plānu par mazāku, bet mērķorientētāku valsts atbalstu, lai samazinātu valsts atbalstu un ļautu pazemināt nodokļus, tādējādi stimulējot jaunu uzņēmumu veidošanu un godīgu konkurenci, nevis atbalstot līdzšinējās struktūras un tirgus dalībniekus;

| 66. | uzsver, ka, izmantojot valsts atbalstu, lai veicinātu vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamību, šodien izšķiroša nozīme ir ieguvumam, ko gūst iedzīvotāji, nevis atsevišķi uzņēmumi vai publiskas struktūras; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka, izmantojot valsts atbalstu, lai veicinātu vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamību, šodien izšķiroša nozīme ir ieguvumam, ko gūst iedzīvotāji, nevis atsevišķi uzņēmumi vai publiskas struktūras;

| 67. | aicina Komisiju cieši sekot līdzi tam, kādus jaunu banku darbības licenču izsniegšanas nosacījumus ierosinās Eiropas Centrālā banka, lai tiktu radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, neveidojot būtiskus šķēršļus iekļūšanai tirgū; ir pārliecināts, ka, ņemot vērā augsto koncentrāciju dažu dalībvalstu banku nozarē, lielāks skaits banku iestāžu nāktu par labu patērētājiem un MVU; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju cieši sekot līdzi tam, kādus jaunu banku darbības licenču izsniegšanas nosacījumus ierosinās Eiropas Centrālā banka, lai tiktu radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, neveidojot būtiskus šķēršļus iekļūšanai tirgū; ir pārliecināts, ka, ņemot vērā augsto koncentrāciju dažu dalībvalstu banku nozarē, lielāks skaits banku iestāžu nāktu par labu patērētājiem un MVU;

| 68. | uzsver ES valsts atbalsta būtisko nozīmi cīņā pret daudznacionālu uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

68.

uzsver ES valsts atbalsta būtisko nozīmi cīņā pret daudznacionālu uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 69. | atzinīgi vērtē 2014. gadā sākto Komisijas izmeklēšanu saistībā ar nelikumīgu valsts atbalstu, kas pieļāva negodīgu konkurenci nodokļu jomā un no kā priekšrocības guva atsevišķi uzņēmumi, un 2015. gadā šī izmeklēšana tika attiecināta uz visām 28 ES dalībvalstīm; turklāt aicina dalībvalstis turpmāk Komisijai laikus un bez kavēšanās iesniegt visu attiecīgo informāciju par savas valsts nodokļu praksi un, visbeidzot, ievērot savu pienākumu paziņot Komisijai un Parlamentam sīku informāciju par visiem īpašajiem režīmiem, kas var ietekmēt citas dalībvalstis un MVU; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē 2014. gadā sākto Komisijas izmeklēšanu saistībā ar nelikumīgu valsts atbalstu, kas pieļāva negodīgu konkurenci nodokļu jomā un no kā priekšrocības guva atsevišķi uzņēmumi, un 2015. gadā šī izmeklēšana tika attiecināta uz visām 28 ES dalībvalstīm; turklāt aicina dalībvalstis turpmāk Komisijai laikus un bez kavēšanās iesniegt visu attiecīgo informāciju par savas valsts nodokļu praksi un, visbeidzot, ievērot savu pienākumu paziņot Komisijai un Parlamentam sīku informāciju par visiem īpašajiem režīmiem, kas var ietekmēt citas dalībvalstis un MVU;

| 70. | atzīmē, ka iepriekšējos pilnvaru termiņos Komisija ir sākusi tikai dažas izmeklēšanas par iespējamajiem valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem nodokļu jomā, lai gan tai pašā laikā publiskajā telpā izskanējušas ļoti pamatotas aizdomas; aicina Komisiju izmantot pašreizējo izmeklēšanu konstatējumus, uz kuriem pamatojoties izstrādātu precīzākas un efektīvākas pamatnostādnes par valsts atbalstu nodokļu jomā, pilnībā izmantotu savas pilnvaras saskaņā ar ES konkurences noteikumiem nolūkā izskaust kaitniecisku nodokļu praksi, kā arī piemērotu sankcijas dalībvalstīm un uzņēmumiem, kuri pieķerti šādas prakses piekopšanā; aicina Komisiju vienlaikus norādīt, kādi nodokļu pasākumi nav savietojami ar valsts atbalsta politiku; |
| --- | --- |

70.

atzīmē, ka iepriekšējos pilnvaru termiņos Komisija ir sākusi tikai dažas izmeklēšanas par iespējamajiem valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem nodokļu jomā, lai gan tai pašā laikā publiskajā telpā izskanējušas ļoti pamatotas aizdomas; aicina Komisiju izmantot pašreizējo izmeklēšanu konstatējumus, uz kuriem pamatojoties izstrādātu precīzākas un efektīvākas pamatnostādnes par valsts atbalstu nodokļu jomā, pilnībā izmantotu savas pilnvaras saskaņā ar ES konkurences noteikumiem nolūkā izskaust kaitniecisku nodokļu praksi, kā arī piemērotu sankcijas dalībvalstīm un uzņēmumiem, kuri pieķerti šādas prakses piekopšanā; aicina Komisiju vienlaikus norādīt, kādi nodokļu pasākumi nav savietojami ar valsts atbalsta politiku;

| 71. | uzskata — lai nodrošinātu godīgu konkurenci uzņēmumu starpā atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 651/2014, ir jāatbalsta uzņēmumi reģionos, kas uz laiku vai pastāvīgi atrodas nelabvēlīgā situācijā, un jāparedz lielāka rīcības brīvība reģioniem, kas nonākuši smagās ekonomiskās grūtībās, piemēram, reģioniem, kas iekļauti konverģences un konkurētspējas mērķos, kā arī salu reģioniem; |
| --- | --- |

71.

uzskata — lai nodrošinātu godīgu konkurenci uzņēmumu starpā atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 651/2014, ir jāatbalsta uzņēmumi reģionos, kas uz laiku vai pastāvīgi atrodas nelabvēlīgā situācijā, un jāparedz lielāka rīcības brīvība reģioniem, kas nonākuši smagās ekonomiskās grūtībās, piemēram, reģioniem, kas iekļauti konverģences un konkurētspējas mērķos, kā arī salu reģioniem;

| 72. | pauž nožēlu, ka kopš 1991. gada ir izmeklēti tikai daži valsts atbalsta piešķiršanas gadījumi saistībā ar negodīgu konkurenci nodokļu jomā, un uzsver, ka ir jānodrošina plaša piekļuve informācijai, lai uzsāktu aizdomīgo gadījumu izmeklēšanu; pauž bažas par ierobežotajiem resursiem, kādi pašlaik ir pieejami Komisijas kompetentajiem dienestiem, un šāda situācija var ierobežot Komisijas spēju izmeklēt ievērojami lielāku skaitu gadījumu; |
| --- | --- |

72.

pauž nožēlu, ka kopš 1991. gada ir izmeklēti tikai daži valsts atbalsta piešķiršanas gadījumi saistībā ar negodīgu konkurenci nodokļu jomā, un uzsver, ka ir jānodrošina plaša piekļuve informācijai, lai uzsāktu aizdomīgo gadījumu izmeklēšanu; pauž bažas par ierobežotajiem resursiem, kādi pašlaik ir pieejami Komisijas kompetentajiem dienestiem, un šāda situācija var ierobežot Komisijas spēju izmeklēt ievērojami lielāku skaitu gadījumu;

| 73. | uzsver, ka vairākās dalībvalstīs ar valsts atbalsta procedūrām vien nevar galīgi izbeigt negodīgu nodokļu konkurenci; gadu pēc LuxLeaks konstatējumiem ir nepieciešami turpmāki konkrēti rezultāti, tādi kā kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes ieviešana, PVN direktīvas pārskatīšana nolūkā novērst krāpšanu, pienākuma noteikšana lieliem starptautiskiem uzņēmumiem publiski ziņot par savu apgrozījumu un peļņu atbilstīgi principam, ar ko paredz sniegt pārskatus par katru valsti atsevišķi, kā arī jāaicina dalībvalstis palielināt savas valsts nodokļu prakses pārredzamību un ieviest savstarpējas ziņošanas prasības; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka vairākās dalībvalstīs ar valsts atbalsta procedūrām vien nevar galīgi izbeigt negodīgu nodokļu konkurenci; gadu pēc LuxLeaks konstatējumiem ir nepieciešami turpmāki konkrēti rezultāti, tādi kā kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes ieviešana, PVN direktīvas pārskatīšana nolūkā novērst krāpšanu, pienākuma noteikšana lieliem starptautiskiem uzņēmumiem publiski ziņot par savu apgrozījumu un peļņu atbilstīgi principam, ar ko paredz sniegt pārskatus par katru valsti atsevišķi, kā arī jāaicina dalībvalstis palielināt savas valsts nodokļu prakses pārredzamību un ieviest savstarpējas ziņošanas prasības;

| 74. | uzskata, ka atsevišķu dalībvalstu pašreizējā nodokļu prakse nopietni apdraud iekšējo tirgu, ka jo īpaši lieliem daudznacionāliem uzņēmumiem ir jāsniedz taisnīgs un pienācīgs ieguldījums dalībvalstu publiskajās finansēs un ka ir vajadzīga turpmāka izmeklēšana saistībā ar plaši izplatīto kaitniecisko nodokļu praksi un nodokļu nolēmumiem, kas Eiropā veicina uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes pazemināšanos un agresīvu nodokļu plānošanu; atzinīgi vērtē jaunās TAXE komitejas izveidi; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka atsevišķu dalībvalstu pašreizējā nodokļu prakse nopietni apdraud iekšējo tirgu, ka jo īpaši lieliem daudznacionāliem uzņēmumiem ir jāsniedz taisnīgs un pienācīgs ieguldījums dalībvalstu publiskajās finansēs un ka ir vajadzīga turpmāka izmeklēšana saistībā ar plaši izplatīto kaitniecisko nodokļu praksi un nodokļu nolēmumiem, kas Eiropā veicina uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes pazemināšanos un agresīvu nodokļu plānošanu; atzinīgi vērtē jaunās TAXE komitejas izveidi;

| 75. | uzskata, ka godīga nodokļu konkurence ir viens no iekšējā tirgus pamata elementiem, taču, lai gan dalībvalstīm šajā ziņā ir lielākā kompetence, ir jānovērš negodīga nodokļu konkurence, piemēram, saskaņojot nodokļu bāzes, apmainoties ar informāciju starp nodokļu iestādēm un piešķirot skaidras likumīgas tiesības kontrolēt kapitāla plūsmas, ja tas ir būtiski pienācīgai Savienības nodokļu sistēmas darbībai; uzskata, ka kopējās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KUINB) ieviešana veicinātu lielāku sistēmas pārredzamību; uzskata, ka jautājumu par konsolidāciju iespējams noregulēt vēlāk un ka tam nevajadzētu kavēt KUINB drīzu ieviešanu; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka godīga nodokļu konkurence ir viens no iekšējā tirgus pamata elementiem, taču, lai gan dalībvalstīm šajā ziņā ir lielākā kompetence, ir jānovērš negodīga nodokļu konkurence, piemēram, saskaņojot nodokļu bāzes, apmainoties ar informāciju starp nodokļu iestādēm un piešķirot skaidras likumīgas tiesības kontrolēt kapitāla plūsmas, ja tas ir būtiski pienācīgai Savienības nodokļu sistēmas darbībai; uzskata, ka kopējās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KUINB) ieviešana veicinātu lielāku sistēmas pārredzamību; uzskata, ka jautājumu par konsolidāciju iespējams noregulēt vēlāk un ka tam nevajadzētu kavēt KUINB drīzu ieviešanu;

| 76. | uzsver, ka iekšējā tirgū jaunpienācēji un MVU, kuri veic uzņēmējdarbību tikai vienā valstī, atrodas sliktākā situācijā nekā multinacionālie uzņēmumi, kuri var novirzīt peļņu vai īstenot cita veida agresīvu nodokļu plānošanu, izmantojot dažādus vienīgi tiem pieejamus lēmumus un instrumentus; ar bažām norāda, ka no iepriekš minētās situācijas izrietošās mazākās nodokļu saistības vienādos apstākļos ļauj multinacionāliem uzņēmumiem gūt lielāku pēcnodokļu peļņu un vienotajā tirgū rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem konkurentiem, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu un kas maksā nodokļus vietā vai vietās, kurās peļņa tiek gūta; uzsver, ka nepareiza ir tāda Eiropas Savienības pieeja, ar ko veicina kaitniecisku nodokļu praksi, radot Eiropas viena dalībnieka privātu sabiedrību ar ierobežotu atbildību (SUP), kuras reglamentējošie noteikumi nepārprotami pieļauj divas dažādas darbības vietas, proti, juridisko adresi vienā vietā un administratīvo mītni citā; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka iekšējā tirgū jaunpienācēji un MVU, kuri veic uzņēmējdarbību tikai vienā valstī, atrodas sliktākā situācijā nekā multinacionālie uzņēmumi, kuri var novirzīt peļņu vai īstenot cita veida agresīvu nodokļu plānošanu, izmantojot dažādus vienīgi tiem pieejamus lēmumus un instrumentus; ar bažām norāda, ka no iepriekš minētās situācijas izrietošās mazākās nodokļu saistības vienādos apstākļos ļauj multinacionāliem uzņēmumiem gūt lielāku pēcnodokļu peļņu un vienotajā tirgū rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem konkurentiem, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu un kas maksā nodokļus vietā vai vietās, kurās peļņa tiek gūta; uzsver, ka nepareiza ir tāda Eiropas Savienības pieeja, ar ko veicina kaitniecisku nodokļu praksi, radot Eiropas viena dalībnieka privātu sabiedrību ar ierobežotu atbildību (SUP), kuras reglamentējošie noteikumi nepārprotami pieļauj divas dažādas darbības vietas, proti, juridisko adresi vienā vietā un administratīvo mītni citā;

| 77. | uzsver, ka Komisijai noteikti ir jānodrošina piekļuve konkurences tiesību ziņā būtiskiem datiem, ar kuriem apmainās nodokļu iestādes; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka Komisijai noteikti ir jānodrošina piekļuve konkurences tiesību ziņā būtiskiem datiem, ar kuriem apmainās nodokļu iestādes;

| 78. | uzskata, ka godīgu konkurenci var apdraudēt nodokļu plānošana; aicina Komisiju koriģēt jēdziena “pastāvīga darījumdarbības vieta” definīciju, lai uzņēmumi nevarētu mākslīgi izvairīties no aplikšanas ar nodokli dalībvalstīs, kurās tie veic saimniecisko darbību; uzsver, ka šajā definīcijā ir jāņem vērā arī digitālās nozares īpašā situācija, lai uzņēmumi, kas iesaistīti darījumos ar nemateriālām vērtībām, tiktu uzskatīti par tādiem, kam pastāvīgā darījumdarbības vieta ir dalībvalstī, kurā tiem ir būtiska ietekme digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka godīgu konkurenci var apdraudēt nodokļu plānošana; aicina Komisiju koriģēt jēdziena “pastāvīga darījumdarbības vieta” definīciju, lai uzņēmumi nevarētu mākslīgi izvairīties no aplikšanas ar nodokli dalībvalstīs, kurās tie veic saimniecisko darbību; uzsver, ka šajā definīcijā ir jāņem vērā arī digitālās nozares īpašā situācija, lai uzņēmumi, kas iesaistīti darījumos ar nemateriālām vērtībām, tiktu uzskatīti par tādiem, kam pastāvīgā darījumdarbības vieta ir dalībvalstī, kurā tiem ir būtiska ietekme digitālajā ekonomikā;

| 79. | uzsver, ka Komisijai, izvērtējot nolēmumus konkurences jomā, iekšējais tirgus ir jāuzskata par vienu tirgu, nevis par vairākiem vietējiem vai dalībvalstu tirgiem; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka Komisijai, izvērtējot nolēmumus konkurences jomā, iekšējais tirgus ir jāuzskata par vienu tirgu, nevis par vairākiem vietējiem vai dalībvalstu tirgiem;

| 80. | uzskata — ņemot vērā pētījumus, ka krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gadā veido līdz pat vienam triljonam euro (EUR 1 000 000 000 000), dalībvalstīm beidzot ir jārīkojas un šī prakse jāierobežo; uzskata, ka krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas samazināšanai ir būtiska nozīme virzībā uz valstu budžetu konsolidāciju; atzinīgi vērtē to, ka G20 valstu finanšu ministri nesen pieņēma ESAO izstrādātos jaunos noteikumus par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas uzlabos pārredzamību, novērsīs trūkumus un ierobežos nodokļu oāžu izmantošanu; uzskata, ka, ņemot vērā ES integrācijas pakāpi, tai koordinēšanas un konverģences ziņā nolūkā nepieļaut nekāda veida kaitniecisku nodokļu konkurenci iekšējā tirgū ir jādara vairāk nekā to paredz priekšlikumi, kas ietverti ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projektā; tomēr uzsver, ka ESAO pieeja joprojām balstās uz ieteikuma tiesībām, un, lai reaģētu uz vienotā tirgus vajadzībām, tās darbība ir jāpapildina ar pienācīgu ES līmeņa tiesisko regulējumu, piemēram, pret BEPS vērstas direktīvas veidā, kura jomās, kas nav pietiekami aptvertas, paredzētu ESAO BEPS iniciatīvu papildinošas darbības; prasa izvērtēt ietekmi, ko uz ekonomiku, finansēm un konkurētspēju atstāj izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana nodokļu jomā; |
| --- | --- |

80.

uzskata — ņemot vērā pētījumus, ka krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gadā veido līdz pat vienam triljonam euro (EUR 1 000 000 000 000), dalībvalstīm beidzot ir jārīkojas un šī prakse jāierobežo; uzskata, ka krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas samazināšanai ir būtiska nozīme virzībā uz valstu budžetu konsolidāciju; atzinīgi vērtē to, ka G20 valstu finanšu ministri nesen pieņēma ESAO izstrādātos jaunos noteikumus par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas uzlabos pārredzamību, novērsīs trūkumus un ierobežos nodokļu oāžu izmantošanu; uzskata, ka, ņemot vērā ES integrācijas pakāpi, tai koordinēšanas un konverģences ziņā nolūkā nepieļaut nekāda veida kaitniecisku nodokļu konkurenci iekšējā tirgū ir jādara vairāk nekā to paredz priekšlikumi, kas ietverti ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projektā; tomēr uzsver, ka ESAO pieeja joprojām balstās uz ieteikuma tiesībām, un, lai reaģētu uz vienotā tirgus vajadzībām, tās darbība ir jāpapildina ar pienācīgu ES līmeņa tiesisko regulējumu, piemēram, pret BEPS vērstas direktīvas veidā, kura jomās, kas nav pietiekami aptvertas, paredzētu ESAO BEPS iniciatīvu papildinošas darbības; prasa izvērtēt ietekmi, ko uz ekonomiku, finansēm un konkurētspēju atstāj izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana nodokļu jomā;

| 81. | uzskata, ka, ņemot vērā negodīgo nodokļu praksi dažās dalībvalstīs, iekšējā tirgus politikai ir jābūt cieši saistītai ar konkurences politiku, lai panāktu gūtās peļņas taisnīgu sadali un pārtrauktu tās novirzīšanu uz atsevišķām dalībvalstīm vai pat ārpus Eiropas Savienības ar mērķi līdz minimumam samazināt nodokļu saistības; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka, ņemot vērā negodīgo nodokļu praksi dažās dalībvalstīs, iekšējā tirgus politikai ir jābūt cieši saistītai ar konkurences politiku, lai panāktu gūtās peļņas taisnīgu sadali un pārtrauktu tās novirzīšanu uz atsevišķām dalībvalstīm vai pat ārpus Eiropas Savienības ar mērķi līdz minimumam samazināt nodokļu saistības;

| 82. | uzsver, ka visaptveroša, pārredzama un efektīva nodokļu informācijas apmaiņa ir būtisks priekšnosacījums agresīvas nodokļu plānošanas novēršanai; vienlaikus uzsver, ka nodokļu modeļu vienkāršošana dalībvalstu līmenī būtu svarīgs solis, lai panāktu skaidrību un pārredzamību; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka visaptveroša, pārredzama un efektīva nodokļu informācijas apmaiņa ir būtisks priekšnosacījums agresīvas nodokļu plānošanas novēršanai; vienlaikus uzsver, ka nodokļu modeļu vienkāršošana dalībvalstu līmenī būtu svarīgs solis, lai panāktu skaidrību un pārredzamību;

| 83. | atzinīgi vērtē konkurences komisāres nodomu reorganizēt valsts atbalsta kontroli, lai aplikšana ar nodokļiem būtu taisnīga visiem; turklāt sagaida, ka pirms šīs reorganizācijas tiks veikta beznosacījumu un pilnīga izvērtēšana, un aicina dalībvalstis sniegt Parlamentam visus pieprasītos dokumentus un atteikties no pašreizējās noraidošās attieksmes, kas kavē progresa panākšanu šajā jomā, un šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka dažādām dalībvalstīm ir jāreaģē atbilstīgi dažādiem politikas uzdevumiem, ņemot vērā attiecīgo valstu ģeogrāfiskās atrašanās vietu, lielumu, fizikālās un citas īpatnības, kā arī to ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, un prasa pārskatīt valsts atbalsta pamatnostādnes nodokļu jomā, lai izskatītu negodīgas konkurences gadījumus, uz ko neattiecas nodokļu nolēmumi un transfertcenu noteikšana; |
| --- | --- |

83.

atzinīgi vērtē konkurences komisāres nodomu reorganizēt valsts atbalsta kontroli, lai aplikšana ar nodokļiem būtu taisnīga visiem; turklāt sagaida, ka pirms šīs reorganizācijas tiks veikta beznosacījumu un pilnīga izvērtēšana, un aicina dalībvalstis sniegt Parlamentam visus pieprasītos dokumentus un atteikties no pašreizējās noraidošās attieksmes, kas kavē progresa panākšanu šajā jomā, un šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka dažādām dalībvalstīm ir jāreaģē atbilstīgi dažādiem politikas uzdevumiem, ņemot vērā attiecīgo valstu ģeogrāfiskās atrašanās vietu, lielumu, fizikālās un citas īpatnības, kā arī to ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, un prasa pārskatīt valsts atbalsta pamatnostādnes nodokļu jomā, lai izskatītu negodīgas konkurences gadījumus, uz ko neattiecas nodokļu nolēmumi un transfertcenu noteikšana;

| 84. | aicina Komisiju laikus pieņemt sīki izstrādātas pamatnostādnes par valsts atbalstu nodokļu jomā un transfertcenu noteikšanu; uzsver, ka šādas pamatnostādnes citās jomās ir bijušas ļoti efektīvas, lai izskaustu un novērstu konkrētas prakses piekopšanu dalībvalstīs, kuras neievēro ES noteikumus par valsts atbalstu; norāda, ka šādas pamatnostādnes ir efektīvas tikai tad, ja tajās ir paredzēti ļoti precīzi noteikumi, tostarp skaitliskas robežvērtības; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju laikus pieņemt sīki izstrādātas pamatnostādnes par valsts atbalstu nodokļu jomā un transfertcenu noteikšanu; uzsver, ka šādas pamatnostādnes citās jomās ir bijušas ļoti efektīvas, lai izskaustu un novērstu konkrētas prakses piekopšanu dalībvalstīs, kuras neievēro ES noteikumus par valsts atbalstu; norāda, ka šādas pamatnostādnes ir efektīvas tikai tad, ja tajās ir paredzēti ļoti precīzi noteikumi, tostarp skaitliskas robežvērtības;

| 85. | aicina Komisiju apsvērt iespēju piemērot sankcijas attiecīgajai valstij vai iesaistītajam uzņēmumam par smagiem nelikumīga valsts atbalsta saņemšanas gadījumiem; |
| --- | --- |

85.

aicina Komisiju apsvērt iespēju piemērot sankcijas attiecīgajai valstij vai iesaistītajam uzņēmumam par smagiem nelikumīga valsts atbalsta saņemšanas gadījumiem;

| 86. | aicina Komisiju nekavējoties grozīt spēkā esošos noteikumus, lai summas, kas atgūtas pēc valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu izmeklēšanas saistībā ar ES nodokļiem varētu atgriezt dalībvalstīm, kas cietušas no nodokļu bāzes samazināšanās, vai ieskaitīt ES budžetā, nevis piešķirt dalībvalstīm, kuras sniegušas nelikumīgo ar nodokļiem saistīto valsts atbalstu, kā tas notiek pašlaik, jo šādi noteikumi rada papildu stimulu apiet nodokļus; aicina Komisiju pilnībā izmantot savas pilnvaras konkurences tiesību jomā, lai vērstos pret kaitniecisku nodokļu praksi; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju nekavējoties grozīt spēkā esošos noteikumus, lai summas, kas atgūtas pēc valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu izmeklēšanas saistībā ar ES nodokļiem varētu atgriezt dalībvalstīm, kas cietušas no nodokļu bāzes samazināšanās, vai ieskaitīt ES budžetā, nevis piešķirt dalībvalstīm, kuras sniegušas nelikumīgo ar nodokļiem saistīto valsts atbalstu, kā tas notiek pašlaik, jo šādi noteikumi rada papildu stimulu apiet nodokļus; aicina Komisiju pilnībā izmantot savas pilnvaras konkurences tiesību jomā, lai vērstos pret kaitniecisku nodokļu praksi;

| 87. | prasa, lai ES tiesiskais regulējums novērstu konkurences izkropļojumus, ko rada agresīva nodokļu plānošana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, iesaka ieviest automātisku un obligātu apmaiņu ar nodokļu nolēmumiem un CCCTB, kā arī nodrošināt, lai no ES neizvestu peļņu, kas nav aplikta ar nodokļiem; |
| --- | --- |

87.

prasa, lai ES tiesiskais regulējums novērstu konkurences izkropļojumus, ko rada agresīva nodokļu plānošana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, iesaka ieviest automātisku un obligātu apmaiņu ar nodokļu nolēmumiem un CCCTB, kā arī nodrošināt, lai no ES neizvestu peļņu, kas nav aplikta ar nodokļiem;

Konkurence globalizācijas laikmetā

| 88. | uzsver — lai globalizācijas laikmetā efektīvi piemērotu konkurences tiesību principus, ir vajadzīga sadarbība starptautiskā mērogā; tāpēc aicina Komisiju veicināt starptautisko sadarbību konkurences tiesību jautājumos; uzsver, ka starptautisko sadarbību konkurences tiesību jautājumos īpaši efektīvi varētu veicināt konkurences tiesību nolīgumi, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp konkurences iestādēm, kuras veic izmeklēšanu; |
| --- | --- |

88.

uzsver — lai globalizācijas laikmetā efektīvi piemērotu konkurences tiesību principus, ir vajadzīga sadarbība starptautiskā mērogā; tāpēc aicina Komisiju veicināt starptautisko sadarbību konkurences tiesību jautājumos; uzsver, ka starptautisko sadarbību konkurences tiesību jautājumos īpaši efektīvi varētu veicināt konkurences tiesību nolīgumi, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp konkurences iestādēm, kuras veic izmeklēšanu;

| 89. | uzskata, ka transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības (TTIP) nolīgumā, kā arī visos pārējos starptautiskajos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos ir jāietver sadaļa ar stingriem konkurences noteikumiem; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības (TTIP) nolīgumā, kā arī visos pārējos starptautiskajos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos ir jāietver sadaļa ar stingriem konkurences noteikumiem;

| 90. | uzsver, ka tirdzniecības partneriem jāgūst priekšrocības no pieaugošās konkurences tirdzniecības jomā, privātā sektora ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerībām, kā arī no patērētāju labklājības pieauguma; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka tirdzniecības partneriem jāgūst priekšrocības no pieaugošās konkurences tirdzniecības jomā, privātā sektora ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerībām, kā arī no patērētāju labklājības pieauguma;

| 91. | uzsver, ka ES ir jādara vairāk, lai uzraudzītu tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un lai cita starpa izvērtētu, vai tiek ievēroti konkurences noteikumi un pilnībā īstenotas un pildītas tirdzniecības partneru nolīgumos iekļautās saistības; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka ES ir jādara vairāk, lai uzraudzītu tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un lai cita starpa izvērtētu, vai tiek ievēroti konkurences noteikumi un pilnībā īstenotas un pildītas tirdzniecības partneru nolīgumos iekļautās saistības;

| 92. | aicina Komisiju izmantot tirdzniecības politiku kā līdzekli virzībā uz globālu konkurences politikas noteikumu ieviešanu nolūkā novērst vēl joprojām pastāvošos daudzos tirdzniecības šķēršļus; uzskata, ka ideāls ilgtermiņa risinājums būtu daudzpusēja nolīguma par konkurences noteikumiem noslēgšana Pasaules Tirdzniecības organizācijā; |
| --- | --- |

92.

aicina Komisiju izmantot tirdzniecības politiku kā līdzekli virzībā uz globālu konkurences politikas noteikumu ieviešanu nolūkā novērst vēl joprojām pastāvošos daudzos tirdzniecības šķēršļus; uzskata, ka ideāls ilgtermiņa risinājums būtu daudzpusēja nolīguma par konkurences noteikumiem noslēgšana Pasaules Tirdzniecības organizācijā;

| 93. | atbalsta ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) un ESAO iniciatīvas konkurences politikas jomā, kā arī to centienus pasaules mērogā uzlabot sadarbību konkurences politikas jomā; |
| --- | --- |

93.

atbalsta ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) un ESAO iniciatīvas konkurences politikas jomā, kā arī to centienus pasaules mērogā uzlabot sadarbību konkurences politikas jomā;

| 94. | mudina Komisiju un dalībvalstu konkurences iestādes aktīvi iesaistīties Starptautiskajā Konkurences tīklā; |
| --- | --- |

94.

mudina Komisiju un dalībvalstu konkurences iestādes aktīvi iesaistīties Starptautiskajā Konkurences tīklā;

| 95. | prasa ieviest pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka visi no trešām valstīm importētie produkti atbilst vides, veselības un sociālajiem standartiem, kādus piemēro Savienība un pieprasa pasaules tirgū, lai tādējādi Eiropas rūpnieciskos ražotājus aizsargātu no negodīgas konkurences; |
| --- | --- |

95.

prasa ieviest pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka visi no trešām valstīm importētie produkti atbilst vides, veselības un sociālajiem standartiem, kādus piemēro Savienība un pieprasa pasaules tirgū, lai tādējādi Eiropas rūpnieciskos ražotājus aizsargātu no negodīgas konkurences;

| 96. | aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstu centienus veicināt godīgu konkurenci; aicina Komisiju padziļināt sadarbību, jo īpaši ar jaunietekmes valstu konkurences iestādēm, un nodrošināt, ka tiek ieviesti piemēroti drošības pasākumi; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstu centienus veicināt godīgu konkurenci; aicina Komisiju padziļināt sadarbību, jo īpaši ar jaunietekmes valstu konkurences iestādēm, un nodrošināt, ka tiek ieviesti piemēroti drošības pasākumi;

| 97. | norāda, ka līdztiesīga piekļuve resursiem, tostarp enerģijas avotiem, ir izšķirīga, lai nodrošinātu godīgu konkurenci globālajā tirgū; šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir tirdzniecības nolīgumos iekļaut sadaļu par cenu ziņā pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju un piegādes pasūtījumu drošumu; |
| --- | --- |

97.

norāda, ka līdztiesīga piekļuve resursiem, tostarp enerģijas avotiem, ir izšķirīga, lai nodrošinātu godīgu konkurenci globālajā tirgū; šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir tirdzniecības nolīgumos iekļaut sadaļu par cenu ziņā pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju un piegādes pasūtījumu drošumu;

Konkurence dažādās nozarēs

| 98. | aicina Komisiju publiskot konstatējumus, kas gūti pašreizējās izmeklēšanas lietās par konkurences praksi pārtikas apgādes, enerģētikas, transporta un plašsaziņas līdzekļu nozarē; |
| --- | --- |

98.

aicina Komisiju publiskot konstatējumus, kas gūti pašreizējās izmeklēšanas lietās par konkurences praksi pārtikas apgādes, enerģētikas, transporta un plašsaziņas līdzekļu nozarē;

| 99. | atzinīgi vērtē jaunās pamatnostādnes par valsts atbalstu gaisa pārvadātājiem un lidostām Eiropas Savienībā, kas ir daļa no Komisijas valsts atbalsta modernizācijas tiesību aktu paketes; aicina Komisiju starptautiskajos nolīgumos steidzami iekļaut līdzīgu noteikumu kopumu subsidētiem gaisa pārvadātājiem, kuri veic lidojumus no trešām valstīm uz ES un atpakaļ, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp ES un trešo valstu gaisa pārvadātājiem; |
| --- | --- |

99.

atzinīgi vērtē jaunās pamatnostādnes par valsts atbalstu gaisa pārvadātājiem un lidostām Eiropas Savienībā, kas ir daļa no Komisijas valsts atbalsta modernizācijas tiesību aktu paketes; aicina Komisiju starptautiskajos nolīgumos steidzami iekļaut līdzīgu noteikumu kopumu subsidētiem gaisa pārvadātājiem, kuri veic lidojumus no trešām valstīm uz ES un atpakaļ, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp ES un trešo valstu gaisa pārvadātājiem;

| 100. | mudina Komisiju ar Eiropas Konkurences tīkla starpniecību veicināt labas prakses apmaiņu, lai risinātu problēmas saistībā ar izplatītāju apvienībām, saistībā ar kurām daudzas lietas jau ir izmeklējušas attiecīgās dalībvalstu iestādes; prasa šajās diskusijās apsvērt savstarpējo ietekmi starp valsts un Eiropas līmeņa iestādēm; |
| --- | --- |

100.

mudina Komisiju ar Eiropas Konkurences tīkla starpniecību veicināt labas prakses apmaiņu, lai risinātu problēmas saistībā ar izplatītāju apvienībām, saistībā ar kurām daudzas lietas jau ir izmeklējušas attiecīgās dalībvalstu iestādes; prasa šajās diskusijās apsvērt savstarpējo ietekmi starp valsts un Eiropas līmeņa iestādēm;

| 101. | mudina Eiropas Konkurences tīklu diskutēt par aizvien plašāko mazumtirdzniecības apvienību tīklu valstu un ES līmenī; |
| --- | --- |

101.

mudina Eiropas Konkurences tīklu diskutēt par aizvien plašāko mazumtirdzniecības apvienību tīklu valstu un ES līmenī;

| 102. | aicina Komisiju pakāpeniski izstrādāt ES konkurences regulējumu, ar ko Eiropas pārtikas apgādes ķēdes uzraudzībā iekļautu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Pārtikas ražošanas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) rādītājus, tostarp rādītājus, kas minēti sadaļās par godīgu cenu noteikšanu un pārredzamiem līgumiem (S.2.1.1), kā arī piegādātāju tiesībām (S.2.2.1); |
| --- | --- |

102.

aicina Komisiju pakāpeniski izstrādāt ES konkurences regulējumu, ar ko Eiropas pārtikas apgādes ķēdes uzraudzībā iekļautu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Pārtikas ražošanas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) rādītājus, tostarp rādītājus, kas minēti sadaļās par godīgu cenu noteikšanu un pārredzamiem līgumiem (S.2.1.1), kā arī piegādātāju tiesībām (S.2.2.1);

| 103. | prasa izveidot Eiropas pārtikas un lauksaimniecības produktu izcelsmes un galamērķa vietas cenu novērošanas centru; vērš uzmanību uz Spānijas izcelsmes un galamērķa vietas cenu indeksu IPOD, ko varētu izmantot kā modeli, uzraugot mazumtirgotāju iespējamo ļaunprātīgo rīcību pret lauksaimniekiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

103.

prasa izveidot Eiropas pārtikas un lauksaimniecības produktu izcelsmes un galamērķa vietas cenu novērošanas centru; vērš uzmanību uz Spānijas izcelsmes un galamērķa vietas cenu indeksu IPOD, ko varētu izmantot kā modeli, uzraugot mazumtirgotāju iespējamo ļaunprātīgo rīcību pret lauksaimniekiem un patērētājiem;

| 104. | prasa ieviest saistošus pasākumus pārtikas apgādes ķēdē, lai varētu vērsties pret mazumtirgotājiem, kuri kaitē lauksaimniekiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

104.

prasa ieviest saistošus pasākumus pārtikas apgādes ķēdē, lai varētu vērsties pret mazumtirgotājiem, kuri kaitē lauksaimniekiem un patērētājiem;

| 105. | ir ļoti nobažījies par situāciju piena pārstrādes nozarē, jo pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas mazumtirgotāji uzspiež iepirkuma cenas, kas ir ievērojami zemākas par izmaksām; |
| --- | --- |

105.

ir ļoti nobažījies par situāciju piena pārstrādes nozarē, jo pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas mazumtirgotāji uzspiež iepirkuma cenas, kas ir ievērojami zemākas par izmaksām;

Konkurences politikas demokrātiska stiprināšana

| 106. | atzinīgi vērtē regulāro dialogu starp konkurences komisāri un Parlamentu, taču uzskata, ka tiesības piedalīties uzklausīšanā par būtiskiem jautājumiem vien nav pietiekamas; |
| --- | --- |

106.

atzinīgi vērtē regulāro dialogu starp konkurences komisāri un Parlamentu, taču uzskata, ka tiesības piedalīties uzklausīšanā par būtiskiem jautājumiem vien nav pietiekamas;

| 107. | atzīmē, ka konkurences tiesību jomā Parlaments likumdošanas procesā parasti ir iesaistīts, piemērojot konsultāciju procedūru, un līdz ar to Parlamenta ietekme salīdzinājumā ar Komisiju un Padomi ir ierobežota; |
| --- | --- |

107.

atzīmē, ka konkurences tiesību jomā Parlaments likumdošanas procesā parasti ir iesaistīts, piemērojot konsultāciju procedūru, un līdz ar to Parlamenta ietekme salīdzinājumā ar Komisiju un Padomi ir ierobežota;

| 108. | atzinīgi vērtē regulāro dialogu, ko Komisija ved ar Parlamentu konkurences jautājumos; atkārtoti prasa, lai likumdošanas pamataktu direktīvas un pamatnostādnes pieņemtu, piemērojot koplēmuma procedūru; uzskata, ka pašreizējais dialogs starp Parlamentu un ES Konkurences iestādi ir jāpadziļina, jo īpaši nolūkā izvērtēt prasības, kādas iepriekšējos gados izvirzījis Parlaments, kā arī veikt pasākumus saistībā ar šīm prasībām; uzskata, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta neatkarība ir ļoti svarīga, lai tas varētu sekmīgi īstenot savus mērķus; aicina Komisiju Konkurences ģenerāldirektorātam atkārtoti piešķirt pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus; jo īpaši aicina stingri nošķirt dienestus, kuri izstrādā pamatnostādnes, no tiem dienestiem, kuri attiecīgajos gadījumos ir atbildīgi par šo pamatnostādņu piemērošanu; |
| --- | --- |

108.

atzinīgi vērtē regulāro dialogu, ko Komisija ved ar Parlamentu konkurences jautājumos; atkārtoti prasa, lai likumdošanas pamataktu direktīvas un pamatnostādnes pieņemtu, piemērojot koplēmuma procedūru; uzskata, ka pašreizējais dialogs starp Parlamentu un ES Konkurences iestādi ir jāpadziļina, jo īpaši nolūkā izvērtēt prasības, kādas iepriekšējos gados izvirzījis Parlaments, kā arī veikt pasākumus saistībā ar šīm prasībām; uzskata, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta neatkarība ir ļoti svarīga, lai tas varētu sekmīgi īstenot savus mērķus; aicina Komisiju Konkurences ģenerāldirektorātam atkārtoti piešķirt pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus; jo īpaši aicina stingri nošķirt dienestus, kuri izstrādā pamatnostādnes, no tiem dienestiem, kuri attiecīgajos gadījumos ir atbildīgi par šo pamatnostādņu piemērošanu;

| 109. | uzskata, ka konkurences politikā Parlamentam ir jābūt koplēmuma pilnvarām; pauž nožēlu, ka LESD 103. un 109. pantā paredzēta tikai apspriešanās ar Parlamentu; uzskata šo demokrātijas trūkumu par nepieņemamu; ierosina šo trūkumu pēc iespējas drīz novērst, ieviešot noteikumus par iestāžu sadarbību konkurences politikas jomā, un veikt attiecīgus grozījumus nākamajā Līguma pārskatīšanā; |
| --- | --- |

109.

uzskata, ka konkurences politikā Parlamentam ir jābūt koplēmuma pilnvarām; pauž nožēlu, ka LESD 103. un 109. pantā paredzēta tikai apspriešanās ar Parlamentu; uzskata šo demokrātijas trūkumu par nepieņemamu; ierosina šo trūkumu pēc iespējas drīz novērst, ieviešot noteikumus par iestāžu sadarbību konkurences politikas jomā, un veikt attiecīgus grozījumus nākamajā Līguma pārskatīšanā;

| 110. | prasa piešķirt Parlamentam koplēmuma pilnvaras konkurences politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz pamatprincipiem un saistošām pamatnostādnēm, un pauž nožēlu, ka, izdarot nesenos grozījumus Līgumā, šajā Savienības politikas jomā demokrātiskā dimensija nav nostiprināta; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus attiecīgu grozījumu izdarīšanai Līgumos, lai paplašinātu parastās likumdošanas procedūras darbības jomu, ietverot tajā arī konkurences tiesības; |
| --- | --- |

110.

prasa piešķirt Parlamentam koplēmuma pilnvaras konkurences politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz pamatprincipiem un saistošām pamatnostādnēm, un pauž nožēlu, ka, izdarot nesenos grozījumus Līgumā, šajā Savienības politikas jomā demokrātiskā dimensija nav nostiprināta; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus attiecīgu grozījumu izdarīšanai Līgumos, lai paplašinātu parastās likumdošanas procedūras darbības jomu, ietverot tajā arī konkurences tiesības;

| 111. | aicina Komisiju ciešāk iesaistīt Parlamentu ar konkrēto nozari saistītās izmeklēšanas lietās, vienlaikus saglabājot atsevišķas ieinteresēto personu sniegtās informācijas konfidencialitāti; prasa turpmāk Padomes regulas balstīt uz LESD 114. pantu, kas attiecas uz iekšējā tirgus darbību, lai šīs regulas varētu pieņemt koplēmuma procedūrā, ja vēlamie Līguma grozījumi netiek izdarīti tuvākajā nākotnē; uzsver, ka darbs pie Zaudējumu atlīdzināšanas prasību direktīvas var būt paraugs turpmākai iestāžu sadarbībai konkurences tiesību jautājumos; aicina konkurences komisāri turpināt iesākto dialogu ar Eiropas attiecīgajām Parlamenta komitejām un Ekonomikas un monetārās komitejas darba grupu konkurences jautājumos; |
| --- | --- |

111.

aicina Komisiju ciešāk iesaistīt Parlamentu ar konkrēto nozari saistītās izmeklēšanas lietās, vienlaikus saglabājot atsevišķas ieinteresēto personu sniegtās informācijas konfidencialitāti; prasa turpmāk Padomes regulas balstīt uz LESD 114. pantu, kas attiecas uz iekšējā tirgus darbību, lai šīs regulas varētu pieņemt koplēmuma procedūrā, ja vēlamie Līguma grozījumi netiek izdarīti tuvākajā nākotnē; uzsver, ka darbs pie Zaudējumu atlīdzināšanas prasību direktīvas var būt paraugs turpmākai iestāžu sadarbībai konkurences tiesību jautājumos; aicina konkurences komisāri turpināt iesākto dialogu ar Eiropas attiecīgajām Parlamenta komitejām un Ekonomikas un monetārās komitejas darba grupu konkurences jautājumos;

| 112. | uzskata, ka tuvākajā laikā Komisijai ir arī jāveic atklāta dažādo Parlamenta konkurences politikas izstrādes priekšlikumu novērtēšana, kas būtu orientēta uz rezultātiem un mērķtiecīga, kā arī jāpublicē novērtēšanas rezultāti; |
| --- | --- |

112.

uzskata, ka tuvākajā laikā Komisijai ir arī jāveic atklāta dažādo Parlamenta konkurences politikas izstrādes priekšlikumu novērtēšana, kas būtu orientēta uz rezultātiem un mērķtiecīga, kā arī jāpublicē novērtēšanas rezultāti;

| 113. | uzsver, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam turpmākajā darbā pienācīgi ir jāņem vērā iepriekšējos konkurences ziņojumos paustā Parlamenta nostāja; |
| --- | --- |

113.

uzsver, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam turpmākajā darbā pienācīgi ir jāņem vērā iepriekšējos konkurences ziņojumos paustā Parlamenta nostāja;

| 114. | uzskata, ka ir jāsaglabā visas līdz šim praksē pārbaudītās dialoga formas; |
| --- | --- |

114.

uzskata, ka ir jāsaglabā visas līdz šim praksē pārbaudītās dialoga formas;

o

o o

| 115. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm. |
| --- | --- |

115.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0051.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0576.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563438/IPOL_ STU(2015)563438_EN.pdf.

(4)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions.36372.

(5)  http://ec.europa.eu/competition/ecn/food_report_en.pdf.

(6)  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/16

---

P8_TA(2016)0005

Kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības loma ES pamatvērtību veicināšanā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (2015/2139(INI))

(2018/C 011/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu un 27. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu un 27. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), īpaši tā 165. un 167. pantu, un īpaši tā 17. pantu, saskaņā ar kuru noteikts, ka Savienība respektē baznīcu un reliģisko organizāciju vai apvienību statusu, kas noteikts dalībvalstu tiesību aktos, un ievēro filozofisko un nekonfesionālo organizāciju statusu, kā arī atzīst to identitāti un īpašo ieguldījumu un uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar tām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), īpaši tā 165. un 167. pantu, un īpaši tā 17. pantu, saskaņā ar kuru noteikts, ka Savienība respektē baznīcu un reliģisko organizāciju vai apvienību statusu, kas noteikts dalībvalstu tiesību aktos, un ievēro filozofisko un nekonfesionālo organizāciju statusu, kā arī atzīst to identitāti un īpašo ieguldījumu un uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar tām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un īpaši tās 10., 11. un 22. pantu un preambulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un īpaši tās 10., 11. un 22. pantu un preambulu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un īpaši tās 2. protokola 1. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un īpaši tās 2. protokola 1. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 20. decembra rezolūciju “Kultūra un attīstība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 20. decembra rezolūciju “Kultūra un attīstība”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Tūkstošgades deklarāciju un īpaši tās sadaļā “Cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība” ietvertos pantus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Tūkstošgades deklarāciju un īpaši tās sadaļā “Cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība” ietvertos pantus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO konvencija),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948), īpaši tās 16. pantu, un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948), īpaši tās 16. pantu, un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 67/179 un ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 22. marta Rezolūciju Nr. 22/20, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 67/179 un ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 22. marta Rezolūciju Nr. 22/20,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (1) un Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (1) un Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1983/2006/EK par starpkultūru dialoga gadu (2008. gads) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1983/2006/EK par starpkultūru dialoga gadu (2008. gads) (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembrī pieņemtos secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembrī pieņemtos secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (3),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (11855/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (11855/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2008. gada 7. maija Balto grāmatu par starpkultūru dialogu “Dzīvot līdzās kā vienlīdzīgiem, cienot citam citu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2008. gada 7. maija Balto grāmatu par starpkultūru dialogu “Dzīvot līdzās kā vienlīdzīgiem, cienot citam citu”,

| — | ņemot vērā Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242), kuras mērķis ir veicināt kultūras daudzveidības un ES vērtību izpratni, dialogu ar pilsonisko sabiedrību un paraugprakses apmaiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242), kuras mērķis ir veicināt kultūras daudzveidības un ES vērtību izpratni, dialogu ar pilsonisko sabiedrību un paraugprakses apmaiņu,

| — | ņemot vērā papildu pasākumus, kas tika veikti pēc sagatavošanās pasākumiem “Kultūrai ES ārējās attiecībās” 2014. gadā, un šo sagatavošanās pasākumu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā papildu pasākumus, kas tika veikti pēc sagatavošanās pasākumiem “Kultūrai ES ārējās attiecībās” 2014. gadā, un šo sagatavošanās pasākumu rezultātus,

| — | ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīguma paraugam pievienoto protokolu par sadarbību kultūras jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīguma paraugam pievienoto protokolu par sadarbību kultūras jomā (4),

| — | ņemot vērā ES izglītības ministru neformālajā sanāksmē Parīzē 2015. gada 17. martā pieņemto “Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšanu ar izglītības palīdzību” (8496/15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES izglītības ministru neformālajā sanāksmē Parīzē 2015. gada 17. martā pieņemto “Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšanu ar izglītības palīdzību” (8496/15),

| — | ņemot vērā triju prezidentvalstu galīgos kopīgos ieteikumus, kuri 2015. gadā tika izstrādāti Jaunatnes konferencē Luksemburgā un kuros tika ņemta vērā apspriede strukturēta dialoga veidā, kuras mērķis bija sekmēt lielāku jauniešu politisko dalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē un bija ietverts aicinājums Parlamentam veicināt uz vērtībām balstītu izglītību un izglītību par aktīvu pilsoniskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā triju prezidentvalstu galīgos kopīgos ieteikumus, kuri 2015. gadā tika izstrādāti Jaunatnes konferencē Luksemburgā un kuros tika ņemta vērā apspriede strukturēta dialoga veidā, kuras mērķis bija sekmēt lielāku jauniešu politisko dalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē un bija ietverts aicinājums Parlamentam veicināt uz vērtībām balstītu izglītību un izglītību par aktīvu pilsoniskumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0373/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0373/2015),

| A. | tā kā Eiropai piemīt neizmērojami bagāta kultūru, sociālā, valodu un reliģiskā daudzveidība; tā kā tādēļ Eiropas nākotnei ir būtiski nozīmīgas kopīgās vērtības, kas satur kopā mūsu sabiedrības, proti, brīvība, sociālais taisnīgums, vienlīdzība un diskriminācijas nepieļaušana, demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, iecietība un solidaritāte; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropai piemīt neizmērojami bagāta kultūru, sociālā, valodu un reliģiskā daudzveidība; tā kā tādēļ Eiropas nākotnei ir būtiski nozīmīgas kopīgās vērtības, kas satur kopā mūsu sabiedrības, proti, brīvība, sociālais taisnīgums, vienlīdzība un diskriminācijas nepieļaušana, demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, iecietība un solidaritāte;

| B. | tā kā kultūru dialogs nav juridiska koncepcija un tāpēc to neregulē valstu, ES vai starptautiskie tiesību akti, bet tā pamatā ir starptautiski ietvardokumenti, kuru mērķis ir cilvēktiesību un kultūru daudzveidības aizsardzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā kultūru dialogs nav juridiska koncepcija un tāpēc to neregulē valstu, ES vai starptautiskie tiesību akti, bet tā pamatā ir starptautiski ietvardokumenti, kuru mērķis ir cilvēktiesību un kultūru daudzveidības aizsardzība;

| C. | tā kā starpkultūru dialogs tika provizoriski definēts dažādos pētījumos un secinājumos Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008) kā process, kurā iekļauta atklāta un cieņpilna informācijas apmaiņa vai mijiedarbība starp indivīdiem, grupām un organizācijām no dažādām kultūras vidēm vai ar atšķirīgiem uzskatiem par pasauli; tā kā šim dialogam ir šādi mērķi: panākt dziļāku sapratni par atšķirīgām perspektīvām un praksēm; palielināt dalību un brīvību un spēju izdarīt izvēli; sekmēt vienlīdzību un palielināt radošos procesus; |
| --- | --- |

C.

tā kā starpkultūru dialogs tika provizoriski definēts dažādos pētījumos un secinājumos Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008) kā process, kurā iekļauta atklāta un cieņpilna informācijas apmaiņa vai mijiedarbība starp indivīdiem, grupām un organizācijām no dažādām kultūras vidēm vai ar atšķirīgiem uzskatiem par pasauli; tā kā šim dialogam ir šādi mērķi: panākt dziļāku sapratni par atšķirīgām perspektīvām un praksēm; palielināt dalību un brīvību un spēju izdarīt izvēli; sekmēt vienlīdzību un palielināt radošos procesus;

| D. | tā kā ir svarīgi panākt, ka ir nodrošināti nepieciešamie līdzekļi, īpaši finansiālie līdzekļi, prioritārai to programmu finansēšanai, kuras izstrādātas starpkultūru dialoga un pilsoņu dialoga sekmēšanai, lai stiprinātu abpusējo cieņu vidē, kurā pastāv liela kultūras dažādība un līdzās eksistē atšķirīgas kultūras identitātes un uzskati, kā arī lai uzsvērtu dažādu kultūru ieguldījumu Eiropas sabiedrībās un mantojumā un efektīvi pārvaldītu konfliktus; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir svarīgi panākt, ka ir nodrošināti nepieciešamie līdzekļi, īpaši finansiālie līdzekļi, prioritārai to programmu finansēšanai, kuras izstrādātas starpkultūru dialoga un pilsoņu dialoga sekmēšanai, lai stiprinātu abpusējo cieņu vidē, kurā pastāv liela kultūras dažādība un līdzās eksistē atšķirīgas kultūras identitātes un uzskati, kā arī lai uzsvērtu dažādu kultūru ieguldījumu Eiropas sabiedrībās un mantojumā un efektīvi pārvaldītu konfliktus;

| E. | tā kā šā mērķa sasniegšana nav tikai valsts iestāžu un lēmumu pieņēmēju uzdevums, bet tā ir kopīga atbildība, kas jāuzņemas visai sabiedrībai, tostarp plašam ieinteresēto personu lokam, piemēram, ģimenēm, plašsaziņas līdzekļiem, skolotājiem, uzņēmumiem, kopienām un reliģiskajiem līderiem; tā kā papildus politiskajiem dalībniekiem ir svarīgi uzsvērt visu citu ieinteresēto personu nozīmi starpkultūru dialogā; |
| --- | --- |

E.

tā kā šā mērķa sasniegšana nav tikai valsts iestāžu un lēmumu pieņēmēju uzdevums, bet tā ir kopīga atbildība, kas jāuzņemas visai sabiedrībai, tostarp plašam ieinteresēto personu lokam, piemēram, ģimenēm, plašsaziņas līdzekļiem, skolotājiem, uzņēmumiem, kopienām un reliģiskajiem līderiem; tā kā papildus politiskajiem dalībniekiem ir svarīgi uzsvērt visu citu ieinteresēto personu nozīmi starpkultūru dialogā;

| F. | tā kā konkrētiem Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pantiem ir īpaša nozīme starpkultūru dialogā, veicinot vienlīdzību, diskriminācijas nepieļaušanu, kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību, vārda un pārvietošanās brīvību, pilsoņu tiesības uz ekonomisku un politisku dalību; |
| --- | --- |

F.

tā kā konkrētiem Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pantiem ir īpaša nozīme starpkultūru dialogā, veicinot vienlīdzību, diskriminācijas nepieļaušanu, kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību, vārda un pārvietošanās brīvību, pilsoņu tiesības uz ekonomisku un politisku dalību;

| G. | tā kā jēgpilnam starpkultūru dialogam ir nepieciešamas pamatīgas zināšanas par savu un citu kultūru; |
| --- | --- |

G.

tā kā jēgpilnam starpkultūru dialogam ir nepieciešamas pamatīgas zināšanas par savu un citu kultūru;

| H. | tā kā, ņemot vērā 2015. gada noteikšanu par Eiropas Attīstības gadu, ANO Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanu, ANO 2015. gada samita par ilgtspējīgu attīstību rezultātiem, kultūra ir līdzeklis, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību un izskaustu nabadzību pasaulē, turklāt aicina nepārprotamāk iekļaut kultūru ANO ilgtspējīgas attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā 2015. gada noteikšanu par Eiropas Attīstības gadu, ANO Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanu, ANO 2015. gada samita par ilgtspējīgu attīstību rezultātiem, kultūra ir līdzeklis, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību un izskaustu nabadzību pasaulē, turklāt aicina nepārprotamāk iekļaut kultūru ANO ilgtspējīgas attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada;

| I. | tā kā Eiropa un pasaule saskaras ar daudzām problēmām, kuras ir saistītas ar globalizāciju, migrāciju, reliģiskiem un starpkultūru konfliktiem un radikalizācijas pieaugumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropa un pasaule saskaras ar daudzām problēmām, kuras ir saistītas ar globalizāciju, migrāciju, reliģiskiem un starpkultūru konfliktiem un radikalizācijas pieaugumu;

| J. | tā kā saistībā ar starpkultūru dialogu ir būtiski piemērot gan vispārējās cilvēktiesības (kā individuālas tiesības), gan kultūras tiesības (ar kurām tiek atzītas konkrētas un vairākas kultūras identitātes); |
| --- | --- |

J.

tā kā saistībā ar starpkultūru dialogu ir būtiski piemērot gan vispārējās cilvēktiesības (kā individuālas tiesības), gan kultūras tiesības (ar kurām tiek atzītas konkrētas un vairākas kultūras identitātes);

| K. | tā kā mācību mobilitātes attīstīšana studentiem un pasniedzējiem, kā arī jebkurš cits starptautisku apmaiņu veids var radīt labāku pasauli, kurā cilvēki brīvi pārvietojas un izmanto atklātu starpkultūru dialogu, |
| --- | --- |

K.

tā kā mācību mobilitātes attīstīšana studentiem un pasniedzējiem, kā arī jebkurš cits starptautisku apmaiņu veids var radīt labāku pasauli, kurā cilvēki brīvi pārvietojas un izmanto atklātu starpkultūru dialogu,

| 1. | uzskata, ka Eiropas Savienības pieejā ir jāizmanto un jāatsāk lieliskais darbs, kas tika uzsākts Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008), jāpastiprina paraugprakses apmaiņa un, ņemot vērā visus nesenos un dramatiskos notikumus, jāveicina jauns strukturēts dialogs par starpkultūru un starpkonfesiju jautājumiem ar visām ieinteresētajām personām, proti, Eiropas un valstu politiķiem, vietējām un reģionālajām iestādēm, baznīcām, reliģiskajām asociācijām un kopienām un filozofiskajām un nekonfesionālajām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un platformām, sporta, kultūras un izglītības darbiniekiem, valstu un Eiropas jaunatnes padomēm, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Eiropas Savienības pieejā ir jāizmanto un jāatsāk lieliskais darbs, kas tika uzsākts Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008), jāpastiprina paraugprakses apmaiņa un, ņemot vērā visus nesenos un dramatiskos notikumus, jāveicina jauns strukturēts dialogs par starpkultūru un starpkonfesiju jautājumiem ar visām ieinteresētajām personām, proti, Eiropas un valstu politiķiem, vietējām un reģionālajām iestādēm, baznīcām, reliģiskajām asociācijām un kopienām un filozofiskajām un nekonfesionālajām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un platformām, sporta, kultūras un izglītības darbiniekiem, valstu un Eiropas jaunatnes padomēm, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem;

| 2. | mudina visas ieinteresētās personas izstrādāt atjauninātu, skaidru un ar politiku saistītu starpkultūru dialoga definīciju, īstenot vai harmonizēt metodes, kvalitātes kritērijus un rādītājus, lai novērtētu starpkultūru dialoga programmu un projektu ietekmi, un izpētīt metodiku starpkultūru salīdzinājumu veikšanai; |
| --- | --- |

2.

mudina visas ieinteresētās personas izstrādāt atjauninātu, skaidru un ar politiku saistītu starpkultūru dialoga definīciju, īstenot vai harmonizēt metodes, kvalitātes kritērijus un rādītājus, lai novērtētu starpkultūru dialoga programmu un projektu ietekmi, un izpētīt metodiku starpkultūru salīdzinājumu veikšanai;

| 3. | uzskata, ka izglītībā ir jāsekmē starpkultūru, starpkonfesiju un uz vērtībām balstīta pieeja, lai vairotu un veicinātu savstarpējo cieņu, integritāti, kultūras daudzveidības ētiskos principus, sociālo iekļautību un kohēziju, tostarp ar visiem paredzētām apmaiņas un mobilitātes programmām; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka izglītībā ir jāsekmē starpkultūru, starpkonfesiju un uz vērtībām balstīta pieeja, lai vairotu un veicinātu savstarpējo cieņu, integritāti, kultūras daudzveidības ētiskos principus, sociālo iekļautību un kohēziju, tostarp ar visiem paredzētām apmaiņas un mobilitātes programmām;

| 4. | uzskata, ka kultūras daudzveidībai ir jāpievēršas arī audiovizuālajā un kultūras nozarē; mudina šīs nozares atrast radošus veidus, kā sekmēt vienošanos par valstu, reģionāliem un vietējiem rīcības plāniem, lai īstenotu UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka kultūras daudzveidībai ir jāpievēršas arī audiovizuālajā un kultūras nozarē; mudina šīs nozares atrast radošus veidus, kā sekmēt vienošanos par valstu, reģionāliem un vietējiem rīcības plāniem, lai īstenotu UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| 5. | aicina ņemt vērā starpkonfesiju dialogu kā daļu no starpkultūru dialoga, priekšnoteikumu mieram un būtisku līdzekli konflikta pārvaldībai, pievēršot uzmanību indivīda cieņai un nepieciešamībai visā pasaulē ievērot cilvēktiesības, īpaši atsaucoties uz domas, pārliecības un ticības brīvību, kā arī reliģisko minoritāšu tiesībām uz aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

aicina ņemt vērā starpkonfesiju dialogu kā daļu no starpkultūru dialoga, priekšnoteikumu mieram un būtisku līdzekli konflikta pārvaldībai, pievēršot uzmanību indivīda cieņai un nepieciešamībai visā pasaulē ievērot cilvēktiesības, īpaši atsaucoties uz domas, pārliecības un ticības brīvību, kā arī reliģisko minoritāšu tiesībām uz aizsardzību;

| 6. | uzsver, ka patiess starpkultūru un starpkonfesiju dialogs veicina pozitīvu un uz sadarbību balstītu mijiedarbību, sekmē izpratni par dažādām kultūrām un cieņu to starpā, palielina daudzveidību un cieņu pret demokrātiju, brīvību, cilvēktiesībām, kā arī iecietību pret vispārējām un katrai atsevišķai kultūrai raksturīgām vērtībām; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka patiess starpkultūru un starpkonfesiju dialogs veicina pozitīvu un uz sadarbību balstītu mijiedarbību, sekmē izpratni par dažādām kultūrām un cieņu to starpā, palielina daudzveidību un cieņu pret demokrātiju, brīvību, cilvēktiesībām, kā arī iecietību pret vispārējām un katrai atsevišķai kultūrai raksturīgām vērtībām;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi laikus integrēt un izglītot nošķirtas kopienas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi laikus integrēt un izglītot nošķirtas kopienas;

| 8. | uzskata, ka ES, kas piedalās pasaules miera nodrošināšanā, ir ES ārējās attiecībās un attīstības politikā jāiekļauj kultūra un kultūras apmaiņas un jāstiprina izglītība kā līdzeklis tādu kopējo pamatvērtību stiprināšanai kā cieņas un savstarpējās sapratnes vērtības, nodrošinot efektīvus līdzekļus jēgpilnai un ilgtspējīgai pieejai konfliktu risināšanai, miera veidošanai un krīžu novēršanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ES, kas piedalās pasaules miera nodrošināšanā, ir ES ārējās attiecībās un attīstības politikā jāiekļauj kultūra un kultūras apmaiņas un jāstiprina izglītība kā līdzeklis tādu kopējo pamatvērtību stiprināšanai kā cieņas un savstarpējās sapratnes vērtības, nodrošinot efektīvus līdzekļus jēgpilnai un ilgtspējīgai pieejai konfliktu risināšanai, miera veidošanai un krīžu novēršanai;

| 9. | uzskata, ka saskaņā ar LESD 167. panta 4. punktu kultūru dialogs un daudzveidība ir transversāli jāintegrē visās ES politikas jomās, kurām ir ietekme uz kopīgām ES pamatvērtībām un tiesībām, proti, uz jaunatnes politiku, izglītības politiku, mobilitāti, nodarbinātību un sociālajām lietām, ārpolitiku, sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, tirdzniecību un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka saskaņā ar LESD 167. panta 4. punktu kultūru dialogs un daudzveidība ir transversāli jāintegrē visās ES politikas jomās, kurām ir ietekme uz kopīgām ES pamatvērtībām un tiesībām, proti, uz jaunatnes politiku, izglītības politiku, mobilitāti, nodarbinātību un sociālajām lietām, ārpolitiku, sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, tirdzniecību un reģionālo attīstību;

| 10. | uzsver nepieciešamību apmācīt un sagatavot nākamās paaudzes par drosmīgiem problēmu risinātājiem un efektīvi un novatoriski risināt problēmas, ar kurām turpmāk saskarsies Eiropas iedzīvotāji, piešķirot viņiem piekļuvi patiesai izglītībai par pilsoniskumu un nodrošinot, ka viņiem ir motivācija un apņemšanās iegūt tādas kompetences un prasmes kā uzņēmējdarbība, līderība un spēju veidošana; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību apmācīt un sagatavot nākamās paaudzes par drosmīgiem problēmu risinātājiem un efektīvi un novatoriski risināt problēmas, ar kurām turpmāk saskarsies Eiropas iedzīvotāji, piešķirot viņiem piekļuvi patiesai izglītībai par pilsoniskumu un nodrošinot, ka viņiem ir motivācija un apņemšanās iegūt tādas kompetences un prasmes kā uzņēmējdarbība, līderība un spēju veidošana;

| 11. | atzīst, ka starpkultūru dialogs ir līdzeklis iedzīvotāju iekļaujošai demokrātiskai dalībai un iespēju izmantošanai, īpaši saistībā ar sabiedriskiem labumiem un publisko telpu; uzskata, ka tādā veidā starpkultūru dialogs var ievērojami veicināt demokrātijas uzlabošanu un lielākas un dziļākas integrācijas un piederības sajūtas izveidošanu; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka starpkultūru dialogs ir līdzeklis iedzīvotāju iekļaujošai demokrātiskai dalībai un iespēju izmantošanai, īpaši saistībā ar sabiedriskiem labumiem un publisko telpu; uzskata, ka tādā veidā starpkultūru dialogs var ievērojami veicināt demokrātijas uzlabošanu un lielākas un dziļākas integrācijas un piederības sajūtas izveidošanu;

| 12. | uzskata, ka publiskā sektora ieguldījumu palielināšana iekļaujošā, kvalitatīvā un pieejamā formālajā, neformālajā un informālajā izglītībā ir pirmais solis ceļā uz vienlīdzīgas piekļuves un vienādu iespēju nodrošināšanu visiem; atgādina par nepieciešamību nodrošināt kultūras un sociālo daudzveidību klašu telpās un izglītības vidē, tostarp pasniedzēju vidū, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un veicinātu nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu izglītību nolūkā sekmēt taisnīgumu un sociālo kohēziju nākamajās paaudzēs; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka publiskā sektora ieguldījumu palielināšana iekļaujošā, kvalitatīvā un pieejamā formālajā, neformālajā un informālajā izglītībā ir pirmais solis ceļā uz vienlīdzīgas piekļuves un vienādu iespēju nodrošināšanu visiem; atgādina par nepieciešamību nodrošināt kultūras un sociālo daudzveidību klašu telpās un izglītības vidē, tostarp pasniedzēju vidū, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un veicinātu nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu izglītību nolūkā sekmēt taisnīgumu un sociālo kohēziju nākamajās paaudzēs;

| 13. | uzsver, ka formālā, neformālā un informālā izglītība un mūžizglītības pieejamība ne vien dod zināšanas, prasmes un kompetences, bet to uzdevums būtu arī palīdzēt audzēkņiem attīstīt ētiskās un pilsoniskās vērtības un kļūt par aktīviem, atbildīgiem un progresīviem, no aizspriedumiem brīviem sabiedrības locekļiem; šajā sakarībā uzsver, ka pilsoniskajai audzināšanai būtu jāsākas no agrīna vecuma, un atzīst visu izglītībā ieinteresēto personu sadarbības nozīmību; atbalsta bērnu un jauniešu iniciatīvas un iesaistīšanās attīstīšanu sociālo saišu stiprināšanai, piederības sajūtas veidošanai un ētikas kodeksu izstrādāšanai, lai nepieļautu diskrimināciju; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka formālā, neformālā un informālā izglītība un mūžizglītības pieejamība ne vien dod zināšanas, prasmes un kompetences, bet to uzdevums būtu arī palīdzēt audzēkņiem attīstīt ētiskās un pilsoniskās vērtības un kļūt par aktīviem, atbildīgiem un progresīviem, no aizspriedumiem brīviem sabiedrības locekļiem; šajā sakarībā uzsver, ka pilsoniskajai audzināšanai būtu jāsākas no agrīna vecuma, un atzīst visu izglītībā ieinteresēto personu sadarbības nozīmību; atbalsta bērnu un jauniešu iniciatīvas un iesaistīšanās attīstīšanu sociālo saišu stiprināšanai, piederības sajūtas veidošanai un ētikas kodeksu izstrādāšanai, lai nepieļautu diskrimināciju;

| 14. | uzsver neformālās un informālās izglītības svarīgo nozīmi un atzīst sinerģiju un partnerību veidošanas ieguvumus visos izglītības līmeņos un veidos, tostarp paaudžu starpā; uzsver arī to, ka piedalīšanās sporta un brīvprātīgajās nodarbībās veicina pilsonisko, sociālo un starpkultūras kompetenču attīstību un palīdz sociāli integrēt nelabvēlīgā situācijā esošas un neaizsargātas grupas un plašākā nozīmē — iedzīvotājus, īpaši bērnus, mācot viņiem darboties komandā un cieņu pret dažādību, līdz ar to apkarojot tādas sociālās parādības kā vardarbība, radikālisms, rasisms un ksenofobija un atjaunojot pamatus konstruktīvam un miermīlīgam dialogam starp kopienām; šajā sakarībā atgādina par ES programmu izšķirīgo nozīmi kultūras, plašsaziņas, izglītības, jaunatnes un sporta jomā, jo tās ir līdzekļi, lai izskaustu neiecietību un aizspriedumus un sekmētu kopējo piederības izjūtu un cieņu pret kultūras dažādību; |
| --- | --- |

14.

uzsver neformālās un informālās izglītības svarīgo nozīmi un atzīst sinerģiju un partnerību veidošanas ieguvumus visos izglītības līmeņos un veidos, tostarp paaudžu starpā; uzsver arī to, ka piedalīšanās sporta un brīvprātīgajās nodarbībās veicina pilsonisko, sociālo un starpkultūras kompetenču attīstību un palīdz sociāli integrēt nelabvēlīgā situācijā esošas un neaizsargātas grupas un plašākā nozīmē — iedzīvotājus, īpaši bērnus, mācot viņiem darboties komandā un cieņu pret dažādību, līdz ar to apkarojot tādas sociālās parādības kā vardarbība, radikālisms, rasisms un ksenofobija un atjaunojot pamatus konstruktīvam un miermīlīgam dialogam starp kopienām; šajā sakarībā atgādina par ES programmu izšķirīgo nozīmi kultūras, plašsaziņas, izglītības, jaunatnes un sporta jomā, jo tās ir līdzekļi, lai izskaustu neiecietību un aizspriedumus un sekmētu kopējo piederības izjūtu un cieņu pret kultūras dažādību;

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi veidot spēcīgas saiknes starp kultūru un izglītību, lai attīstītu kompetences un tālāk nododamas prasmes, pavairotu augsta līmeņa un drošas darbvietas saskaņā ar SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un panāktu lielāku sociālo integrāciju un aktīvāku pilsoniskumu; uzskata tos par dažiem no galvenajiem mērķiem, īstenojot ES pamatvērtības, kas iestrādātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; atgādina, ka CONNECT programma ir vērtīga kā vienīgā ES programma, ar kuru tiek veicināti kultūras un izglītības projekti, un mudina Komisiju apsvērt, vai neparedzēt jaunu izmēģinājuma darbības pozīciju, lai pārbaudītu šādas shēmas patlabanējo dzīvotspēju; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir svarīgi veidot spēcīgas saiknes starp kultūru un izglītību, lai attīstītu kompetences un tālāk nododamas prasmes, pavairotu augsta līmeņa un drošas darbvietas saskaņā ar SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un panāktu lielāku sociālo integrāciju un aktīvāku pilsoniskumu; uzskata tos par dažiem no galvenajiem mērķiem, īstenojot ES pamatvērtības, kas iestrādātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; atgādina, ka CONNECT programma ir vērtīga kā vienīgā ES programma, ar kuru tiek veicināti kultūras un izglītības projekti, un mudina Komisiju apsvērt, vai neparedzēt jaunu izmēģinājuma darbības pozīciju, lai pārbaudītu šādas shēmas patlabanējo dzīvotspēju;

| 16. | atbalsta jauniešu un skolotāju mobilitāti, kā arī visas skolu un universitāšu sadarbības formas, piemēram, kopīgas izglītības platformas, kopīgas studiju programmas un kopīgus projektus, kuri ir līdzeklis, lai veicinātu kultūras daudzveidības izpratni un spēju to novērtēt un lai nodrošinātu jauniešiem sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences un prasmes; šajā sakarībā uzskata, ka agrīna bērnu iepazīstināšana ar citām kultūrām palīdz viņiem iegūt pamata prasmes un kompetences, kuras nepieciešamas viņu individuālajai attīstībai, nodarbinātībai nākotnē un aktīvam ES pilsoniskumam; uzsver, ka arī mērķtiecīgu izglītojošu skolu apmeklējumu iekļaušana dažādās dalībvalstīs un transnacionāla mazu bērnu mobilitāte ir līdzeklis, lai izveidotu pamatus Eiropas kultūrai, mākslai, valodām un vērtībām; atbalsta mobilitāti, kas paredzēta tieši pamatizglītības un vidējās izglītības līmeņa skolotājiem, lai apmainītos ar pieredzi un izstrādātu savas metodes, ar kurām pievērsties mainīgajām sabiedrības problēmām un reaģēt uz tām; uzsver Erasmus+ programmas lomu un nozīmi, jo tā jauniešu vidū veicina Eiropas izpratni un rada kopējas piederības sajūtu un starpkultūru dialoga kultūru, sekmējot jauniešu mobilitāti, kā arī palielinot viņu nodarbināmību; īpaši mudina veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu Erasmus+ mobilitātes pasākumu pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un lai viņi tiktu iekļauti šajos pasākumos; |
| --- | --- |

16.

atbalsta jauniešu un skolotāju mobilitāti, kā arī visas skolu un universitāšu sadarbības formas, piemēram, kopīgas izglītības platformas, kopīgas studiju programmas un kopīgus projektus, kuri ir līdzeklis, lai veicinātu kultūras daudzveidības izpratni un spēju to novērtēt un lai nodrošinātu jauniešiem sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences un prasmes; šajā sakarībā uzskata, ka agrīna bērnu iepazīstināšana ar citām kultūrām palīdz viņiem iegūt pamata prasmes un kompetences, kuras nepieciešamas viņu individuālajai attīstībai, nodarbinātībai nākotnē un aktīvam ES pilsoniskumam; uzsver, ka arī mērķtiecīgu izglītojošu skolu apmeklējumu iekļaušana dažādās dalībvalstīs un transnacionāla mazu bērnu mobilitāte ir līdzeklis, lai izveidotu pamatus Eiropas kultūrai, mākslai, valodām un vērtībām; atbalsta mobilitāti, kas paredzēta tieši pamatizglītības un vidējās izglītības līmeņa skolotājiem, lai apmainītos ar pieredzi un izstrādātu savas metodes, ar kurām pievērsties mainīgajām sabiedrības problēmām un reaģēt uz tām; uzsver Erasmus+ programmas lomu un nozīmi, jo tā jauniešu vidū veicina Eiropas izpratni un rada kopējas piederības sajūtu un starpkultūru dialoga kultūru, sekmējot jauniešu mobilitāti, kā arī palielinot viņu nodarbināmību; īpaši mudina veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu Erasmus+ mobilitātes pasākumu pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un lai viņi tiktu iekļauti šajos pasākumos;

| 17. | mudina dalībvalstis izstrādāt kvalitatīvas apmācības programmas daudzveidības veicināšanai, iespēju vairošanai skolotājiem, jauniešiem un kopienu darbiniekiem, kā arī konsultēšanas pakalpojumu sniedzējiem skolās un neformālā un informālā vidē bērniem un viņu vecākiem, lai apmierinātu to bērnu izglītības un apmācības vajadzības, kuri nāk no dažādām kultūras un sociālām vidēm, un lai novērstu visus diskriminācijas un rasisma veidus, tostarp iebiedēšanu un kiberterorizēšanu; atzīmē, ka no jauna jāizvērtē izglītības resursi, lai sekmētu vairākvalodu mācīšanos, kurā iekļauti vairāki skatījumi, un ka šajā sakarībā ir sistemātiski jānovērtē un jāpopularizē pasniedzēju vairākvalodu un starpkultūru pieredze un prasmes; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis izstrādāt kvalitatīvas apmācības programmas daudzveidības veicināšanai, iespēju vairošanai skolotājiem, jauniešiem un kopienu darbiniekiem, kā arī konsultēšanas pakalpojumu sniedzējiem skolās un neformālā un informālā vidē bērniem un viņu vecākiem, lai apmierinātu to bērnu izglītības un apmācības vajadzības, kuri nāk no dažādām kultūras un sociālām vidēm, un lai novērstu visus diskriminācijas un rasisma veidus, tostarp iebiedēšanu un kiberterorizēšanu; atzīmē, ka no jauna jāizvērtē izglītības resursi, lai sekmētu vairākvalodu mācīšanos, kurā iekļauti vairāki skatījumi, un ka šajā sakarībā ir sistemātiski jānovērtē un jāpopularizē pasniedzēju vairākvalodu un starpkultūru pieredze un prasmes;

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt mūžizglītības programmās skolotājiem, nodrošinot viņus ar nepieciešamajām pedagoģiskajām kompetencēm par migrācijas, akulturācijas un sociālās psiholoģijas tēmām, kā arī dodot viņiem iespēju izmantot dažādību kā bagātu izejmateriālu apmācībai klasēs; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt mūžizglītības programmās skolotājiem, nodrošinot viņus ar nepieciešamajām pedagoģiskajām kompetencēm par migrācijas, akulturācijas un sociālās psiholoģijas tēmām, kā arī dodot viņiem iespēju izmantot dažādību kā bagātu izejmateriālu apmācībai klasēs;

| 19. | atzīmē skolotāju būtisko lomu, sadarbībā ar ģimenēm stiprinot sociālās saites, kas rada piederības sajūtu un palīdz jauniešiem attīstīt ētiskās un pilsoniskās vērtības; |
| --- | --- |

19.

atzīmē skolotāju būtisko lomu, sadarbībā ar ģimenēm stiprinot sociālās saites, kas rada piederības sajūtu un palīdz jauniešiem attīstīt ētiskās un pilsoniskās vērtības;

| 20. | atkārto nepieciešamību radīt studentiem izglītības vidi, kurā tiktu ievērotas visu tiesības un ņemti vērā dzimumu līdztiesības aspekti, lai viņi varētu apgūt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp sieviešu un bērnu tiesības, pamatvērtības un iedzīvotāju pilsonisko dalību, tiesības un atbildību, demokrātiju un tiesiskumu, iegūt pašpārliecinātību par savu identitāti, pārliecību, ka viņu viedoklis ir sadzirdēts, un sajūtu, ka viņi tiek novērtēti savās kopienās; mudina, lai dalībvalstis un dažādas izglītības veidi stiprinātu studentu aktīvu piedalīšanos savu mācību struktūru pārvaldībā; |
| --- | --- |

20.

atkārto nepieciešamību radīt studentiem izglītības vidi, kurā tiktu ievērotas visu tiesības un ņemti vērā dzimumu līdztiesības aspekti, lai viņi varētu apgūt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp sieviešu un bērnu tiesības, pamatvērtības un iedzīvotāju pilsonisko dalību, tiesības un atbildību, demokrātiju un tiesiskumu, iegūt pašpārliecinātību par savu identitāti, pārliecību, ka viņu viedoklis ir sadzirdēts, un sajūtu, ka viņi tiek novērtēti savās kopienās; mudina, lai dalībvalstis un dažādas izglītības veidi stiprinātu studentu aktīvu piedalīšanos savu mācību struktūru pārvaldībā;

| 21. | uzsver jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un interneta nozīmi, veicinot starpkultūru dialogu; atbalsta sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, lai iedzīvotājos stiprinātu kopējo pamatvērtību un pamatprincipu izpratni, un uzsver, ka svarīga ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasme visos līmeņos nolūkā sekmēt jauniešu starpkultūru dialogu; mudina arī EĀDD un ES pārstāvniecību vadītājus savā darbā maksimāli izmantot jaunos digitālos instrumentus; |
| --- | --- |

21.

uzsver jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un interneta nozīmi, veicinot starpkultūru dialogu; atbalsta sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, lai iedzīvotājos stiprinātu kopējo pamatvērtību un pamatprincipu izpratni, un uzsver, ka svarīga ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasme visos līmeņos nolūkā sekmēt jauniešu starpkultūru dialogu; mudina arī EĀDD un ES pārstāvniecību vadītājus savā darbā maksimāli izmantot jaunos digitālos instrumentus;

| 22. | atzīst nepieciešamību paredzēt ilgtspējīgu un strukturālu atbalstu nevalstiskajām organizācijām, cilvēktiesību organizācijām, jaunatnes organizācijām un mācību iestādēm, lai vērstos pret ekstrēmismu, izmantojot sociālo kohēziju un iekļautību, aktīvu pilsoniskumu un lielākas jauniešu iespējas un dalību, īpaši neliela mēroga vietējas iniciatīvas un tās, kas darbojas vietējā līmenī; |
| --- | --- |

22.

atzīst nepieciešamību paredzēt ilgtspējīgu un strukturālu atbalstu nevalstiskajām organizācijām, cilvēktiesību organizācijām, jaunatnes organizācijām un mācību iestādēm, lai vērstos pret ekstrēmismu, izmantojot sociālo kohēziju un iekļautību, aktīvu pilsoniskumu un lielākas jauniešu iespējas un dalību, īpaši neliela mēroga vietējas iniciatīvas un tās, kas darbojas vietējā līmenī;

| 23. | atzīst, ka nevalstiskajām organizācijām, kultūras tīkliem un platformām, kā arī iepriekšminētajām institūcijām šobrīd un turpmāk ir jāsaglabā svarīga loma, ja oficiālas starpkultūru dialoga struktūras, politika vai programmas nav pietiekami izveidotas; mudina ES un lielas pilsētas, reģionus un vietējās iestādes turpināt dialogu, lai efektīvāk analizētu i) saistību starp pilsētvides modeļiem, kuros ir iedzīvotāju mājas, un veiksmīgām vai neveiksmīgām skolu sistēmām, ii) formālās un informālās izglītības ieguvumus visiem bērniem un ģimenēm un iii) izglītības struktūru koordināciju nolūkā veicināt efektīvu starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka nevalstiskajām organizācijām, kultūras tīkliem un platformām, kā arī iepriekšminētajām institūcijām šobrīd un turpmāk ir jāsaglabā svarīga loma, ja oficiālas starpkultūru dialoga struktūras, politika vai programmas nav pietiekami izveidotas; mudina ES un lielas pilsētas, reģionus un vietējās iestādes turpināt dialogu, lai efektīvāk analizētu i) saistību starp pilsētvides modeļiem, kuros ir iedzīvotāju mājas, un veiksmīgām vai neveiksmīgām skolu sistēmām, ii) formālās un informālās izglītības ieguvumus visiem bērniem un ģimenēm un iii) izglītības struktūru koordināciju nolūkā veicināt efektīvu starpkultūru dialogu;

| 24. | aicina no jauna pievērst uzmanību starpkultūru sabiedrībai, kuras pamatā ir solidaritāte, īpaši jauniešu vidū, īstenojot programmu “Eiropa pilsoņiem”, izmantojot pienācīgu finansējumu programmas mērķu īstenošanai un veidojot saskanīgāku un iekļaujošāku sabiedrību, kā arī sekmējot aktīvu pilsoniskumu, kurš ir atvērts pasaulei, ciena kultūru daudzveidību un pamatojas uz ES kopējām vērtībām; |
| --- | --- |

24.

aicina no jauna pievērst uzmanību starpkultūru sabiedrībai, kuras pamatā ir solidaritāte, īpaši jauniešu vidū, īstenojot programmu “Eiropa pilsoņiem”, izmantojot pienācīgu finansējumu programmas mērķu īstenošanai un veidojot saskanīgāku un iekļaujošāku sabiedrību, kā arī sekmējot aktīvu pilsoniskumu, kurš ir atvērts pasaulei, ciena kultūru daudzveidību un pamatojas uz ES kopējām vērtībām;

| 25. | mudina organizēt iekļaujošas, izglītojošas un praktiskas mākslas un sporta nodarbības visu vecumu mērķgrupām, kā arī brīvprātīgo darbu, lai nostiprinātu socializācijas procesus un minoritāšu, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, marginalizētu kopienu pārstāvju, migrantu un bēgļu līdzdalību kultūras un sabiedriskajā dzīvē, tostarp arī vadošu funkciju īstenošanā un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

25.

mudina organizēt iekļaujošas, izglītojošas un praktiskas mākslas un sporta nodarbības visu vecumu mērķgrupām, kā arī brīvprātīgo darbu, lai nostiprinātu socializācijas procesus un minoritāšu, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, marginalizētu kopienu pārstāvju, migrantu un bēgļu līdzdalību kultūras un sabiedriskajā dzīvē, tostarp arī vadošu funkciju īstenošanā un lēmumu pieņemšanā;

| 26. | atzīst formālās, neformālās un informālās mācīšanās un brīvprātīgā darba nozīmi pašizaugsmes veicināšanā, koncentrējoties uz kognitīvajām un nekognitīvajām prasmēm un kompetencēm, kritisko domāšanu, dažādu viedokļu izvērtēšanas spējām, mediju lietotprasmi, diskriminācijas apkarošanu un starpkultūru prasmēm un kompetencēm un valodu apgūšanu, kā arī sociālajām un pilsoniskajām prasmēm, tostarp apgūstot kultūras mantojumu, kā līdzekli mūsdienīgo problēmu jutīgai risināšanai; |
| --- | --- |

26.

atzīst formālās, neformālās un informālās mācīšanās un brīvprātīgā darba nozīmi pašizaugsmes veicināšanā, koncentrējoties uz kognitīvajām un nekognitīvajām prasmēm un kompetencēm, kritisko domāšanu, dažādu viedokļu izvērtēšanas spējām, mediju lietotprasmi, diskriminācijas apkarošanu un starpkultūru prasmēm un kompetencēm un valodu apgūšanu, kā arī sociālajām un pilsoniskajām prasmēm, tostarp apgūstot kultūras mantojumu, kā līdzekli mūsdienīgo problēmu jutīgai risināšanai;

| 27. | apstiprina nepieciešamību saistībā ar starpkultūru dialoga un izglītības jautājumu saglabāt dzimumu perspektīvu un ņemt vērā to cilvēku vajadzības, kuri cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, tostarp cilvēku ar invaliditāti, LGBTI pārstāvju un marginalizētu kopienu pārstāvju vajadzības; |
| --- | --- |

27.

apstiprina nepieciešamību saistībā ar starpkultūru dialoga un izglītības jautājumu saglabāt dzimumu perspektīvu un ņemt vērā to cilvēku vajadzības, kuri cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, tostarp cilvēku ar invaliditāti, LGBTI pārstāvju un marginalizētu kopienu pārstāvju vajadzības;

| 28. | mudina ES iestādes plašāk analizēt visus radikalizācijas veidus un rosināt jaunas pārdomas par politiskā ekstrēmisma un vardarbības būtību un procesiem, izejot no apgalvojuma, ka radikalizācija ir dinamisks, mijattiecībās balstīts process un neplānotas un neparedzamas transformējošu notikumu virknes sekas; tādēļ atzinīgi vērtē 2015. gada 17. martā Parīzē pieņemto “Deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību” kā centienus veicināt aktīvu starpkultūru dialogu, kā arī globālu solidaritāti un savstarpēju cieņu, pievēršot galveno uzmanību pilsoniskās izglītības nozīmei, tostarp izpratnes palielināšanai par kultūras līdzekļu unikālo lomu skolēnu un studentu savstarpējās cieņas sekmēšanā; |
| --- | --- |

28.

mudina ES iestādes plašāk analizēt visus radikalizācijas veidus un rosināt jaunas pārdomas par politiskā ekstrēmisma un vardarbības būtību un procesiem, izejot no apgalvojuma, ka radikalizācija ir dinamisks, mijattiecībās balstīts process un neplānotas un neparedzamas transformējošu notikumu virknes sekas; tādēļ atzinīgi vērtē 2015. gada 17. martā Parīzē pieņemto “Deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību” kā centienus veicināt aktīvu starpkultūru dialogu, kā arī globālu solidaritāti un savstarpēju cieņu, pievēršot galveno uzmanību pilsoniskās izglītības nozīmei, tostarp izpratnes palielināšanai par kultūras līdzekļu unikālo lomu skolēnu un studentu savstarpējās cieņas sekmēšanā;

| 29. | atgādina par leģitimitāti un pārskatatbildību, kas piešķirta valdībām un Eiropas iestādēm, lai ar izlūkdienestu un tiesībaizsardzības iestāžu palīdzību tās apkarotu kriminālas darbības; tomēr atzīst, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu soda pasākumos vienmēr ir jāievēro tādas pamattiesības kā tiesības uz datu aizsardzību, vārda brīvība nevainības prezumpcija, tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

29.

atgādina par leģitimitāti un pārskatatbildību, kas piešķirta valdībām un Eiropas iestādēm, lai ar izlūkdienestu un tiesībaizsardzības iestāžu palīdzību tās apkarotu kriminālas darbības; tomēr atzīst, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu soda pasākumos vienmēr ir jāievēro tādas pamattiesības kā tiesības uz datu aizsardzību, vārda brīvība nevainības prezumpcija, tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību;

| 30. | uzskata, ka Eiropas Savienībai, veicinot pamatvērtības, starpkultūru dialogu un kultūru daudzveidību starptautiskā līmenī, ir stingri jānosoda jebkura necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās un visi cilvēktiesību pārkāpumi, lai konkrēti sekmētu pilnīgu Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas ievērošanu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka Eiropas Savienībai, veicinot pamatvērtības, starpkultūru dialogu un kultūru daudzveidību starptautiskā līmenī, ir stingri jānosoda jebkura necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās un visi cilvēktiesību pārkāpumi, lai konkrēti sekmētu pilnīgu Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas ievērošanu;

| 31. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka saistošie Eiropas un starptautiskie diskriminācijas apkarošanas standarti tiek pilnībā īstenoti valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka saistošie Eiropas un starptautiskie diskriminācijas apkarošanas standarti tiek pilnībā īstenoti valsts tiesību aktos;

| 32. | aicina dalībvalstis iesaistīt marginalizētās kopienas, migrantus, bēgļus un uzņēmējas kopienas, kā arī reliģiskās un laicīgās kopienas cieņpilnos un iespējas palielinošos iekļaušanas procesos, nodrošinot viņu dalību pilsoniskajā un kultūras dzīvē humānā, cieņpilnā un ilgtspējīgā veidā visās situācijās, īpaši ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis iesaistīt marginalizētās kopienas, migrantus, bēgļus un uzņēmējas kopienas, kā arī reliģiskās un laicīgās kopienas cieņpilnos un iespējas palielinošos iekļaušanas procesos, nodrošinot viņu dalību pilsoniskajā un kultūras dzīvē humānā, cieņpilnā un ilgtspējīgā veidā visās situācijās, īpaši ārkārtas situācijās;

| 33. | atzinīgi vērtē sagatavošanās pasākumu “Kultūra ES ārējās attiecībās” un tā nozīmi kultūras kā stratēģiska humanitārās, sociālās un ekonomiskās attīstības faktora — kas tādējādi palīdz sasniegt ārpolitikas mērķus — lomas palielināšanai un aicina arī Eiropas Ārējās darbības dienestu un ES pārstāvniecības visā pasaulē iekļaut kultūru kā neatņemamu ES ārpolitikas sastāvdaļu, iecelt kultūras atašeju katrā trešās partnervalsts ES pārstāvniecībā un nodrošināt EĀDD personālam apmācību par kultūras aspektu ārpolitikā; aicina Komisiju koordinēti integrēt kultūras diplomātiju un kultūru dialogu visos ES ārējo attiecību instrumentos un ES attīstības programmā; tāpat aicina ES un dalībvalstis stiprināt sadarbību ar citām Eiropas un starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju un ar to saistītajām aģentūrām, īpaši UNESCO, UNICEF un UNHCR, un pieprasīt efektīvāk un pārliecinošāk pārstāvēt ES to struktūrās; turklāt aicina sadarboties ar valstu kultūras institūtiem, lai uzlabotu tādu esošo instrumentu īstenošanu kā Eiropas Savienības valstu kultūras institūtu tīkla (EUNIC) kopas, kuru pamatā ir kultūras tīkli, un izstrādāt jaunus instrumentus kopīgu problēmu risināšanai globalizētā pasaulē; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē sagatavošanās pasākumu “Kultūra ES ārējās attiecībās” un tā nozīmi kultūras kā stratēģiska humanitārās, sociālās un ekonomiskās attīstības faktora — kas tādējādi palīdz sasniegt ārpolitikas mērķus — lomas palielināšanai un aicina arī Eiropas Ārējās darbības dienestu un ES pārstāvniecības visā pasaulē iekļaut kultūru kā neatņemamu ES ārpolitikas sastāvdaļu, iecelt kultūras atašeju katrā trešās partnervalsts ES pārstāvniecībā un nodrošināt EĀDD personālam apmācību par kultūras aspektu ārpolitikā; aicina Komisiju koordinēti integrēt kultūras diplomātiju un kultūru dialogu visos ES ārējo attiecību instrumentos un ES attīstības programmā; tāpat aicina ES un dalībvalstis stiprināt sadarbību ar citām Eiropas un starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju un ar to saistītajām aģentūrām, īpaši UNESCO, UNICEF un UNHCR, un pieprasīt efektīvāk un pārliecinošāk pārstāvēt ES to struktūrās; turklāt aicina sadarboties ar valstu kultūras institūtiem, lai uzlabotu tādu esošo instrumentu īstenošanu kā Eiropas Savienības valstu kultūras institūtu tīkla (EUNIC) kopas, kuru pamatā ir kultūras tīkli, un izstrādāt jaunus instrumentus kopīgu problēmu risināšanai globalizētā pasaulē;

| 34. | uzskata, ka kultūrai vajadzētu kļūt par būtisku sastāvdaļu politiskajā dialogā ar trešām valstīm un atgādina, ka ir nepieciešams sistemātiski integrēt kultūru attīstības projektos un programmās; tādēļ uzsver nepieciešamību likvidēt šķēršļus mākslinieku, skolotāju, akadēmisko aprindu pārstāvju un kultūras profesionāļu mobilitātei, harmonizējot un vienkāršojot vīzas procedūras, lai veicinātu sadarbību kultūras jomā ar visām pasaules daļām; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka kultūrai vajadzētu kļūt par būtisku sastāvdaļu politiskajā dialogā ar trešām valstīm un atgādina, ka ir nepieciešams sistemātiski integrēt kultūru attīstības projektos un programmās; tādēļ uzsver nepieciešamību likvidēt šķēršļus mākslinieku, skolotāju, akadēmisko aprindu pārstāvju un kultūras profesionāļu mobilitātei, harmonizējot un vienkāršojot vīzas procedūras, lai veicinātu sadarbību kultūras jomā ar visām pasaules daļām;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, kurās starpkultūru dialogs tiek atzīts par interaktīvas saziņas procesu kultūru iekšienē un starp tām, lai nodrošinātu savstarpēju cieņu un vienlīdzīgas iespējas, nodrošinātu un īstenotu efektīvus risinājumus ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības un atstumtības iemeslu, kā arī visu diskriminācijas veidu novēršanai, un attīstītu dziļāku sapratni par atšķirīgiem skatījumiem un praksi; atgādina par svarīgo plašsaziņas līdzekļu, tostarp sociālo plašsaziņas līdzekļu, lomu gan kā iespējamu ekstrēmu diskursu platformai, gan arī kā līdzeklim ksenofobisku vēstījumu apkarošanai, stereotipu un aizspriedumu iznīcināšanai un iecietības veicināšanai; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, kurās starpkultūru dialogs tiek atzīts par interaktīvas saziņas procesu kultūru iekšienē un starp tām, lai nodrošinātu savstarpēju cieņu un vienlīdzīgas iespējas, nodrošinātu un īstenotu efektīvus risinājumus ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības un atstumtības iemeslu, kā arī visu diskriminācijas veidu novēršanai, un attīstītu dziļāku sapratni par atšķirīgiem skatījumiem un praksi; atgādina par svarīgo plašsaziņas līdzekļu, tostarp sociālo plašsaziņas līdzekļu, lomu gan kā iespējamu ekstrēmu diskursu platformai, gan arī kā līdzeklim ksenofobisku vēstījumu apkarošanai, stereotipu un aizspriedumu iznīcināšanai un iecietības veicināšanai;

| 36. | atgādina, ka kultūras mantojumā ir redzama kultūras izpausmju dažādība, un tādēļ tas ir jāaizsargā un jāatbalsta, pieņemot saskaņotus tiesību aktus un starptautiskus nolīgumus ciešā sadarbībā ar UNESCO; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka kultūras mantojumā ir redzama kultūras izpausmju dažādība, un tādēļ tas ir jāaizsargā un jāatbalsta, pieņemot saskaņotus tiesību aktus un starptautiskus nolīgumus ciešā sadarbībā ar UNESCO;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju novērst tādu ekstrēmismu kā ksenofobiju, rasismu un visus diskriminācijas un marginalizācijas veidus ar kopienas kohēzijas pasākumiem, kuri var efektīvi cīnīties pret ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, iesaistot plašu dalībnieku loku, piemēram, pilsētvides plānotājus, sociālos darbiniekus, kopienu, baznīcas un reliģiskās asociācijas, skolotājus, ģimenes atbalsta organizācijas un veselības aprūpes speciālistus ar mērķi apkarot ekstrēmismu, nodrošināt sociālo iekļautību, kā arī oficiālu un faktisku vienlīdzību, veicināt daudzveidību un sekmēt kopienu kohēziju; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju novērst tādu ekstrēmismu kā ksenofobiju, rasismu un visus diskriminācijas un marginalizācijas veidus ar kopienas kohēzijas pasākumiem, kuri var efektīvi cīnīties pret ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, iesaistot plašu dalībnieku loku, piemēram, pilsētvides plānotājus, sociālos darbiniekus, kopienu, baznīcas un reliģiskās asociācijas, skolotājus, ģimenes atbalsta organizācijas un veselības aprūpes speciālistus ar mērķi apkarot ekstrēmismu, nodrošināt sociālo iekļautību, kā arī oficiālu un faktisku vienlīdzību, veicināt daudzveidību un sekmēt kopienu kohēziju;

| 38. | iesaka Eiropas Savienībai sadarboties, lai padarītu mācības un skolas pieejamas bēgļu bērniem, turpinot atbalstīt programmas par izglītības pieejamību humanitāro krīžu laikā, un nodrošināt migrantu studentu integrāciju Eiropā; |
| --- | --- |

38.

iesaka Eiropas Savienībai sadarboties, lai padarītu mācības un skolas pieejamas bēgļu bērniem, turpinot atbalstīt programmas par izglītības pieejamību humanitāro krīžu laikā, un nodrošināt migrantu studentu integrāciju Eiropā;

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, izstrādāt un ieviest interaktīvas, bērniem un jauniešiem paredzētas metodes līdzdalības sekmēšanai visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, izstrādāt un ieviest interaktīvas, bērniem un jauniešiem paredzētas metodes līdzdalības sekmēšanai visos pārvaldes līmeņos;

| 40. | uzsver ģimenes lomu kultūras identitātes, tradīciju, ētikas un sabiedrības vērtību sistēmas saglabāšanā un uzsver, ka bērnu iepazīstināšana ar viņu sabiedrības kultūru, vērtībām un normām aizsākas ģimenē; |
| --- | --- |

40.

uzsver ģimenes lomu kultūras identitātes, tradīciju, ētikas un sabiedrības vērtību sistēmas saglabāšanā un uzsver, ka bērnu iepazīstināšana ar viņu sabiedrības kultūru, vērtībām un normām aizsākas ģimenē;

| 41. | aicina Komisiju un Padomi noteikt kultūru dialogu par spēcīgu un saistošu ES politisku mērķi un līdz ar to garantēt ES atbalstu ar dažādiem politikas pasākumiem, iniciatīvām un fondiem, tostarp starpkultūru dialogu ar trešām valstīm, īpaši nestabilām valstīm; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un Padomi noteikt kultūru dialogu par spēcīgu un saistošu ES politisku mērķi un līdz ar to garantēt ES atbalstu ar dažādiem politikas pasākumiem, iniciatīvām un fondiem, tostarp starpkultūru dialogu ar trešām valstīm, īpaši nestabilām valstīm;

| 42. | mudina Komisiju un dalībvalstis piešķirt augstāku prioritāti iniciatīvām kultūras daudzveidības, starpkultūru dialoga un izglītības atbalstīšanai un pilnībā izmantot ES finanšu instrumentus, programmas un iniciatīvas, piemēram, Erasmus +, programmu “Eiropa pilsoņiem”, “Radošā Eiropa” un programmu “Apvārsnis 2020”, ES kaimiņattiecību politiku un ārējo attiecību instrumentus un tādas struktūras kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, lai veicinātu un atbalstītu starpkultūru dialogu un kultūras daudzveidību Eiropā un tās kaimiņvalstīs un citos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

42.

mudina Komisiju un dalībvalstis piešķirt augstāku prioritāti iniciatīvām kultūras daudzveidības, starpkultūru dialoga un izglītības atbalstīšanai un pilnībā izmantot ES finanšu instrumentus, programmas un iniciatīvas, piemēram, Erasmus +, programmu “Eiropa pilsoņiem”, “Radošā Eiropa” un programmu “Apvārsnis 2020”, ES kaimiņattiecību politiku un ārējo attiecību instrumentus un tādas struktūras kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, lai veicinātu un atbalstītu starpkultūru dialogu un kultūras daudzveidību Eiropā un tās kaimiņvalstīs un citos pasaules reģionos;

| 43. | uzsver Eiropas mākslas bagātīgo pienesumu kultūras daudzveidībai un tās nozīmi ES vērtību izplatīšanā un Eiropas iedzīvotāju kritiskās domāšanas attīstīšanas stimulēšanā; |
| --- | --- |

43.

uzsver Eiropas mākslas bagātīgo pienesumu kultūras daudzveidībai un tās nozīmi ES vērtību izplatīšanā un Eiropas iedzīvotāju kritiskās domāšanas attīstīšanas stimulēšanā;

| 44. | atgādina par LUX kino balvas nozīmi, atzinīgi novērtējot Eiropas filmas, kurās atainota Eiropas identitāte vai Eiropas kultūras daudzveidība; |
| --- | --- |

44.

atgādina par LUX kino balvas nozīmi, atzinīgi novērtējot Eiropas filmas, kurās atainota Eiropas identitāte vai Eiropas kultūras daudzveidība;

| 45. | mudina Komisiju un dalībvalstis novērtēt šā ziņojuma kontekstā veikto pasākumu ietekmi un aicina Komisiju iesniegt uzraudzības ziņojumu un pārskatu; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju un dalībvalstis novērtēt šā ziņojuma kontekstā veikto pasākumu ietekmi un aicina Komisiju iesniegt uzraudzības ziņojumu un pārskatu;

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstīm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0279.

(2)  OV L 412, 30.12.2006., 44. lpp.

(3)  OV C 320, 16.12.2008., 10. lpp.

(4)  OV L 127, 14.5.2011., 1418. lpp.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/24

---

P8_TA(2016)0006

ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšana un jauni uzdevumi

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem — efektīvāka un lietderīgāka ES finanšu nozares regulējuma un kapitāla tirgu savienības satvara ietekme un virzība uz šī satvara izveidi (2015/2106(INI))

(2018/C 011/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (COM(2015)0063) un Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par to (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (COM(2015)0063) un Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par to (1),

| — | ņemot vērā Jacques de Larosière vadītās augsta līmeņa grupas ES finanšu uzraudzības jautājumos 2009. gada 25. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jacques de Larosière vadītās augsta līmeņa grupas ES finanšu uzraudzības jautājumos 2009. gada 25. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas 2015. gada jūlija ziņojumu par banku uzraudzības ietekmi un atbildību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas 2015. gada jūlija ziņojumu par banku uzraudzības ietekmi un atbildību,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sākotnējās pārdomas par šķēršļiem dziļu un integrētu ES kapitāla tirgu attīstībai” (SWD(2015)0013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sākotnējās pārdomas par šķēršļiem dziļu un integrētu ES kapitāla tirgu attīstībai” (SWD(2015)0013),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par kapitāla tirgu savienību, ko Ekonomikas un finanšu padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par kapitāla tirgu savienību, ko Ekonomikas un finanšu padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā ECON komitejas ziņojumu (2)“ES finanšu pakalpojumu tiesību aktu saskaņotības uzlabošana”, ko komiteja pieņēma 2014. gada 30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECON komitejas ziņojumu (2)“ES finanšu pakalpojumu tiesību aktu saskaņotības uzlabošana”, ko komiteja pieņēma 2014. gada 30. janvārī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Finanšu regulējuma programmas pārskats” (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Finanšu regulējuma programmas pārskats” (COM(2014)0279),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Finanšu regulējuma darba kārtības ekonomiska pārskatīšana” (SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Finanšu regulējuma darba kārtības ekonomiska pārskatīšana” (SWD(2014)0158),

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) uzdevumu un organizāciju (COM(2014)0508), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) uzdevumu un organizāciju (COM(2014)0508),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību (COM(2014)0509),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maijs paziņojumu “Priekšlikums iestāžu nolīgumam par labāku regulējumu” (COM(2015)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maijs paziņojumu “Priekšlikums iestāžu nolīgumam par labāku regulējumu” (COM(2015)0216),

| — | ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2015. gada marta ziņojumu par valsts riska darījumu regulējumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2015. gada marta ziņojumu par valsts riska darījumu regulējumu (5),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes Banku standartu parlamentārās komisijas galīgo ziņojumu “Changing banking for good”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes Banku standartu parlamentārās komisijas galīgo ziņojumu “Changing banking for good”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0360/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0360/2015),

| A. | tā kā 2007.–2008. gada finanšu krīzi un tās plašo negatīvo ietekmi cita starpā izraisīja tas, ka aizvien sarežģītākiem tirgiem un produktiem netika piemērots atbilstošs un kvalitatīvs finanšu pakalpojumu regulējums; tā kā pēdējos gados ir uzsākta vērienīga ES finanšu nozares reformu programma, lai stiprinātu finanšu regulējumu un uzraudzību, atjaunotu finanšu stabilitāti, finanšu sistēmu padarītu noturīgāku pret satricinājumiem, ierobežotu riskus nodokļu maksātājiem un labāk kalpotu investoru vajadzībām un reālās ekonomikas finansēšanas vajadzībām; tā kā, lai gan izaugsmes perspektīva Eiropā ir uzlabojusies, tomēr pilnīga atgūšanās vēl nav sasniegta; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007.–2008. gada finanšu krīzi un tās plašo negatīvo ietekmi cita starpā izraisīja tas, ka aizvien sarežģītākiem tirgiem un produktiem netika piemērots atbilstošs un kvalitatīvs finanšu pakalpojumu regulējums; tā kā pēdējos gados ir uzsākta vērienīga ES finanšu nozares reformu programma, lai stiprinātu finanšu regulējumu un uzraudzību, atjaunotu finanšu stabilitāti, finanšu sistēmu padarītu noturīgāku pret satricinājumiem, ierobežotu riskus nodokļu maksātājiem un labāk kalpotu investoru vajadzībām un reālās ekonomikas finansēšanas vajadzībām; tā kā, lai gan izaugsmes perspektīva Eiropā ir uzlabojusies, tomēr pilnīga atgūšanās vēl nav sasniegta;

| B. | tā kā būtiskas izmaiņas ir notikušas un joprojām turpinās visās finanšu nozarēs, tostarp attiecībā uz banku darbību, apdrošināšanu, vērtspapīru tirgiem, investīciju fondiem un finanšu tirgus infrastruktūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā būtiskas izmaiņas ir notikušas un joprojām turpinās visās finanšu nozarēs, tostarp attiecībā uz banku darbību, apdrošināšanu, vērtspapīru tirgiem, investīciju fondiem un finanšu tirgus infrastruktūru;

| C. | tā kā finanšu nozares regulējuma reformas transponēšana un īstenošana joprojām turpinās un vēl nav pabeigta un vairākas būtiskas reformas ir vēl jāveic, un jo īpaši daudzi deleģētie un īstenošanas tiesību akti vēl nav pabeigti; tā kā situācijai banku un apdrošināšanas nozarē, kā arī finanšu tirgos raksturīgas pastāvīgas izmaiņas un inovācija, tādēļ šo nozaru regulējums ir pastāvīgi jāizvērtē, lai nodrošinātu proporcionalitāti un efektivitāti un attiecīgi pastāvīgi pielāgotu šo regulējumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā finanšu nozares regulējuma reformas transponēšana un īstenošana joprojām turpinās un vēl nav pabeigta un vairākas būtiskas reformas ir vēl jāveic, un jo īpaši daudzi deleģētie un īstenošanas tiesību akti vēl nav pabeigti; tā kā situācijai banku un apdrošināšanas nozarē, kā arī finanšu tirgos raksturīgas pastāvīgas izmaiņas un inovācija, tādēļ šo nozaru regulējums ir pastāvīgi jāizvērtē, lai nodrošinātu proporcionalitāti un efektivitāti un attiecīgi pastāvīgi pielāgotu šo regulējumu;

| D. | tā kā kapitāla tirgus Savienībā joprojām ir sadrumstalots; tā kā kapitāla tirgu savienība (KTS) potenciāli var nodrošināt vērtīgu sistēmu vienlīdzīgas piekļuves garantēšanai finansējumam MVU visā ES un inovatīvu tirgus finansējuma avotu piesaistes veicināšanai; tā kā konkrēts aizdevumu deficīts MVU un mikrouzņēmumiem izriet arī no ekonomiskās nestabilitātes un mērķtiecīgu risinājumu trūkuma reālās ekonomikas vajadzībām; tā kā nereti kā piemērs tiek minēta ASV kapitāla tirgus sistēma, taču tā būtiski atšķiras no ES īstenotās banku darbības un to nevajadzētu ne pārņemt, ne izmantot kā gatavu paraugu; tā kā KTS var stiprināt kapitāla tirgus Eiropas Savienībā, papildinot banku finansējuma nozari; tā kā pēc finanšu krīzes ASV banku aizdevumu izsniegšana uzņēmumiem ir attīstījusies spēcīgāk nekā kapitāla tirgu finansējums, |
| --- | --- |

D.

tā kā kapitāla tirgus Savienībā joprojām ir sadrumstalots; tā kā kapitāla tirgu savienība (KTS) potenciāli var nodrošināt vērtīgu sistēmu vienlīdzīgas piekļuves garantēšanai finansējumam MVU visā ES un inovatīvu tirgus finansējuma avotu piesaistes veicināšanai; tā kā konkrēts aizdevumu deficīts MVU un mikrouzņēmumiem izriet arī no ekonomiskās nestabilitātes un mērķtiecīgu risinājumu trūkuma reālās ekonomikas vajadzībām; tā kā nereti kā piemērs tiek minēta ASV kapitāla tirgus sistēma, taču tā būtiski atšķiras no ES īstenotās banku darbības un to nevajadzētu ne pārņemt, ne izmantot kā gatavu paraugu; tā kā KTS var stiprināt kapitāla tirgus Eiropas Savienībā, papildinot banku finansējuma nozari; tā kā pēc finanšu krīzes ASV banku aizdevumu izsniegšana uzņēmumiem ir attīstījusies spēcīgāk nekā kapitāla tirgu finansējums,

Pašreizējās sistēmas izvērtējums un problēmas

| 1. | norāda, ka Komisijas paziņojumā “Finanšu regulējuma programmas pārskats” ir sniegts pirmais pārskats par finanšu nozares reformām, bet nav dots pilnīgs novērtējums un kvantitatīva analīze par kopējo ietekmi un mijiedarbību starp atsevišķiem pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Komisijas paziņojumā “Finanšu regulējuma programmas pārskats” ir sniegts pirmais pārskats par finanšu nozares reformām, bet nav dots pilnīgs novērtējums un kvantitatīva analīze par kopējo ietekmi un mijiedarbību starp atsevišķiem pasākumiem;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas investīciju jomas tiesību aktu paketi, tostarp par KTS; uzsver, ka nepieciešams papildinošs nebanku finansējums uzņēmumiem, turklāt vienam no KTS izveides pamatprincipiem jābūt lielākas uzmanības pievēršanai kapitāla tirgu galalietotājiem, t. i., uzņēmumiem un investoriem; uzsver, ka efektīva un iedarbīga finanšu pakalpojumu sistēma, kas nodrošina finanšu stabilitāti, ir priekšnoteikums, lai palielinātu (ilgtermiņa) investīcijas un veicinātu izaugsmi konkurētspējīgā Eiropas ekonomikā; uzsver saikni starp ekonomikas un finanšu stabilitāti; turklāt uzsver, ka uzticama ekonomikas politika, efektīvas strukturālās reformas un pienācīga budžeta politika veido pamatu reālās ekonomikas stabilitātei un izaugsmes potenciālam dalībvalstīs un ES; atzīst, ka kapitāla tirgiem var būt nozīmīga loma nepieciešamā finansējuma piesaistē dalībvalstu ekonomikā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas investīciju jomas tiesību aktu paketi, tostarp par KTS; uzsver, ka nepieciešams papildinošs nebanku finansējums uzņēmumiem, turklāt vienam no KTS izveides pamatprincipiem jābūt lielākas uzmanības pievēršanai kapitāla tirgu galalietotājiem, t. i., uzņēmumiem un investoriem; uzsver, ka efektīva un iedarbīga finanšu pakalpojumu sistēma, kas nodrošina finanšu stabilitāti, ir priekšnoteikums, lai palielinātu (ilgtermiņa) investīcijas un veicinātu izaugsmi konkurētspējīgā Eiropas ekonomikā; uzsver saikni starp ekonomikas un finanšu stabilitāti; turklāt uzsver, ka uzticama ekonomikas politika, efektīvas strukturālās reformas un pienācīga budžeta politika veido pamatu reālās ekonomikas stabilitātei un izaugsmes potenciālam dalībvalstīs un ES; atzīst, ka kapitāla tirgiem var būt nozīmīga loma nepieciešamā finansējuma piesaistē dalībvalstu ekonomikā;

| 3. | atzīst, ka pašreizējā finanšu un parāda krīze ir radījusi vēl nepieredzētas nelabvēlīgas sekas, kas jo īpaši skar reālo ekonomiku un nodokļu maksātāju naudu; šajā kontekstā atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu pēdējo piecu gadu laikā pieņemto finanšu regulējumu, kas ir nostiprinājis Eiropas finanšu arhitektūru pret turpmākām krīzēm; atzinīgi vērtē Komisijas KTS rīcības plānu; atzinīgi vērtē to, ka efektīvu patērētāju un investoru aizsardzības līmeni Komisija ir noteikusi par vienu no KTS pamatprincipiem; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka pašreizējā finanšu un parāda krīze ir radījusi vēl nepieredzētas nelabvēlīgas sekas, kas jo īpaši skar reālo ekonomiku un nodokļu maksātāju naudu; šajā kontekstā atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu pēdējo piecu gadu laikā pieņemto finanšu regulējumu, kas ir nostiprinājis Eiropas finanšu arhitektūru pret turpmākām krīzēm; atzinīgi vērtē Komisijas KTS rīcības plānu; atzinīgi vērtē to, ka efektīvu patērētāju un investoru aizsardzības līmeni Komisija ir noteikusi par vienu no KTS pamatprincipiem;

| 4. | atzīst finanšu regulējuma sasniegumus, reaģējot uz finanšu krīzes ietekmi; norāda uz bažām par pieaugošo sarežģītību, kas izpaužas kā lielāks apjoms, detalizācija un slāņu skaits regulējumam un uzraudzībai, paredzot prasības starptautiskā, Eiropas un valsts līmenī; norāda, ka sarežģītais regulējums atspoguļo arī sarežģītos finanšu tirgus, tostarp finanšu instrumentus, tirgus infrastruktūru un iestādes; uzsver, ka sarežģītāka regulējuma un stingrāku priekšnosacījumu ieviešana var nelabvēlīgi ietekmēt investīcijas; uzskata, ka regulējuma sarežģītība ir jārisina arī attiecībā uz jautājumu par tā piemērošanu finanšu produktu nefinansiāliem galalietotājiem; uzsver, ka nepieciešama starptautiska regulatīvā sadarbība globālā sistēmā ar uzlabotu sadarbību un lielāku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

4.

atzīst finanšu regulējuma sasniegumus, reaģējot uz finanšu krīzes ietekmi; norāda uz bažām par pieaugošo sarežģītību, kas izpaužas kā lielāks apjoms, detalizācija un slāņu skaits regulējumam un uzraudzībai, paredzot prasības starptautiskā, Eiropas un valsts līmenī; norāda, ka sarežģītais regulējums atspoguļo arī sarežģītos finanšu tirgus, tostarp finanšu instrumentus, tirgus infrastruktūru un iestādes; uzsver, ka sarežģītāka regulējuma un stingrāku priekšnosacījumu ieviešana var nelabvēlīgi ietekmēt investīcijas; uzskata, ka regulējuma sarežģītība ir jārisina arī attiecībā uz jautājumu par tā piemērošanu finanšu produktu nefinansiāliem galalietotājiem; uzsver, ka nepieciešama starptautiska regulatīvā sadarbība globālā sistēmā ar uzlabotu sadarbību un lielāku pārskatatbildību;

| 5. | norāda, ka stabilai un noturīgai KTS ir jāņem vērā savstarpējā atkarība ar citiem finanšu sektoriem, jāizpēta tirgū pieejamie papildu finansējuma avoti reālajai ekonomikai un galvenokārt jābalstās uz jau esošām struktūrām; uzsver, ka ir nepieciešama holistiska pieeja attiecībā uz ES finanšu pakalpojumu regulējumu, kurā KTS kalpo kā papildelements banku finansējumam; prasa KTS papildus orientācijai uz uzņēmumu finansēšanu atspoguļot patērētāju un investoru viedokli; tādēļ Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar ESRK, EUI un kompetentajām valsts iestādēm, lai novērstu neatbilstības attiecībā uz pieeju, kas varētu apdraudēt KTS mērķu izpildi; aicina Komisiju izmantot labi funkcionējošu paraugpraksi, lai izveidotu kapitāla tirgu visai Savienībai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka stabilai un noturīgai KTS ir jāņem vērā savstarpējā atkarība ar citiem finanšu sektoriem, jāizpēta tirgū pieejamie papildu finansējuma avoti reālajai ekonomikai un galvenokārt jābalstās uz jau esošām struktūrām; uzsver, ka ir nepieciešama holistiska pieeja attiecībā uz ES finanšu pakalpojumu regulējumu, kurā KTS kalpo kā papildelements banku finansējumam; prasa KTS papildus orientācijai uz uzņēmumu finansēšanu atspoguļot patērētāju un investoru viedokli; tādēļ Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar ESRK, EUI un kompetentajām valsts iestādēm, lai novērstu neatbilstības attiecībā uz pieeju, kas varētu apdraudēt KTS mērķu izpildi; aicina Komisiju izmantot labi funkcionējošu paraugpraksi, lai izveidotu kapitāla tirgu visai Savienībai;

| 6. | norāda, ka tiesību akti ne vienmēr ir vispiemērotākais politikas risinājums un ka būtu pienācīgi jāņem vērā neleģislatīvas un uz tirgu orientētas pieejas; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka tiesību akti ne vienmēr ir vispiemērotākais politikas risinājums un ka būtu pienācīgi jāņem vērā neleģislatīvas un uz tirgu orientētas pieejas;

| 7. | aicina Komisiju īstenot integrētu pieeju attiecībā uz KTS un pievērst uzmanību citām politikas programmām, piemēram, vienotā digitālā tirgus izveidei un notiekošajām reformām uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā; turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā jaunākie tehnoloģiju sasniegumi; šajā sakarā pauž bažas par kiberdrošības apdraudējumiem un lūdz Komisiju nodrošināt, lai tā būtu integrēta dimensija ES stratēģijā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju īstenot integrētu pieeju attiecībā uz KTS un pievērst uzmanību citām politikas programmām, piemēram, vienotā digitālā tirgus izveidei un notiekošajām reformām uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā; turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā jaunākie tehnoloģiju sasniegumi; šajā sakarā pauž bažas par kiberdrošības apdraudējumiem un lūdz Komisiju nodrošināt, lai tā būtu integrēta dimensija ES stratēģijā;

| 8. | uzskata, ka iedarbīgam un efektīvam ES finanšu pakalpojumu regulējumam vajadzētu būt saskaņotam, konsekventam (arī starpnozaru līmenī), samērīgam un bez pārmērīgas sarežģītības, lai novērstu juridisko nenoteiktību, regulējuma arbitrāžu un augstas darījumu izmaksas; turklāt uzskata, ka tam jānodrošina, lai starpnieki varētu pildīt savu lomu novirzīt finansējumu reālajai ekonomikai, tādējādi atvieglojot tās finansēšanu, kalpot uzkrājējiem un investoriem un efektīvi novērst riskus finanšu stabilitātei un nodokļu maksātājiem, novērst finanšu krīzes atkārtošanos un pasargāt no sistēmiskiem riskiem; uzskata, ka tam vajadzētu veicināt vienoto tirgu un koncentrēties uz konkrētiem mērķiem, ko labāk var sasniegt Eiropas līmenī, vienlaicīgi atvēlot telpu inovatīviem finansēšanas instrumentiem, kas vērsti uz vietējo vajadzību apmierināšanu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka iedarbīgam un efektīvam ES finanšu pakalpojumu regulējumam vajadzētu būt saskaņotam, konsekventam (arī starpnozaru līmenī), samērīgam un bez pārmērīgas sarežģītības, lai novērstu juridisko nenoteiktību, regulējuma arbitrāžu un augstas darījumu izmaksas; turklāt uzskata, ka tam jānodrošina, lai starpnieki varētu pildīt savu lomu novirzīt finansējumu reālajai ekonomikai, tādējādi atvieglojot tās finansēšanu, kalpot uzkrājējiem un investoriem un efektīvi novērst riskus finanšu stabilitātei un nodokļu maksātājiem, novērst finanšu krīzes atkārtošanos un pasargāt no sistēmiskiem riskiem; uzskata, ka tam vajadzētu veicināt vienoto tirgu un koncentrēties uz konkrētiem mērķiem, ko labāk var sasniegt Eiropas līmenī, vienlaicīgi atvēlot telpu inovatīviem finansēšanas instrumentiem, kas vērsti uz vietējo vajadzību apmierināšanu;

| 9. | pauž bažas par pastāvīgām problēmām saistībā ar IBAN kodiem, kas joprojām netiek atzīti par derīgiem tiešā debeta izmaksām no banku kontiem, kas reģistrēti citās dalībvalstīs nekā saņēmējs; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par pastāvīgām problēmām saistībā ar IBAN kodiem, kas joprojām netiek atzīti par derīgiem tiešā debeta izmaksām no banku kontiem, kas reģistrēti citās dalībvalstīs nekā saņēmējs;

| 10. | uzsver nepieciešamību izvērtēt finanšu pakalpojumu sistēmu, izmantojot gan kvantitatīvu, gan kvalitatīvu pieeju; norāda, ka līdzīgi pasākumi tiek veikti citās jurisdikcijās, tostarp ASV; uzsver, ka šajā izvērtēšanā būtu jāpalīdz veidot labāk funkcionējoši finanšu tirgi, kas darbojas reālās ekonomikas finansēšanas vajadzību apmierināšanai, tostarp risinot nepilnības, neatbilstības, trūkumus, nekonsekvenci un neatbilstības, neapdraudot līdzšinējos likumdošanas sasniegumus, paturot prātā prasības, kas minētas pārskatīšanas klauzulās katrā konkrētajā tiesību aktā, un bez gaidāmajiem rezultātiem tā nebūtu jāuzskata par pasākumu, kas ved pie deregulācijas; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību izvērtēt finanšu pakalpojumu sistēmu, izmantojot gan kvantitatīvu, gan kvalitatīvu pieeju; norāda, ka līdzīgi pasākumi tiek veikti citās jurisdikcijās, tostarp ASV; uzsver, ka šajā izvērtēšanā būtu jāpalīdz veidot labāk funkcionējoši finanšu tirgi, kas darbojas reālās ekonomikas finansēšanas vajadzību apmierināšanai, tostarp risinot nepilnības, neatbilstības, trūkumus, nekonsekvenci un neatbilstības, neapdraudot līdzšinējos likumdošanas sasniegumus, paturot prātā prasības, kas minētas pārskatīšanas klauzulās katrā konkrētajā tiesību aktā, un bez gaidāmajiem rezultātiem tā nebūtu jāuzskata par pasākumu, kas ved pie deregulācijas;

| 11. | uzskata, ka finanšu pakalpojumu vienotais tirgus apkalpo uzņēmumus, bet galu galā no tā labumu gūst klienti un investori; uzstāj, ka daudzi šķēršļi un traucēkļi pārrobežu piekļuvei, tirdzniecībai un investīcijām joprojām pastāv un ir jāanalizē un jārisina, vienlaicīgi saglabājot augstāko investoru aizsardzības līmeni; atgādina, ka, samazinot šķēršļus kapitāla plūsmai, labākas izredzes panākt ilgtermiņa izaugsmi droši var prognozēt vienīgi tad, ja tiek noteikti pareizi vispārējie stimuli uzņēmumiem; turklāt uzskata, ka svarīga ir labi attīstīta vietējā ekosistēma, kas ļauj mazākiem uzņēmumiem piesaistīt kapitālu izaugsmei; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka finanšu pakalpojumu vienotais tirgus apkalpo uzņēmumus, bet galu galā no tā labumu gūst klienti un investori; uzstāj, ka daudzi šķēršļi un traucēkļi pārrobežu piekļuvei, tirdzniecībai un investīcijām joprojām pastāv un ir jāanalizē un jārisina, vienlaicīgi saglabājot augstāko investoru aizsardzības līmeni; atgādina, ka, samazinot šķēršļus kapitāla plūsmai, labākas izredzes panākt ilgtermiņa izaugsmi droši var prognozēt vienīgi tad, ja tiek noteikti pareizi vispārējie stimuli uzņēmumiem; turklāt uzskata, ka svarīga ir labi attīstīta vietējā ekosistēma, kas ļauj mazākiem uzņēmumiem piesaistīt kapitālu izaugsmei;

| 12. | uzskata, ka patērētāju aizsardzība ne vienmēr prasa lielu informācijas apjomu un ka uzmanība drīzāk būtu jāvelta informācijas kvalitātei un saprotamībai, ļaujot pienācīgi pieņemt lēmumus — informācijai jābūt atbilstīgai, precīzai, salīdzināmai, ērti lietojamai, ticamai un savlaicīgai; pauž bažas par to, ka klientu informēšanas daudzveidība un sarežģītība galu galā varētu nebūt atbilstoša reālu klientu vajadzībām; pieprasa nodrošināt līdzsvaru starp informētu lēmumu pieņemšanai un ar to saistītā riska apzināšanai nepieciešamās informācijas sniegšanu patērētājiem un uzņēmumu, jo īpaši MVU, nevajadzīgu noslogošanu; mudina turpināt informācijas digitalizāciju; uzsver, ka finanšu konsultantiem un darbiniekiem, kas sniedz patērētājiem konsultācijas par finanšu iestādēm, būtu jāsaņem apmācība un nepieciešamais laiks klientu pienācīgai apkalpošanai; norāda, cik svarīgas ir efektīvas uzraudzības pilnvaras nepieciešamības gadījumā iejaukties produktu tirdzniecībā; norāda uz nepieciešamību izstrādāt Eiropas iniciatīvu, lai izveidotu plašāku un labāku finanšu izglītību vēlākais līdz 2016. gada beigām, ņemot vērā katras dalībvalsts īpašās vajadzības, kā arī lai nodrošinātu pilnīgu izpratni par kapitāla tirgus investīciju priekšrocībām un trūkumiem; uzsver arī, ka finanšu izglītībai jābūt vērstai uz MVU, mācot tos izmantot kapitāla tirgus; uzskata, ka labāka pārredzamība sniedz priekšrocības, lai ļautu uzņēmumiem, investoriem un patērētājiem saprast salīdzinošās izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar dažādiem pakalpojumiem, ko sniedz tirgus dalībnieki, bet arī norāda, ka lielākai pārredzamībai ir jāsniedz pievienotā vērtība patērētājiem vai kompetentajām uzraudzības iestādēm un tā ir jāvērš uz praktisku informāciju un datiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka patērētāju aizsardzība ne vienmēr prasa lielu informācijas apjomu un ka uzmanība drīzāk būtu jāvelta informācijas kvalitātei un saprotamībai, ļaujot pienācīgi pieņemt lēmumus — informācijai jābūt atbilstīgai, precīzai, salīdzināmai, ērti lietojamai, ticamai un savlaicīgai; pauž bažas par to, ka klientu informēšanas daudzveidība un sarežģītība galu galā varētu nebūt atbilstoša reālu klientu vajadzībām; pieprasa nodrošināt līdzsvaru starp informētu lēmumu pieņemšanai un ar to saistītā riska apzināšanai nepieciešamās informācijas sniegšanu patērētājiem un uzņēmumu, jo īpaši MVU, nevajadzīgu noslogošanu; mudina turpināt informācijas digitalizāciju; uzsver, ka finanšu konsultantiem un darbiniekiem, kas sniedz patērētājiem konsultācijas par finanšu iestādēm, būtu jāsaņem apmācība un nepieciešamais laiks klientu pienācīgai apkalpošanai; norāda, cik svarīgas ir efektīvas uzraudzības pilnvaras nepieciešamības gadījumā iejaukties produktu tirdzniecībā; norāda uz nepieciešamību izstrādāt Eiropas iniciatīvu, lai izveidotu plašāku un labāku finanšu izglītību vēlākais līdz 2016. gada beigām, ņemot vērā katras dalībvalsts īpašās vajadzības, kā arī lai nodrošinātu pilnīgu izpratni par kapitāla tirgus investīciju priekšrocībām un trūkumiem; uzsver arī, ka finanšu izglītībai jābūt vērstai uz MVU, mācot tos izmantot kapitāla tirgus; uzskata, ka labāka pārredzamība sniedz priekšrocības, lai ļautu uzņēmumiem, investoriem un patērētājiem saprast salīdzinošās izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar dažādiem pakalpojumiem, ko sniedz tirgus dalībnieki, bet arī norāda, ka lielākai pārredzamībai ir jāsniedz pievienotā vērtība patērētājiem vai kompetentajām uzraudzības iestādēm un tā ir jāvērš uz praktisku informāciju un datiem;

| 13. | uzsver ieguvumus, ko sniedz aktīvu diversifikācija gan aktīvu kategoriju, gan aktīvu izcelsmes ziņā, ļaujot labāk veikt risku diversifikāciju un apmierināt investoru vajadzības; uzsver, ka prudenciālā regulējuma mērķis nav privileģēt konkrētas aktīvu kategorijas; prasa uz risku balstītu pieeju regulējumam, vienādiem riskiem piemērojot vienādus noteikumus un papildinot to ar citiem standartizētiem pasākumiem; uzskata, ka iedalījums detalizētākās aktīvu kategorijās ir atbilstošs, jo īpaši, izveidojot kategorijas, piemēram, infrastruktūras kategoriju; atzīst, ka infrastruktūras projekti paši par sevi nav mazāk riskanti, un prasa pieņemt atbilstīgu prudenciālo regulējumu; atbalsta turpmākus pētījumus par infrastruktūras riskiem un ieguvumiem, tostarp atklājot izmantoto metodiku, lai varētu veikt pierādījumos balstītu secinājumu izstrādi; |
| --- | --- |

13.

uzsver ieguvumus, ko sniedz aktīvu diversifikācija gan aktīvu kategoriju, gan aktīvu izcelsmes ziņā, ļaujot labāk veikt risku diversifikāciju un apmierināt investoru vajadzības; uzsver, ka prudenciālā regulējuma mērķis nav privileģēt konkrētas aktīvu kategorijas; prasa uz risku balstītu pieeju regulējumam, vienādiem riskiem piemērojot vienādus noteikumus un papildinot to ar citiem standartizētiem pasākumiem; uzskata, ka iedalījums detalizētākās aktīvu kategorijās ir atbilstošs, jo īpaši, izveidojot kategorijas, piemēram, infrastruktūras kategoriju; atzīst, ka infrastruktūras projekti paši par sevi nav mazāk riskanti, un prasa pieņemt atbilstīgu prudenciālo regulējumu; atbalsta turpmākus pētījumus par infrastruktūras riskiem un ieguvumiem, tostarp atklājot izmantoto metodiku, lai varētu veikt pierādījumos balstītu secinājumu izstrādi;

| 14. | uzsver nepieciešamību nodrošināt konsekvenci uz risku balstītā pieejā un tādēļ arī ierobežot regulējuma arbitrāžas iespējas; uzsver, ka nepieciešams pārtraukt saikni starp valstīm un bankām valsts līmenī, izmantojot Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas (BAND), Vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) un Vienotā noregulējuma fonda (VNF) noteikumu pilnīgu un konsekventu īstenošanu; pieņem zināšanai Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) informāciju par valsts parāda radīto risku bankām, kas ietver rūpīgi apsvērtus turpmākos pasākumus; uzsver, ka politikā būtu skaidri jāņem vērā mijiedarbība gan starp individuālo, gan endogēno risku, jo īpaši, ja finanšu iestādes izmanto viena regulatora apstiprinātus standarta riska modeļus; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību nodrošināt konsekvenci uz risku balstītā pieejā un tādēļ arī ierobežot regulējuma arbitrāžas iespējas; uzsver, ka nepieciešams pārtraukt saikni starp valstīm un bankām valsts līmenī, izmantojot Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas (BAND), Vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) un Vienotā noregulējuma fonda (VNF) noteikumu pilnīgu un konsekventu īstenošanu; pieņem zināšanai Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) informāciju par valsts parāda radīto risku bankām, kas ietver rūpīgi apsvērtus turpmākos pasākumus; uzsver, ka politikā būtu skaidri jāņem vērā mijiedarbība gan starp individuālo, gan endogēno risku, jo īpaši, ja finanšu iestādes izmanto viena regulatora apstiprinātus standarta riska modeļus;

| 15. | norāda, ka neplānotas sekas var būt vairākām kapitāla, likviditātes un sviras prasībām attiecībā uz termiņu pārveidošanu, ilgtermiņa finansējuma nodrošināšanu un tirgus un likviditātes nodrošināšanu, vienlaikus atgādinot, ka prasības tika noteiktas, reaģējot uz finanšu krīzi; pauž bažas, ka nesamērīgās prasības varētu apdraudēt mazo un vidējo banku uzņēmējdarbības modeli, un tādējādi radīt neparedzamu ietekmi uz finanšu nozares struktūru; aicina Komisiju sadarbībā ar uzraudzības iestādēm prioritārā kārtā analizēt šo ietekmi uz banku darbību un apdrošināšanu un iespējamās sekas; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka neplānotas sekas var būt vairākām kapitāla, likviditātes un sviras prasībām attiecībā uz termiņu pārveidošanu, ilgtermiņa finansējuma nodrošināšanu un tirgus un likviditātes nodrošināšanu, vienlaikus atgādinot, ka prasības tika noteiktas, reaģējot uz finanšu krīzi; pauž bažas, ka nesamērīgās prasības varētu apdraudēt mazo un vidējo banku uzņēmējdarbības modeli, un tādējādi radīt neparedzamu ietekmi uz finanšu nozares struktūru; aicina Komisiju sadarbībā ar uzraudzības iestādēm prioritārā kārtā analizēt šo ietekmi uz banku darbību un apdrošināšanu un iespējamās sekas;

| 16. | pauž bažas par tirgu tiesību aktu un kapitāla prasību mijiedarbību, ņemot vērā, ka Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (MiFID) pārskatīšanas procesā kā regulētās iestādes ir ieviesti jauni iestāžu veidi, taču Kapitāla prasību regula nav atbilstoši pielāgota, lai atspoguļotu lielāku uzņēmumu dažādību; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par tirgu tiesību aktu un kapitāla prasību mijiedarbību, ņemot vērā, ka Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (MiFID) pārskatīšanas procesā kā regulētās iestādes ir ieviesti jauni iestāžu veidi, taču Kapitāla prasību regula nav atbilstoši pielāgota, lai atspoguļotu lielāku uzņēmumu dažādību;

| 17. | pauž bažas, ka Eiropas Tirgus infrastruktūras regulā (ETIR) paredzētie spēkā esošie atbrīvojumi nefinanšu uzņēmumiem Kapitāla prasību direktīvā un regulā ir daļēji atcelti saistībā ar kredīta vērtības korekcijas (CVA) maksas piemērošanu; aicina Komisiju labāk veikt savu uzdevumu, ievērojot konsekvenci savā politiskajā pieejā un mērķos dažādos tiesību aktu priekšlikumos; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas, ka Eiropas Tirgus infrastruktūras regulā (ETIR) paredzētie spēkā esošie atbrīvojumi nefinanšu uzņēmumiem Kapitāla prasību direktīvā un regulā ir daļēji atcelti saistībā ar kredīta vērtības korekcijas (CVA) maksas piemērošanu; aicina Komisiju labāk veikt savu uzdevumu, ievērojot konsekvenci savā politiskajā pieejā un mērķos dažādos tiesību aktu priekšlikumos;

| 18. | uzskata, ka ir jāpaplašina nefinanšu iestādēm paredzētā regulējuma īpašie noteikumi, un tiem jābūt samērīgākiem, lai ierobežotu administratīvo slogu un nesamazinātu kapitālu, kas pieejams ekonomikai turpmāko investīciju veikšanai; aicina Komisiju ETIR pārskatīšanas procesā novērst grūtības, kas saistītas ar sarežģīto režīmu piemērošanu, vienkāršojot procedūras, taču arī turpmāk atzīt, ka atbrīvojumi tiek piešķirti ar nolūku nodrošināt, lai nefinanšu uzņēmumi netiktu noslogoti ar finanšu tirgu dalībniekiem paredzēto tiesību aktu prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ir jāpaplašina nefinanšu iestādēm paredzētā regulējuma īpašie noteikumi, un tiem jābūt samērīgākiem, lai ierobežotu administratīvo slogu un nesamazinātu kapitālu, kas pieejams ekonomikai turpmāko investīciju veikšanai; aicina Komisiju ETIR pārskatīšanas procesā novērst grūtības, kas saistītas ar sarežģīto režīmu piemērošanu, vienkāršojot procedūras, taču arī turpmāk atzīt, ka atbrīvojumi tiek piešķirti ar nolūku nodrošināt, lai nefinanšu uzņēmumi netiktu noslogoti ar finanšu tirgu dalībniekiem paredzēto tiesību aktu prasību ievērošanu;

| 19. | aicina Komisiju ETIR pārskatīšanas procesā analizēt, kā centrālo darījumu partneru (CCP) pieņemtā parādsaistību nodrošinājuma kvalitātes pazemināšanās var ietekmēt CCP noturību, un apsvērt, vai atsevišķi tirgus dalībnieki, piemēram, pensiju fondi, būtu pavisam jāatbrīvo no centralizētā klīringa prasības, ja to dalība samazina kopējās finanšu sistēmas stabilitāti tādēļ, ka tiek pieņemts cits bezskaidras naudas parādsaistību nodrošinājums; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju ETIR pārskatīšanas procesā analizēt, kā centrālo darījumu partneru (CCP) pieņemtā parādsaistību nodrošinājuma kvalitātes pazemināšanās var ietekmēt CCP noturību, un apsvērt, vai atsevišķi tirgus dalībnieki, piemēram, pensiju fondi, būtu pavisam jāatbrīvo no centralizētā klīringa prasības, ja to dalība samazina kopējās finanšu sistēmas stabilitāti tādēļ, ka tiek pieņemts cits bezskaidras naudas parādsaistību nodrošinājums;

| 20. | pauž bažas par to, ka trūkst pieejamu un pievilcīgu riskam atbilstošu (ilgtermiņa) investīciju un rentablu un piemērotu uzkrājumu produktu patērētājiem; uzsver, ka ir nepieciešams dažādot investoru un patērētāju izvēli, jo investoru uzticēšanās ir būtiska, lai piesaistītu vairāk investīciju; uzsver, ka ir jāveicina tāda vide, kas veicina finanšu produktu inovāciju, radot lielāku dažādību un labumu reālajai ekonomikai un sniedzot pastiprinātus stimulus investīcijām, un kas var arī veicināt atbilstīgas, drošas un noturīgas pensijas, piemēram, izveidojot Paneiropas pensiju produktu (PEPP) ar vienkāršu un pārredzamu uzbūvi; aicina Eiropas uzraudzības iestādes analizēt un ziņot saskaņā ar savām pilnvarām par patēriņa tendencēm, jo īpaši attiecībā uz mazumtirdzniecības produktiem; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par to, ka trūkst pieejamu un pievilcīgu riskam atbilstošu (ilgtermiņa) investīciju un rentablu un piemērotu uzkrājumu produktu patērētājiem; uzsver, ka ir nepieciešams dažādot investoru un patērētāju izvēli, jo investoru uzticēšanās ir būtiska, lai piesaistītu vairāk investīciju; uzsver, ka ir jāveicina tāda vide, kas veicina finanšu produktu inovāciju, radot lielāku dažādību un labumu reālajai ekonomikai un sniedzot pastiprinātus stimulus investīcijām, un kas var arī veicināt atbilstīgas, drošas un noturīgas pensijas, piemēram, izveidojot Paneiropas pensiju produktu (PEPP) ar vienkāršu un pārredzamu uzbūvi; aicina Eiropas uzraudzības iestādes analizēt un ziņot saskaņā ar savām pilnvarām par patēriņa tendencēm, jo īpaši attiecībā uz mazumtirdzniecības produktiem;

| 21. | atzinīgi vērtē uzņēmējdarbības modeļu dažādību; prasa atspoguļot šo dažādību regulēšanā un uzraudzībā, pilnībā ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu veidu, lielumu, riskantumu un sarežģītību, ja tiek ievērota atbilstība godīgas konkurences un efektīvas uzraudzības principam; atgādina, ka finansēšanas līdzekļu dažādība ir priekšrocība; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē uzņēmējdarbības modeļu dažādību; prasa atspoguļot šo dažādību regulēšanā un uzraudzībā, pilnībā ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu veidu, lielumu, riskantumu un sarežģītību, ja tiek ievērota atbilstība godīgas konkurences un efektīvas uzraudzības principam; atgādina, ka finansēšanas līdzekļu dažādība ir priekšrocība;

| 22. | uzskata, ka veiksmīgi izveidotai KTS vajadzētu veicināt dažāda lieluma un attīstības posmu ES uzņēmumu piekļuvi ES kapitāla tirgiem lietotājdraudzīgā, efektīvā un rentablā veidā; uzskata, ka regulējumam nevajadzētu sarežģīt biržas sarakstu veidošanu un nevajadzētu liegt neiekļautiem uzņēmumiem tikt iekļautiem sarakstos; uzsver, ka nepieciešams racionalizēt primārā tirgus regulējumu, lai palīdzētu palielināt finansējumu, vienlaikus nodrošinot pienācīgu aizsardzības līmeni investoriem; uzsver inovatīva, tirgū balstīta finansējuma potenciālu, jo īpaši finanšu tehnoloģiju sniegtās iespējas, tostarp kolektīvo finansēšanu un vienādranga aizdevumus, un uzsver vajadzību racionalizēt attiecīgās regulatīvās prasības; prasa Komisijai nodrošināt vieglākus apstākļus šo jauno modeļu izveidei un izpētīt un veicināt tos, piešķirot prioritāti pārrobežu dimensijai, kā arī nodrošināt, ka samazinās šķēršļi ienākšanai tirgū; aicina Komisiju, izmantojot tās Strukturālo reformu atbalsta dienestu, sniegt atbalstu dalībvalstīm, kurās kapitāla tirgus nozare ir attīstības posmā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka veiksmīgi izveidotai KTS vajadzētu veicināt dažāda lieluma un attīstības posmu ES uzņēmumu piekļuvi ES kapitāla tirgiem lietotājdraudzīgā, efektīvā un rentablā veidā; uzskata, ka regulējumam nevajadzētu sarežģīt biržas sarakstu veidošanu un nevajadzētu liegt neiekļautiem uzņēmumiem tikt iekļautiem sarakstos; uzsver, ka nepieciešams racionalizēt primārā tirgus regulējumu, lai palīdzētu palielināt finansējumu, vienlaikus nodrošinot pienācīgu aizsardzības līmeni investoriem; uzsver inovatīva, tirgū balstīta finansējuma potenciālu, jo īpaši finanšu tehnoloģiju sniegtās iespējas, tostarp kolektīvo finansēšanu un vienādranga aizdevumus, un uzsver vajadzību racionalizēt attiecīgās regulatīvās prasības; prasa Komisijai nodrošināt vieglākus apstākļus šo jauno modeļu izveidei un izpētīt un veicināt tos, piešķirot prioritāti pārrobežu dimensijai, kā arī nodrošināt, ka samazinās šķēršļi ienākšanai tirgū; aicina Komisiju, izmantojot tās Strukturālo reformu atbalsta dienestu, sniegt atbalstu dalībvalstīm, kurās kapitāla tirgus nozare ir attīstības posmā;

| 23. | prasa nodrošināt atbilstošu un skaidri noteiktu kompetenču sadalījumu starp ES un valstu līmeni, ņemot vērā, ka valstu uzraudzības iestādēm ir plašākas zināšanas par vietējā tirgus īpatnībām; uzsver, ka ir jānodrošina vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) efektivitāte, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un pārredzamība un ka ir jāizvairās no interešu konfliktiem starp uzraudzības iestādēm un uzraudzītajām struktūrām; pauž bažas par vienveidīgas uzraudzības pieejas ietekmi uz mazākiem un galvenokārt valsts mērogā aktīviem uzņēmumiem vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM); |
| --- | --- |

23.

prasa nodrošināt atbilstošu un skaidri noteiktu kompetenču sadalījumu starp ES un valstu līmeni, ņemot vērā, ka valstu uzraudzības iestādēm ir plašākas zināšanas par vietējā tirgus īpatnībām; uzsver, ka ir jānodrošina vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) efektivitāte, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un pārredzamība un ka ir jāizvairās no interešu konfliktiem starp uzraudzības iestādēm un uzraudzītajām struktūrām; pauž bažas par vienveidīgas uzraudzības pieejas ietekmi uz mazākiem un galvenokārt valsts mērogā aktīviem uzņēmumiem vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM);

| 24. | norāda uz sasniegumiem banku savienības izveidošanā un uzsver tās izšķirošo lomu, risinot mijiedarbību starp valsts parādu un banku risku un ar kopīgu rīcību mazinot sistēmiskos riskus; pieņem zināšanai pakāpenisko banku savienības izveides pabeigšanu; uzsver, ka nepieciešams pilnībā un laicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus; norāda uz diskusijām par Eiropas noguldījumu garantiju sistēmu (EDIS), par kuru Parlamentam būs jāpauž savs viedoklis kā vienam no likumdevējiem; uzsver mērķi novērst bezrūpības risku un panākt, lai atbildība kļūtu par svarīgāko principu; pauž kritisku nostāju pret zemo riska jutīguma pakāpi, kas tiek ņemta vērā VNF iemaksu aprēķinā; atzīst centienus pabeigt banku strukturālās reformas regulu; |
| --- | --- |

24.

norāda uz sasniegumiem banku savienības izveidošanā un uzsver tās izšķirošo lomu, risinot mijiedarbību starp valsts parādu un banku risku un ar kopīgu rīcību mazinot sistēmiskos riskus; pieņem zināšanai pakāpenisko banku savienības izveides pabeigšanu; uzsver, ka nepieciešams pilnībā un laicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus; norāda uz diskusijām par Eiropas noguldījumu garantiju sistēmu (EDIS), par kuru Parlamentam būs jāpauž savs viedoklis kā vienam no likumdevējiem; uzsver mērķi novērst bezrūpības risku un panākt, lai atbildība kļūtu par svarīgāko principu; pauž kritisku nostāju pret zemo riska jutīguma pakāpi, kas tiek ņemta vērā VNF iemaksu aprēķinā; atzīst centienus pabeigt banku strukturālās reformas regulu;

| 25. | uzsver nepieciešamību ieviest un īstenot pieņemto tiesību aktu piemērošanu, pirms tiek izskatīta iespēja šos tiesību aktus būtiski pārskatīt; uzsver, ka ļoti svarīgi ir ātri transponēt Direktīvu 2014/59/ES valsts tiesību aktos un piešķirt atbilstošu finansējumu un efektīvi īstenot VNM, un tāpēc uzstāj, ka šo pasākumu pilnīga īstenošana ir jāpabeidz pienācīgā tiesiskā regulējumā; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir pārtraukt tiešu savstarpēju saikni starp valstu budžetiem un banku riskiem, kas rada būtiskus draudus finanšu stabilitātei; norāda — tā kā nav noteikumu, kas nosaka rīcību attiecībā uz valstīm, kuras lielo parādu dēļ zaudē piekļuvi finanšu tirgiem, šāda rīcība bieži ir novēlota, tādējādi negatīvi ietekmējot finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

25.

uzsver nepieciešamību ieviest un īstenot pieņemto tiesību aktu piemērošanu, pirms tiek izskatīta iespēja šos tiesību aktus būtiski pārskatīt; uzsver, ka ļoti svarīgi ir ātri transponēt Direktīvu 2014/59/ES valsts tiesību aktos un piešķirt atbilstošu finansējumu un efektīvi īstenot VNM, un tāpēc uzstāj, ka šo pasākumu pilnīga īstenošana ir jāpabeidz pienācīgā tiesiskā regulējumā; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir pārtraukt tiešu savstarpēju saikni starp valstu budžetiem un banku riskiem, kas rada būtiskus draudus finanšu stabilitātei; norāda — tā kā nav noteikumu, kas nosaka rīcību attiecībā uz valstīm, kuras lielo parādu dēļ zaudē piekļuvi finanšu tirgiem, šāda rīcība bieži ir novēlota, tādējādi negatīvi ietekmējot finanšu stabilitāti;

| 26. | atgādina par nepieciešamību nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā ES, tostarp arī attiecībā uz VUM uzraudzītām bankām un neiesaistīto dalībvalstu bankām, un mudina iekļaut banku savienībā arī tās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībvalstis, vienlaikus atzīstot, ka daži elementi pašlaik paredz brīvprātīgu līdzdalību; aicina Komisiju nodrošināt, ka vienotais tirgus arī turpmāk tiek attīstīts, vienlaikus atzīstot valstu īpatnības; aicina Komisiju turpināt stingru pieeju regulēšanā un uzraudzībā attiecībā uz “paralēlo” jeb “ēnu banku” darbību, lai mazinātu sistēmiskos riskus un uzlabotu pārredzamību; atzinīgi vērtē nozīmīgos pasākumus, kas panākti Eiropas apdrošināšanas nozares regulēšanā, no 2016. gada 1. janvāra piemērojot “Maksātspēju II”, kura ir jāizvērtē un, iespējams, jāturpina pilnveidot, vienlaikus ņemot vērā starptautisko sistēmu attiecībā uz pasaules mērogā sistēmiski nozīmīgiem apdrošinātājiem; |
| --- | --- |

26.

atgādina par nepieciešamību nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā ES, tostarp arī attiecībā uz VUM uzraudzītām bankām un neiesaistīto dalībvalstu bankām, un mudina iekļaut banku savienībā arī tās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībvalstis, vienlaikus atzīstot, ka daži elementi pašlaik paredz brīvprātīgu līdzdalību; aicina Komisiju nodrošināt, ka vienotais tirgus arī turpmāk tiek attīstīts, vienlaikus atzīstot valstu īpatnības; aicina Komisiju turpināt stingru pieeju regulēšanā un uzraudzībā attiecībā uz “paralēlo” jeb “ēnu banku” darbību, lai mazinātu sistēmiskos riskus un uzlabotu pārredzamību; atzinīgi vērtē nozīmīgos pasākumus, kas panākti Eiropas apdrošināšanas nozares regulēšanā, no 2016. gada 1. janvāra piemērojot “Maksātspēju II”, kura ir jāizvērtē un, iespējams, jāturpina pilnveidot, vienlaikus ņemot vērā starptautisko sistēmu attiecībā uz pasaules mērogā sistēmiski nozīmīgiem apdrošinātājiem;

| 27. | atzīst MVU tradicionālo paļaušanos uz banku finansējumu, ņemot vērā to specifiskās iezīmes, dažādos riska profilus un daudzveidību Eiropā; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) un ECB analizēt MVU finansējuma pietiekamību, šķēršļus un priekšrocības finansējuma avotu diversifikācijai un to, kā ļaut bankām un nebankām palielināt MVU finansēšanu, paplašinot uzņēmumiem sniegto finansējuma metožu izvēli atbilstoši atšķirīgiem to attīstības posmiem; atgādina par tādu instrumentu kā “MVU atbalsta faktors” nozīmi; uzskata, ka iniciatīvas MVU finansējuma uzlabošanai būtu jāpaplašina, iekļaujot jaunuzņēmumus, mikrouzņēmumus un uzņēmumus ar vidēju kapitālu; vērš uzmanību uz inovatīvu un lielā mērā neizmantotu MVU finansēšanas iespēju potenciālu, tostarp vienādranga aizdevumiem, kolektīvo finansēšanu un privāto izvietošanu, un uzsver vajadzību racionalizēt attiecīgās regulatīvās prasības; |
| --- | --- |

27.

atzīst MVU tradicionālo paļaušanos uz banku finansējumu, ņemot vērā to specifiskās iezīmes, dažādos riska profilus un daudzveidību Eiropā; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) un ECB analizēt MVU finansējuma pietiekamību, šķēršļus un priekšrocības finansējuma avotu diversifikācijai un to, kā ļaut bankām un nebankām palielināt MVU finansēšanu, paplašinot uzņēmumiem sniegto finansējuma metožu izvēli atbilstoši atšķirīgiem to attīstības posmiem; atgādina par tādu instrumentu kā “MVU atbalsta faktors” nozīmi; uzskata, ka iniciatīvas MVU finansējuma uzlabošanai būtu jāpaplašina, iekļaujot jaunuzņēmumus, mikrouzņēmumus un uzņēmumus ar vidēju kapitālu; vērš uzmanību uz inovatīvu un lielā mērā neizmantotu MVU finansēšanas iespēju potenciālu, tostarp vienādranga aizdevumiem, kolektīvo finansēšanu un privāto izvietošanu, un uzsver vajadzību racionalizēt attiecīgās regulatīvās prasības;

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi ātri īstenot jau pieņemtos pasākumus, kas saistīti ar KTS mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi izmantot MVU izaugsmes tirgus kategoriju turpmākajā finanšu pakalpojumu regulējumā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir svarīgi ātri īstenot jau pieņemtos pasākumus, kas saistīti ar KTS mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi izmantot MVU izaugsmes tirgus kategoriju turpmākajā finanšu pakalpojumu regulējumā;

| 29. | uzskata, ka uzņēmumiem atkarībā no to lieluma, sarežģītības un finansējuma piesaistīšanas mērķiem būtu jānodrošina piekļuve atbilstošai tirgus veidu izvēlei ES, un uzsver vajadzību nodrošināt dziļākus, integrētākus Eiropas kapitāla tirgus, kas ir nošķirti no kritiski svarīgiem reģionālajiem, vietējiem tirgiem, bet ir ar tiem savietojami; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka uzņēmumiem atkarībā no to lieluma, sarežģītības un finansējuma piesaistīšanas mērķiem būtu jānodrošina piekļuve atbilstošai tirgus veidu izvēlei ES, un uzsver vajadzību nodrošināt dziļākus, integrētākus Eiropas kapitāla tirgus, kas ir nošķirti no kritiski svarīgiem reģionālajiem, vietējiem tirgiem, bet ir ar tiem savietojami;

| 30. | atzinīgi vērtē paredzamo Prospektu direktīvas pārskatīšanu; uzsver, ka pārskatīšana būtu jāvērš uz izmaksu samazināšanu un procedūru vienkāršošanu MVU interesēs, vienlaikus nodrošinot pienācīgu līdzsvaru ar investoru aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē paredzamo Prospektu direktīvas pārskatīšanu; uzsver, ka pārskatīšana būtu jāvērš uz izmaksu samazināšanu un procedūru vienkāršošanu MVU interesēs, vienlaikus nodrošinot pienācīgu līdzsvaru ar investoru aizsardzību;

| 31. | atzīst pašreizējos centienus izveidot labāk pārredzamu vērtspapīrošanas tirgu, nodrošinot šim procesam augstus standartus, juridisko noteiktību un vērtspapīrošanas instrumentu salīdzināmību; uzsver nepieciešamību izveidot datu krātuvi; uzsver, ka ir nepieciešamas stingras prasības pamatā esošiem augstas kvalitātes aktīviem, kalibrēšana saskaņā ar faktisko riska profilu un visu vērtspapīrošanas tirgu dalībnieku riska apzināšanās, ņemot vērā vērtspapīrošanas riskantumu, jo īpaši sintētisko vērtspapīrošanu, kas tika novērota krīzes laikā, vienlaikus atzīstot ES un ASV atšķirīgo pieredzi; uzstāj, ka nedrīkst pazemināt saglabāšanas prasības, lai nepieļautu bezrūpības risku; uzsver nepieciešamību apsvērt neatkarīgu sertifikāciju par atbilstību kvalifikācijas kritērijiem; aicina Komisiju prioritārā kārtā rūpīgi novērtēt vērtspapīrošanas riskus un priekšrocības attiecībā uz MVU, investoriem, finanšu stabilitāti un vērtspapīrošanas instrumentu tirgspēju un ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

31.

atzīst pašreizējos centienus izveidot labāk pārredzamu vērtspapīrošanas tirgu, nodrošinot šim procesam augstus standartus, juridisko noteiktību un vērtspapīrošanas instrumentu salīdzināmību; uzsver nepieciešamību izveidot datu krātuvi; uzsver, ka ir nepieciešamas stingras prasības pamatā esošiem augstas kvalitātes aktīviem, kalibrēšana saskaņā ar faktisko riska profilu un visu vērtspapīrošanas tirgu dalībnieku riska apzināšanās, ņemot vērā vērtspapīrošanas riskantumu, jo īpaši sintētisko vērtspapīrošanu, kas tika novērota krīzes laikā, vienlaikus atzīstot ES un ASV atšķirīgo pieredzi; uzstāj, ka nedrīkst pazemināt saglabāšanas prasības, lai nepieļautu bezrūpības risku; uzsver nepieciešamību apsvērt neatkarīgu sertifikāciju par atbilstību kvalifikācijas kritērijiem; aicina Komisiju prioritārā kārtā rūpīgi novērtēt vērtspapīrošanas riskus un priekšrocības attiecībā uz MVU, investoriem, finanšu stabilitāti un vērtspapīrošanas instrumentu tirgspēju un ziņot Parlamentam;

| 32. | uzskata, ka pieeja, kas vērsta uz produktu un procedūru lielāku standartizāciju, var mazināt sarežģītību, bet arī pastiprināt koncentrācijas risku; pauž bažas par draudiem, ka tirgus stresa gadījumā tirgus dalībnieki var rīkoties vienveidīgi, un aicina šajā jomā nodrošināt atbilstošus aizsardzības pasākumus un kompetenta līmeņa uzraudzību attiecībā uz kvalitatīva vērtspapīrošanas tirgus attīstību; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka pieeja, kas vērsta uz produktu un procedūru lielāku standartizāciju, var mazināt sarežģītību, bet arī pastiprināt koncentrācijas risku; pauž bažas par draudiem, ka tirgus stresa gadījumā tirgus dalībnieki var rīkoties vienveidīgi, un aicina šajā jomā nodrošināt atbilstošus aizsardzības pasākumus un kompetenta līmeņa uzraudzību attiecībā uz kvalitatīva vērtspapīrošanas tirgus attīstību;

| 33. | uzsver nepieciešamību optimizēt ziņošanas prasību un ziņošanas jomu saturu un biežumu, tostarp nodrošinot uzņēmumiem vienotu kontaktpunktu, lai novērstu prasību un ziņošanas kanālu dublēšanos; aicina Komisiju, EUI un VUM pārbaudīt, kādi dati faktiski ir vajadzīgi, saskaņot formātus un nodrošināt vienkāršošanu un attiecībā uz MVU — atbrīvojumus; uzsver, ka datu ziņošana uzraudzītājiem ir noderīga tikai tad, ja datus iespējams pārbaudīt un ja tie ir starptautiski saskanīgi; uzskata, ka analītiskās kredīta datu kopas (AnaCredit) izstrādē ir jāpiemēro proporcionāla pieeja; uzskata, ka ir jāveic turpmāks granularitātes mēroga un līmeņa novērtējums attiecībā uz izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver nepieciešamību optimizēt ziņošanas prasību un ziņošanas jomu saturu un biežumu, tostarp nodrošinot uzņēmumiem vienotu kontaktpunktu, lai novērstu prasību un ziņošanas kanālu dublēšanos; aicina Komisiju, EUI un VUM pārbaudīt, kādi dati faktiski ir vajadzīgi, saskaņot formātus un nodrošināt vienkāršošanu un attiecībā uz MVU — atbrīvojumus; uzsver, ka datu ziņošana uzraudzītājiem ir noderīga tikai tad, ja datus iespējams pārbaudīt un ja tie ir starptautiski saskanīgi; uzskata, ka analītiskās kredīta datu kopas (AnaCredit) izstrādē ir jāpiemēro proporcionāla pieeja; uzskata, ka ir jāveic turpmāks granularitātes mēroga un līmeņa novērtējums attiecībā uz izmaksām un ieguvumiem;

| 34. | aicina Komisiju un uzraudzītājus pievērsties mijiedarbībai starp starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un prudenciālajām prasībām, jo lielāka saskaņotība sniegtu labumu gan ekonomikai, gan prudenciālās uzraudzības iestādei, un pārskatīt pašu kapitāla nodokļu grāmatvedības ietekmi; atbalsta centienus saskaņot ienākumus nenesošu aizdevumu definīciju; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju un uzraudzītājus pievērsties mijiedarbībai starp starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un prudenciālajām prasībām, jo lielāka saskaņotība sniegtu labumu gan ekonomikai, gan prudenciālās uzraudzības iestādei, un pārskatīt pašu kapitāla nodokļu grāmatvedības ietekmi; atbalsta centienus saskaņot ienākumus nenesošu aizdevumu definīciju;

| 35. | prasa ievērojami samazināt parāda/kapitāla nelīdzsvarotību, lai palielinātu ekonomikas noturību un kapitāla sadali, un stiprināt KTS, kas kapitālu padarīs emitentiem un investoriem pievilcīgāku; uzsver, ka darījumu nodoklis ietekmē tirgus likviditāti, jo īpaši īstermiņā, vienlaikus palīdzot arī samazināt pārmērīgu spekulāciju; |
| --- | --- |

35.

prasa ievērojami samazināt parāda/kapitāla nelīdzsvarotību, lai palielinātu ekonomikas noturību un kapitāla sadali, un stiprināt KTS, kas kapitālu padarīs emitentiem un investoriem pievilcīgāku; uzsver, ka darījumu nodoklis ietekmē tirgus likviditāti, jo īpaši īstermiņā, vienlaikus palīdzot arī samazināt pārmērīgu spekulāciju;

| 36. | uzsver, ka papildus regulēšanai un uzraudzībai ir jāturpina centieni panākt kultūras pārmaiņas finanšu nozarē; aicina visus finanšu nozares dalībniekus, tostarp bankas, nebankas, valstu centrālās bankas un ECB, savās organizācijās censties panākt pārmaiņas kultūrā un noteikumu ievērošanas kultūru, pirmajā vietā izvirzot patērētāju intereses, nodrošinot atbildības sistēmu galvenajiem atbildīgajiem vadītājiem un finanšu tirgus dalībnieku ilgāka termiņa orientāciju un veicinot finansējuma avotu daudzveidību; uzsver priekšrocības, ko sniegtu ilgtermiņa partnerības pieeja finansējumam un diversificēts Eiropas banku sektors, kurā liela nozīme ir individualizētiem banku pakalpojumiem patērētājiem, mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz informācijas asimetrijas samazināšanu, tostarp izmantojot arī instrumentus, kas pieejami, izmantojot jaunās digitālās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka papildus regulēšanai un uzraudzībai ir jāturpina centieni panākt kultūras pārmaiņas finanšu nozarē; aicina visus finanšu nozares dalībniekus, tostarp bankas, nebankas, valstu centrālās bankas un ECB, savās organizācijās censties panākt pārmaiņas kultūrā un noteikumu ievērošanas kultūru, pirmajā vietā izvirzot patērētāju intereses, nodrošinot atbildības sistēmu galvenajiem atbildīgajiem vadītājiem un finanšu tirgus dalībnieku ilgāka termiņa orientāciju un veicinot finansējuma avotu daudzveidību; uzsver priekšrocības, ko sniegtu ilgtermiņa partnerības pieeja finansējumam un diversificēts Eiropas banku sektors, kurā liela nozīme ir individualizētiem banku pakalpojumiem patērētājiem, mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz informācijas asimetrijas samazināšanu, tostarp izmantojot arī instrumentus, kas pieejami, izmantojot jaunās digitālās tehnoloģijas;

| 37. | prasa veicināt papildu reitinga sniedzējus nolūkā veicināt konkurenci ļoti koncentrētajā tirgū; atgādina, ka Komisija līdz 2016. gada beigām publicēs ziņojumu par atbilstīgumu un iespējamību atbalstīt Eiropas publisko reitinga aģentūru saistībā ar valsts parādu un/vai Eiropas kredītreitingu fondu visiem pārējiem kredītreitingiem; pauž nožēlu par lielajām izmaksām, kas MVU rodas, iegūstot ārēju kredītreitingu; uzsver, ka ir jāturpina pētīt, kā MVU būtu iespējams novērtēt salīdzināmā un finansiāli pieejamā veidā, tostarp izmantojot attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītriska novērtēšanai (AIRB); aicina Komisiju turpināt centienus pārvarēt informācijas asimetriju; |
| --- | --- |

37.

prasa veicināt papildu reitinga sniedzējus nolūkā veicināt konkurenci ļoti koncentrētajā tirgū; atgādina, ka Komisija līdz 2016. gada beigām publicēs ziņojumu par atbilstīgumu un iespējamību atbalstīt Eiropas publisko reitinga aģentūru saistībā ar valsts parādu un/vai Eiropas kredītreitingu fondu visiem pārējiem kredītreitingiem; pauž nožēlu par lielajām izmaksām, kas MVU rodas, iegūstot ārēju kredītreitingu; uzsver, ka ir jāturpina pētīt, kā MVU būtu iespējams novērtēt salīdzināmā un finansiāli pieejamā veidā, tostarp izmantojot attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītriska novērtēšanai (AIRB); aicina Komisiju turpināt centienus pārvarēt informācijas asimetriju;

| 38. | prasa politikas izstrādē vairāk koncentrēties uz ES finanšu sektoru globālo konkurētspēju, vienlaikus nepieļaujot regulatīvo prasību nonivelēšanu līdz zemākajam līmenim un neapdraudot finanšu stabilitāti un patērētāju aizsardzību; uzsver, ka ES mēroga KTS jāskata kontekstā ar Eiropas uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanu un ES ekonomiku; uzsver, ka efektīva finanšu nozare ir priekšnoteikums efektīvai kapitāla nodrošināšanai un līdz ar to arī izaugsmei; |
| --- | --- |

38.

prasa politikas izstrādē vairāk koncentrēties uz ES finanšu sektoru globālo konkurētspēju, vienlaikus nepieļaujot regulatīvo prasību nonivelēšanu līdz zemākajam līmenim un neapdraudot finanšu stabilitāti un patērētāju aizsardzību; uzsver, ka ES mēroga KTS jāskata kontekstā ar Eiropas uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanu un ES ekonomiku; uzsver, ka efektīva finanšu nozare ir priekšnoteikums efektīvai kapitāla nodrošināšanai un līdz ar to arī izaugsmei;

| 39. | uzsver starptautiskās sistēmas nozīmību attiecībā uz darbības jomu, metodoloģiju un ietekmi uz ES sistēmu; aicina dalībvalstis, Padomi, Komisiju un EUI racionalizēt ES nostāju, lai palielinātu tās ietekmi un veicinātu tās demokrātiskā procesa ietvaros pieņemto tiesisko regulējumu; uzsver nepieciešamību panākt jaunās regulas atbilstību gan Eiropas acquis, gan starptautiskajām vadlīnijām un īstenot to proporcionāli, tostarp attiecībā uz darbības jomu, lai izvairītos no nevajadzīgām atšķirībām un tiesību aktu dublēšanās; uzskata, ka tie ir priekšnoteikumi, lai sasniegtu vispārējos mērķus veicināt ilgtermiņa stabilitāti pasaulē, uzturēt Eiropas pievilcību starptautiskajiem investoriem un izvairīties no nevajadzīgas negatīvas ietekmes uz ES finanšu sektoru konkurētspēju; atgādina par Savienības un dalībvalstu lojālas sadarbības principu, kas minēts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā; uzskata, ka EUI būtu jāiesaista sarunās par pasaules līmeņa reglamentējošajiem principiem starptautiskajās standartu noteikšanas struktūrās; uzsver, ka regulējuma jomā būtu jāturpina stiprināt dialogu ar ASV; šajā kontekstā atkārtoti uzsver, ka ar finanšu pakalpojumu regulējumu saistītie jautājumi attiecīgos gadījumos būtu jāiekļauj starptautiskajās sarunās; |
| --- | --- |

39.

uzsver starptautiskās sistēmas nozīmību attiecībā uz darbības jomu, metodoloģiju un ietekmi uz ES sistēmu; aicina dalībvalstis, Padomi, Komisiju un EUI racionalizēt ES nostāju, lai palielinātu tās ietekmi un veicinātu tās demokrātiskā procesa ietvaros pieņemto tiesisko regulējumu; uzsver nepieciešamību panākt jaunās regulas atbilstību gan Eiropas acquis, gan starptautiskajām vadlīnijām un īstenot to proporcionāli, tostarp attiecībā uz darbības jomu, lai izvairītos no nevajadzīgām atšķirībām un tiesību aktu dublēšanās; uzskata, ka tie ir priekšnoteikumi, lai sasniegtu vispārējos mērķus veicināt ilgtermiņa stabilitāti pasaulē, uzturēt Eiropas pievilcību starptautiskajiem investoriem un izvairīties no nevajadzīgas negatīvas ietekmes uz ES finanšu sektoru konkurētspēju; atgādina par Savienības un dalībvalstu lojālas sadarbības principu, kas minēts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā; uzskata, ka EUI būtu jāiesaista sarunās par pasaules līmeņa reglamentējošajiem principiem starptautiskajās standartu noteikšanas struktūrās; uzsver, ka regulējuma jomā būtu jāturpina stiprināt dialogu ar ASV; šajā kontekstā atkārtoti uzsver, ka ar finanšu pakalpojumu regulējumu saistītie jautājumi attiecīgos gadījumos būtu jāiekļauj starptautiskajās sarunās;

| 40. | uzsver, ka ir vajadzīgi lēmumi par līdzvērtību, lai novērstu šķēršļus saistībā ar piekļuvi tirgum un attiecīgajiem tiesiskajiem regulējumiem, paturot prātā, ka šādiem vienpusējiem lēmumiem jāsniedz labums Eiropas uzņēmumiem un patērētājiem un ka līdzvērtība citām jurisdikcijām potenciāli var palielināt kapitāla ieplūdi un piesaistīt papildu investīcijas Eiropai; uzsver nepieciešamību izstrādāt konsekventu un saskanīgu sistēmu, kā pienācīgā veidā savstarpēji atzīt vienādus vai līdzīgus standartus; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ir vajadzīgi lēmumi par līdzvērtību, lai novērstu šķēršļus saistībā ar piekļuvi tirgum un attiecīgajiem tiesiskajiem regulējumiem, paturot prātā, ka šādiem vienpusējiem lēmumiem jāsniedz labums Eiropas uzņēmumiem un patērētājiem un ka līdzvērtība citām jurisdikcijām potenciāli var palielināt kapitāla ieplūdi un piesaistīt papildu investīcijas Eiropai; uzsver nepieciešamību izstrādāt konsekventu un saskanīgu sistēmu, kā pienācīgā veidā savstarpēji atzīt vienādus vai līdzīgus standartus;

| 41. | aicina Komisiju ierosināt konsekventu, saskaņotu, pārredzamu un praktisku sistēmu procedūrām un lēmumiem par trešo valstu līdzvērtību, ņemot vērā uz rezultātiem balstītu analīzi un starptautiskos standartus un nolīgumus; prasa, lai visi lēmumi par atbilstību tiktu pieņemti, izmantojot deleģētos aktus; uzskata, ka EUI vajadzētu pildīt atbilstīgu lomu, pielāgojot trešo valstu novērtējumus par lēmumiem par līdzvērtību; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju ierosināt konsekventu, saskaņotu, pārredzamu un praktisku sistēmu procedūrām un lēmumiem par trešo valstu līdzvērtību, ņemot vērā uz rezultātiem balstītu analīzi un starptautiskos standartus un nolīgumus; prasa, lai visi lēmumi par atbilstību tiktu pieņemti, izmantojot deleģētos aktus; uzskata, ka EUI vajadzētu pildīt atbilstīgu lomu, pielāgojot trešo valstu novērtējumus par lēmumiem par līdzvērtību;

Labāks ES finanšu pakalpojumu regulējums

| 42. | uzskata, ka labāks finanšu regulējums ietver stingru sistēmu un sākas no dalībvalstīm, kuras piemēro pašreizējo acquis; uzsver, ka efektīvai, iedarbīgai un konsekventai tiesību aktu īstenošanai ir izšķiroša nozīme, un aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par stāvokli tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā un attiecīgos gadījumos ar pārkāpumu tiesvedību pret dalībvalstīm; mudina dalībvalstis pienācīgi īstenot tiesību aktus; uzskata, ka pārmērīga regulēšana neveicina iekšējā tirgus darbību un konkurenci; uzskata, ka arī uzņēmumu piesaiste ar zemāku standartu piemērošanu neveicina iekšējā tirgus darbību; lūdz Komisiju sagatavot rūpīgu analīzi un ziņojumu par visiem pārmērīgas reglamentēšanas pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas finanšu tiesību aktu jomā, un iesniegt to Parlamentam līdz 2016. gada beigām; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka labāks finanšu regulējums ietver stingru sistēmu un sākas no dalībvalstīm, kuras piemēro pašreizējo acquis; uzsver, ka efektīvai, iedarbīgai un konsekventai tiesību aktu īstenošanai ir izšķiroša nozīme, un aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par stāvokli tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā un attiecīgos gadījumos ar pārkāpumu tiesvedību pret dalībvalstīm; mudina dalībvalstis pienācīgi īstenot tiesību aktus; uzskata, ka pārmērīga regulēšana neveicina iekšējā tirgus darbību un konkurenci; uzskata, ka arī uzņēmumu piesaiste ar zemāku standartu piemērošanu neveicina iekšējā tirgus darbību; lūdz Komisiju sagatavot rūpīgu analīzi un ziņojumu par visiem pārmērīgas reglamentēšanas pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas finanšu tiesību aktu jomā, un iesniegt to Parlamentam līdz 2016. gada beigām;

| 43. | aicina dalībvalstis uzņemties direktīvu transponēšanai noteikto termiņu izpildi, jo tā ir ne tikai tiesiska prasība, bet arī būtisks nosacījums, lai novērstu nepamatotus kavējumus tiesiskā regulējuma pilnīgā īstenošanā, kā arī tā daļēju un nevienmērīgu piemērošanu Savienībā, no kā var izrietēt tas, ka dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem netiek nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kā arī citi kropļojumu veidi; |
| --- | --- |

43.

aicina dalībvalstis uzņemties direktīvu transponēšanai noteikto termiņu izpildi, jo tā ir ne tikai tiesiska prasība, bet arī būtisks nosacījums, lai novērstu nepamatotus kavējumus tiesiskā regulējuma pilnīgā īstenošanā, kā arī tā daļēju un nevienmērīgu piemērošanu Savienībā, no kā var izrietēt tas, ka dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem netiek nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kā arī citi kropļojumu veidi;

| 44. | uzsver nepieciešamību pēc labākas kvalitātes un starpnozaru koordinācijas Komisijas vai EUI projektiem un izstrādes procesiem, ietverot grafiku, prioritātes un izvairīšanos no pārklāšanās; uzsver, ka tas būtu jādara ar mērķi novērst jebkādas pamatakta dublēšanās deleģētajos aktos, kā arī tāpēc, lai nepieļautu situāciju, ka politiskie lēmumi tiek nevis ietverti pamataktos, bet gan atstāti deleģētajiem aktiem; |
| --- | --- |

44.

uzsver nepieciešamību pēc labākas kvalitātes un starpnozaru koordinācijas Komisijas vai EUI projektiem un izstrādes procesiem, ietverot grafiku, prioritātes un izvairīšanos no pārklāšanās; uzsver, ka tas būtu jādara ar mērķi novērst jebkādas pamatakta dublēšanās deleģētajos aktos, kā arī tāpēc, lai nepieļautu situāciju, ka politiskie lēmumi tiek nevis ietverti pamataktos, bet gan atstāti deleģētajiem aktiem;

| 45. | aicina Komisiju radīt iespēju agrīni iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ekspertu grupu līmenī; mudina Komisiju nodrošināt līdzsvarotu dalību konsultācijās, atspoguļojot ieinteresēto pušu daudzveidību un veicinot un nodrošinot labākus dalības apstākļus mazajām ieinteresētajām personām, kas pārstāv uzņēmumus, patērētājus un pilsonisko sabiedrību, tostarp arī attiecībā uz to, kā tiek organizētas konsultācijas un uzdoti jautājumi; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju radīt iespēju agrīni iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ekspertu grupu līmenī; mudina Komisiju nodrošināt līdzsvarotu dalību konsultācijās, atspoguļojot ieinteresēto pušu daudzveidību un veicinot un nodrošinot labākus dalības apstākļus mazajām ieinteresētajām personām, kas pārstāv uzņēmumus, patērētājus un pilsonisko sabiedrību, tostarp arī attiecībā uz to, kā tiek organizētas konsultācijas un uzdoti jautājumi;

| 46. | atzinīgi vērtē labāka regulējuma programmas mērķus; atzīst, ka pastāv vispārēja nepieciešamība pārbaudīt regulējuma atbilstību tagad un turpmāk; tomēr šo atbilstības pārbaudi nevar skatīt atsevišķi no finanšu nozares darbības kopumā; uzsver REFIT lomu attiecībā uz to, lai panāktu efektīvu un iedarbīgu finanšu pakalpojumu regulējumu, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, un lai palīdzētu veikt izvērtēšanu; aicina Parlamentu vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas un novērtēšanas procesos, kas saistīti ar REFIT programmu; atgādina, ka jākoncentrējas uz regulējuma uzlabošanu, nevis tā atcelšanu; uzsver, ka daļai no labāka regulējuma darba kārtības patērētāju interesēs būtu jābūt pārredzamības, vienkāršības, pieejamības un taisnīguma nodrošināšanai iekšējā tirgū; uzsver arī, ka ES, cenšoties VUM ietvaros nodrošināt lielāku saskaņotību, nedrīkst radīt netīšu atbilstības nodrošināšanas slogu; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē labāka regulējuma programmas mērķus; atzīst, ka pastāv vispārēja nepieciešamība pārbaudīt regulējuma atbilstību tagad un turpmāk; tomēr šo atbilstības pārbaudi nevar skatīt atsevišķi no finanšu nozares darbības kopumā; uzsver REFIT lomu attiecībā uz to, lai panāktu efektīvu un iedarbīgu finanšu pakalpojumu regulējumu, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, un lai palīdzētu veikt izvērtēšanu; aicina Parlamentu vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas un novērtēšanas procesos, kas saistīti ar REFIT programmu; atgādina, ka jākoncentrējas uz regulējuma uzlabošanu, nevis tā atcelšanu; uzsver, ka daļai no labāka regulējuma darba kārtības patērētāju interesēs būtu jābūt pārredzamības, vienkāršības, pieejamības un taisnīguma nodrošināšanai iekšējā tirgū; uzsver arī, ka ES, cenšoties VUM ietvaros nodrošināt lielāku saskaņotību, nedrīkst radīt netīšu atbilstības nodrošināšanas slogu;

| 47. | uzskata, ka EUI un VUM ir būtiska nozīme, lai sasniegtu labāka regulējuma un uzraudzības mērķus; uzsver EUI un VUM lomu, nodrošinot saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem tiesību aktiem, samazinot nenoteiktību un regulējuma arbitrāžu un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību starp tirgus dalībniekiem; uzsver, ka EUI un VUM būtu jāsaņem pienācīgs finansējums un personāls, lai varētu izpildīt uzdevumus, ko uzticējušas abas likumdevējas iestādes; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka EUI un VUM ir būtiska nozīme, lai sasniegtu labāka regulējuma un uzraudzības mērķus; uzsver EUI un VUM lomu, nodrošinot saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem tiesību aktiem, samazinot nenoteiktību un regulējuma arbitrāžu un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību starp tirgus dalībniekiem; uzsver, ka EUI un VUM būtu jāsaņem pienācīgs finansējums un personāls, lai varētu izpildīt uzdevumus, ko uzticējušas abas likumdevējas iestādes;

| 48. | uzsver, ka EUI regulu pārskatīšanā ir jāatspoguļo pārskatatbildības un pārredzamības noteikumi, paredzot Parlamenta veiktu pastiprinātu kontroli, kā noteikts VUM un VNM regulās, un ir jāpastiprina EUI neatkarība no Komisijas; uzskata, ka ir nepieciešams izpētīt iespējas veicināt lielāku EUI līdzdalību padomdevēja līmenī 1. līmeņa posmā, vienlaikus ievērojot abu likumdevēju prerogatīvas; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka EUI regulu pārskatīšanā ir jāatspoguļo pārskatatbildības un pārredzamības noteikumi, paredzot Parlamenta veiktu pastiprinātu kontroli, kā noteikts VUM un VNM regulās, un ir jāpastiprina EUI neatkarība no Komisijas; uzskata, ka ir nepieciešams izpētīt iespējas veicināt lielāku EUI līdzdalību padomdevēja līmenī 1. līmeņa posmā, vienlaikus ievērojot abu likumdevēju prerogatīvas;

| 49. | uzsver vajadzību ievērot mijiedarbību, konsekvenci un saskaņotību starp pamataktiem un deleģētajiem un īstenošanas aktiem; atkārtoti uzsver, ka politiski lēmumi ir jāpieņem abiem likumdevējiem attiecīgajā pamataktā un tos nedrīkst atstāt deleģētajiem aktiem, kuru mērķis ir “papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus” (Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants); uzstāj, ka Komisijai un EUI deleģēto un īstenošanas aktu un vadlīniju izstrādē ir jāievēro pamataktos noteiktie pilnvarojumi un abu likumdevēju iestāžu vienošanās; pauž nožēlu, ka iepriekš uzraudzības iestādes, izstrādājot īstenošanas aktus, ne vienmēr ir ievērojušas Eiropas likumdevēju piešķirtās pilnvaras; pauž nožēlu par to, ka koordinēšana starp Komisiju (deleģētie akti) un EUI (tehniskie standarti) ir nepietiekama un tādējādi var negatīvi ietekmēt atbilstības kvalitāti, jo īpaši gadījumos, kad detalizētas prasības tiek pieņemtas tikai neilgi pirms pamatakta īstenošanas termiņa beigām; |
| --- | --- |

49.

uzsver vajadzību ievērot mijiedarbību, konsekvenci un saskaņotību starp pamataktiem un deleģētajiem un īstenošanas aktiem; atkārtoti uzsver, ka politiski lēmumi ir jāpieņem abiem likumdevējiem attiecīgajā pamataktā un tos nedrīkst atstāt deleģētajiem aktiem, kuru mērķis ir “papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus” (Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants); uzstāj, ka Komisijai un EUI deleģēto un īstenošanas aktu un vadlīniju izstrādē ir jāievēro pamataktos noteiktie pilnvarojumi un abu likumdevēju iestāžu vienošanās; pauž nožēlu, ka iepriekš uzraudzības iestādes, izstrādājot īstenošanas aktus, ne vienmēr ir ievērojušas Eiropas likumdevēju piešķirtās pilnvaras; pauž nožēlu par to, ka koordinēšana starp Komisiju (deleģētie akti) un EUI (tehniskie standarti) ir nepietiekama un tādējādi var negatīvi ietekmēt atbilstības kvalitāti, jo īpaši gadījumos, kad detalizētas prasības tiek pieņemtas tikai neilgi pirms pamatakta īstenošanas termiņa beigām;

| 50. | aicina Komisiju pilnībā nodalīt gan deleģētos, gan īstenošanas aktus un izvairīties no paketes pieejas, lai varētu savlaicīgi pieņemt šos aktus; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju pilnībā nodalīt gan deleģētos, gan īstenošanas aktus un izvairīties no paketes pieejas, lai varētu savlaicīgi pieņemt šos aktus;

| 51. | aicina Komisiju regulatīvo tehnisko standartu (RTS) un īstenošanas tehnisko standartu (ĪTS) grozījumus, ko iesniegušas EUI, padarīt pārredzamus abām likumdevējām iestādēm un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju regulatīvo tehnisko standartu (RTS) un īstenošanas tehnisko standartu (ĪTS) grozījumus, ko iesniegušas EUI, padarīt pārredzamus abām likumdevējām iestādēm un ieinteresētajām personām;

| 52. | uzsver, ka Komisijas veikta agrīna juridiskā kontrole nedrīkst samazināt ne procesa pārredzamību attiecībā pret Parlamentu, ne Parlamenta tiesības piedalīties apspriešanā; prasa, lai izstrādes gaitā EUI regulāri, visaptveroši un bez kavēšanās proaktīvi informētu Parlamentu par provizoriskajiem projektiem un pagaidu informāciju par darba gaitu un apspriestos ar Parlamentu par to; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka Komisijas veikta agrīna juridiskā kontrole nedrīkst samazināt ne procesa pārredzamību attiecībā pret Parlamentu, ne Parlamenta tiesības piedalīties apspriešanā; prasa, lai izstrādes gaitā EUI regulāri, visaptveroši un bez kavēšanās proaktīvi informētu Parlamentu par provizoriskajiem projektiem un pagaidu informāciju par darba gaitu un apspriestos ar Parlamentu par to;

| 53. | aicina Komisiju un EUI pilnībā ievērot iesniegšanas termiņus, ko nosaka abas likumdevējas iestādes, un nekavējoties sniegt tām skaidrojumu, ja paredzams, ka termiņš netiks ievērots; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju un EUI pilnībā ievērot iesniegšanas termiņus, ko nosaka abas likumdevējas iestādes, un nekavējoties sniegt tām skaidrojumu, ja paredzams, ka termiņš netiks ievērots;

| 54. | atgādina EUI, ka tehniskajos standartos, vadlīnijās un ieteikumos ir jāņem vērā proporcionalitātes princips; aicina EUI ievērot piesardzīgu pieeju attiecībā uz vadlīniju apjomu un skaitu, jo īpaši gadījumos, kad šādas pilnvaras pamataktā nav skaidri paredzētas; uzsver, ka šāda restriktīva pieeja ir vajadzīga arī saistībā ar EUI ierobežotajiem resursiem un nepieciešamību noteikt prioritārus uzdevumus, kuriem efektīvas uzraudzības praktiskās robežas nedrīkst noteikt budžeta ierobežojumi, un prasa EUI nodrošināt pietiekamus resursus, lai tās varētu veikt ticamu, neatkarīgu un efektīvu uzraudzību, pildot savas pilnvaras; |
| --- | --- |

54.

atgādina EUI, ka tehniskajos standartos, vadlīnijās un ieteikumos ir jāņem vērā proporcionalitātes princips; aicina EUI ievērot piesardzīgu pieeju attiecībā uz vadlīniju apjomu un skaitu, jo īpaši gadījumos, kad šādas pilnvaras pamataktā nav skaidri paredzētas; uzsver, ka šāda restriktīva pieeja ir vajadzīga arī saistībā ar EUI ierobežotajiem resursiem un nepieciešamību noteikt prioritārus uzdevumus, kuriem efektīvas uzraudzības praktiskās robežas nedrīkst noteikt budžeta ierobežojumi, un prasa EUI nodrošināt pietiekamus resursus, lai tās varētu veikt ticamu, neatkarīgu un efektīvu uzraudzību, pildot savas pilnvaras;

| 55. | aicina EUI izmantot to tiesības pieprasīt informāciju par to, kā pamatakti tiek piemēroti dalībvalstīs, un regulārāk izmantot salīdzinošo izvērtēšanu valstu kompetentajām iestādēm, lai uzlabotu uzraudzības konverģenci dalībvalstīs; |
| --- | --- |

55.

aicina EUI izmantot to tiesības pieprasīt informāciju par to, kā pamatakti tiek piemēroti dalībvalstīs, un regulārāk izmantot salīdzinošo izvērtēšanu valstu kompetentajām iestādēm, lai uzlabotu uzraudzības konverģenci dalībvalstīs;

| 56. | aicina Komisiju un ESA savās tīmekļvietnēs regulāri publicēt ES finanšu pakalpojumu regulējuma konsolidētās redakcijas, tostarp kopsavilkumu, kuram var piekļūt un kuru var saprast uzņēmumi, patērētāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un citi; uzskata, ka būtu vērts izpētīt iespēju izveidot kopēju reģistru, kas ietvertu atsauces uz valsts īstenošanu; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju un ESA savās tīmekļvietnēs regulāri publicēt ES finanšu pakalpojumu regulējuma konsolidētās redakcijas, tostarp kopsavilkumu, kuram var piekļūt un kuru var saprast uzņēmumi, patērētāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un citi; uzskata, ka būtu vērts izpētīt iespēju izveidot kopēju reģistru, kas ietvertu atsauces uz valsts īstenošanu;

Turpmākā rīcība

| 57. | aicina Komisiju un EUI regulāri (vismaz reizi gadā) veikt saskaņotības un konsekvences pārbaudes, tostarp starpnozaru līmenī un par katru tiesību akta projektu, kā arī par pieņemto tiesību aktu īstenošanu, tostarp RTS un ĪTS, un atvēlēt šim nolūkam resursus; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju un EUI regulāri (vismaz reizi gadā) veikt saskaņotības un konsekvences pārbaudes, tostarp starpnozaru līmenī un par katru tiesību akta projektu, kā arī par pieņemto tiesību aktu īstenošanu, tostarp RTS un ĪTS, un atvēlēt šim nolūkam resursus;

| 58. | aicina Komisiju un EUI regulāri (vismaz reizi gadā) veikt proporcionalitātes un efektivitātes pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz prasībām, ko piemēro mazajiem un vidējiem tirgus dalībniekiem, un uz katru leģislatīvā akta projektu, un atvēlēt šim nolūkam resursus; aicina Komisiju publicēt zaļo grāmatu, izpētot jaunas pieejas, kā veicināt finanšu regulējuma proporcionalitāti; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju un EUI regulāri (vismaz reizi gadā) veikt proporcionalitātes un efektivitātes pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz prasībām, ko piemēro mazajiem un vidējiem tirgus dalībniekiem, un uz katru leģislatīvā akta projektu, un atvēlēt šim nolūkam resursus; aicina Komisiju publicēt zaļo grāmatu, izpētot jaunas pieejas, kā veicināt finanšu regulējuma proporcionalitāti;

| 59. | uzsver, ka individuālu tiesību aktu ietekme atšķiras no to kumulatīvās ietekmes; aicina Komisijas dienestus sadarbībā ar EUI, VUM un ESRK ik pēc pieciem gadiem veikt visaptverošu kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtējumu par ES finanšu pakalpojumu regulējuma kumulatīvo ietekmi uz finanšu tirgiem un to dalībniekiem dalībvalstu un ES līmenī, lai noteiktu finanšu pakalpojumu regulējuma nepilnības un trūkumus, novērtētu darbības rezultātus, efektivitāti un lietderību un nodrošinātu, ka tas nekavē godīgu konkurenci un ekonomikas attīstību, un ziņot par to Parlamentam; uzsver, ka ir svarīgi veikt detalizētus ietekmes novērtējumus, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzes attiecībā uz visiem turpmākajiem tiesību aktiem, lai apliecinātu pievienoto vērtību, jo īpaši saistībā ar ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu; uzsver, ka ietekmes novērtējumos un izmaksu un ieguvumu analīzēs būtu jāiekļauj rūpīgi ietekmes novērtējumi par 2. līmeņa pasākumiem, kuri veido būtisku ES finanšu nozares tiesiskā regulējuma daļu; atgādina, ka likumdošanas pasākumu ietekmi kvantitatīvi novērtēt ir grūti, jo īpaši ņemot vērā, ka ieguvumus ir grūti izmērīt, taču kvantificēšanas metodes tomēr būtu jāizmanto; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka individuālu tiesību aktu ietekme atšķiras no to kumulatīvās ietekmes; aicina Komisijas dienestus sadarbībā ar EUI, VUM un ESRK ik pēc pieciem gadiem veikt visaptverošu kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtējumu par ES finanšu pakalpojumu regulējuma kumulatīvo ietekmi uz finanšu tirgiem un to dalībniekiem dalībvalstu un ES līmenī, lai noteiktu finanšu pakalpojumu regulējuma nepilnības un trūkumus, novērtētu darbības rezultātus, efektivitāti un lietderību un nodrošinātu, ka tas nekavē godīgu konkurenci un ekonomikas attīstību, un ziņot par to Parlamentam; uzsver, ka ir svarīgi veikt detalizētus ietekmes novērtējumus, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzes attiecībā uz visiem turpmākajiem tiesību aktiem, lai apliecinātu pievienoto vērtību, jo īpaši saistībā ar ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu; uzsver, ka ietekmes novērtējumos un izmaksu un ieguvumu analīzēs būtu jāiekļauj rūpīgi ietekmes novērtējumi par 2. līmeņa pasākumiem, kuri veido būtisku ES finanšu nozares tiesiskā regulējuma daļu; atgādina, ka likumdošanas pasākumu ietekmi kvantitatīvi novērtēt ir grūti, jo īpaši ņemot vērā, ka ieguvumus ir grūti izmērīt, taču kvantificēšanas metodes tomēr būtu jāizmanto;

| 60. | aicina Komisijas dienestus pabeigt pirmo novērtējumu līdz 2016. gada beigām un ziņot par vispārējo ietekmi un atsevišķas nodaļas veltīt šādiem jautājumiem, izmantojot arī neatkarīgus pētījumus:






  — | ietekme uz dažādām finanšu nozarēm, tostarp piemērots diferencēts sadalījums pēc tirgus dalībnieku lieluma, sarežģītības un uzņēmējdarbības modeļa, kā arī par nefinanšu vienībām, |
| --- | --- | --- |

60.

aicina Komisijas dienestus pabeigt pirmo novērtējumu līdz 2016. gada beigām un ziņot par vispārējo ietekmi un atsevišķas nodaļas veltīt šādiem jautājumiem, izmantojot arī neatkarīgus pētījumus:

—

ietekme uz dažādām finanšu nozarēm, tostarp piemērots diferencēts sadalījums pēc tirgus dalībnieku lieluma, sarežģītības un uzņēmējdarbības modeļa, kā arī par nefinanšu vienībām,

| — | iespējamie trūkumi un nepilnības, vienlaikus apsverot iespēju, ka radīsies jauni apdraudējumi un riski, kā arī pārklāšanās un neplānota ietekme, |
| --- | --- |

—

iespējamie trūkumi un nepilnības, vienlaikus apsverot iespēju, ka radīsies jauni apdraudējumi un riski, kā arī pārklāšanās un neplānota ietekme,

| — | faktiskā un prognozētā ietekme uz ekonomiku, kā arī Eiropas finanšu nozares konkurētspēja pasaulē, |
| --- | --- |

—

faktiskā un prognozētā ietekme uz ekonomiku, kā arī Eiropas finanšu nozares konkurētspēja pasaulē,

| — | iespējas dot labumu reālajai ekonomikai, tostarp MVU, patērētājiem un nodarbinātībai, |
| --- | --- |

—

iespējas dot labumu reālajai ekonomikai, tostarp MVU, patērētājiem un nodarbinātībai,

| — | vajadzība pilnveidot pašreizējos, kā arī rast papildu finansējuma avotus, tostarp ietekme uz finansējuma pieejamību MVU un vidēja kapitāla uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

vajadzība pilnveidot pašreizējos, kā arī rast papildu finansējuma avotus, tostarp ietekme uz finansējuma pieejamību MVU un vidēja kapitāla uzņēmumiem,

| — | ietekme uz ilgtermiņa finansējuma piedāvājumu un pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

ietekme uz ilgtermiņa finansējuma piedāvājumu un pieprasījumu,

| — | ietekme uz aktīvu un risku sadali un diversifikāciju un uz izmaiņām 1. līmeņa aktīvu attiecībā pret kopējiem aktīviem finanšu iestādēs, |
| --- | --- |

—

ietekme uz aktīvu un risku sadali un diversifikāciju un uz izmaiņām 1. līmeņa aktīvu attiecībā pret kopējiem aktīviem finanšu iestādēs,

| — | sistēmas efektivitāte un piemērotība mazumtirdzniecības investoriem, institucionāliem investoriem un patērētājiem, tostarp pārredzamības regulējums, |
| --- | --- |

—

sistēmas efektivitāte un piemērotība mazumtirdzniecības investoriem, institucionāliem investoriem un patērētājiem, tostarp pārredzamības regulējums,

| — | vienotā tirgus šķēršļu novēršanas, regulējuma arbitrāžas ierobežošanas un konkurences veicināšanas efektivitāte, |
| --- | --- |

—

vienotā tirgus šķēršļu novēršanas, regulējuma arbitrāžas ierobežošanas un konkurences veicināšanas efektivitāte,

| — | vispārējā ietekme uz finanšu stabilitāti un bezrūpības risku, tostarp izvērtējums par iespējamām izmaksām un risku regulējuma trūkuma gadījumā, ņemot vērā G20 ieteikumu efektīvu īstenošanu, kā arī savstarpējo saistību starp finanšu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

vispārējā ietekme uz finanšu stabilitāti un bezrūpības risku, tostarp izvērtējums par iespējamām izmaksām un risku regulējuma trūkuma gadījumā, ņemot vērā G20 ieteikumu efektīvu īstenošanu, kā arī savstarpējo saistību starp finanšu uzņēmumiem;

| — | IFRS patiesās vērtības grāmatvedības ietekme uz finansiālo stabilitāti salīdzinājumā ar piesardzīgu grāmatvedību, |
| --- | --- |

—

IFRS patiesās vērtības grāmatvedības ietekme uz finansiālo stabilitāti salīdzinājumā ar piesardzīgu grāmatvedību,

| — | makrouzraudzības regulējuma efektivitāte un atbilstība ES, |
| --- | --- |

—

makrouzraudzības regulējuma efektivitāte un atbilstība ES,

| — | EUI spēja veikt uzdevumus, kas noteikti saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, un pasākumi, kas vajadzīgi regulējuma uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar EUI finansēšanu tuvākajā nākotnē, |
| --- | --- |

—

EUI spēja veikt uzdevumus, kas noteikti saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, un pasākumi, kas vajadzīgi regulējuma uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar EUI finansēšanu tuvākajā nākotnē,

| — | savstarpējā saikne ar starptautiskajiem standartiem un ietekmi uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaulē, ņemot vērā salīdzinājumu starp ES un citām lielākajām jurisdikcijām saistībā ar spēkā esošo regulējumu un tā īstenošanas pakāpi; |
| --- | --- |

—

savstarpējā saikne ar starptautiskajiem standartiem un ietekmi uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaulē, ņemot vērā salīdzinājumu starp ES un citām lielākajām jurisdikcijām saistībā ar spēkā esošo regulējumu un tā īstenošanas pakāpi;

| 61. | aicina Komisiju iesniegt secinājumus Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā ierosināt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju iesniegt secinājumus Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā ierosināt atbilstīgus pasākumus;

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0268.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201402/20140210ATT79138/20140210ATT79138EN.pdf.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0202.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0161

(5)  http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrbreportregulatorytreatmentsoverei gnexposures032015.en.pdf?29664e3495a886d806863aac942fcdae.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/35

---

P8_TA(2016)0007

Ārēji faktori, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (2015/2111(INI))

(2018/C 011/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 16., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 16., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1979. gada 18. decembra Rezolūciju 34/180, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1979. gada 18. decembra Rezolūciju 34/180,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1), un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1), un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu “Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu “Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” (COM(2008)0638),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (4),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs (COM(2012)0614)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (COM(2013)0322),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā mazos un vidējos uzņēmumos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā mazos un vidējos uzņēmumos (5),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (6),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (7),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par sieviešu karjeru zinātnes jomā un augstākās izglītības iestādēs un karjeras ierobežojumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par sieviešu karjeru zinātnes jomā un augstākās izglītības iestādēs un karjeras ierobežojumiem (8),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0369/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0369/2015),

| A. | tā kā uzņēmējdarbība ir būtiski svarīga nodarbinātībai, ekonomikas izaugsmei, inovācijai, attīstībai un nabadzības samazināšanai kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmējdarbība ir būtiski svarīga nodarbinātībai, ekonomikas izaugsmei, inovācijai, attīstībai un nabadzības samazināšanai kopumā;

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 16. pantā ir nepārprotama atsauce uz darījumdarbības brīvību visiem ES pilsoņiem un tādējādi tiek dotas iespējas veikt uzņēmējdarbību, tostarp sieviešu uzņēmējdarbību, un veicināta šāda darbība; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 16. pantā ir nepārprotama atsauce uz darījumdarbības brīvību visiem ES pilsoņiem un tādējādi tiek dotas iespējas veikt uzņēmējdarbību, tostarp sieviešu uzņēmējdarbību, un veicināta šāda darbība;

| C. | tā kā 2012. gadā 28 ES dalībvalstīs tikai 31 % no visiem uzņēmējiem (10,3 miljoni) bija sievietes (10) un tikai 34,4 % no pašnodarbinātām personām Eiropas Savienībā ir sievietes; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2012. gadā 28 ES dalībvalstīs tikai 31 % no visiem uzņēmējiem (10,3 miljoni) bija sievietes (10) un tikai 34,4 % no pašnodarbinātām personām Eiropas Savienībā ir sievietes;

| D. | tā kā sievietes bieži vien tiek tikai oficiāli reģistrētas kā uzņēmumu īpašnieces ar vienīgo mērķi nodrošināt kredītiestāžu un Eiropas, valsts un reģionālo pārvaldes iestāžu piešķirtās finansiālās priekšrocības un izdevīgos nosacījumus; tā kā patiesībā šīm sievietēm ir atvēlēta izkārtnes loma, jo, kaut gan viņas uzņemas uzņēmējdarbības risku, faktiskā lēmumu pieņemšana par uzņēmumu ir vīriešu ziņā; |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietes bieži vien tiek tikai oficiāli reģistrētas kā uzņēmumu īpašnieces ar vienīgo mērķi nodrošināt kredītiestāžu un Eiropas, valsts un reģionālo pārvaldes iestāžu piešķirtās finansiālās priekšrocības un izdevīgos nosacījumus; tā kā patiesībā šīm sievietēm ir atvēlēta izkārtnes loma, jo, kaut gan viņas uzņemas uzņēmējdarbības risku, faktiskā lēmumu pieņemšana par uzņēmumu ir vīriešu ziņā;

| E. | tā kā sieviešu uzņēmējdarbības līmenis visās dalībvalstīs ir zems un tajā ir neizmantots izaugsmes un labklājības potenciāls; |
| --- | --- |

E.

tā kā sieviešu uzņēmējdarbības līmenis visās dalībvalstīs ir zems un tajā ir neizmantots izaugsmes un labklājības potenciāls;

| F. | tā kā šķēršļi sieviešu uzņēmējdarbībai, piemēram, sieviešu pārsvars bezdarbnieku vidū, pastāvīgas atšķirības uzņēmējdarbības aktivitātē un sieviešu nepietiekama pārstāvība pārvaldības darbībās, ir savstarpēji saistīti, tos ir grūti novērst un to likvidēšanai būs nepieciešami sarežģīti kritēriji; |
| --- | --- |

F.

tā kā šķēršļi sieviešu uzņēmējdarbībai, piemēram, sieviešu pārsvars bezdarbnieku vidū, pastāvīgas atšķirības uzņēmējdarbības aktivitātē un sieviešu nepietiekama pārstāvība pārvaldības darbībās, ir savstarpēji saistīti, tos ir grūti novērst un to likvidēšanai būs nepieciešami sarežģīti kritēriji;

| G. | tā kā kvantitatīva izpēte par sieviešu uzņēmējdarbību tiek veikta reti, tomēr jaunākie pētījumi apliecina, ka vīrieši biežāk nekā sievietes dod priekšroku uzņēmēja karjerai (11); |
| --- | --- |

G.

tā kā kvantitatīva izpēte par sieviešu uzņēmējdarbību tiek veikta reti, tomēr jaunākie pētījumi apliecina, ka vīrieši biežāk nekā sievietes dod priekšroku uzņēmēja karjerai (11);

| H. | tā kā sieviešu uzņēmējdarbība, ja to uzmanīgi nošķir no fiktīvas pašnodarbinātības, ir nozīmīgs ekonomiskās neatkarības avots, kas dod sievietēm iespēju turpmāk integrēties darba tirgos; tā kā sieviešu uzņēmējdarbība nodrošina sievietēm iespēju nostiprināt savu lomu kā uzņēmumu vadītājām un rada kultūras pārmaiņas gan viņu uzņēmumos, gan ārpus tiem; tā kā šīs sievietes var būt svarīgs darbības paraugs meitenēm un jaunām sievietēm, kuras seko viņu pēdās; |
| --- | --- |

H.

tā kā sieviešu uzņēmējdarbība, ja to uzmanīgi nošķir no fiktīvas pašnodarbinātības, ir nozīmīgs ekonomiskās neatkarības avots, kas dod sievietēm iespēju turpmāk integrēties darba tirgos; tā kā sieviešu uzņēmējdarbība nodrošina sievietēm iespēju nostiprināt savu lomu kā uzņēmumu vadītājām un rada kultūras pārmaiņas gan viņu uzņēmumos, gan ārpus tiem; tā kā šīs sievietes var būt svarīgs darbības paraugs meitenēm un jaunām sievietēm, kuras seko viņu pēdās;

| I. | tā kā sievietēm ir liels uzņēmējdarbības potenciāls un sieviešu uzņēmējdarbība nozīmē ekonomisko izaugsmi, darbvietu radīšanu un sieviešu iespēju palielināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietēm ir liels uzņēmējdarbības potenciāls un sieviešu uzņēmējdarbība nozīmē ekonomisko izaugsmi, darbvietu radīšanu un sieviešu iespēju palielināšanu;

| J. | tā kā lēmums kļūt par pašnodarbinātu personu ir pašrealizācijas akts, tomēr tam ir vajadzīga spēcīga apņemšanās; tā kā augsta līmeņa personīgā atbildība rada ļoti garas darba stundas, tāpēc pašnodarbinātība nebūtu jāuztver tikai kā papildu ienākumu avots; tā kā sievietes uzņēmējas ģimenes dzīvi un darbu var apvienot tikai tad, ja to ļauj ārēji apstākļi, t. i., ja ir pieejama atbilstoša bērnu aprūpe un bērnu tēvi uzņemas aktīvu lomu aprūpē un mājsaimniecības darbos; |
| --- | --- |

J.

tā kā lēmums kļūt par pašnodarbinātu personu ir pašrealizācijas akts, tomēr tam ir vajadzīga spēcīga apņemšanās; tā kā augsta līmeņa personīgā atbildība rada ļoti garas darba stundas, tāpēc pašnodarbinātība nebūtu jāuztver tikai kā papildu ienākumu avots; tā kā sievietes uzņēmējas ģimenes dzīvi un darbu var apvienot tikai tad, ja to ļauj ārēji apstākļi, t. i., ja ir pieejama atbilstoša bērnu aprūpe un bērnu tēvi uzņemas aktīvu lomu aprūpē un mājsaimniecības darbos;

| K. | tā kā bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpes iestāžu pieejamība, kvalitāte un cenu pieņemamība joprojām ir nozīmīgs virzītājspēks, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpes iestāžu pieejamība, kvalitāte un cenu pieņemamība joprojām ir nozīmīgs virzītājspēks, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū;

| L. | tā kā ģimenes un aprūpes pienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem ietekmē sieviešu uzņēmējdarbību, kā arī ir nepieciešama sieviešu līdzdalība darba tirgū un darba un privātās dzīves līdzsvars, lai panāktu sieviešu ekonomisko neatkarību; tā kā vienā ceturtajā daļā dalībvalstu nav nodrošināts paternitātes atvaļinājums; |
| --- | --- |

L.

tā kā ģimenes un aprūpes pienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem ietekmē sieviešu uzņēmējdarbību, kā arī ir nepieciešama sieviešu līdzdalība darba tirgū un darba un privātās dzīves līdzsvars, lai panāktu sieviešu ekonomisko neatkarību; tā kā vienā ceturtajā daļā dalībvalstu nav nodrošināts paternitātes atvaļinājums;

| M. | tā kā administratīvais slogs turpina negatīvi ietekmēt gan sieviešu, gan vīriešu uzņēmējdarbības garu un tāpēc ir vajadzīgs efektīvs regulējums un tiesību akti, lai radītu sievietēm iespējas ekonomikā un izveidotu stabilu ekonomiku ar ilgtspējīgu, gudru un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

M.

tā kā administratīvais slogs turpina negatīvi ietekmēt gan sieviešu, gan vīriešu uzņēmējdarbības garu un tāpēc ir vajadzīgs efektīvs regulējums un tiesību akti, lai radītu sievietēm iespējas ekonomikā un izveidotu stabilu ekonomiku ar ilgtspējīgu, gudru un iekļaujošu izaugsmi;

| N. | tā kā sievietes savu uzņēmumu inovācijas līmeni parasti novērtē zemāk nekā vīrieši un Eiropas Patentu iestāde (EPO) tikai nelielu daļu patentu piešķir sievietēm (12); |
| --- | --- |

N.

tā kā sievietes savu uzņēmumu inovācijas līmeni parasti novērtē zemāk nekā vīrieši un Eiropas Patentu iestāde (EPO) tikai nelielu daļu patentu piešķir sievietēm (12);

| O. | tā kā sieviešu izdarītā izvēle mācību laikā un horizontālā un vertikālā dzimumu segregācija nodarbinātībā nozīmē, ka ir mazāk sieviešu nekā vīriešu, kas varētu izveidot uzņēmumu zinātnes un tehnoloģiju jomā vai padarīt izgudrojumu ienesīgu; tā kā zinātne un tehnoloģijas, inovācija un izgudrojumi arī ir jēdzieni, kas lielākoties ir saistīti ar vīriešiem, un tas padara šīs jomas sievietēm mazāk pievilcīgas un sieviešu gūtos rezultātus inovācijā un izgudrojumos — mazāk atzītus un novērtētus; |
| --- | --- |

O.

tā kā sieviešu izdarītā izvēle mācību laikā un horizontālā un vertikālā dzimumu segregācija nodarbinātībā nozīmē, ka ir mazāk sieviešu nekā vīriešu, kas varētu izveidot uzņēmumu zinātnes un tehnoloģiju jomā vai padarīt izgudrojumu ienesīgu; tā kā zinātne un tehnoloģijas, inovācija un izgudrojumi arī ir jēdzieni, kas lielākoties ir saistīti ar vīriešiem, un tas padara šīs jomas sievietēm mazāk pievilcīgas un sieviešu gūtos rezultātus inovācijā un izgudrojumos — mazāk atzītus un novērtētus;

| P. | tā kā sievietes uzņēmējas biežāk izvēlas nozares, kas tiek uzskatītas par mazāk ienesīgām, piemēram, izglītību, veselības aprūpi un sabiedrisko darbu, pretstatā tehnoloģiju un IT nozarēm ar lielu izaugsmes potenciālu, kurās dominē vīrieši, un viņas biežāk darbojas nelielos uzņēmumos ar zemākiem izaugsmes rādītājiem un mazāku apgrozījumu; tā kā tāpēc vidējā neto ienākumu atšķirība starp uzņēmējām un uzņēmējiem 2012. gadā 28 ES dalībvalstīs sasniedza 6 % (13); |
| --- | --- |

P.

tā kā sievietes uzņēmējas biežāk izvēlas nozares, kas tiek uzskatītas par mazāk ienesīgām, piemēram, izglītību, veselības aprūpi un sabiedrisko darbu, pretstatā tehnoloģiju un IT nozarēm ar lielu izaugsmes potenciālu, kurās dominē vīrieši, un viņas biežāk darbojas nelielos uzņēmumos ar zemākiem izaugsmes rādītājiem un mazāku apgrozījumu; tā kā tāpēc vidējā neto ienākumu atšķirība starp uzņēmējām un uzņēmējiem 2012. gadā 28 ES dalībvalstīs sasniedza 6 % (13);

| Q. | tā kā jaunas, videi nekaitīgas tehnoloģijas un ekoloģiska uzņēmējdarbība ir nozare, kas piedāvā ārkārtīgi lielas iespējas attīstīt un veicināt līdztiesību uzņēmējdarbībā — gan attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi finansējumam, gan sieviešu un vīriešu vienādu skaitu uzņēmēju vidū; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jaunas, videi nekaitīgas tehnoloģijas un ekoloģiska uzņēmējdarbība ir nozare, kas piedāvā ārkārtīgi lielas iespējas attīstīt un veicināt līdztiesību uzņēmējdarbībā — gan attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi finansējumam, gan sieviešu un vīriešu vienādu skaitu uzņēmēju vidū;

| R. | tā kā pašnodarbinātība vienas sievietes uzņēmumā — situācija, kādā nonāk daudzas sievietes, — ne vienmēr rada ievērojamu peļņu, tāpēc šīs sievietes ir īpaši pakļautas nabadzības riskam darba dzīves laikā un vecumdienās; |
| --- | --- |

R.

tā kā pašnodarbinātība vienas sievietes uzņēmumā — situācija, kādā nonāk daudzas sievietes, — ne vienmēr rada ievērojamu peļņu, tāpēc šīs sievietes ir īpaši pakļautas nabadzības riskam darba dzīves laikā un vecumdienās;

| S. | tā kā dažādi pētījumi (14) apliecina, ka sievietes uzņēmējas uzņēmējdarbību sāk ar mazāku kapitālu, izvēloties mazākus aizņēmumus un kā konsultantu un finanšu avotu izmantojot ģimeni, nevis aizņēmuma vai pamatkapitāla finansējumu no bankām, t. s. komerceņģeļiem, privātā vai riska kapitāla; |
| --- | --- |

S.

tā kā dažādi pētījumi (14) apliecina, ka sievietes uzņēmējas uzņēmējdarbību sāk ar mazāku kapitālu, izvēloties mazākus aizņēmumus un kā konsultantu un finanšu avotu izmantojot ģimeni, nevis aizņēmuma vai pamatkapitāla finansējumu no bankām, t. s. komerceņģeļiem, privātā vai riska kapitāla;

| T. | tā kā Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta mērķis ir vienlīdzīgu iespēju veicināšana sievietēm un vīriešiem, taču attiecība starp vīriešiem un sievietēm izsniegtajiem mikrokredītiem 2013. gadā bija 60:40 (15); |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta mērķis ir vienlīdzīgu iespēju veicināšana sievietēm un vīriešiem, taču attiecība starp vīriešiem un sievietēm izsniegtajiem mikrokredītiem 2013. gadā bija 60:40 (15);

| U. | tā kā sievietes uzņēmējas salīdzinājumā ar vīriešiem ir atturīgas pret iespēju uzņemties parādsaistības vai paplašināt savu uzņēmumu un tas lielā mērā ir tāpēc, ka viņu pašpaļāvība attiecībā uz savu uzņēmējdarbību ir zemāka; |
| --- | --- |

U.

tā kā sievietes uzņēmējas salīdzinājumā ar vīriešiem ir atturīgas pret iespēju uzņemties parādsaistības vai paplašināt savu uzņēmumu un tas lielā mērā ir tāpēc, ka viņu pašpaļāvība attiecībā uz savu uzņēmējdarbību ir zemāka;

| V. | tā kā tas, ka sievietēm uzņēmējām ir grūtāk piekļūt finansējumam, varētu būt daļēji saistīts ar grūtībām izveidot pietiekamu kredītvēsturi un iegūt vadības pieredzi; |
| --- | --- |

V.

tā kā tas, ka sievietēm uzņēmējām ir grūtāk piekļūt finansējumam, varētu būt daļēji saistīts ar grūtībām izveidot pietiekamu kredītvēsturi un iegūt vadības pieredzi;

| W. | tā kā stereotipi par sieviešu un vīriešu spējām uzņēmējdarbības jomā var ietekmēt ieinteresēto personu viedokli par jauniem uzņēmumiem; tā kā augstā iespējamība, ka sievietes, cenšoties iegūt finansējumu, var tikt diskriminētas, varētu ietekmēt viņu lēmumu izveidot uzņēmumu vai to darīt, mazāk aizņemoties; |
| --- | --- |

W.

tā kā stereotipi par sieviešu un vīriešu spējām uzņēmējdarbības jomā var ietekmēt ieinteresēto personu viedokli par jauniem uzņēmumiem; tā kā augstā iespējamība, ka sievietes, cenšoties iegūt finansējumu, var tikt diskriminētas, varētu ietekmēt viņu lēmumu izveidot uzņēmumu vai to darīt, mazāk aizņemoties;

| X. | tā kā, ieguldījumu procesos iesaistot cilvēkus ar atšķirīgu pieredzi, grupveida un stereotipiskā domāšana varētu mazināties; |
| --- | --- |

X.

tā kā, ieguldījumu procesos iesaistot cilvēkus ar atšķirīgu pieredzi, grupveida un stereotipiskā domāšana varētu mazināties;

| Y. | tā kā ar Direktīvu 2004/113/EK ir aizliegta diskriminācija dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un tā attiecas uz banku un finanšu pakalpojumiem, kā arī pakalpojumiem, ka saistīti ar uzņēmumu izveidi; tā kā ir grūti pierādīt netiešu diskrimināciju šajā saistībā un dalībvalstīm nav datu vai precīzas informācijas par diskriminācijas gadījumiem saistībā ar piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ar Direktīvu 2004/113/EK ir aizliegta diskriminācija dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un tā attiecas uz banku un finanšu pakalpojumiem, kā arī pakalpojumiem, ka saistīti ar uzņēmumu izveidi; tā kā ir grūti pierādīt netiešu diskrimināciju šajā saistībā un dalībvalstīm nav datu vai precīzas informācijas par diskriminācijas gadījumiem saistībā ar piekļuvi finansējumam;

| Z. | tā kā dati apliecina, ka, neraugoties uz pastāvošo uzskatu, ka sievietes ieguldītājas labāk pārvalda risku (16), viņas biežāk cenšas no riska izvairīties un ir piesardzīgākas; tā kā tas var mazināt viņu spēju uzticēties ārējām personām un tāpēc tas varētu ietekmēt viņu finansējuma iespējas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dati apliecina, ka, neraugoties uz pastāvošo uzskatu, ka sievietes ieguldītājas labāk pārvalda risku (16), viņas biežāk cenšas no riska izvairīties un ir piesardzīgākas; tā kā tas var mazināt viņu spēju uzticēties ārējām personām un tāpēc tas varētu ietekmēt viņu finansējuma iespējas;

| AA. | tā kā sievietes uzņēmējas lielā mērā veicina jaunas attīstības iespējas, kā arī mazina sociālo atstumtību un stiprina sociālo kohēziju; tā kā sociālajā uzņēmējdarbībā šķēršļi sievietēm ir mazāk izteikti un vienlīdzīga līdzdalība sociālajā jomā rada iespējas sievietēm gūt pieredzi, kas atvieglo viņām uzņēmējdarbības sākšanu citās nozarēs; |
| --- | --- |

AA.

tā kā sievietes uzņēmējas lielā mērā veicina jaunas attīstības iespējas, kā arī mazina sociālo atstumtību un stiprina sociālo kohēziju; tā kā sociālajā uzņēmējdarbībā šķēršļi sievietēm ir mazāk izteikti un vienlīdzīga līdzdalība sociālajā jomā rada iespējas sievietēm gūt pieredzi, kas atvieglo viņām uzņēmējdarbības sākšanu citās nozarēs;

| AB. | tā kā sievietes uzņēmējas lielākoties darbojas nozarēs, kas ir sekundāras, ņemot vērā ekonomisko ienesīgumu un konkurētspēju tirgū; |
| --- | --- |

AB.

tā kā sievietes uzņēmējas lielākoties darbojas nozarēs, kas ir sekundāras, ņemot vērā ekonomisko ienesīgumu un konkurētspēju tirgū;

| AC. | tā kā trūkst pētījumu par sociālo uzņēmēju dzimumu un viņu piekļuvi finansējumam, lai gan kopumā šķiet, ka sociālajiem uzņēmumiem finansējumu iegūt ir grūtāk; |
| --- | --- |

AC.

tā kā trūkst pētījumu par sociālo uzņēmēju dzimumu un viņu piekļuvi finansējumam, lai gan kopumā šķiet, ka sociālajiem uzņēmumiem finansējumu iegūt ir grūtāk;

| AD. | tā kā gan formāla, gan neformāla uzņēmējdarbības izglītība ir ļoti svarīga, lai radītu lielākas iespējas sievietēm un meitenēm šajā jomā, |
| --- | --- |

AD.

tā kā gan formāla, gan neformāla uzņēmējdarbības izglītība ir ļoti svarīga, lai radītu lielākas iespējas sievietēm un meitenēm šajā jomā,

| 1. | mudina dalībvalstis atzīt sieviešu uzņēmējdarbības nozīmi valsts ekonomikā un šķēršļus, kuri jāpārvar; aicina dalībvalstis un reģionus izstrādāt konkrētas stratēģijas, ar kurām veicināt sieviešu uzņēmējdarbības kultūru, paturot prātā darbu, kas tiek veikts attiecībā uz vajadzībām, motivāciju un nosacījumiem saistībā ar dzimumu stereotipu izskaušanu, kā arī dažādiem pārvaldības un vadības stiliem un jauniem uzņēmumu organizēšanas un pārvaldības veidiem; |
| --- | --- |

1.

mudina dalībvalstis atzīt sieviešu uzņēmējdarbības nozīmi valsts ekonomikā un šķēršļus, kuri jāpārvar; aicina dalībvalstis un reģionus izstrādāt konkrētas stratēģijas, ar kurām veicināt sieviešu uzņēmējdarbības kultūru, paturot prātā darbu, kas tiek veikts attiecībā uz vajadzībām, motivāciju un nosacījumiem saistībā ar dzimumu stereotipu izskaušanu, kā arī dažādiem pārvaldības un vadības stiliem un jauniem uzņēmumu organizēšanas un pārvaldības veidiem;

| 2. | aicina Komisiju nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta pilnīgu integrēšanu visos turpmākajos politikas virzienos uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta pilnīgu integrēšanu visos turpmākajos politikas virzienos uzņēmējdarbības jomā;

| 3. | aicina dalībvalstis aktīvi sadarboties ar privāto sektoru, lai izceltu tos uzņēmumus, kuri cenšas veicināt dzimumu līdztiesību un savu labāko praksi; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis aktīvi sadarboties ar privāto sektoru, lai izceltu tos uzņēmumus, kuri cenšas veicināt dzimumu līdztiesību un savu labāko praksi;

| 4. | aicina dalībvalstis pieņemt programmas, ar kurām sniedz palīdzību, atbalstu un konsultācijas sievietēm uzņēmējām, viņām uzsākot vērtību un labklājību radošu un novatorisku uzņēmumu darbību, kuru pamatā ir sociālās atbildības principi; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis pieņemt programmas, ar kurām sniedz palīdzību, atbalstu un konsultācijas sievietēm uzņēmējām, viņām uzsākot vērtību un labklājību radošu un novatorisku uzņēmumu darbību, kuru pamatā ir sociālās atbildības principi;

| 5. | aicina dalībvalstis reģionālā līmenī apkopot pa dzimumiem iedalītus datus, tostarp par dažādām sieviešu uzņēmējdarbības jomām, lai atzītu sieviešu uzņēmēju ieguldījumu sociālajā jomā, un regulāri ziņot par viņu skaitu; iesaka datus apkopot un konsolidēt Eiropas līmenī, izmantojot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta un Eurostat atbalstu; iesaka, ka kvalificētam dzimumu jautājumu ekspertam jebkādu uzņēmējdarbības, sociālās ekonomikas un sociālo uzņēmumu pētījumu metodoloģijā būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekts un ka īpaša uzmanība būtu jāveltī tādu sieviešu pieredzei, kuru identitāti raksturo daudzējāda atstumtība; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis reģionālā līmenī apkopot pa dzimumiem iedalītus datus, tostarp par dažādām sieviešu uzņēmējdarbības jomām, lai atzītu sieviešu uzņēmēju ieguldījumu sociālajā jomā, un regulāri ziņot par viņu skaitu; iesaka datus apkopot un konsolidēt Eiropas līmenī, izmantojot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta un Eurostat atbalstu; iesaka, ka kvalificētam dzimumu jautājumu ekspertam jebkādu uzņēmējdarbības, sociālās ekonomikas un sociālo uzņēmumu pētījumu metodoloģijā būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekts un ka īpaša uzmanība būtu jāveltī tādu sieviešu pieredzei, kuru identitāti raksturo daudzējāda atstumtība;

| 6. | aicina Komisiju sieviešu uzņēmējdarbības jautājumu iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju sieviešu uzņēmējdarbības jautājumu iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā laikposmam pēc 2015. gada;

| 7. | prasa attiecībā uz sieviešu uzņēmējdarbību veidot holistisku pieeju, kuras mērķis ir veicināt un atbalstīt sievietes, viņām veidojot uzņēmējdarbības karjeru, atvieglot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības iespējām un radīt vidi, kas ļauj sievietēm īstenot savu potenciālu un kļūt par veiksmīgām uzņēmējām, nodrošinot cita starpā profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, bērnu aprūpes iestāžu pieejamību un īpaši pielāgotu apmācību; |
| --- | --- |

7.

prasa attiecībā uz sieviešu uzņēmējdarbību veidot holistisku pieeju, kuras mērķis ir veicināt un atbalstīt sievietes, viņām veidojot uzņēmējdarbības karjeru, atvieglot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības iespējām un radīt vidi, kas ļauj sievietēm īstenot savu potenciālu un kļūt par veiksmīgām uzņēmējām, nodrošinot cita starpā profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, bērnu aprūpes iestāžu pieejamību un īpaši pielāgotu apmācību;

| 8. | aicina ES iestādes, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt cīņu pret dzimumu stereotipiem un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret stereotipiskiem uzskatiem par vīriešu un sieviešu iezīmēm un spējām, kādi joprojām pastāv tādās vīriešu dominances nozarēs kā zinātne un tehnoloģijas, inovācija un izgudrojumi; uzskata, ka šajās nozarēs lēmumu pieņēmēji, ieguldītāji, finanšu sektors un tirgus var sievietes uztvert kā mazāk uzticamas vai mazāk profesionālas, jo potenciālie klienti, piegādātāji, partneri, bankas un ieguldītāji dažkārt ar skepsi izturas pret sievietēm uzņēmējām, kurām nākas būt daudz neatlaidīgākām, pierādot savas zināšanas, prasmes un spējas, lai iegūtu viņām vajadzīgo finansējumu; |
| --- | --- |

8.

aicina ES iestādes, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt cīņu pret dzimumu stereotipiem un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret stereotipiskiem uzskatiem par vīriešu un sieviešu iezīmēm un spējām, kādi joprojām pastāv tādās vīriešu dominances nozarēs kā zinātne un tehnoloģijas, inovācija un izgudrojumi; uzskata, ka šajās nozarēs lēmumu pieņēmēji, ieguldītāji, finanšu sektors un tirgus var sievietes uztvert kā mazāk uzticamas vai mazāk profesionālas, jo potenciālie klienti, piegādātāji, partneri, bankas un ieguldītāji dažkārt ar skepsi izturas pret sievietēm uzņēmējām, kurām nākas būt daudz neatlaidīgākām, pierādot savas zināšanas, prasmes un spējas, lai iegūtu viņām vajadzīgo finansējumu;

Darba un privātās dzīves līdzsvars

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt uzņēmējdarbības nozīmi sieviešu un vīriešu darba un privātās dzīves līdzsvarošanā, likvidēt šķēršļus, kas kavē vai pat nepieļauj sieviešu uzņēmējdarbību, un pieņemt saskaņotu tādu pasākumu sistēmu, ar kuriem atbalstīt sieviešu līdzdalību darba tirgū; pēc tam, kad ir pieņemts lēmumus atsaukt priekšlikumu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvas grozīšanu, un lai nodrošinātu progresu dzimumu līdztiesības politikas jomā ES līmenī, mudina iestādes risināt konstruktīvu dialogu, lai noskaidrotu, kā vislabāk atbalstīt un īstenot darba un privātās dzīves līdzsvara politikas nostādnes, kā arī vienādu ģimenes pienākumu sadalījumu, turklāt uzsverot vīriešu lomu līdztiesības veicināšanā; atkārtoti norāda, ka bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājums var pozitīvi ietekmēt sieviešu līdzdalību darba tirgū, un mudina dalībvalstis — ja tās to vēl nav izdarījušas — apsvērt iespēju ieviest paternitātes atvaļinājumu; aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ierosināt konkrētus pasākumus, tostarp tiesību aktu priekšlikumus, lai sieviešu līdzdalību darba tirgū palielinātu ar pasākumiem, kuri uzlabo darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt uzņēmējdarbības nozīmi sieviešu un vīriešu darba un privātās dzīves līdzsvarošanā, likvidēt šķēršļus, kas kavē vai pat nepieļauj sieviešu uzņēmējdarbību, un pieņemt saskaņotu tādu pasākumu sistēmu, ar kuriem atbalstīt sieviešu līdzdalību darba tirgū; pēc tam, kad ir pieņemts lēmumus atsaukt priekšlikumu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvas grozīšanu, un lai nodrošinātu progresu dzimumu līdztiesības politikas jomā ES līmenī, mudina iestādes risināt konstruktīvu dialogu, lai noskaidrotu, kā vislabāk atbalstīt un īstenot darba un privātās dzīves līdzsvara politikas nostādnes, kā arī vienādu ģimenes pienākumu sadalījumu, turklāt uzsverot vīriešu lomu līdztiesības veicināšanā; atkārtoti norāda, ka bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājums var pozitīvi ietekmēt sieviešu līdzdalību darba tirgū, un mudina dalībvalstis — ja tās to vēl nav izdarījušas — apsvērt iespēju ieviest paternitātes atvaļinājumu; aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ierosināt konkrētus pasākumus, tostarp tiesību aktu priekšlikumus, lai sieviešu līdzdalību darba tirgū palielinātu ar pasākumiem, kuri uzlabo darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis atcerēties, ka svarīgi ir sasniegt Barselonas mērķus, lai darba un privātās dzīves līdzsvars kļūtu par realitāti visiem, kā arī īstenot atbilstošus leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, kas paredzēti Komisijas 2015. gada augustā publicētajā ceļvedī par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, un izmantot piemērotus instrumentus un stimulus, tostarp tādus ES fondus kā Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai garantētu kvalitatīvas, izmaksu ziņā pieejamas aprūpes nodrošināšanu bērniem un citām apgādājamām personām, tostarp gados vecākiem aprūpējamiem cilvēkiem un ģimenes locekļiem, kuri ir invalīdi; uzsver, ka svarīgs ir racionāls un elastīgs darba laiks, lai vecāki un aprūpētāji varētu panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru; atgādina, ka īpašajā pašnodarbināto personu situācijā svarīga ir pilnīga sociālo tiesību aizsardzība, bez kuras inovatīva un iekļaujoša uzņēmējdarbība nav iespējama; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis atcerēties, ka svarīgi ir sasniegt Barselonas mērķus, lai darba un privātās dzīves līdzsvars kļūtu par realitāti visiem, kā arī īstenot atbilstošus leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, kas paredzēti Komisijas 2015. gada augustā publicētajā ceļvedī par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, un izmantot piemērotus instrumentus un stimulus, tostarp tādus ES fondus kā Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai garantētu kvalitatīvas, izmaksu ziņā pieejamas aprūpes nodrošināšanu bērniem un citām apgādājamām personām, tostarp gados vecākiem aprūpējamiem cilvēkiem un ģimenes locekļiem, kuri ir invalīdi; uzsver, ka svarīgs ir racionāls un elastīgs darba laiks, lai vecāki un aprūpētāji varētu panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru; atgādina, ka īpašajā pašnodarbināto personu situācijā svarīga ir pilnīga sociālo tiesību aizsardzība, bez kuras inovatīva un iekļaujoša uzņēmējdarbība nav iespējama;

| 11. | uzsver, ka tradicionālais dzimumu lomu sadalījuma veids sabiedrībā, darba vietās un ģimenē ir jāmaina, iedrošinot vīriešus vairāk iesaistīties mājas darbos un apgādājamo radinieku aprūpē un šim nolūkam izmantojot, piemēram, obligātu paternitātes atvaļinājumu, nenododamu bērna kopšanas atvaļinājumu un valsts politiku, kas ļauj efektīvi apvienot ģimenes un darba pienākumus, jo īpaši sievietēm un jo sevišķi tādās sīvas konkurences un mobilās nozarēs, kurās garas un elastīgas darba stundas ir norma, kā arī izmantojot mūžizglītību, lai ietu kopsolī ar jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem un tirgus iespējām; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka tradicionālais dzimumu lomu sadalījuma veids sabiedrībā, darba vietās un ģimenē ir jāmaina, iedrošinot vīriešus vairāk iesaistīties mājas darbos un apgādājamo radinieku aprūpē un šim nolūkam izmantojot, piemēram, obligātu paternitātes atvaļinājumu, nenododamu bērna kopšanas atvaļinājumu un valsts politiku, kas ļauj efektīvi apvienot ģimenes un darba pienākumus, jo īpaši sievietēm un jo sevišķi tādās sīvas konkurences un mobilās nozarēs, kurās garas un elastīgas darba stundas ir norma, kā arī izmantojot mūžizglītību, lai ietu kopsolī ar jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem un tirgus iespējām;

Informācija un tīkli

| 12. | uzsver, ka nozīmīgas ir rūpes arī pēc sākumposma, lai sievietēm, kas izvēlējušās uzņēmējdarbību, palīdzētu konsolidēt un paplašināt viņu uzņēmumus, kā arī kontaktu tīklu veidošana un apmaiņa ar labāko praksi, darbaudzināšana, sieviešu darbības modeļi un savstarpējs atbalsts šīm sievietēm, tostarp lai panāktu, ka nozares ir inovatīvas, ilgtspējīgas un ienesīgas, tajā pašā laikā neapdraudot veselīgas vispārējas labklājības nosacījumus; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka nozīmīgas ir rūpes arī pēc sākumposma, lai sievietēm, kas izvēlējušās uzņēmējdarbību, palīdzētu konsolidēt un paplašināt viņu uzņēmumus, kā arī kontaktu tīklu veidošana un apmaiņa ar labāko praksi, darbaudzināšana, sieviešu darbības modeļi un savstarpējs atbalsts šīm sievietēm, tostarp lai panāktu, ka nozares ir inovatīvas, ilgtspējīgas un ienesīgas, tajā pašā laikā neapdraudot veselīgas vispārējas labklājības nosacījumus;

| 13. | uzsver sieviešu novatoru un uzņēmēju lielo potenciālu, kā arī būtisko lomu, kāda viņām var būt ekonomikas digitālajā pārveidē; aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt līdzekļus sieviešu un meiteņu digitālajā potenciālā, kā arī pilnībā atbalstīt un sekmēt sieviešu digitālās uzņēmējdarbības kultūru un veicināt sieviešu integrāciju un līdzdalību informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

13.

uzsver sieviešu novatoru un uzņēmēju lielo potenciālu, kā arī būtisko lomu, kāda viņām var būt ekonomikas digitālajā pārveidē; aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt līdzekļus sieviešu un meiteņu digitālajā potenciālā, kā arī pilnībā atbalstīt un sekmēt sieviešu digitālās uzņēmējdarbības kultūru un veicināt sieviešu integrāciju un līdzdalību informācijas sabiedrībā;

| 14. | uzsver, ka liela nozīme ir publiskajai telpai, lai palīdzētu izstrādāt projektus (pamanāmības nodrošināšana un uzņēmumu inkubatoru darbība) un sniegtu finansiālu un ar nodokļiem saistītu atbalstu, atbilstošu un aktuālu informāciju un konsultācijas par uzņēmuma izveidi, jo īpaši jaunām sievietēm uzņēmējām; uzsver arī to, ka svarīgs ir finansējums uzņēmējdarbības konsolidācijai, lielākai klātbūtnei sociālajos forumos, privātās dzīves un darba saskaņošanas politikai un tam, ka iestādes atzīst šīs grupas — gan jaunu, gan ilggadīgu uzņēmēju — nozīmi sabiedrībā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka liela nozīme ir publiskajai telpai, lai palīdzētu izstrādāt projektus (pamanāmības nodrošināšana un uzņēmumu inkubatoru darbība) un sniegtu finansiālu un ar nodokļiem saistītu atbalstu, atbilstošu un aktuālu informāciju un konsultācijas par uzņēmuma izveidi, jo īpaši jaunām sievietēm uzņēmējām; uzsver arī to, ka svarīgs ir finansējums uzņēmējdarbības konsolidācijai, lielākai klātbūtnei sociālajos forumos, privātās dzīves un darba saskaņošanas politikai un tam, ka iestādes atzīst šīs grupas — gan jaunu, gan ilggadīgu uzņēmēju — nozīmi sabiedrībā;

| 15. | atzinīgi vērtē dažādu Eiropas tīklu izveidi sievietēm uzņēmējām; mudina Komisiju aktīvāk informēt par sieviešu uzņēmēju sasniegumiem un, piešķirot uzņēmējdarbības veicināšanas balvas un rīkojot Eiropas sociālās inovācijas konkursu, nepārprotami atzīt, ka viņas ir potenciāli darbības paraugi; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē dažādu Eiropas tīklu izveidi sievietēm uzņēmējām; mudina Komisiju aktīvāk informēt par sieviešu uzņēmēju sasniegumiem un, piešķirot uzņēmējdarbības veicināšanas balvas un rīkojot Eiropas sociālās inovācijas konkursu, nepārprotami atzīt, ka viņas ir potenciāli darbības paraugi;

| 16. | uzskata, ka Eiropas sieviešu uzņēmēju tīkliem būtu jāveido Eiropas un valstu tīkls, lai veicinātu un palīdzētu sievietēm iegūt finansējumu un konsultāciju pakalpojumus par vieglāku piekļuvi; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Eiropas sieviešu uzņēmēju tīkliem būtu jāveido Eiropas un valstu tīkls, lai veicinātu un palīdzētu sievietēm iegūt finansējumu un konsultāciju pakalpojumus par vieglāku piekļuvi;

| 17. | aicina Komisiju uzsvērt forumu izmantošanu paredzamajā Eiropas sieviešu uzņēmējdarbības e-platformā un ietvert pakāpenisku plānu, kā piekļūt Eiropas finansējuma iespējām, vienlaikus padarot e-platformu pievilcīgu potenciālajiem ieguldītājiem un dalībvalstu valdību dienestiem, mēģinot birokrātisko slogu sievietēm uzņēmējām mazināt ar administratīvo procedūru skaidrojumu, un tādējādi izveidot e-platformu, kas šajā jomā varētu kļūt par turpmāku atsauci; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju uzsvērt forumu izmantošanu paredzamajā Eiropas sieviešu uzņēmējdarbības e-platformā un ietvert pakāpenisku plānu, kā piekļūt Eiropas finansējuma iespējām, vienlaikus padarot e-platformu pievilcīgu potenciālajiem ieguldītājiem un dalībvalstu valdību dienestiem, mēģinot birokrātisko slogu sievietēm uzņēmējām mazināt ar administratīvo procedūru skaidrojumu, un tādējādi izveidot e-platformu, kas šajā jomā varētu kļūt par turpmāku atsauci;

| 18. | aicina Komisiju, neietekmējot Komisijas budžetu un spēkā esošo struktūru, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un privātā sektora uzņēmumiem izveidot Eiropas biznesa centru sievietēm, kuram būtu jādarbojas kā kontaktpunktam, lai veicinātu sievietēm uzņēmējām paredzētās Komisijas iniciatīvas, kas nodrošina pārvaldības un tehnisko palīdzību, rada un atbalsta esošos tīklus, kā arī uzraudzības un dzimumu līdztiesību sekmējošas uzņēmējdarbības iniciatīvas un programmas, kuras finansē no ES budžeta; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju, neietekmējot Komisijas budžetu un spēkā esošo struktūru, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un privātā sektora uzņēmumiem izveidot Eiropas biznesa centru sievietēm, kuram būtu jādarbojas kā kontaktpunktam, lai veicinātu sievietēm uzņēmējām paredzētās Komisijas iniciatīvas, kas nodrošina pārvaldības un tehnisko palīdzību, rada un atbalsta esošos tīklus, kā arī uzraudzības un dzimumu līdztiesību sekmējošas uzņēmējdarbības iniciatīvas un programmas, kuras finansē no ES budžeta;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis padarīt sievietēm uzņēmējām pieejamākus nozīmīgākos tehniskos, zinātniskos un uzņēmējdarbības tīklus, jo šāda piekļuve ir būtiska, lai attīstītu uzņēmējdarbības koncepcijas, atrastu potenciālos klientus, piegādātājus un partnerus, izprastu tirgu un tā tendences, iespējas un nepilnības un iegūtu stratēģisku informāciju, sadarbību un atbalstu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis padarīt sievietēm uzņēmējām pieejamākus nozīmīgākos tehniskos, zinātniskos un uzņēmējdarbības tīklus, jo šāda piekļuve ir būtiska, lai attīstītu uzņēmējdarbības koncepcijas, atrastu potenciālos klientus, piegādātājus un partnerus, izprastu tirgu un tā tendences, iespējas un nepilnības un iegūtu stratēģisku informāciju, sadarbību un atbalstu;

Piekļuve finansējumam

| 20. | aicina dalībvalstu valdības, iestādes un līdztiesības veicināšanas struktūras (ja tādas pastāv) sadarboties ar finanšu nozari attiecībā uz savu pienākumu nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību kapitāla pieejamībā pašnodarbinātām personām un MVU; aicina tās apsvērt iespējas ieviest dzimumu līdztiesības principu struktūrās, kuras sniedz pārskatus par aizdevumu piešķiršanu, riska profilu izstrādē, ieguldījumu pilnvaru un personāla struktūru pielāgošanā, kā arī finanšu produktos un to reklāmā; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstu valdības, iestādes un līdztiesības veicināšanas struktūras (ja tādas pastāv) sadarboties ar finanšu nozari attiecībā uz savu pienākumu nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību kapitāla pieejamībā pašnodarbinātām personām un MVU; aicina tās apsvērt iespējas ieviest dzimumu līdztiesības principu struktūrās, kuras sniedz pārskatus par aizdevumu piešķiršanu, riska profilu izstrādē, ieguldījumu pilnvaru un personāla struktūru pielāgošanā, kā arī finanšu produktos un to reklāmā;

| 21. | aicina dalībvalstis izstrādāt atbalsta plānus, kuros izklāstīti pasākumi sieviešu uzņēmējdarbības un uzņēmumu konkurētspējas un uzņēmējdarbības atbalstam, tajos ietverot gan uzņēmējdarbības kultūras veicināšanu, gan jaunu tehnoloģiju ieviešanu un finansējumu pētniecībai, attīstībai un inovācijai; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izstrādāt atbalsta plānus, kuros izklāstīti pasākumi sieviešu uzņēmējdarbības un uzņēmumu konkurētspējas un uzņēmējdarbības atbalstam, tajos ietverot gan uzņēmējdarbības kultūras veicināšanu, gan jaunu tehnoloģiju ieviešanu un finansējumu pētniecībai, attīstībai un inovācijai;

| 22. | aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt dzimumu līdztiesības aspekta īstenošanu ES finansējuma piešķiršanā uzņēmējdarbībai; ierosina Komisijai ieviest dzimumu kvotas visu veidu mērķtiecīgā atbalstā maz pārstāvētām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, lai nodrošinātu virzību uz paritātes sasniegšanu uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt dzimumu līdztiesības aspekta īstenošanu ES finansējuma piešķiršanā uzņēmējdarbībai; ierosina Komisijai ieviest dzimumu kvotas visu veidu mērķtiecīgā atbalstā maz pārstāvētām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, lai nodrošinātu virzību uz paritātes sasniegšanu uzņēmējdarbībā;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzņēmējdarbības finansēšanas pamanāmību palielināt, izstrādājot palīdzības plānus mikrofinansējuma saņemšanai, tostarp no Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta, un apsvērt iespējas sadarboties ar privāto sektoru, lai tā sauktajās sieviešu nozarēs veiktu ieguldījumus, piemēram, sniegt valsts aizdevuma garantijas; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzņēmējdarbības finansēšanas pamanāmību palielināt, izstrādājot palīdzības plānus mikrofinansējuma saņemšanai, tostarp no Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta, un apsvērt iespējas sadarboties ar privāto sektoru, lai tā sauktajās sieviešu nozarēs veiktu ieguldījumus, piemēram, sniegt valsts aizdevuma garantijas;

| 24. | uzsver, ka nākamajā plānošanas laikposmā 2014.–2020. gadam ir svarīgi izmantot visas iespējamās finanšu plūsmas, jo īpaši struktūrfondus; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka nākamajā plānošanas laikposmā 2014.–2020. gadam ir svarīgi izmantot visas iespējamās finanšu plūsmas, jo īpaši struktūrfondus;

| 25. | mudina dalībvalstis veicināt pasākumus un darbības, lai nodrošinātu palīdzību un konsultācijas sievietēm, kas nolēmušas kļūt par uzņēmējām, veicināt sieviešu uzņēmējdarbību, atvieglojot un vienkāršojot piekļuvi finansējumam un cita veida atbalstam, un novērst birokrātiskos un citus šķēršļus sieviešu jaunuzņēmumiem; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis veicināt pasākumus un darbības, lai nodrošinātu palīdzību un konsultācijas sievietēm, kas nolēmušas kļūt par uzņēmējām, veicināt sieviešu uzņēmējdarbību, atvieglojot un vienkāršojot piekļuvi finansējumam un cita veida atbalstam, un novērst birokrātiskos un citus šķēršļus sieviešu jaunuzņēmumiem;

| 26. | aicina Komisiju izpētīt un izstrādāt priekšlikumus par to, kā ieinteresēt sievietes dibināt uzņēmumus; uzsver, ka sievietes, kurām piemīt vajadzīgās uzņēmējdarbības iemaņas, būtu jāinformē par atbalsta programmām un finansējuma iespējām; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izpētīt un izstrādāt priekšlikumus par to, kā ieinteresēt sievietes dibināt uzņēmumus; uzsver, ka sievietes, kurām piemīt vajadzīgās uzņēmējdarbības iemaņas, būtu jāinformē par atbalsta programmām un finansējuma iespējām;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu sākt uzkrāt pa dzimumiem iedalītus datus par uzņēmēju piekļuvi finansējumam un sīkāk izpētīt, vai šajā saistībā ir jebkādi pārliecinoši pierādījumi par sieviešu tiešu vai netiešu diskrimināciju un, ja tādi ir, kā būtu jānovērš ārējie faktori, kas ietekmē ieguldītāju vērtējumu par sieviešu vadītu jaunuzņēmumu dzīvotspēju; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu sākt uzkrāt pa dzimumiem iedalītus datus par uzņēmēju piekļuvi finansējumam un sīkāk izpētīt, vai šajā saistībā ir jebkādi pārliecinoši pierādījumi par sieviešu tiešu vai netiešu diskrimināciju un, ja tādi ir, kā būtu jānovērš ārējie faktori, kas ietekmē ieguldītāju vērtējumu par sieviešu vadītu jaunuzņēmumu dzīvotspēju;

| 28. | aicina Komisiju savā nākamajā pārskatā un jaunākajā informācijā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu (SBA), kā arī SBA gada ziņojumos novērtēt konkrētas problēmas, ar kurām saskaras sievietes uzņēmējas; uzskata, ka šīs problēmas būtu jāņem vērā visās SBA programmās un ka būtu jāizstrādā papildu rīcības plāns, lai pārvarētu šķēršļus, ar kuriem sastopas sievietes uzņēmējas; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju savā nākamajā pārskatā un jaunākajā informācijā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu (SBA), kā arī SBA gada ziņojumos novērtēt konkrētas problēmas, ar kurām saskaras sievietes uzņēmējas; uzskata, ka šīs problēmas būtu jāņem vērā visās SBA programmās un ka būtu jāizstrādā papildu rīcības plāns, lai pārvarētu šķēršļus, ar kuriem sastopas sievietes uzņēmējas;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas pārskatu par to, kā dalībvalstis ir piemērojušas Direktīvu 2004/113/EK un transponējušas to savos tiesību aktos, taču pauž nožēlu, ka uzmanība nav pievērsta netiešās diskriminācijas apzināšanai; aicina Komisiju vēlreiz pārskatīt direktīvu, apsverot efektīvākus pasākumus šīs iespējamās diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas pārskatu par to, kā dalībvalstis ir piemērojušas Direktīvu 2004/113/EK un transponējušas to savos tiesību aktos, taču pauž nožēlu, ka uzmanība nav pievērsta netiešās diskriminācijas apzināšanai; aicina Komisiju vēlreiz pārskatīt direktīvu, apsverot efektīvākus pasākumus šīs iespējamās diskriminācijas novēršanai;

| 30. | uzskata, ka vieglāka piekļuve finansējumam būtu jānodrošina sievietēm uzņēmējām inovatīvās un ilgtspējīgās nozarēs, kurās pārsvarā strādā vīrieši, jo īpaši pievēršoties IKT, būvniecībai un transportam; šajā sakarībā aicina nodrošināt labāku uzraudzību, lai izvairītos no tādas rīcības, kad vīrieši izmanto sievietes kā “izkārtnes”, lai panāktu finansējumu ar vieglākiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka vieglāka piekļuve finansējumam būtu jānodrošina sievietēm uzņēmējām inovatīvās un ilgtspējīgās nozarēs, kurās pārsvarā strādā vīrieši, jo īpaši pievēršoties IKT, būvniecībai un transportam; šajā sakarībā aicina nodrošināt labāku uzraudzību, lai izvairītos no tādas rīcības, kad vīrieši izmanto sievietes kā “izkārtnes”, lai panāktu finansējumu ar vieglākiem nosacījumiem;

Izglītība un apmācība uzņēmējdarbības jomā

| 31. | mudina dalībvalstis izglītībā un apmācībā veicināt uzņēmējdarbības kultūru; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai visos līmeņos — gan formālai, gan neformālai izglītībai un tostarp mūžizglītībai — lai atbalstītu uzņēmējdarbību un jaunu uzņēmumu attīstību, tostarp IKT un jo īpaši tādu mācību priekšmetu jomās, kurus apgūst galvenokārt meitenes, piemēram, veselības aprūpē un citās pakalpojumu nozarēs; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt stimulus, ar kuriem panākt sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību uzņēmējdarbībā un veicināt šo pārstāvību, vairāk informējot sievietes par priekšrocībām, ko rada apmācība uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

31.

mudina dalībvalstis izglītībā un apmācībā veicināt uzņēmējdarbības kultūru; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai visos līmeņos — gan formālai, gan neformālai izglītībai un tostarp mūžizglītībai — lai atbalstītu uzņēmējdarbību un jaunu uzņēmumu attīstību, tostarp IKT un jo īpaši tādu mācību priekšmetu jomās, kurus apgūst galvenokārt meitenes, piemēram, veselības aprūpē un citās pakalpojumu nozarēs; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt stimulus, ar kuriem panākt sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību uzņēmējdarbībā un veicināt šo pārstāvību, vairāk informējot sievietes par priekšrocībām, ko rada apmācība uzņēmējdarbībā;

| 32. | aicina skolas un augstskolas mudināt meitenes un sievietes izvēlēties mācību priekšmetus, kas ļauj veidot karjeru sektoros, kuri iekļaujas zinātnes un finanšu jomās un tādās strauji augošās un ienesīgās nozarēs kā jaunās tehnoloģijas, tostarp ekotehnoloģija, digitālās vides un IT; |
| --- | --- |

32.

aicina skolas un augstskolas mudināt meitenes un sievietes izvēlēties mācību priekšmetus, kas ļauj veidot karjeru sektoros, kuri iekļaujas zinātnes un finanšu jomās un tādās strauji augošās un ienesīgās nozarēs kā jaunās tehnoloģijas, tostarp ekotehnoloģija, digitālās vides un IT;

| 33. | aicina dalībvalstis sadarboties ar publisko sektoru, privāto sektoru, NVO, augstskolām un skolām, lai izveidotu vairāk māceklības un formālas un neformālas izglītības programmu, tostarp tādas, kas dod studentiem iespējas jau agri īstenot attīstības projektus, kuru pamatā ir reālas uzņēmējdarbības koncepcijas, un uzņēmumu inkubatorus, kuru mērķis ir dot iespējas jauniem uzņēmējiem, vienlaikus mācoties, izprotot un īstenojot darba tiesību kultūru; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis sadarboties ar publisko sektoru, privāto sektoru, NVO, augstskolām un skolām, lai izveidotu vairāk māceklības un formālas un neformālas izglītības programmu, tostarp tādas, kas dod studentiem iespējas jau agri īstenot attīstības projektus, kuru pamatā ir reālas uzņēmējdarbības koncepcijas, un uzņēmumu inkubatorus, kuru mērķis ir dot iespējas jauniem uzņēmējiem, vienlaikus mācoties, izprotot un īstenojot darba tiesību kultūru;

| 34. | aicina ES ieguldīt līdzekļus programmās, kas nodrošina sieviešu — gan darba ņēmēju, gan uzņēmēju — mācību turpināšanos, pastāvīgi atjaunina viņu prasmes un nodrošina kvalitatīvu profesionālo attīstību, īpaši saistībā ar tirdzniecības sektoru; |
| --- | --- |

34.

aicina ES ieguldīt līdzekļus programmās, kas nodrošina sieviešu — gan darba ņēmēju, gan uzņēmēju — mācību turpināšanos, pastāvīgi atjaunina viņu prasmes un nodrošina kvalitatīvu profesionālo attīstību, īpaši saistībā ar tirdzniecības sektoru;

| 35. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt pieejamības iespējas sievietēm uzņēmējām, tostarp izmantojot stipendijas un mācību kursus par uzņēmuma darbības sākšanas un vadīšanas galvenajiem juridiskajiem aspektiem, piemēram, par tiesību aktiem uzņēmējdarbības sākšanai, intelektuālo īpašumu un datu aizsardzību, nodokļu noteikumiem, e-tirdzniecību, pieejamām valsts dotācijām utt., kā arī rīkot apmācību par jaunajām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, sociālajiem tīkliem, tiešsaistes tirdzniecību, kontaktu dibināšanu utt.; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt pieejamības iespējas sievietēm uzņēmējām, tostarp izmantojot stipendijas un mācību kursus par uzņēmuma darbības sākšanas un vadīšanas galvenajiem juridiskajiem aspektiem, piemēram, par tiesību aktiem uzņēmējdarbības sākšanai, intelektuālo īpašumu un datu aizsardzību, nodokļu noteikumiem, e-tirdzniecību, pieejamām valsts dotācijām utt., kā arī rīkot apmācību par jaunajām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, sociālajiem tīkliem, tiešsaistes tirdzniecību, kontaktu dibināšanu utt.;

| 36. | ar bažām norāda, ka sievietes bieži pārāk zemu novērtē savas prasmes, iespējams, sabiedrībā iesakņojušos stereotipu dēļ, un daudz biežāk nekā vīrieši atzīst uzņēmējdarbības prasmju, pašpaļāvības un uzstājības trūkumu un negatavību uzņemties uzņēmējdarbības sākšanas risku un ka tāpēc ir nepieciešamas motivācijas un psiholoģiskā atbalsta programmas, lai sekmētu sieviešu uzņēmēju pašapziņu; |
| --- | --- |

36.

ar bažām norāda, ka sievietes bieži pārāk zemu novērtē savas prasmes, iespējams, sabiedrībā iesakņojušos stereotipu dēļ, un daudz biežāk nekā vīrieši atzīst uzņēmējdarbības prasmju, pašpaļāvības un uzstājības trūkumu un negatavību uzņemties uzņēmējdarbības sākšanas risku un ka tāpēc ir nepieciešamas motivācijas un psiholoģiskā atbalsta programmas, lai sekmētu sieviešu uzņēmēju pašapziņu;

Sociāla uzņēmējdarbība

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pētījumus, lai noskaidrotu, kāpēc sievietes aktīvāk iesaistās sociālajā uzņēmējdarbībā un kāda ir šīs darbības iespējamā palielinošā ietekme uz tradicionālo uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pētījumus, lai noskaidrotu, kāpēc sievietes aktīvāk iesaistās sociālajā uzņēmējdarbībā un kāda ir šīs darbības iespējamā palielinošā ietekme uz tradicionālo uzņēmējdarbību;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt tādu finanšu instrumentu pilnveidošanu, kuri vērtē uzņēmumus, ņemot vērā to ieguldījumu sabiedrībā, un atbalstīt uzticības zīmju izveidi sociālās un videi draudzīgās uzņēmējdarbības jomā; iesaka iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu un iespēju nodrošināšanu sievietēm kā sociālās ietekmes pasākumus, kas savukārt mudinātu sociālos uzņēmējus izvērtēt savus uzņēmumus no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt tādu finanšu instrumentu pilnveidošanu, kuri vērtē uzņēmumus, ņemot vērā to ieguldījumu sabiedrībā, un atbalstīt uzticības zīmju izveidi sociālās un videi draudzīgās uzņēmējdarbības jomā; iesaka iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu un iespēju nodrošināšanu sievietēm kā sociālās ietekmes pasākumus, kas savukārt mudinātu sociālos uzņēmējus izvērtēt savus uzņēmumus no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 39. | uzsver, ka alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem, piemēram, kooperatīviem un savstarpējām sabiedrībām, ir svarīga nozīme, veicinot dzimumu līdztiesību un sekmējot ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību un izaugsmi; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot un veicināt šos alternatīvos modeļus; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem, piemēram, kooperatīviem un savstarpējām sabiedrībām, ir svarīga nozīme, veicinot dzimumu līdztiesību un sekmējot ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību un izaugsmi; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot un veicināt šos alternatīvos modeļus;

o

o o

| 40. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

40.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(2)  OV C 130, 30.4.2011., 4. lpp.

(3)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(4)  OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.

(5)  OV C 51 E, 22.2.2013., 56. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0074.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0320.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0311.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0292.

(10)  Komisijas ziņojums (2014) Statistical data on Women entrepreneurs in Europe (Statistikas dati par sieviešu uzņēmējdarbību Eiropā).

(11)  Komisijas publikācija (2012) Flash Eurobarometer 354: Entrepreneurship in the EU and beyond (Eirobarometra zibensaptauja Nr. 354 par uzņēmējdarbību ES un ārpus tās).

(12)  Komisijas ziņojums (2008) Evaluation on policy: promotion of women innovators and entrepreneurship (Politikas novērtējums — sieviešu inovācijas un uzņēmējdarbības veicināšana).

(13)  Komisijas pētījums (2014) Statistical data on Women entrepreneurs in Europe (Statistikas dati par sieviešu uzņēmējdarbību Eiropā).

(14)  Eiropas Parlamenta politikas departamenta pētījums (2015) Women’s Entrepreneurship: closing the gender gap in access to financial and other services and in social entrepreneurship (Sieviešu uzņēmējdarbība — dzimumu atšķirības novēršana attiecībā uz piekļuvi finanšu un citiem pakalpojumiem un sociālo uzņēmējdarbību).

(15)  Komisijas dokuments (2015) Interim evaluation of the European Progress Microfinance Facility (Starpposma novērtējums par Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu).

(16)  KPMG ziņojums (2015) Women in Alternative Investments (Sievietes alternatīvo ieguldījumu nozarē).

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/44

---

P8_TA(2016)0008

Politikas nostādnes attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (2015/2088(INI))

(2018/C 011/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, īpaši tā 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, īpaši tā 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidi,

| — | ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2),

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par veidiem, kādos Eiropas Savienība var palīdzēt veidot labvēlīgu vidi uzņēmumiem, uzņēmējdarbībai un jaunu uzņēmumu veidošanai, lai radītu darbvietas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par veidiem, kādos Eiropas Savienība var palīdzēt veidot labvēlīgu vidi uzņēmumiem, uzņēmējdarbībai un jaunu uzņēmumu veidošanai, lai radītu darbvietas (3),

| — | ņemot vērā 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — 2014. gada prioritāšu īstenošana (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — 2014. gada prioritāšu īstenošana (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā (5),

| — | ņemot vērā Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu (6) un ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 2. jūlija rakstisko jautājumu E-010744/2015 par Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu (6) un ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 2. jūlija rakstisko jautājumu E-010744/2015 par Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada aprīļa secinājumus par sadarbības uzlabošanu dažādu nozaru politiku jomā, lai efektīvi risinātu sociālekonomiskās problēmas, ar kurām saskaras jaunieši (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada aprīļa secinājumus par sadarbības uzlabošanu dažādu nozaru politiku jomā, lai efektīvi risinātu sociālekonomiskās problēmas, ar kurām saskaras jaunieši (7),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas sagatavoto jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas sagatavoto jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (8),

| — | ņemot vērā Cedefop 2013. gada jūnija informatīvo paziņojumu “Atlabšanas iespējas –– trīs prasmju un darba tirgus attīstības scenāriji 2025. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop 2013. gada jūnija informatīvo paziņojumu “Atlabšanas iespējas –– trīs prasmju un darba tirgus attīstības scenāriji 2025. gadam”,

| — | ņemot vērā Cedefop 2014. gada marta informatīvo paziņojumu “Prasmju neatbilstība, ko nevar nepamanīt”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop 2014. gada marta informatīvo paziņojumu “Prasmju neatbilstība, ko nevar nepamanīt”,

| — | ņemot vērā Cedefop 2014. gada novembra pētījumu “Novērtējuma problēma –– cik iespējama ir visu mācīšanās veidu atzīšana Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop 2014. gada novembra pētījumu “Novērtējuma problēma –– cik iespējama ir visu mācīšanās veidu atzīšana Eiropā”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumi darbvietās un izaugsmē” (COM(2014) 0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumi darbvietās un izaugsmē” (COM(2014) 0473),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020). Atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020). Atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada aprīļa ziņojumu “Garantijas jauniešiem partnerību izmēģināšana uz vietas — kopsavilkuma ziņojums par galvenajiem sasniegumiem un gūto pieredzi saistībā ar Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbību attiecībā uz garantiju jauniešiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada aprīļa ziņojumu “Garantijas jauniešiem partnerību izmēģināšana uz vietas — kopsavilkuma ziņojums par galvenajiem sasniegumiem un gūto pieredzi saistībā ar Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbību attiecībā uz garantiju jauniešiem”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Jauniešu uzņēmējdarbība Eiropā –– vērtības, attieksme un politikas nostādnes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Jauniešu uzņēmējdarbība Eiropā –– vērtības, attieksme un politikas nostādnes”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006, un īpaši tās IV nodaļu “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006, un īpaši tās IV nodaļu “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva” (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0366/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0366/2015),

| A. | tā kā pašlaik Eiropas Savienībā 4,5 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem ir bezdarbnieki un tā kā vairāk nekā 7 miljoni jauno eiropiešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašlaik Eiropas Savienībā 4,5 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem ir bezdarbnieki un tā kā vairāk nekā 7 miljoni jauno eiropiešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā;

| B. | tā kā bezdarba līmenis Savienībā 2014. gada beigās sasniedza 9,9 %, un tā kā jauniešu bezdarba līmenis bija divtik liels, proti, 21,4 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā bezdarba līmenis Savienībā 2014. gada beigās sasniedza 9,9 %, un tā kā jauniešu bezdarba līmenis bija divtik liels, proti, 21,4 %;

| C. | tā kā krīze jauniešus skāra īpaši smagi; |
| --- | --- |

C.

tā kā krīze jauniešus skāra īpaši smagi;

| D. | tā kā brīvajām darbvietām atbilstīgu prasmju trūkums un izglītības un apmācības sistēmu neatbilstība ir faktori, kas rada jauniešu bezdarbu; tā kā –– lai arī jaunieši mūsdienās ir izglītotāki un prasmīgāki nekā iepriekšējās paaudzēs, viņi joprojām saskaras ar būtiskiem strukturāliem šķēršļiem tādu kvalitatīvu darbvietu atrašanā, kas būtu atbilstošas ES un dalībvalstu standartiem; tā kā jauniešu bezdarba krīzi nevar atrisināt, ja Eiropā efektīvi un noturīgi netiks radītas kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

D.

tā kā brīvajām darbvietām atbilstīgu prasmju trūkums un izglītības un apmācības sistēmu neatbilstība ir faktori, kas rada jauniešu bezdarbu; tā kā –– lai arī jaunieši mūsdienās ir izglītotāki un prasmīgāki nekā iepriekšējās paaudzēs, viņi joprojām saskaras ar būtiskiem strukturāliem šķēršļiem tādu kvalitatīvu darbvietu atrašanā, kas būtu atbilstošas ES un dalībvalstu standartiem; tā kā jauniešu bezdarba krīzi nevar atrisināt, ja Eiropā efektīvi un noturīgi netiks radītas kvalitatīvas darbvietas;

| E. | tā kā kavēšanās attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un ilgie bezdarba periodi nelabvēlīgi ietekmē karjeras, atalgojuma, veselības un sociālās mobilitātes izredzes; |
| --- | --- |

E.

tā kā kavēšanās attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un ilgie bezdarba periodi nelabvēlīgi ietekmē karjeras, atalgojuma, veselības un sociālās mobilitātes izredzes;

| F. | tā kā jaunieši ir svarīga Eiropas ekonomikas vērtība un tā kā viņiem ir jācenšas iegūt prasmes, kas nepieciešamas darba tirgū, un paredzēt darba tirgus turpmākās vajadzības; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunieši ir svarīga Eiropas ekonomikas vērtība un tā kā viņiem ir jācenšas iegūt prasmes, kas nepieciešamas darba tirgū, un paredzēt darba tirgus turpmākās vajadzības;

| G. | tā kā jauniešus var iedalīt trīs lielās grupās: studenti, darba ņēmēji un bezdarbnieki un tā kā katrai no šīm grupām nepieciešama atšķirīga politiskā pieeja, lai nodrošinātu, ka jaunieši tiek integrēti darba tirgū, proti, jauniešiem studentiem ir vajadzīgas darba tirgum nepieciešamās prasmes, jauniešiem darba ņēmējiem ir jāatjaunina savas zināšanas un jāpiedalās apmācībā visas karjeras garumā, bet attiecībā uz jauniešiem bezdarbniekiem būtu jānošķir aktīvie darba meklētāji un jaunieši, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (NEET); |
| --- | --- |

G.

tā kā jauniešus var iedalīt trīs lielās grupās: studenti, darba ņēmēji un bezdarbnieki un tā kā katrai no šīm grupām nepieciešama atšķirīga politiskā pieeja, lai nodrošinātu, ka jaunieši tiek integrēti darba tirgū, proti, jauniešiem studentiem ir vajadzīgas darba tirgum nepieciešamās prasmes, jauniešiem darba ņēmējiem ir jāatjaunina savas zināšanas un jāpiedalās apmācībā visas karjeras garumā, bet attiecībā uz jauniešiem bezdarbniekiem būtu jānošķir aktīvie darba meklētāji un jaunieši, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (NEET);

| H. | tā kā ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai panāktu, ka izglītības sistēmas pienācīgi sagatavo audzēkņus darbam profesijā, un lai nodrošinātu ciešu sadarbību starp izglītības nozares pārstāvjiem, attiecīgos gadījumos sociālajiem dienestiem, darba devējiem un izglītojamajiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai panāktu, ka izglītības sistēmas pienācīgi sagatavo audzēkņus darbam profesijā, un lai nodrošinātu ciešu sadarbību starp izglītības nozares pārstāvjiem, attiecīgos gadījumos sociālajiem dienestiem, darba devējiem un izglītojamajiem;

| I. | tā kā apmācības un izglītības plānošana tiek būtiski uzlabota, ja lēmumu pieņemšanas procesos iesaista studentu un jauniešu organizācijas, turklāt sekmīgāk tiek apmierinātas sabiedrības un darba tirgus vajadzības un nodrošinātas nepieciešamās prasmes; |
| --- | --- |

I.

tā kā apmācības un izglītības plānošana tiek būtiski uzlabota, ja lēmumu pieņemšanas procesos iesaista studentu un jauniešu organizācijas, turklāt sekmīgāk tiek apmierinātas sabiedrības un darba tirgus vajadzības un nodrošinātas nepieciešamās prasmes;

| J. | tā kā nelabvēlīgā situācijā esošām, diskriminētām vai neaizsargātām personām parasti ir liegta iespēja attīstīt savus talantus, spējas un prasmes, ja izglītības, nodarbinātības un sociālajā politikā netiek ņemta vērā sociālā dimensija; tā kā pietiekami finanšu resursi būtu jāpiešķir izglītības sektoram; |
| --- | --- |

J.

tā kā nelabvēlīgā situācijā esošām, diskriminētām vai neaizsargātām personām parasti ir liegta iespēja attīstīt savus talantus, spējas un prasmes, ja izglītības, nodarbinātības un sociālajā politikā netiek ņemta vērā sociālā dimensija; tā kā pietiekami finanšu resursi būtu jāpiešķir izglītības sektoram;

| K. | tā kā efektīvas izglītības, apmācības un prasmju attīstības politikas īstenošana ar darba devēju, nodarbinātības aģentūru un citu attiecīgo ieinteresēto personu atbalstu var palīdzēt samazināt jauniešu bezdarbu; |
| --- | --- |

K.

tā kā efektīvas izglītības, apmācības un prasmju attīstības politikas īstenošana ar darba devēju, nodarbinātības aģentūru un citu attiecīgo ieinteresēto personu atbalstu var palīdzēt samazināt jauniešu bezdarbu;

| L. | tā kā ir pienācīgi jāapmāca darbinieku atlases speciālisti, personāla vadītāji, nodarbinātības dienestu darbinieki, darba devēji un izglītības nozares speciālisti; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir pienācīgi jāapmāca darbinieku atlases speciālisti, personāla vadītāji, nodarbinātības dienestu darbinieki, darba devēji un izglītības nozares speciālisti;

| M. | tā kā 2008. gada finanšu krīze ir radījusi papildu grūtības jauniešu iekļūšanai darba tirgū, jo ekonomisko cikla pārmaiņas vairāk ietekmē jauniešu bezdarbu nekā kopējo bezdarbu, ņemot vērā to, ka jaunieši kopumā ir mazāk pieredzējuši; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2008. gada finanšu krīze ir radījusi papildu grūtības jauniešu iekļūšanai darba tirgū, jo ekonomisko cikla pārmaiņas vairāk ietekmē jauniešu bezdarbu nekā kopējo bezdarbu, ņemot vērā to, ka jaunieši kopumā ir mazāk pieredzējuši;

| N. | tā kā mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi ir vieni no būtiskākajiem nodarbinātības radītājiem ES un nodrošina būtiski vairāk nekā 80 % darbvietu, kā arī ir rādījuši priekšzīmi daudzās “zaļajās” nozarēs, bet var saskarties ar īpašām grūtībām nepieciešamo prasmju prognozēšanā un darbvietu potenciāla izmantošanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi ir vieni no būtiskākajiem nodarbinātības radītājiem ES un nodrošina būtiski vairāk nekā 80 % darbvietu, kā arī ir rādījuši priekšzīmi daudzās “zaļajās” nozarēs, bet var saskarties ar īpašām grūtībām nepieciešamo prasmju prognozēšanā un darbvietu potenciāla izmantošanā;

| O. | tā kā jauniešu uzņēmējdarbība var palīdzēt mazināt jauniešu bezdarbu un ar izglītības un apmācības programmām veicināt jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

O.

tā kā jauniešu uzņēmējdarbība var palīdzēt mazināt jauniešu bezdarbu un ar izglītības un apmācības programmām veicināt jauniešu nodarbinātību;

| P. | tā kā stažēšanās un māceklības shēmu panākumi Savienībā to īpatnību dēļ ir atšķirīgi; |
| --- | --- |

P.

tā kā stažēšanās un māceklības shēmu panākumi Savienībā to īpatnību dēļ ir atšķirīgi;

| Q. | tā kā garantija jauniešiem, ja to efektīvi īsteno, ir visaptveroša pieeja, lai palīdzētu jauniešiem sekmīgi iekļauties darba tirgū vai iegūt kvalitatīvu izglītību, un par to liecina rezultāti, kas gūti, īstenojot Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbību saistībā ar garantiju jauniešiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā garantija jauniešiem, ja to efektīvi īsteno, ir visaptveroša pieeja, lai palīdzētu jauniešiem sekmīgi iekļauties darba tirgū vai iegūt kvalitatīvu izglītību, un par to liecina rezultāti, kas gūti, īstenojot Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbību saistībā ar garantiju jauniešiem;

| R. | tā kā, lai nodrošinātu, ka garantija jauniešiem ir efektīva, ir svarīgi novērtēt jauniešu darba patiesās vajadzības un konkrētās nozares, kurās tiks piedāvātas darba iespējas nākotnē, piemēram, sociālā ekonomika un zaļā ekonomika, un papildus pastāvīgi un rūpīgi uzraudzīt ne tikai attiecīgos projektus, bet arī aģentūras, kuras šos projektus nodrošina, izstrādājot regulārus ziņojumus par šādu pasākumu panākumiem jauniešu bezdarba izskaušanā; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai nodrošinātu, ka garantija jauniešiem ir efektīva, ir svarīgi novērtēt jauniešu darba patiesās vajadzības un konkrētās nozares, kurās tiks piedāvātas darba iespējas nākotnē, piemēram, sociālā ekonomika un zaļā ekonomika, un papildus pastāvīgi un rūpīgi uzraudzīt ne tikai attiecīgos projektus, bet arī aģentūras, kuras šos projektus nodrošina, izstrādājot regulārus ziņojumus par šādu pasākumu panākumiem jauniešu bezdarba izskaušanā;

| S. | tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtisks līdzeklis, ar ko sniedz mērķtiecīgu atbalstu NEET, |
| --- | --- |

S.

tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtisks līdzeklis, ar ko sniedz mērķtiecīgu atbalstu NEET,

Sadarbība, līdzdalība, partnerības

| 1. | norāda, ka individuālo prasmju attīstība un zināšanu un prasmju izplatība ir viens no galvenajiem integrētas nodarbinātības un sociālās politikas elementiem, kas var sniegt iespēju panākt ilgtermiņa izaugsmi, veicināt Eiropas konkurētspēju, novērst bezdarbu un veidot iekļaujošāku Eiropas sabiedrību, ja vien prasmju attīstības programmās tiks atzītas jauniešu bezdarbnieku daudzlīmeņu vajadzības un spējas; atgādina, ka prasmju attīstība nebūs efektīva, ja vienlaicīgi netiks risināts jautājums par darbvietu radīšanu un pienācīgu sociālā nodrošinājuma aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka individuālo prasmju attīstība un zināšanu un prasmju izplatība ir viens no galvenajiem integrētas nodarbinātības un sociālās politikas elementiem, kas var sniegt iespēju panākt ilgtermiņa izaugsmi, veicināt Eiropas konkurētspēju, novērst bezdarbu un veidot iekļaujošāku Eiropas sabiedrību, ja vien prasmju attīstības programmās tiks atzītas jauniešu bezdarbnieku daudzlīmeņu vajadzības un spējas; atgādina, ka prasmju attīstība nebūs efektīva, ja vienlaicīgi netiks risināts jautājums par darbvietu radīšanu un pienācīgu sociālā nodrošinājuma aizsardzību;

| 2. | uzsver, ka Komisijas prioritāte “jauns stimuls nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem” ir ļoti svarīga un ka Komisija savā 2015. gada darba programmā ir apņēmusies īstenot praktiskas iniciatīvas nolūkā sekmēt integrāciju un nodarbināmību darba tirgū, jo īpaši pasākumus, kas dalībvalstīm palīdzētu nodrošināt jauniešiem darbu; atkārtoti norāda, ka Parlaments regulāri ir ierosinājis dažādus risinājumus, uzsverot, ka jauniešu nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai vajadzētu būt vienai no galvenajām ES politikas prioritātēm; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Komisijas prioritāte “jauns stimuls nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem” ir ļoti svarīga un ka Komisija savā 2015. gada darba programmā ir apņēmusies īstenot praktiskas iniciatīvas nolūkā sekmēt integrāciju un nodarbināmību darba tirgū, jo īpaši pasākumus, kas dalībvalstīm palīdzētu nodrošināt jauniešiem darbu; atkārtoti norāda, ka Parlaments regulāri ir ierosinājis dažādus risinājumus, uzsverot, ka jauniešu nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai vajadzētu būt vienai no galvenajām ES politikas prioritātēm;

| 3. | atgādina, ka ir ļoti svarīgi jauniešus, attiecīgās ieinteresētās personas, organizācijas un sociālos partnerus iesaistīt tādu attiecīgu iniciatīvu izstrādes, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas veicināšanā, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību ES, dalībvalstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka ir ļoti svarīgi jauniešus, attiecīgās ieinteresētās personas, organizācijas un sociālos partnerus iesaistīt tādu attiecīgu iniciatīvu izstrādes, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas veicināšanā, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību ES, dalībvalstu un vietējā līmenī;

| 4. | norāda, ka, no vienas puses, Eiropā ir 24 miljoni bezdarbnieku, tostarp 7,5 miljoni NEET, un, no otras puses, Eiropas Savienībā ir 2 miljoni brīvu darbvietu; norāda, ka joprojām ir daudz pārāk augstu kvalificētu jauniešu bezdarbnieku, kuru prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām; tādēļ uzsver nepieciešamību izveidot ciešas partnerības starp vietējām pašvaldībām, vispārējiem vai specializētiem izglītības un nodarbinātības pakalpojumu dienestiem, sociālajiem partneriem un uzņēmumiem, lai palīdzētu izstrādāt, īstenot un pārraudzīt noturīgas, integrējošas un kvalitatīvas īstermiņa un vidēja termiņa nodarbinātības stratēģijas un rīcības plānus; aicina veidot ciešāku strukturālo sadarbību un apmaiņu starp izglītības, arodizglītības un valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību, īpaši studentu un jauniešu organizācijām, nolūkā sekmīgāk pielāgot prasmes darba tirgus vajadzībām, tostarp dodot otro iespēju, un uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti; uzsver, ka šāda sekmīgāka sadarbība ir ļoti būtiska arī efektīvai garantijas jauniešiem shēmas īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka, no vienas puses, Eiropā ir 24 miljoni bezdarbnieku, tostarp 7,5 miljoni NEET, un, no otras puses, Eiropas Savienībā ir 2 miljoni brīvu darbvietu; norāda, ka joprojām ir daudz pārāk augstu kvalificētu jauniešu bezdarbnieku, kuru prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām; tādēļ uzsver nepieciešamību izveidot ciešas partnerības starp vietējām pašvaldībām, vispārējiem vai specializētiem izglītības un nodarbinātības pakalpojumu dienestiem, sociālajiem partneriem un uzņēmumiem, lai palīdzētu izstrādāt, īstenot un pārraudzīt noturīgas, integrējošas un kvalitatīvas īstermiņa un vidēja termiņa nodarbinātības stratēģijas un rīcības plānus; aicina veidot ciešāku strukturālo sadarbību un apmaiņu starp izglītības, arodizglītības un valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību, īpaši studentu un jauniešu organizācijām, nolūkā sekmīgāk pielāgot prasmes darba tirgus vajadzībām, tostarp dodot otro iespēju, un uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti; uzsver, ka šāda sekmīgāka sadarbība ir ļoti būtiska arī efektīvai garantijas jauniešiem shēmas īstenošanai;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos līdzekļus prasmju attīstībai un vajadzīgo prasmju prognozēšanu; akcentē, ka prasmju attīstībā vajadzētu iekļaut stimulus prasmju pilnveidošanai zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) jomās, kas ir ļoti lietderīgas ekonomikā; tomēr uzsver, ka ir nepieciešama tālejošāka rīcība un ieguldījumi; uzskata — lai prognozētu turpmāk nepieciešamās prasmes, visos līmeņos ir cieši jāiesaista visi ieinteresētie darba tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos līdzekļus prasmju attīstībai un vajadzīgo prasmju prognozēšanu; akcentē, ka prasmju attīstībā vajadzētu iekļaut stimulus prasmju pilnveidošanai zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) jomās, kas ir ļoti lietderīgas ekonomikā; tomēr uzsver, ka ir nepieciešama tālejošāka rīcība un ieguldījumi; uzskata — lai prognozētu turpmāk nepieciešamās prasmes, visos līmeņos ir cieši jāiesaista visi ieinteresētie darba tirgus dalībnieki;

| 6. | aicina dalībvalstis, reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašpārvaldes sadarbībā ar sociālajiem partneriem un apmācības nodrošinātājiem pieņemt un īstenot prasmju attīstības un prognozēšanas stratēģijas, lai tādā veidā uzlabotu vispārējās, nozaru un profesionālās prasmes; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veidot partnerības un uzticēšanos starp izglītības iestādēm, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis, reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašpārvaldes sadarbībā ar sociālajiem partneriem un apmācības nodrošinātājiem pieņemt un īstenot prasmju attīstības un prognozēšanas stratēģijas, lai tādā veidā uzlabotu vispārējās, nozaru un profesionālās prasmes; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veidot partnerības un uzticēšanos starp izglītības iestādēm, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un publiskajām iestādēm;

| 7. | uzsver augstākās izglītības iestāžu nozīmi, attīstot studentu zināšanas un kompetences, kas viņiem pēc absolvēšanas būs nepieciešamas, lai gūtu panākumus darba tirgū; |
| --- | --- |

7.

uzsver augstākās izglītības iestāžu nozīmi, attīstot studentu zināšanas un kompetences, kas viņiem pēc absolvēšanas būs nepieciešamas, lai gūtu panākumus darba tirgū;

| 8. | uzsver kompetentu un pretimnākošu skolotāju un pasniedzēju būtisko lomu priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu skaita samazināšanā, jo īpaši mazāk attīstītos reģionos, un jauniešu nodarbinātības uzlabošanā; uzsver, ka skolām, apmācības iestādēm, vietējām kopienām un izglītības politikas nostādnēm būtu labāk jāatbalsta skolotāji, piemēram, piedāvājot iedarbīgāku un mūsdienu prasībām atbilstošāku apmācību jaunu prasmju iegūšanai tādās jomās kā uzņēmējdarbība un IKT, sekmējot savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu un atvieglojot piekļuvi apmācībai un uzlabotas nepārtrauktas PIA sistēmām; šajā sakarībā norāda, cik svarīgi ir ieguldīt līdzekļus skolotājiem paredzētā mūžizglītībā; stingri iebilst pret jebkādiem izglītības budžeta samazinājumiem, jo īpaši apvienojumā ar stipendiju un dotāciju samazināšanu, un pret studiju maksas palielināšanu; |
| --- | --- |

8.

uzsver kompetentu un pretimnākošu skolotāju un pasniedzēju būtisko lomu priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu skaita samazināšanā, jo īpaši mazāk attīstītos reģionos, un jauniešu nodarbinātības uzlabošanā; uzsver, ka skolām, apmācības iestādēm, vietējām kopienām un izglītības politikas nostādnēm būtu labāk jāatbalsta skolotāji, piemēram, piedāvājot iedarbīgāku un mūsdienu prasībām atbilstošāku apmācību jaunu prasmju iegūšanai tādās jomās kā uzņēmējdarbība un IKT, sekmējot savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu un atvieglojot piekļuvi apmācībai un uzlabotas nepārtrauktas PIA sistēmām; šajā sakarībā norāda, cik svarīgi ir ieguldīt līdzekļus skolotājiem paredzētā mūžizglītībā; stingri iebilst pret jebkādiem izglītības budžeta samazinājumiem, jo īpaši apvienojumā ar stipendiju un dotāciju samazināšanu, un pret studiju maksas palielināšanu;

| 9. | mudina integrēt jaunas mācīšanas un apmācības metodes, ko skolotāji izstrādājuši atbilstoši izglītojamo konkrētajām vajadzībām; |
| --- | --- |

9.

mudina integrēt jaunas mācīšanas un apmācības metodes, ko skolotāji izstrādājuši atbilstoši izglītojamo konkrētajām vajadzībām;

| 10. | uzsver, ka izglītības un apmācības iestādēm un uzņēmumiem ir jāstrādā kopīgi, lai izstrādātu kvalifikācijas, kas precīzi atspoguļotu reālās, mūža garumā iegūtās prasmes; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka izglītības un apmācības iestādēm un uzņēmumiem ir jāstrādā kopīgi, lai izstrādātu kvalifikācijas, kas precīzi atspoguļotu reālās, mūža garumā iegūtās prasmes;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi jaunus, novatoriskus darba devējus iesaistīt pastāvīgā dialogā starp izglītības iestādēm un darba devējiem, lai izglītību un specializēto apmācību sekmīgāk pielāgotu darba tirgus prasībām; atzinīgi vērtē darbaudzināšanas programmas, kas izstrādātas, lai sagatavotu jauniešus turpmākam darbam, un uzsver šādu programmu nozīmi; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi jaunus, novatoriskus darba devējus iesaistīt pastāvīgā dialogā starp izglītības iestādēm un darba devējiem, lai izglītību un specializēto apmācību sekmīgāk pielāgotu darba tirgus prasībām; atzinīgi vērtē darbaudzināšanas programmas, kas izstrādātas, lai sagatavotu jauniešus turpmākam darbam, un uzsver šādu programmu nozīmi;

| 12. | uzsver administratīvās spējas un nodarbinātības dienestu darba nozīmi; aicina stiprināt partnerības principa ievērošanu publisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības attiecībās, kā arī nodrošināt atbilstīgu apmācību vietējām un reģionālajām pašvaldībām un citām ieinteresētajām personām, lai Eiropas līdzekļus izmantotu efektīvāk un stratēģiskāk; turklāt prasa, lai valdību plāni un centieni būtu ambiciozāki, paredzot jauniešu, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī izglītības un apmācības iestāžu vajadzības, lai ātrāk īstenotu nodarbinātības programmas un lai uzraudzītu panākto progresu; |
| --- | --- |

12.

uzsver administratīvās spējas un nodarbinātības dienestu darba nozīmi; aicina stiprināt partnerības principa ievērošanu publisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības attiecībās, kā arī nodrošināt atbilstīgu apmācību vietējām un reģionālajām pašvaldībām un citām ieinteresētajām personām, lai Eiropas līdzekļus izmantotu efektīvāk un stratēģiskāk; turklāt prasa, lai valdību plāni un centieni būtu ambiciozāki, paredzot jauniešu, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī izglītības un apmācības iestāžu vajadzības, lai ātrāk īstenotu nodarbinātības programmas un lai uzraudzītu panākto progresu;

| 13. | uzsver ciešas starpnozaru sadarbības nozīmi, jo īpaši starp nodarbinātības un izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

13.

uzsver ciešas starpnozaru sadarbības nozīmi, jo īpaši starp nodarbinātības un izglītības iestādēm;

| 14. | atgādina, ka politikai ir jābūt tādai, kas palīdz NEET, tostarp no darba atbrīvotām personām, turpināt mācības vai integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka politikai ir jābūt tādai, kas palīdz NEET, tostarp no darba atbrīvotām personām, turpināt mācības vai integrēties darba tirgū;

| 15. | norāda, ka Eiropas līdzekļi, ja tos izmantotu efektīvāk un stratēģiskāk, varētu būt papildu instruments universitāšu un uzņēmumu izaugsmei un attīstībai; aicina izmantot vairāk finanšu resursus tam, lai izplatītu informāciju par Eiropas finanšu instrumentiem un universitātes un uzņēmumi iegūtu zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai meklētu finansējumu, pētot un pārvaldot finanšu projektus; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Eiropas līdzekļi, ja tos izmantotu efektīvāk un stratēģiskāk, varētu būt papildu instruments universitāšu un uzņēmumu izaugsmei un attīstībai; aicina izmantot vairāk finanšu resursus tam, lai izplatītu informāciju par Eiropas finanšu instrumentiem un universitātes un uzņēmumi iegūtu zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai meklētu finansējumu, pētot un pārvaldot finanšu projektus;

| 16. | uzsver — lai nodrošinātu pareizu ES līdzekļu izmantojumu, ir svarīgi ieviest uzraudzības un pārraudzības sistēmu, lai tādā veidā pārliecinātos par to, kā minētie līdzekļi tiek izmantoti; |
| --- | --- |

16.

uzsver — lai nodrošinātu pareizu ES līdzekļu izmantojumu, ir svarīgi ieviest uzraudzības un pārraudzības sistēmu, lai tādā veidā pārliecinātos par to, kā minētie līdzekļi tiek izmantoti;

| 17. | prasa ieviest tādu ES balvu par labākajiem projektiem cīņā pret jauniešu bezdarbu, kuru varētu saistīt ar Eiropas mēroga konkursu “Eiropas Jaunatnes balva” un Eiropas balvu “Par jaunatnes nodarbinātības veicināšanu sociālajā ekonomikā”; aicina Komisiju popularizēt šādas iniciatīvas, lai uzlabotu informētību un pielāgotos iedzīvotāju vajadzībām; tomēr uzsver, ka ir jāuzņemas atbildība par budžeta līdzekļiem, un tāpēc aicina finansēt šādas iniciatīvas no pašreizējā budžeta; |
| --- | --- |

17.

prasa ieviest tādu ES balvu par labākajiem projektiem cīņā pret jauniešu bezdarbu, kuru varētu saistīt ar Eiropas mēroga konkursu “Eiropas Jaunatnes balva” un Eiropas balvu “Par jaunatnes nodarbinātības veicināšanu sociālajā ekonomikā”; aicina Komisiju popularizēt šādas iniciatīvas, lai uzlabotu informētību un pielāgotos iedzīvotāju vajadzībām; tomēr uzsver, ka ir jāuzņemas atbildība par budžeta līdzekļiem, un tāpēc aicina finansēt šādas iniciatīvas no pašreizējā budžeta;

| 18. | aicina izstrādāt uz nākotni un rezultātiem vērstu Eiropas prasmju stratēģiju, lai dotu ievirzi dalībvalstu prasmju stratēģiju izstrādei un tās integrētu valstu nodarbinātības plānos, vienlaikus nodrošinot vispusīgu pamatu nozaru rīcības plāniem, kas paredzēti nodarbinātības tiesību aktu paketē; |
| --- | --- |

18.

aicina izstrādāt uz nākotni un rezultātiem vērstu Eiropas prasmju stratēģiju, lai dotu ievirzi dalībvalstu prasmju stratēģiju izstrādei un tās integrētu valstu nodarbinātības plānos, vienlaikus nodrošinot vispusīgu pamatu nozaru rīcības plāniem, kas paredzēti nodarbinātības tiesību aktu paketē;

| 19. | aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz īstenot saistībā ar Eiropas pusgadu konkrētai valstij adresētos ieteikumus attiecībā uz izglītību un darba tirgu un citus Komisijas ieteikumus; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz īstenot saistībā ar Eiropas pusgadu konkrētai valstij adresētos ieteikumus attiecībā uz izglītību un darba tirgu un citus Komisijas ieteikumus;

MVU un uzņēmējdarbība

| 20. | uzsver uzņēmumu, tostarp MVU, sociālo un solidaritātes ekonomikas dalībnieku un mikrouzņēmumu, būtisko lomu jauniešiem darba dzīvē nepieciešamo prasmju apmācībā un darbvietu radīšanā; uzsver vajadzību nodrošināt jauniešiem izglītību, kas viņus sagatavotu uzņēmējdarbībai plašākajā nozīmē; mudina, tostarp mācību programmās, nodrošināt drošu vidi tādu profesionālo iemaņu apgūšanai, kas vajadzīgas uzņēmējdarbības sākšanai un vadīšanai, kā arī transversālu uzņēmējdarbības kompetenču, prasmju un zināšanu veicināšanai, kas tiek efektīvi nodotas, gūstot praktisku pieredzi darbā; uzsver, ka uzņēmējdarbības prasmes var mācīt dažādos mācību priekšmetos vai kā atsevišķu priekšmetu un ka ir jānodrošina kvalitatīvas stažēšanās un profesionālās apmācības iespējas gan augstākās izglītības iegūšanas laikā, gan pēc diploma iegūšanas; uzsver, ka demokrātiskās domāšanas un darbam komandā nepieciešamās iemaņas, atbildības uzņemšanās un situācijas analīzes prasmes ir daļa no mūžizglītības, kas atbalsta aktīvo pilsoniskumu; vērš uzmanību uz iespēju iesaistīt vairāk cilvēku (piemēram, veiksmīgus jaunos uzņēmējus, NVO, kuru mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību) izglītības nodrošināšanai uzņēmējdarbības jomā, kā arī norāda uz tā priekšrocībām; |
| --- | --- |

20.

uzsver uzņēmumu, tostarp MVU, sociālo un solidaritātes ekonomikas dalībnieku un mikrouzņēmumu, būtisko lomu jauniešiem darba dzīvē nepieciešamo prasmju apmācībā un darbvietu radīšanā; uzsver vajadzību nodrošināt jauniešiem izglītību, kas viņus sagatavotu uzņēmējdarbībai plašākajā nozīmē; mudina, tostarp mācību programmās, nodrošināt drošu vidi tādu profesionālo iemaņu apgūšanai, kas vajadzīgas uzņēmējdarbības sākšanai un vadīšanai, kā arī transversālu uzņēmējdarbības kompetenču, prasmju un zināšanu veicināšanai, kas tiek efektīvi nodotas, gūstot praktisku pieredzi darbā; uzsver, ka uzņēmējdarbības prasmes var mācīt dažādos mācību priekšmetos vai kā atsevišķu priekšmetu un ka ir jānodrošina kvalitatīvas stažēšanās un profesionālās apmācības iespējas gan augstākās izglītības iegūšanas laikā, gan pēc diploma iegūšanas; uzsver, ka demokrātiskās domāšanas un darbam komandā nepieciešamās iemaņas, atbildības uzņemšanās un situācijas analīzes prasmes ir daļa no mūžizglītības, kas atbalsta aktīvo pilsoniskumu; vērš uzmanību uz iespēju iesaistīt vairāk cilvēku (piemēram, veiksmīgus jaunos uzņēmējus, NVO, kuru mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību) izglītības nodrošināšanai uzņēmējdarbības jomā, kā arī norāda uz tā priekšrocībām;

| 21. | atgādina, ka atbalsts uzņēmējdarbībai, izpratne par ekonomikas procesiem un personīgās atbildības un iniciatīvas stiprināšana ir svarīgi faktori, ar kuriem sekmēt aktīvu pieeju karjerai; uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm, izglītības nozarei, uzņēmumiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir pienākums veicināt uzņēmējdarbību; atkārtoti pauž nepieciešamību uzņēmumos attīstīt iekšējo mobilitāti; atgādina par finanšu iestāžu lomu, nodrošinot iespējas jaundibinātiem uzņēmumiem un piekļuvi finansējumam, un aicina ieguldīt jaunās un potenciālās jomās, tostarp tīrās tehnoloģijās un zaļās darbvietās, kā arī attīstīt attiecīgas prasmes un veikt prognozes, jo minētajās jomās ir potenciāls radīt kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka atbalsts uzņēmējdarbībai, izpratne par ekonomikas procesiem un personīgās atbildības un iniciatīvas stiprināšana ir svarīgi faktori, ar kuriem sekmēt aktīvu pieeju karjerai; uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm, izglītības nozarei, uzņēmumiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir pienākums veicināt uzņēmējdarbību; atkārtoti pauž nepieciešamību uzņēmumos attīstīt iekšējo mobilitāti; atgādina par finanšu iestāžu lomu, nodrošinot iespējas jaundibinātiem uzņēmumiem un piekļuvi finansējumam, un aicina ieguldīt jaunās un potenciālās jomās, tostarp tīrās tehnoloģijās un zaļās darbvietās, kā arī attīstīt attiecīgas prasmes un veikt prognozes, jo minētajās jomās ir potenciāls radīt kvalitatīvas darbvietas;

| 22. | uzsver, ka uzņēmējdarbības prasmes var arī iegūt prasmju apguves programmās, kuras tiek organizētas ārpus vispārējās izglītības sistēmas, un šajās programmās var iekļaut izaugsmes vadības un darbaudzināšanas pasākumi, ko nodrošina pieredzējuši instruktori, uzņēmēji un uzņēmējdarbības eksperti, kuri veicina ne tikai vērtīgu zināšanu un padomu sniegšanu uzņēmējdarbības jomā un nodrošina atgriezenisko saiti potenciālajiem uzņēmējiem, bet ļauj arī tiem veidot vērtīgus kontaktu tīklus ar jau esošiem uzņēmumiem un uzņēmējiem, ko citādi varētu paveikt tikai ļoti ilgā laikposmā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka uzņēmējdarbības prasmes var arī iegūt prasmju apguves programmās, kuras tiek organizētas ārpus vispārējās izglītības sistēmas, un šajās programmās var iekļaut izaugsmes vadības un darbaudzināšanas pasākumi, ko nodrošina pieredzējuši instruktori, uzņēmēji un uzņēmējdarbības eksperti, kuri veicina ne tikai vērtīgu zināšanu un padomu sniegšanu uzņēmējdarbības jomā un nodrošina atgriezenisko saiti potenciālajiem uzņēmējiem, bet ļauj arī tiem veidot vērtīgus kontaktu tīklus ar jau esošiem uzņēmumiem un uzņēmējiem, ko citādi varētu paveikt tikai ļoti ilgā laikposmā;

| 23. | aicina atvieglot esošās administratīvās un finansiālās prasības uzņēmumu dibināšanai un vadīšanai, vienkāršojot procedūras, atvieglojot jaunu uzņēmumu piekļuvi kredītiem, riska kapitālam un mikrofinansējumam, nodrošinot ātrdarbīga interneta pieslēgumu, sniedzot multidisciplināras, īpaši pielāgotas konsultācijas, kā arī ieviešot veicināšanas pasākumus uzņēmējiem, kas pēc iespējas nodarbina bez darba palikušus jauniešus; uzsver mikrofinansējuma, ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) programmas un Investīciju plāna Eiropai nozīmi minēto mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību izveidot vienotus kontaktpunktus, lai veiktu visas ar uzņēmumu dibināšanu un vadīšanu saistītās attiecīgās administratīvās procedūras; atgādina, ka, nosakot jebkādas administratīvās prasības, ir jāņem vērā darba ņēmēju tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

23.

aicina atvieglot esošās administratīvās un finansiālās prasības uzņēmumu dibināšanai un vadīšanai, vienkāršojot procedūras, atvieglojot jaunu uzņēmumu piekļuvi kredītiem, riska kapitālam un mikrofinansējumam, nodrošinot ātrdarbīga interneta pieslēgumu, sniedzot multidisciplināras, īpaši pielāgotas konsultācijas, kā arī ieviešot veicināšanas pasākumus uzņēmējiem, kas pēc iespējas nodarbina bez darba palikušus jauniešus; uzsver mikrofinansējuma, ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) programmas un Investīciju plāna Eiropai nozīmi minēto mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību izveidot vienotus kontaktpunktus, lai veiktu visas ar uzņēmumu dibināšanu un vadīšanu saistītās attiecīgās administratīvās procedūras; atgādina, ka, nosakot jebkādas administratīvās prasības, ir jāņem vērā darba ņēmēju tiesību ievērošana;

| 24. | mudina dalībvalstis iesaistīties programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un to popularizēt to jauniešu vidū, kuri vēlas iesaistīties uzņēmējdarbības projektos, lai viņi varētu gūt pieredzi ārvalstīs un jaunas prasmes, kas viņiem palīdzēs veiksmīgi īstenot savus uzņēmējdarbības projektus; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis iesaistīties programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un to popularizēt to jauniešu vidū, kuri vēlas iesaistīties uzņēmējdarbības projektos, lai viņi varētu gūt pieredzi ārvalstīs un jaunas prasmes, kas viņiem palīdzēs veiksmīgi īstenot savus uzņēmējdarbības projektus;

| 25. | atgādina, ka radošās nozares ir vienas no nozarēm ar visspēcīgāko uzņēmējdarbības garu un visstraujāko izaugsmi un ka radošā izglītība attīsta tādas tālāk nododamas prasmes kā radošā domāšana, problēmu risināšana, darbs komandā un atjautība; atzīst, ka mākslas un komunikācijas nozares jauniešiem šķiet vispievilcīgākās; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka radošās nozares ir vienas no nozarēm ar visspēcīgāko uzņēmējdarbības garu un visstraujāko izaugsmi un ka radošā izglītība attīsta tādas tālāk nododamas prasmes kā radošā domāšana, problēmu risināšana, darbs komandā un atjautība; atzīst, ka mākslas un komunikācijas nozares jauniešiem šķiet vispievilcīgākās;

| 26. | atgādina, ka pastāv daudzas ar tradicionālām prasmēm saistītas darbvietas, kuras bieži vien ir nepārvietojamas un turklāt ļauj stimulēt vietējās ekonomikas attīstību un kurām piemīt kultūrvērtība; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka amatniecība un tradicionālās un ar kultūru saistītās profesijas tiek saglabātas un efektīvi nodotas tālāk nākamajām paaudzēm, īstenojot specializētas programmas; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka pastāv daudzas ar tradicionālām prasmēm saistītas darbvietas, kuras bieži vien ir nepārvietojamas un turklāt ļauj stimulēt vietējās ekonomikas attīstību un kurām piemīt kultūrvērtība; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka amatniecība un tradicionālās un ar kultūru saistītās profesijas tiek saglabātas un efektīvi nodotas tālāk nākamajām paaudzēm, īstenojot specializētas programmas;

| 27. | prasa izveidot labvēlīgus nosacījumus sociālajai ekonomikai, lai darbvietu izveidi jauniešiem apvienotu ar sociālā kapitāla pilnveidošanu; aicina valstu un Eiropas rīcības plānos, kas izstrādāti nodarbinātībai, prasmju attīstībai un sociālajai integrācijai, sekmīgāk integrēt sociālās un solidaritātes ekonomikas uzņēmumus, lai atklātu un izmantotu šo uzņēmumu darbvietu izveides potenciālu un ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

27.

prasa izveidot labvēlīgus nosacījumus sociālajai ekonomikai, lai darbvietu izveidi jauniešiem apvienotu ar sociālā kapitāla pilnveidošanu; aicina valstu un Eiropas rīcības plānos, kas izstrādāti nodarbinātībai, prasmju attīstībai un sociālajai integrācijai, sekmīgāk integrēt sociālās un solidaritātes ekonomikas uzņēmumus, lai atklātu un izmantotu šo uzņēmumu darbvietu izveides potenciālu un ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā;

| 28. | atgādina, ka darba devējiem un uzņēmējiem ir svarīga nozīme apmācības darbvietā un māceklības nodrošināšanā un ka to būtu jāturpina atbalstīt un pilnveidot; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka darba devējiem un uzņēmējiem ir svarīga nozīme apmācības darbvietā un māceklības nodrošināšanā un ka to būtu jāturpina atbalstīt un pilnveidot;

| 29. | norāda — lai varētu īstenot politiku jauniešu uzņēmējdarbības sekmēšanai, ir jāveic vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošana; uzsver, ka uzņēmējdarbības sekmēšanas politikā ir jāņem vērā katras dalībvalsts atšķirīgās vajadzības; |
| --- | --- |

29.

norāda — lai varētu īstenot politiku jauniešu uzņēmējdarbības sekmēšanai, ir jāveic vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošana; uzsver, ka uzņēmējdarbības sekmēšanas politikā ir jāņem vērā katras dalībvalsts atšķirīgās vajadzības;

| 30. | aicina efektīvi atbalstīt sociāli atbildīgus, videi draudzīgus un ilgtspējīgus uzņēmējdarbības projektus, kā arī sekmēt ilgtspējīgus alternatīvos modeļus, piemēram, kooperatīvus, kas balstīti uz demokrātisku lēmumu procesu un tiecas ietekmēt vietējo kopienu; |
| --- | --- |

30.

aicina efektīvi atbalstīt sociāli atbildīgus, videi draudzīgus un ilgtspējīgus uzņēmējdarbības projektus, kā arī sekmēt ilgtspējīgus alternatīvos modeļus, piemēram, kooperatīvus, kas balstīti uz demokrātisku lēmumu procesu un tiecas ietekmēt vietējo kopienu;

Nodarbināmībai nepieciešamās prasmes

| 31. | uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo valsts nodarbinātības aģentūrās strādājošo konsultantu kvalifikācija un motivācija, lai viņi varētu paredzēt jauno darba meklētāju vajadzības, palīdzēt viņiem iegūt papildu kvalifikācijas un noteikt prasmes, kas viņiem nepieciešamas darba tirgū; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo valsts nodarbinātības aģentūrās strādājošo konsultantu kvalifikācija un motivācija, lai viņi varētu paredzēt jauno darba meklētāju vajadzības, palīdzēt viņiem iegūt papildu kvalifikācijas un noteikt prasmes, kas viņiem nepieciešamas darba tirgū;

| 32. | atgādina, ka visos izglītības un apmācības posmos ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu, īpaši pielāgotu ievirzi un atbalstu, un ka tā var mazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku, kā arī palīdzēt pārvarēt ar iekļūšanu darba tirgū saistītās grūtības; uzsver, ka šī profesionālā orientācija būtu jānostiprina mācību programmā un jāīsteno sadarbībā ar ekonomikas dalībniekiem un nodarbinātības aģentūrām; atgādina, ka valodu apgūšana un digitālās prasmes ir būtiskas; |
| --- | --- |

32.

atgādina, ka visos izglītības un apmācības posmos ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu, īpaši pielāgotu ievirzi un atbalstu, un ka tā var mazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku, kā arī palīdzēt pārvarēt ar iekļūšanu darba tirgū saistītās grūtības; uzsver, ka šī profesionālā orientācija būtu jānostiprina mācību programmā un jāīsteno sadarbībā ar ekonomikas dalībniekiem un nodarbinātības aģentūrām; atgādina, ka valodu apgūšana un digitālās prasmes ir būtiskas;

| 33. | norāda uz kvalitatīvas profesionālās orientācijas trūkumu dalībvalstīs; uzsver nepieciešamību pilnveidot profesionālās orientācijas kvalitāti skolās un profesionālās orientācijas konsultantiem nodrošināt pastāvīgu profesionālo apmācību, lai viņi būtu atbilstoši kvalificēti un varētu palīdzēt studentiem un skolēniem izvēlēties piemērotu profesionālo karjeru; |
| --- | --- |

33.

norāda uz kvalitatīvas profesionālās orientācijas trūkumu dalībvalstīs; uzsver nepieciešamību pilnveidot profesionālās orientācijas kvalitāti skolās un profesionālās orientācijas konsultantiem nodrošināt pastāvīgu profesionālo apmācību, lai viņi būtu atbilstoši kvalificēti un varētu palīdzēt studentiem un skolēniem izvēlēties piemērotu profesionālo karjeru;

| 34. | aicina dalībvalstis pārbaudīt profesionālās orientācijas sistēmu paraugpraksi skolās, kur skolēnu gaitas tiek uzraudzītas no agrīniem skolas gadiem līdz pat pirmajiem soļiem darba tirgū; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis pārbaudīt profesionālās orientācijas sistēmu paraugpraksi skolās, kur skolēnu gaitas tiek uzraudzītas no agrīniem skolas gadiem līdz pat pirmajiem soļiem darba tirgū;

| 35. | uzsver, ka ir regulāri jāuzrauga nākotnē vajadzīgās prasmes un tāpēc aicina dalībvalstis un visas attiecīgās ieinteresētās personas apmainīties ar paraugpraksi šajā jautājumā un turpināt pilnveidot uzraudzības un prognozēšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ir regulāri jāuzrauga nākotnē vajadzīgās prasmes un tāpēc aicina dalībvalstis un visas attiecīgās ieinteresētās personas apmainīties ar paraugpraksi šajā jautājumā un turpināt pilnveidot uzraudzības un prognozēšanas līdzekļus;

| 36. | pozitīvi vērtē esošās ES prasmju panorāmas tīmekļa vietnes pārveidošanu, kas nodrošina vispusīgāku un lietotājiem draudzīgāku centrālo piekļuves punktu informācijai un izpratnei par prasmju vajadzībām dažādās ES sastopamajās profesijās un nozarēs, un palīdz politikas veidotājiem, ekspertiem, nodarbinātības aģentūrām, karjeras konsultantiem un privātpersonām pieņemt labākus un izsvērtākus lēmumus; |
| --- | --- |

36.

pozitīvi vērtē esošās ES prasmju panorāmas tīmekļa vietnes pārveidošanu, kas nodrošina vispusīgāku un lietotājiem draudzīgāku centrālo piekļuves punktu informācijai un izpratnei par prasmju vajadzībām dažādās ES sastopamajās profesijās un nozarēs, un palīdz politikas veidotājiem, ekspertiem, nodarbinātības aģentūrām, karjeras konsultantiem un privātpersonām pieņemt labākus un izsvērtākus lēmumus;

| 37. | aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi profesionālās izglītības jomā un ar prasmju attīstīšanu saistītas apmācības izstrādē, tādā veidā uzlabojot jauniešu piekļuvi darba tirgum, un vajadzības gadījumā pārskatīt izglītības programmas atbilstoši tirgus vajadzībām; uzsver, cik svarīgas ir praktiskās, uzņēmējdarbības un kodēšanas prasmes, kā arī e-prasmes, jo tās ir neatņemams profesionālās izaugsmes elements 21. gadsimtā; norāda, ka ir svarīgi īstenot Rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam un ES e-prasmju stratēģiju; atgādina, ka profesionālās karjeras izaugsmes ievirzēm vajadzētu būt pieejamām visa darba mūža garumā, lai ikviens varētu saglabāt un pilnveidot savas prasmes un zināšanas; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi profesionālās izglītības jomā un ar prasmju attīstīšanu saistītas apmācības izstrādē, tādā veidā uzlabojot jauniešu piekļuvi darba tirgum, un vajadzības gadījumā pārskatīt izglītības programmas atbilstoši tirgus vajadzībām; uzsver, cik svarīgas ir praktiskās, uzņēmējdarbības un kodēšanas prasmes, kā arī e-prasmes, jo tās ir neatņemams profesionālās izaugsmes elements 21. gadsimtā; norāda, ka ir svarīgi īstenot Rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam un ES e-prasmju stratēģiju; atgādina, ka profesionālās karjeras izaugsmes ievirzēm vajadzētu būt pieejamām visa darba mūža garumā, lai ikviens varētu saglabāt un pilnveidot savas prasmes un zināšanas;

| 38. | mudina dalībvalstis veicināt un atbalstīt profesionālās mobilitātes iespējas jauniešiem mācekļiem, lai viņiem sniegtu iespēju apgūt prasmes, iepazīstoties ar citām mācību sistēmām un citiem uzņēmumu veidiem, un lai sniegtu jauniešiem iespēju apgūt svešvalodas, kas viņiem palīdzēs ilgtspējīgi iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

38.

mudina dalībvalstis veicināt un atbalstīt profesionālās mobilitātes iespējas jauniešiem mācekļiem, lai viņiem sniegtu iespēju apgūt prasmes, iepazīstoties ar citām mācību sistēmām un citiem uzņēmumu veidiem, un lai sniegtu jauniešiem iespēju apgūt svešvalodas, kas viņiem palīdzēs ilgtspējīgi iekļauties darba tirgū;

| 39. | uzsver, cik svarīgi ir attīstīt sociālās prasmes, kas atvieglo sarunas ar darba devējiem darba tirgū un palīdz veidot profesionālo karjeru un kas ir būtisks papildinājums profesionālajām zināšanām un pieredzei; |
| --- | --- |

39.

uzsver, cik svarīgi ir attīstīt sociālās prasmes, kas atvieglo sarunas ar darba devējiem darba tirgū un palīdz veidot profesionālo karjeru un kas ir būtisks papildinājums profesionālajām zināšanām un pieredzei;

| 40. | uzsver steidzamo nepieciešamību sekmēt neformālo un ikdienējo mācīšanos, kas ietver brīvprātīgo darbu un kas ir nenovērtējams resurss, lai palīdzētu jauniešiem iegūt darba dzīvei vajadzīgās prasmes; |
| --- | --- |

40.

uzsver steidzamo nepieciešamību sekmēt neformālo un ikdienējo mācīšanos, kas ietver brīvprātīgo darbu un kas ir nenovērtējams resurss, lai palīdzētu jauniešiem iegūt darba dzīvei vajadzīgās prasmes;

| 41. | atgādina, ka neformālā izglītība un ikdienēja mācīšanās ir būtisks priekšnoteikums tādu sociālo prasmju pilnveidei kā saziņa un lēmumu pieņemšanas prasmes; tāpēc aicina ieguldīt iekļaujošās iespējās, ar ko nodrošina neformālu izglītību un ikdienēju mācīšanos, un atzīt šādā izglītībā gūtās pieredzes, prasmju un kompetenču ietekmi un vērtību; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka neformālā izglītība un ikdienēja mācīšanās ir būtisks priekšnoteikums tādu sociālo prasmju pilnveidei kā saziņa un lēmumu pieņemšanas prasmes; tāpēc aicina ieguldīt iekļaujošās iespējās, ar ko nodrošina neformālu izglītību un ikdienēju mācīšanos, un atzīt šādā izglītībā gūtās pieredzes, prasmju un kompetenču ietekmi un vērtību;

| 42. | mudina veidot apmācības un studiju sistēmu, kas piedāvātu inovatīvu, bet reāli izmantojamu pieeju, un būtu vērsta uz pamatprasmju, kā arī intelektuālo un tehnisko kompetenču attīstību; |
| --- | --- |

42.

mudina veidot apmācības un studiju sistēmu, kas piedāvātu inovatīvu, bet reāli izmantojamu pieeju, un būtu vērsta uz pamatprasmju, kā arī intelektuālo un tehnisko kompetenču attīstību;

| 43. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt EURES instrumenta attīstību, īpaši pierobežas teritorijās, nolūkā mudināt jauniešus izmantot darba, stažēšanās vai māceklības piedāvājumus ārvalstīs un atbalstīt viņu mobilitātes projektus, sniedzot palīdzību un padomus projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir svarīgi turpināt EURES instrumenta attīstību, īpaši pierobežas teritorijās, nolūkā mudināt jauniešus izmantot darba, stažēšanās vai māceklības piedāvājumus ārvalstīs un atbalstīt viņu mobilitātes projektus, sniedzot palīdzību un padomus projektu īstenošanā;

| 44. | atgādina, ka izglītības un prasmju apguves politikas mērķiem nevajadzētu būt saistītiem tikai ar darba tirgus vajadzību nodrošināšanu, bet arī ar iedzīvotājiem nepieciešamo transversālo kompetenču sniegšanu, tā audzinot aktīvus un atbildīgus pilsoņus; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, ka izglītība un apmācība ir vienas no pamattiesībām un tām pēc būtības ir liela vērtība; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka izglītības un prasmju apguves politikas mērķiem nevajadzētu būt saistītiem tikai ar darba tirgus vajadzību nodrošināšanu, bet arī ar iedzīvotājiem nepieciešamo transversālo kompetenču sniegšanu, tā audzinot aktīvus un atbildīgus pilsoņus; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, ka izglītība un apmācība ir vienas no pamattiesībām un tām pēc būtības ir liela vērtība;

| 45. | uzsver holistiskas izglītības nozīmi, kas, piemēram, tiktu piedāvāta kā pilsoniskā izglītība, kuru vajadzētu kā neatņemamu daļu iekļaut visos izglītības virzienos un kura varētu palīdzēt sagatavot jauniešus darba dzīvei; |
| --- | --- |

45.

uzsver holistiskas izglītības nozīmi, kas, piemēram, tiktu piedāvāta kā pilsoniskā izglītība, kuru vajadzētu kā neatņemamu daļu iekļaut visos izglītības virzienos un kura varētu palīdzēt sagatavot jauniešus darba dzīvei;

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt izglītojamo mācīšanās prasmes un ka viņi ir jāinformē par efektīvām mācīšanās stratēģijām; uzsver, ka mācīšanās prasmes atvieglos to zināšanu, prasmju, attieksmes un iemaņu apgūšanu, kuras palīdz noteikt, plānot un sasniegt mācīšanās mērķus un spēju mācīties patstāvīgi, lai varētu pielāgoties pārmaiņām intensīvā darba tirgū; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir svarīgi attīstīt izglītojamo mācīšanās prasmes un ka viņi ir jāinformē par efektīvām mācīšanās stratēģijām; uzsver, ka mācīšanās prasmes atvieglos to zināšanu, prasmju, attieksmes un iemaņu apgūšanu, kuras palīdz noteikt, plānot un sasniegt mācīšanās mērķus un spēju mācīties patstāvīgi, lai varētu pielāgoties pārmaiņām intensīvā darba tirgū;

| 47. | uzsver, ka sporta aktivitātes to dalībniekiem sniedz iespējas attīstīt plašu transversālo prasmju spektru, kas var palielināt viņu nodarbināmību, kā arī palīdzēt viņiem gūt panākumus kā vadītājiem un sasniegt mērķus; uzsver arī saikni starp sportu, nodarbināmību, izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka sporta aktivitātes to dalībniekiem sniedz iespējas attīstīt plašu transversālo prasmju spektru, kas var palielināt viņu nodarbināmību, kā arī palīdzēt viņiem gūt panākumus kā vadītājiem un sasniegt mērķus; uzsver arī saikni starp sportu, nodarbināmību, izglītību un apmācību;

| 48. | pauž bažas par Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) jaunākajā pētījumā minēto sekmju novērtējuma pasliktināšanos dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs; aicina dalībvalstis noteikt izglītību par galveno prioritāti nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) jaunākajā pētījumā minēto sekmju novērtējuma pasliktināšanos dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs; aicina dalībvalstis noteikt izglītību par galveno prioritāti nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| 49. | uzsver, ka apmācība darba vietā un kvalitatīva un uz karjeru vērsta māceklība, ko nostiprina partnerības starp skolām, izglītības iestādēm un uzņēmumiem, ir veids, kā uzlabot jauniešu piekļuvi darba tirgum, un labāka šo iespēju izmantošana, uzlabojot profesionālo orientāciju, varētu paplašināt brīvajām darbvietām pieejamo kandidātu loku, kā arī uzlabot viņu gatavību darbam; norāda uz šādu pasākumu panākumiem vairākās dalībvalstīs; uzskata, ka paraugprakses apmaiņa šajā jomā palīdzētu mazināt jauniešu bezdarbu; uzsver, ka nelabvēlīgā situācijā esošiem stažieriem ir vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, papildu apmācība un atbalsta kursi, bet uzņēmumiem –– atbalsts administratīvo un organizatorisko pienākumu veikšanā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka apmācība darba vietā un kvalitatīva un uz karjeru vērsta māceklība, ko nostiprina partnerības starp skolām, izglītības iestādēm un uzņēmumiem, ir veids, kā uzlabot jauniešu piekļuvi darba tirgum, un labāka šo iespēju izmantošana, uzlabojot profesionālo orientāciju, varētu paplašināt brīvajām darbvietām pieejamo kandidātu loku, kā arī uzlabot viņu gatavību darbam; norāda uz šādu pasākumu panākumiem vairākās dalībvalstīs; uzskata, ka paraugprakses apmaiņa šajā jomā palīdzētu mazināt jauniešu bezdarbu; uzsver, ka nelabvēlīgā situācijā esošiem stažieriem ir vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, papildu apmācība un atbalsta kursi, bet uzņēmumiem –– atbalsts administratīvo un organizatorisko pienākumu veikšanā;

| 50. | uzsver kvalitatīvas māceklības vērtību visās nodarbinātības jomās un aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt sievietes iesaistīties tādā māceklībā un profesijās, kurās tradicionāli dominē vīrieši; |
| --- | --- |

50.

uzsver kvalitatīvas māceklības vērtību visās nodarbinātības jomās un aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt sievietes iesaistīties tādā māceklībā un profesijās, kurās tradicionāli dominē vīrieši;

| 51. | uzsver, ka netraucēta pāreja no izglītības uz nodarbinātību būtu jāveicina, veidojot saikni starp teorētisko izglītību un praktisko apmācību un integrējot nodarbinātības prasmes akadēmiskās izglītības pamatprogrammās, nodrošinot kvalitatīvas stažēšanās iespējas, kā tas noteikts Eiropas stažēšanās un prakses kvalitātes hartā, kā arī atzīstot kvalifikācijas, kas iegūtas formālās un neformālās izglītības jomā vai brīvprātīgajā darbā; uzsver, ka attiecībā uz augstas kvalitātes praksi vai stažēšanos vienmēr būtu jānosaka skaidri mācību mērķi un ka stažierus nedrīkst pārmērīgi izmantot; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka netraucēta pāreja no izglītības uz nodarbinātību būtu jāveicina, veidojot saikni starp teorētisko izglītību un praktisko apmācību un integrējot nodarbinātības prasmes akadēmiskās izglītības pamatprogrammās, nodrošinot kvalitatīvas stažēšanās iespējas, kā tas noteikts Eiropas stažēšanās un prakses kvalitātes hartā, kā arī atzīstot kvalifikācijas, kas iegūtas formālās un neformālās izglītības jomā vai brīvprātīgajā darbā; uzsver, ka attiecībā uz augstas kvalitātes praksi vai stažēšanos vienmēr būtu jānosaka skaidri mācību mērķi un ka stažierus nedrīkst pārmērīgi izmantot;

| 52. | atgādina, ka vajadzībām pielāgotas, augstas kvalitātes apmācības un mācekļa prakses rezultātā būtu jāizveidojas darba attiecībām un ka stažēšanās mērķis ir stažierus sagatavot darbam, un nosoda šādu pasākumu jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp viltus stažēšanos, kurā strādājošie nesaņem sociālā nodrošinājuma tiesības; uzsver, ka stažēšanās rezultātā būtu jāuzlabo stažieru prasmes un nodarbināmība; aicina dalībvalstis veikt pārliecinošus pasākumus, lai nepieļautu stažēšanās statusa ļaunprātīgu izmantošanu un pastiprināt informācijas kampaņas par stažieru tiesībām; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka vajadzībām pielāgotas, augstas kvalitātes apmācības un mācekļa prakses rezultātā būtu jāizveidojas darba attiecībām un ka stažēšanās mērķis ir stažierus sagatavot darbam, un nosoda šādu pasākumu jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp viltus stažēšanos, kurā strādājošie nesaņem sociālā nodrošinājuma tiesības; uzsver, ka stažēšanās rezultātā būtu jāuzlabo stažieru prasmes un nodarbināmība; aicina dalībvalstis veikt pārliecinošus pasākumus, lai nepieļautu stažēšanās statusa ļaunprātīgu izmantošanu un pastiprināt informācijas kampaņas par stažieru tiesībām;

| 53. | atzinīgi vērtē stažēšanās kvalitātes sistēmu un Eiropas Māceklību aliansi; uzsver, ka Komisijai ir cieši jāuzrauga to ieviešana dalībvalstīs; mudina Māceklību aliansi sekmēt jauniešu piekļuvi māceklības iespējām, aicinot novērst tādus šķēršļus kā mācību maksa mācekļiem; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē stažēšanās kvalitātes sistēmu un Eiropas Māceklību aliansi; uzsver, ka Komisijai ir cieši jāuzrauga to ieviešana dalībvalstīs; mudina Māceklību aliansi sekmēt jauniešu piekļuvi māceklības iespējām, aicinot novērst tādus šķēršļus kā mācību maksa mācekļiem;

| 54. | ņemot vērā dalībvalstu kompetences šajā jomā, atgādina, ka duālajam izglītības modelim un praktisko, sociālo un saziņas prasmju apguvei ir ļoti liela nozīme; uzsver, ka sociālās un saziņas prasmes varētu uzlabot jauniešu pašapziņu un atvieglot viņu iesaistīšanos darba tirgū; uzsver, ka duālajam modelim ir jābūt vērstam uz sociālo, ekonomisko un kultūras situāciju katrā valstī un tas nav uzskatāms par vienīgo pareizo PIA sistēmu; tāpēc aicina atzīt un stiprināt duālo mācīšanos visos līmeņos; |
| --- | --- |

54.

ņemot vērā dalībvalstu kompetences šajā jomā, atgādina, ka duālajam izglītības modelim un praktisko, sociālo un saziņas prasmju apguvei ir ļoti liela nozīme; uzsver, ka sociālās un saziņas prasmes varētu uzlabot jauniešu pašapziņu un atvieglot viņu iesaistīšanos darba tirgū; uzsver, ka duālajam modelim ir jābūt vērstam uz sociālo, ekonomisko un kultūras situāciju katrā valstī un tas nav uzskatāms par vienīgo pareizo PIA sistēmu; tāpēc aicina atzīt un stiprināt duālo mācīšanos visos līmeņos;

| 55. | aicina uzlabot sadarbību starp izglītības –– gan arodizglītības, gan augstākās izglītības –– iestādēm un uzņēmējiem tādas mācību programmas izstrādē, kas būtu pielāgota darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

55.

aicina uzlabot sadarbību starp izglītības –– gan arodizglītības, gan augstākās izglītības –– iestādēm un uzņēmējiem tādas mācību programmas izstrādē, kas būtu pielāgota darba tirgus vajadzībām;

| 56. | norāda uz priekšrocībām, ko nodrošina elastīga, uz studentiem vērsta pieeja izglītībai, kas ļauj mainīt vai pielāgot studiju virzienu atbilstoši studentu vajadzībām, nepiesaistot viņus sākotnējai izvēlei; |
| --- | --- |

56.

norāda uz priekšrocībām, ko nodrošina elastīga, uz studentiem vērsta pieeja izglītībai, kas ļauj mainīt vai pielāgot studiju virzienu atbilstoši studentu vajadzībām, nepiesaistot viņus sākotnējai izvēlei;

| 57. | brīdina dalībvalstis, ka ir jānovērš jauniešiem piedāvāto līgumu pārmērīgi lielā dažādība; šajā ziņā prasa lielāku iedziļināšanos šajā jautājumā, lai panāktu efektivitāti; |
| --- | --- |

57.

brīdina dalībvalstis, ka ir jānovērš jauniešiem piedāvāto līgumu pārmērīgi lielā dažādība; šajā ziņā prasa lielāku iedziļināšanos šajā jautājumā, lai panāktu efektivitāti;

| 58. | aicina dalībvalstis palielināt STEM programmu un studiju pievilcību, lai novērstu profesionāļu pašreizējo trūkumu šajā jomā; tomēr uzsver, ka humanitārie priekšmeti un vispārējās zināšanas par cilvēciskām vērtībām ir absolūti nepieciešamas, lai efektīvi izmantotu STEM disciplīnu sniegtās iespējas, un tādēļ attiecīgajās mācību iestādēs tās būtu efektīvi jāatbalsta un pienācīgi jāņem vērā mācību programmu izstrādē; aicina dalībvalstis sekmēt starpnozaru pieejas izmantošanu izglītības iestādēs, piemēram, veidojot apvienotas mākslas, zinātnes, IKT, inženierzinātņu, uzņēmējdarbības un citu attiecīgo jomu studiju programmas; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis palielināt STEM programmu un studiju pievilcību, lai novērstu profesionāļu pašreizējo trūkumu šajā jomā; tomēr uzsver, ka humanitārie priekšmeti un vispārējās zināšanas par cilvēciskām vērtībām ir absolūti nepieciešamas, lai efektīvi izmantotu STEM disciplīnu sniegtās iespējas, un tādēļ attiecīgajās mācību iestādēs tās būtu efektīvi jāatbalsta un pienācīgi jāņem vērā mācību programmu izstrādē; aicina dalībvalstis sekmēt starpnozaru pieejas izmantošanu izglītības iestādēs, piemēram, veidojot apvienotas mākslas, zinātnes, IKT, inženierzinātņu, uzņēmējdarbības un citu attiecīgo jomu studiju programmas;

| 59. | mudina dalībvalstis mācību procesā bez kavēšanās iekļaut jaunās tehnoloģijas un visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp mācību spēku apmācībā, pastiprināt un uzlabot IKT un digitālo prasmju apmācību, lai digitālajās jomās būtu vairāk iespēju iegūt zinātniskos grādus un piedalīties mācību programmās un lai motivētu jauniešus studēt IKT un strādāt ar to saistītās jomās; uzsver vajadzību skolās un augstskolās uzlabot tehnisko bāzi un nodrošināt vajadzīgo infrastruktūru; šajā sakarībā uzsver to, cik svarīgi ir atvērtie izglītības resursi, kas ikvienam nodrošina piekļuvi izglītībai un, atbalstot mūžizglītības procesu, uzlabo nodarbināmību; atgādina par nepieciešamību mudināt meitenes un jaunas sievietes izvēlēties IKT studiju virzienu; |
| --- | --- |

59.

mudina dalībvalstis mācību procesā bez kavēšanās iekļaut jaunās tehnoloģijas un visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp mācību spēku apmācībā, pastiprināt un uzlabot IKT un digitālo prasmju apmācību, lai digitālajās jomās būtu vairāk iespēju iegūt zinātniskos grādus un piedalīties mācību programmās un lai motivētu jauniešus studēt IKT un strādāt ar to saistītās jomās; uzsver vajadzību skolās un augstskolās uzlabot tehnisko bāzi un nodrošināt vajadzīgo infrastruktūru; šajā sakarībā uzsver to, cik svarīgi ir atvērtie izglītības resursi, kas ikvienam nodrošina piekļuvi izglītībai un, atbalstot mūžizglītības procesu, uzlabo nodarbināmību; atgādina par nepieciešamību mudināt meitenes un jaunas sievietes izvēlēties IKT studiju virzienu;

| 60. | uzsver, ka ir jāizstrādā pasākumi, lai mudinātu meitenes apgūt STEM priekšmetus, un ir jāveido kvalitatīva profesionālā orientācija, lai viņas atbalstītu veidot turpmāku profesionālo karjeru šajā jomā, jo sievietes joprojām ir maz pārstāvētas ar STEM saistītās profesijās, proti, tikai 24 % profesionāļu zinātnē un inženierzinātnē, turklāt ar STEM saistītās profesijas ir starp tām 20, kurās ir visvairāk brīvo darbvietu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir jāizstrādā pasākumi, lai mudinātu meitenes apgūt STEM priekšmetus, un ir jāveido kvalitatīva profesionālā orientācija, lai viņas atbalstītu veidot turpmāku profesionālo karjeru šajā jomā, jo sievietes joprojām ir maz pārstāvētas ar STEM saistītās profesijās, proti, tikai 24 % profesionāļu zinātnē un inženierzinātnē, turklāt ar STEM saistītās profesijas ir starp tām 20, kurās ir visvairāk brīvo darbvietu dalībvalstīs;

| 61. | norāda, ka, neraugoties uz augsto jauniešu bezdarba līmeni atsevišķās dalībvalstīs un daudzām brīvām darbvietām citās dalībvalstīs, ES iekšējās darba mobilitātes līmenis joprojām ir zems; tāpēc atgādina, ka darba ņēmēju mobilitāte ir svarīgs elements konkurētspējīga darba tirgus nodrošināšanai, un uzsver nepieciešamību samazināt traucējošos valodu un kultūras šķēršļus, piedāvājot bezdarbniekiem īpašus nozares valodas kursus un apmācību starpkultūru saziņas jomā; |
| --- | --- |

61.

norāda, ka, neraugoties uz augsto jauniešu bezdarba līmeni atsevišķās dalībvalstīs un daudzām brīvām darbvietām citās dalībvalstīs, ES iekšējās darba mobilitātes līmenis joprojām ir zems; tāpēc atgādina, ka darba ņēmēju mobilitāte ir svarīgs elements konkurētspējīga darba tirgus nodrošināšanai, un uzsver nepieciešamību samazināt traucējošos valodu un kultūras šķēršļus, piedāvājot bezdarbniekiem īpašus nozares valodas kursus un apmācību starpkultūru saziņas jomā;

| 62. | uzsver, cik svarīgi ir novērst prasmju trūkumu un neatbilstību, sekmējot un atvieglojot izglītojamo mobilitāti un iegūto kvalifikāciju pārrobežu atzīšanu un labāk izmantojot tādus ES instrumentus un programmas kā “Erasmus+”, Eiropas kvalifikāciju sistēma, Eiropas kvalifikāciju apliecība, garantija jauniešiem, Europass-CV, Uzņēmējdarbības prasmju apliecība, EURES, Zināšanu alianses, Eiropas Māceklību alianse, Eiropas kredītpunktu pārneses sistēma, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) un Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET); uzsver, cik svarīga ir ESCO klasifikācija, kas nosaka un klasificē prasmes, kompetences un kvalifikācijas, kuras ir saistītas ar ES darba tirgu, izglītību un apmācību, un kas ir pieejama 25 Eiropas valodās; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir sociālo tiesību pienācīga pārnesamība Savienībā, un atkārtoti norāda uz programmas “Erasmus+”, Eiropas Sociālā fonda un EURES nozīmi šajā kontekstā; aicina dalībvalstis veicināt apmācības kursus, jo īpaši jomās, kurās ir vērojama būtiska neatbilstība starp prasmju pieprasījumu un piedāvājumu; |
| --- | --- |

62.

uzsver, cik svarīgi ir novērst prasmju trūkumu un neatbilstību, sekmējot un atvieglojot izglītojamo mobilitāti un iegūto kvalifikāciju pārrobežu atzīšanu un labāk izmantojot tādus ES instrumentus un programmas kā “Erasmus+”, Eiropas kvalifikāciju sistēma, Eiropas kvalifikāciju apliecība, garantija jauniešiem, Europass-CV, Uzņēmējdarbības prasmju apliecība, EURES, Zināšanu alianses, Eiropas Māceklību alianse, Eiropas kredītpunktu pārneses sistēma, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) un Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET); uzsver, cik svarīga ir ESCO klasifikācija, kas nosaka un klasificē prasmes, kompetences un kvalifikācijas, kuras ir saistītas ar ES darba tirgu, izglītību un apmācību, un kas ir pieejama 25 Eiropas valodās; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir sociālo tiesību pienācīga pārnesamība Savienībā, un atkārtoti norāda uz programmas “Erasmus+”, Eiropas Sociālā fonda un EURES nozīmi šajā kontekstā; aicina dalībvalstis veicināt apmācības kursus, jo īpaši jomās, kurās ir vērojama būtiska neatbilstība starp prasmju pieprasījumu un piedāvājumu;

| 63. | mudina optimāli izmantot esošo ES finansējumu, piemēram, programmu “Erasmus+”, lai pilnveidotu jauniešu transversālās prasmes un kompetences nolūkā efektīvāk mazināt jauniešu bezdarbu ES; |
| --- | --- |

63.

mudina optimāli izmantot esošo ES finansējumu, piemēram, programmu “Erasmus+”, lai pilnveidotu jauniešu transversālās prasmes un kompetences nolūkā efektīvāk mazināt jauniešu bezdarbu ES;

| 64. | norāda uz programmu “Erasmus+” kā uz galveno instrumentu, ar ko nodrošina PIA kvalitāti visā Savienībā, un mudina organizēt starptautiskās apmaiņas projektus profesionālās apmācības jomā; |
| --- | --- |

64.

norāda uz programmu “Erasmus+” kā uz galveno instrumentu, ar ko nodrošina PIA kvalitāti visā Savienībā, un mudina organizēt starptautiskās apmaiņas projektus profesionālās apmācības jomā;

| 65. | atgādina, ka arī garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas efektīva īstenošana var palīdzēt uzlabot jauniešu iespējas darba tirgū, pārvarot trūkumus izglītībā un nodrošinot noturīga tirgus un ekonomikas vajadzībām atbilstošas prasmes, un tās var nodrošināt vērtīgu darba pieredzi un atvieglot sekmīgas uzņēmējdarbības uzsākšanu; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi novērtēt jauniešu darba patiesās vajadzības un konkrētās nozares, kurās tiks piedāvātas darba iespējas nākotnē, piemēram, sociālā ekonomika un zaļā ekonomika, un tam papildus pastāvīgi un rūpīgi uzraudzīt ne tikai attiecīgos projektus, bet arī aģentūras, kuras šos projektus nodrošina, un sagatavot regulārus ziņojumus par šādu pasākumu rezultātiem jauniešu bezdarba novēršanas jomā; |
| --- | --- |

65.

atgādina, ka arī garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas efektīva īstenošana var palīdzēt uzlabot jauniešu iespējas darba tirgū, pārvarot trūkumus izglītībā un nodrošinot noturīga tirgus un ekonomikas vajadzībām atbilstošas prasmes, un tās var nodrošināt vērtīgu darba pieredzi un atvieglot sekmīgas uzņēmējdarbības uzsākšanu; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi novērtēt jauniešu darba patiesās vajadzības un konkrētās nozares, kurās tiks piedāvātas darba iespējas nākotnē, piemēram, sociālā ekonomika un zaļā ekonomika, un tam papildus pastāvīgi un rūpīgi uzraudzīt ne tikai attiecīgos projektus, bet arī aģentūras, kuras šos projektus nodrošina, un sagatavot regulārus ziņojumus par šādu pasākumu rezultātiem jauniešu bezdarba novēršanas jomā;

| 66. | uzsver nepieciešamību vienkāršot administratīvos pasākumus garantijas jauniešiem īstenošanai un steidzami likvidēt jebkādu birokrātiju, kas varētu ierobežot tās efektivitāti; |
| --- | --- |

66.

uzsver nepieciešamību vienkāršot administratīvos pasākumus garantijas jauniešiem īstenošanai un steidzami likvidēt jebkādu birokrātiju, kas varētu ierobežot tās efektivitāti;

| 67. | atzinīgi vērtē ES likumdevēju nesen pieņemto lēmumu palielināt avansa maksājumus Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, kuras mērķis ir nodrošināt šīs svarīgās iniciatīvas netraucētu īstenošanu reģionos un valstīs, kas saskaras ar finansiālām grūtībām; aicina dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās iestādes izmantot pieejamos līdzekļus, lai panāktu nepieciešamos uzlabojumus un radītu ilgtspējīgus, nevis ad hoc risinājumus; aicina dalībvalstis ātri un efektīvi īstenot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas operatīvās programmas; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē ES likumdevēju nesen pieņemto lēmumu palielināt avansa maksājumus Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, kuras mērķis ir nodrošināt šīs svarīgās iniciatīvas netraucētu īstenošanu reģionos un valstīs, kas saskaras ar finansiālām grūtībām; aicina dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās iestādes izmantot pieejamos līdzekļus, lai panāktu nepieciešamos uzlabojumus un radītu ilgtspējīgus, nevis ad hoc risinājumus; aicina dalībvalstis ātri un efektīvi īstenot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas operatīvās programmas;

Iespēju vienlīdzība

| 68. | uzsver, ka prasmju pilnveidošana, to īstenojot kā integrētu koncepciju, varētu kļūt par mehānismu, kas sniedz un veicina vienlīdzīgas iespējas personām no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, tostarp minoritātēm, jo īpaši bērniem un jauniešiem no nabadzīgām ģimenēm, ilgtermiņa bezdarbniekiem, nelabvēlīgā situācijā esošiem imigrantiem un personām ar invaliditāti; uzsver, ka nelabvēlīgā situācijā esošām grupām īpaši svarīgi ir novēršanas pasākumi un atbalsts un konsultācijas mūža garumā, sākot pēc iespējas agrākā posmā, lai darba tirgū varētu nodrošināt ražīgu un augsti kvalificētu darbaspēku; turklāt uzsver nepieciešamību sniegt atbalstu un nodrošināt prasmju apguvi, īstenojot darba devēju, darbā pieņemšanas personāla un personāldaļas vadītāju apmācību, lai atbalstītu nelabvēlīgā situācijā esošo grupu iekļaušanu darba tirgū; uzsver, ka neaizsargātākās sabiedrības daļas integrācijas nolūkā būtu jānodrošina darba devēju, cilvēkresursu jomas speciālistu un pasniedzēju pienācīga apmācība, lai pēc iespējas veiksmīgāk atbalstītu šo sabiedrības daļu un tās integrācija noritētu iespējami efektīvi; atgādina, cik svarīgi ir visiem nodrošināt vispārēju pieeju izglītībai; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka prasmju pilnveidošana, to īstenojot kā integrētu koncepciju, varētu kļūt par mehānismu, kas sniedz un veicina vienlīdzīgas iespējas personām no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, tostarp minoritātēm, jo īpaši bērniem un jauniešiem no nabadzīgām ģimenēm, ilgtermiņa bezdarbniekiem, nelabvēlīgā situācijā esošiem imigrantiem un personām ar invaliditāti; uzsver, ka nelabvēlīgā situācijā esošām grupām īpaši svarīgi ir novēršanas pasākumi un atbalsts un konsultācijas mūža garumā, sākot pēc iespējas agrākā posmā, lai darba tirgū varētu nodrošināt ražīgu un augsti kvalificētu darbaspēku; turklāt uzsver nepieciešamību sniegt atbalstu un nodrošināt prasmju apguvi, īstenojot darba devēju, darbā pieņemšanas personāla un personāldaļas vadītāju apmācību, lai atbalstītu nelabvēlīgā situācijā esošo grupu iekļaušanu darba tirgū; uzsver, ka neaizsargātākās sabiedrības daļas integrācijas nolūkā būtu jānodrošina darba devēju, cilvēkresursu jomas speciālistu un pasniedzēju pienācīga apmācība, lai pēc iespējas veiksmīgāk atbalstītu šo sabiedrības daļu un tās integrācija noritētu iespējami efektīvi; atgādina, cik svarīgi ir visiem nodrošināt vispārēju pieeju izglītībai;

| 69. | uzsver, ka saziņas tīklu veidošanas prasmes ir ļoti svarīgas visiem jauniešiem, bet jo īpaši tiem, kuru darba pieredze ir neliela un kuri pieder pie nepietiekami pārstāvētām un neaizsargātām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka saziņas tīklu veidošanas prasmju mācīšanu var izmantot kā stratēģiju nodarbinātības, karjeras veidošanas un karjeras iespēju izpētes veicināšanai; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka saziņas tīklu veidošanas prasmes ir ļoti svarīgas visiem jauniešiem, bet jo īpaši tiem, kuru darba pieredze ir neliela un kuri pieder pie nepietiekami pārstāvētām un neaizsargātām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka saziņas tīklu veidošanas prasmju mācīšanu var izmantot kā stratēģiju nodarbinātības, karjeras veidošanas un karjeras iespēju izpētes veicināšanai;

| 70. | norāda — lai gan sievietes veido lielāko daļu (60 %) augstskolu absolventu Eiropas Savienībā, viņu nodarbinātības līmenis un karjeras izaugsmes līkne neatspoguļo viņu pilno potenciālu; uzsver, ka iekļaujošas ilgtermiņa ekonomikas izaugsme ir atkarīga no tā, vai tiks mazināta plaisa starp sieviešu iegūto izglītību un stāvokli darba tirgū, galvenokārt pārvarot horizontālu un vertikālu segregāciju; |
| --- | --- |

70.

norāda — lai gan sievietes veido lielāko daļu (60 %) augstskolu absolventu Eiropas Savienībā, viņu nodarbinātības līmenis un karjeras izaugsmes līkne neatspoguļo viņu pilno potenciālu; uzsver, ka iekļaujošas ilgtermiņa ekonomikas izaugsme ir atkarīga no tā, vai tiks mazināta plaisa starp sieviešu iegūto izglītību un stāvokli darba tirgū, galvenokārt pārvarot horizontālu un vertikālu segregāciju;

| 71. | uzsver, ka nodarbinātības aģentūrām ir jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka atbilstoši ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām personām ar invaliditāti nebūtu fiziski neiespējama piekļuve šo aģentūru pakalpojumiem; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka nodarbinātības aģentūrām ir jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka atbilstoši ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām personām ar invaliditāti nebūtu fiziski neiespējama piekļuve šo aģentūru pakalpojumiem;

| 72. | aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt paraugpraksi un atbalstīt jauniešu ar invaliditāti iekļaušanu izglītības sistēmā, tostarp mūžizglītības programmās, un nodarbinātībā, īstenojot tādus pasākumus kā ieguldījumi sociālo uzņēmēju iniciatīvās, ar ko atbalsta šos jauniešus, vai finansiālie stimuli organizācijām, kuras pieņem šādus jauniešus darbā; |
| --- | --- |

72.

aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt paraugpraksi un atbalstīt jauniešu ar invaliditāti iekļaušanu izglītības sistēmā, tostarp mūžizglītības programmās, un nodarbinātībā, īstenojot tādus pasākumus kā ieguldījumi sociālo uzņēmēju iniciatīvās, ar ko atbalsta šos jauniešus, vai finansiālie stimuli organizācijām, kuras pieņem šādus jauniešus darbā;

| 73. | uzsver, ka ir jāpārliecinās, ka personām ar invaliditāti ir piekļuve finansiālam atbalstam un stipendijām, kas būtu neatņemami jāiekļauj informatīvajās un izglītības programmās, kuras paredzētas uzņēmējdarbības veicināšanai; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka ir jāpārliecinās, ka personām ar invaliditāti ir piekļuve finansiālam atbalstam un stipendijām, kas būtu neatņemami jāiekļauj informatīvajās un izglītības programmās, kuras paredzētas uzņēmējdarbības veicināšanai;

Jauna paaudze, jaunas iespējas, jaunas problēmas

| 74. | atzīmē, ka jauniešiem, kas uzauguši straujas tehnoloģiju attīstības laikā, salīdzinājumā ar iepriekšējām paaudzēm ir ne tikai atšķirīgs potenciāls, talanti un prasmes, bet arī atšķirīgas vērtības un prioritātes, un tādēļ ir jāuzsver, ka ir nepieciešamas programmas un iniciatīvas, ar ko varētu pārvarēt paaudžu plaisu; norāda, ka tas palīdzēs arī saprast tādas jaunajai paaudzei raksturīgās prasmes kā spēja veikt vairākus uzdevumus vienlaicīgi, radošums, mobilitāte, gatavība pārmaiņām un, galvenokārt, spēja strādāt komandā; uzsver, ka izglītības un apmācības sistēmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai jaunieši varētu pilnībā attīstīt savas prasmes un talantus; turklāt uzsver, ka darbā pieņemšanas un nodarbinātības dienestu darbiniekiem vajadzētu būt labi apmācītiem un kvalificētiem, lai viņi varētu izprast jauno paaudzi; tāpat norāda, ka ne visiem jauniešiem automātiski piemīt prasmes un spējas, kas pilnībā atbilst digitālā laikmeta prasībām, un tāpēc atgādina, ka pašreiz vairāk kā jebkad iepriekš ir svarīgi visiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un apmācībai saistībā ar tām; |
| --- | --- |

74.

atzīmē, ka jauniešiem, kas uzauguši straujas tehnoloģiju attīstības laikā, salīdzinājumā ar iepriekšējām paaudzēm ir ne tikai atšķirīgs potenciāls, talanti un prasmes, bet arī atšķirīgas vērtības un prioritātes, un tādēļ ir jāuzsver, ka ir nepieciešamas programmas un iniciatīvas, ar ko varētu pārvarēt paaudžu plaisu; norāda, ka tas palīdzēs arī saprast tādas jaunajai paaudzei raksturīgās prasmes kā spēja veikt vairākus uzdevumus vienlaicīgi, radošums, mobilitāte, gatavība pārmaiņām un, galvenokārt, spēja strādāt komandā; uzsver, ka izglītības un apmācības sistēmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai jaunieši varētu pilnībā attīstīt savas prasmes un talantus; turklāt uzsver, ka darbā pieņemšanas un nodarbinātības dienestu darbiniekiem vajadzētu būt labi apmācītiem un kvalificētiem, lai viņi varētu izprast jauno paaudzi; tāpat norāda, ka ne visiem jauniešiem automātiski piemīt prasmes un spējas, kas pilnībā atbilst digitālā laikmeta prasībām, un tāpēc atgādina, ka pašreiz vairāk kā jebkad iepriekš ir svarīgi visiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un apmācībai saistībā ar tām;

o

o o

| 75. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

75.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 351 E, 2.12.2011., 29. lpp.

(2)  OV C 440, 30.12.2015., 67. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0394.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0038.

(5)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(6)  OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.

(7)  OV C 172, 27.5.2015., 3. lpp.

(8)  CRPD/C/EU/Q/1

(9)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/55

---

P8_TA(2016)0009

Virzība uz Digitālā vienotā tirgus aktu

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūcija par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (2015/2147(INI))

(2018/C 011/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192) un pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192) un pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2015)0100),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem” (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem” (COM(2014)0442),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmumu (ES) 2015/2240 par programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu nodrošināšanai (programma ISA
  2) un sadarbspēju kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmumu (ES) 2015/2240 par programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu nodrošināšanai (programma ISA
  2) un sadarbspēju kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kolektīvās finansēšanas potenciāla izmantošana Eiropas Savienībā” (COM(2014)0172), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kolektīvās finansēšanas potenciāla izmantošana Eiropas Savienībā” (COM(2014)0172),

| — | ņemot vērā pielikumu Komisijas paziņojumam “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT): rezultāti un turpmākie pasākumi” (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pielikumu Komisijas paziņojumam “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT): rezultāti un turpmākie pasākumi” (COM(2013)0685),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012 (COM(2013)0627)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012 (COM(2013)0627)),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 23. aprīļa darba dokumentu “Elektroniskās tirdzniecības rīcības plāns 2012.–2015. gadam. Stāvoklis 2013. gadā” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 23. aprīļa darba dokumentu “Elektroniskās tirdzniecības rīcības plāns 2012.–2015. gadam. Stāvoklis 2013. gadā” (SWD(2013)0153),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (COM(2013)0147)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (COM(2013)0147)),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (COM(2013)0048)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (COM(2013)0048)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu “Par saturu digitālajā vienotajā tirgū” (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu “Par saturu digitālajā vienotajā tirgū” (COM(2012)0789),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (COM(2012)0721)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (COM(2012)0721)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (COM(2008)0464), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (COM(2008)0464),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/758 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/758 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 283/2014 par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 283/2014 par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (7) (PSI direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (7) (PSI direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 524/2013 par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Regula par patērētāju SIT) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 524/2013 par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Regula par patērētāju SIT) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (15),

| — | ņemot vērā Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību pirmo novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību pirmo novērtējumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (16), tostarp ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 izdarītos grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (16), tostarp ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 izdarītos grozījumus,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. septembrī noslēgto Eiropas Savienībās un Ķīnas noslēgto partnerattiecību nolīgumu par 5G tīklu izmantošanu un ar to saistītos nolīgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. septembrī noslēgto Eiropas Savienībās un Ķīnas noslēgto partnerattiecību nolīgumu par 5G tīklu izmantošanu un ar to saistītos nolīgumus,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (17),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (18),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. marta rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. marta rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (19),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par patērētāju tiesību nodrošināšanu digitālajā vienotajā tirgū (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par patērētāju tiesību nodrošināšanu digitālajā vienotajā tirgū (20),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par nodevām par kopēšanu privātām vajadzībām (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par nodevām par kopēšanu privātām vajadzībām (21),

| — | ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par integrētu paku piegādes tirgu e-tirdzniecības izaugsmei Eiropas Savienībā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par integrētu paku piegādes tirgu e-tirdzniecības izaugsmei Eiropas Savienībā (22),

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas rūpniecības stiprināšanu konkurētspējas un ilgtspējības veicināšanai (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas rūpniecības stiprināšanu konkurētspējas un ilgtspējības veicināšanai (23),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par mākoņdatošanas potenciāla atraisīšanu Eiropā (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par mākoņdatošanas potenciāla atraisīšanu Eiropā (24),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par novērtējuma ziņojumu attiecībā uz Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par novērtējuma ziņojumu attiecībā uz Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (25),

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. oktobra rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. oktobra rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām (26),

| — | ņemot vērā 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par maldinošu reklāmu (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par maldinošu reklāmu (27),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par digitalizācijas programmu izaugsmei, mobilitātei un nodarbinātībai — laiks palielināt apgriezienus (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par digitalizācijas programmu izaugsmei, mobilitātei un nodarbinātībai — laiks palielināt apgriezienus (28),

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (29),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (30),

| — | ņemot vērā 2013. gada 22. maija rezolūciju par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 22. maija rezolūciju par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (31),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (32),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (33),

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību — sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību — sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (34),

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu digitālo vienoto tirgu: e-pārvalde kā virzītājspēks (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu digitālo vienoto tirgu: e-pārvalde kā virzītājspēks (35),

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (36),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par interneta pārvaldību — turpmāk veicamie pasākumi (37) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par interneta pārvaldību — turpmāk veicamie pasākumi (37)

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (38),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (39),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar ES līguma 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar ES līguma 6. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UN CRPD), ko Eiropas Savienība ratificēja 2010. gada 23. decembrī (2010/48/EK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UN CRPD), ko Eiropas Savienība ratificēja 2010. gada 23. decembrī (2010/48/EK),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 12., 14., 16. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 12., 14., 16. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0371/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0371/2015),

| A. | tā kā interneta un mobilo sakaru izmantošana, kas strauji attīstās, ir mainījusi to, kā iedzīvotāji, uzņēmumi un to darbinieki sazinās, piekļūst informācijai un zināšanām, izgudro, patērē, dalās, piedalās un strādā; tā kā šīs pārmaiņas ir paplašinājušas un mainījušas ekonomiku, veicinot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi 500 miljonu potenciālo patērētāju bāzei ES, kā arī pasaules tirgiem un dodot iespēju iedzīvotājiem radīt jaunas uzņēmējdarbības idejas un modeļus; |
| --- | --- |

A.

tā kā interneta un mobilo sakaru izmantošana, kas strauji attīstās, ir mainījusi to, kā iedzīvotāji, uzņēmumi un to darbinieki sazinās, piekļūst informācijai un zināšanām, izgudro, patērē, dalās, piedalās un strādā; tā kā šīs pārmaiņas ir paplašinājušas un mainījušas ekonomiku, veicinot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi 500 miljonu potenciālo patērētāju bāzei ES, kā arī pasaules tirgiem un dodot iespēju iedzīvotājiem radīt jaunas uzņēmējdarbības idejas un modeļus;

| B. | tā kā visai Savienības politikai un tiesību aktiem digitālā vienotā tirgus jomā būtu jāļauj rasties un attīstītiem jaunām iespējām lietotājiem un uzņēmumiem un jauniem inovatīviem pārrobežu tiešsaistes pakalpojumiem par konkurētspējīgām cenām, jānovērš šķēršļi starp dalībvalstīm un jāveicina Eiropas uzņēmumu, it sevišķi MVU un jaunuzņēmumu, piekļuve pārrobežu tirgum, kas ir svarīgi izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā, vienlaikus atzīstot, ka šādas iespējas neizbēgami ietver strukturālas pārmaiņas un holistisku pieeju, kurā būtu ņemta vērā sociālā dimensija un nepieciešamība ātri novērst digitālo prasmju trūkumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā visai Savienības politikai un tiesību aktiem digitālā vienotā tirgus jomā būtu jāļauj rasties un attīstītiem jaunām iespējām lietotājiem un uzņēmumiem un jauniem inovatīviem pārrobežu tiešsaistes pakalpojumiem par konkurētspējīgām cenām, jānovērš šķēršļi starp dalībvalstīm un jāveicina Eiropas uzņēmumu, it sevišķi MVU un jaunuzņēmumu, piekļuve pārrobežu tirgum, kas ir svarīgi izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā, vienlaikus atzīstot, ka šādas iespējas neizbēgami ietver strukturālas pārmaiņas un holistisku pieeju, kurā būtu ņemta vērā sociālā dimensija un nepieciešamība ātri novērst digitālo prasmju trūkumu;

| C. | tā kā, neraugoties uz to, ka 75 % no digitālās ekonomikas pievienotās vērtības rada tradicionālās nozares, tradicionālo nozaru digitālā pārveide joprojām ir zemā līmenī: tikai 1,7 % ES uzņēmumu pilnībā izmanto modernās digitālās tehnoloģijas un tikai 14 % MVU izmanto internetu tirdzniecības darījumiem; tā kā Eiropai ir jāizmanto lielais IKT sektora potenciāls, lai digitalizētu nozares un saglabātu konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz to, ka 75 % no digitālās ekonomikas pievienotās vērtības rada tradicionālās nozares, tradicionālo nozaru digitālā pārveide joprojām ir zemā līmenī: tikai 1,7 % ES uzņēmumu pilnībā izmanto modernās digitālās tehnoloģijas un tikai 14 % MVU izmanto internetu tirdzniecības darījumiem; tā kā Eiropai ir jāizmanto lielais IKT sektora potenciāls, lai digitalizētu nozares un saglabātu konkurētspēju pasaulē;

| D. | tā kā datu ekonomikas veidošana ir īpaši atkarīga no tiesiskā regulējuma, kas veicina datubāzu izstrādi, apkalpošanu, uzturēšanu un paplašināšanos, un tādēļ ir atkarīga no tiesiskā regulējuma, kas ir labvēlīgs inovācijai un piemērojams praksē; |
| --- | --- |

D.

tā kā datu ekonomikas veidošana ir īpaši atkarīga no tiesiskā regulējuma, kas veicina datubāzu izstrādi, apkalpošanu, uzturēšanu un paplašināšanos, un tādēļ ir atkarīga no tiesiskā regulējuma, kas ir labvēlīgs inovācijai un piemērojams praksē;

| E. | tā kā 2013. gadā sadarbīgā patēriņa tirgus apjoms visā pasaulē sasniedza aptuveni USD 3,5 miljardus un pašreizējais Komisijas prognozētais izaugsmes potenciāls pārsniedz USD 100 miljardu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2013. gadā sadarbīgā patēriņa tirgus apjoms visā pasaulē sasniedza aptuveni USD 3,5 miljardus un pašreizējais Komisijas prognozētais izaugsmes potenciāls pārsniedz USD 100 miljardu;

| F. | tā kā augsts un noturīgs patērētāju aizsardzības, iespēcināšanas un apmierinātības līmenis ir nesaraujami saistīts ar izvēli, kvalitāti, elastīgumu, pārredzamību, informāciju, sadarbspēju un pieejamu, drošu tiešsaistes vidi, kam raksturīgs augsts datu aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

F.

tā kā augsts un noturīgs patērētāju aizsardzības, iespēcināšanas un apmierinātības līmenis ir nesaraujami saistīts ar izvēli, kvalitāti, elastīgumu, pārredzamību, informāciju, sadarbspēju un pieejamu, drošu tiešsaistes vidi, kam raksturīgs augsts datu aizsardzības līmenis;

| G. | tā kā jaunrade un inovācija ir digitālās ekonomikas dzinējspēki un tā kā tāpēc ir būtiski svarīgi nodrošināt augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunrade un inovācija ir digitālās ekonomikas dzinējspēki un tā kā tāpēc ir būtiski svarīgi nodrošināt augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;

| H. | tā kā 44,8 % no visām mājsaimniecībām ES (40) nav piekļuves ātram internetam un pašreizējā politika un stimuli nav varējuši nodrošināt pietiekamu digitālo infrastruktūru, jo īpaši laukos; |
| --- | --- |

H.

tā kā 44,8 % no visām mājsaimniecībām ES (40) nav piekļuves ātram internetam un pašreizējā politika un stimuli nav varējuši nodrošināt pietiekamu digitālo infrastruktūru, jo īpaši laukos;

| I. | tā kā ES reģioniem ir atšķirīgs attīstības līmenis digitālās savienojamības, cilvēkkapitāla, interneta izmantošanas, digitālo tehnoloģiju integrācijas uzņēmumos un digitālo publisko pakalpojumu jomā, ko apliecina Digitālās programmas rezultātu apkopojums; tā kā reģioni ar zemiem rezultātiem šajos piecos rādītājos var palaist garām iespēju izmantot digitālās ēras radītās priekšrocības, |
| --- | --- |

I.

tā kā ES reģioniem ir atšķirīgs attīstības līmenis digitālās savienojamības, cilvēkkapitāla, interneta izmantošanas, digitālo tehnoloģiju integrācijas uzņēmumos un digitālo publisko pakalpojumu jomā, ko apliecina Digitālās programmas rezultātu apkopojums; tā kā reģioni ar zemiem rezultātiem šajos piecos rādītājos var palaist garām iespēju izmantot digitālās ēras radītās priekšrocības,

1.   
  IEVADS. KĀPĒC IR VAJADZĪGS DIGITĀLAIS VIENOTAIS TIRGUS

| 1. | atzinīgi vērtē paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”; uzskata, ka digitālais vienotais tirgus, kas būtu balstīts uz kopīgiem noteikumiem, varētu stiprināt ES konkurētspēju, pozitīvi ietekmēt izaugsmi un darbvietas, atjaunot vienoto tirgu un veidot iekļaujošāku sabiedrību, piedāvājot jaunas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, it sevišķi — pieredzes apmaiņas un nodošanas ceļā; uzskata, ka izmantotā horizontālā pieeja pašlaik tās īstenošanas gaitā ir jāstiprina, tostarp laikus jāpieņem 16 iniciatīvas, jo digitālie virzītājspēki ietekmē ikvienu iedzīvotāju un sabiedrības un ekonomikas dimensiju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”; uzskata, ka digitālais vienotais tirgus, kas būtu balstīts uz kopīgiem noteikumiem, varētu stiprināt ES konkurētspēju, pozitīvi ietekmēt izaugsmi un darbvietas, atjaunot vienoto tirgu un veidot iekļaujošāku sabiedrību, piedāvājot jaunas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, it sevišķi — pieredzes apmaiņas un nodošanas ceļā; uzskata, ka izmantotā horizontālā pieeja pašlaik tās īstenošanas gaitā ir jāstiprina, tostarp laikus jāpieņem 16 iniciatīvas, jo digitālie virzītājspēki ietekmē ikvienu iedzīvotāju un sabiedrības un ekonomikas dimensiju;

| 2. | piekrīt Komisijai, ka par digitālā vienotā tirgus pārvaldību un savlaicīgu izveidi kopīga atbildība jāuzņemas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai; mudina Komisiju sadarboties ar ieinteresētajām personām sabiedriskajā un sociālajā jomā un pēc iespējas plašāk tās iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Komisijai, ka par digitālā vienotā tirgus pārvaldību un savlaicīgu izveidi kopīga atbildība jāuzņemas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai; mudina Komisiju sadarboties ar ieinteresētajām personām sabiedriskajā un sociālajā jomā un pēc iespējas plašāk tās iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesā;

| 3. | uzskata, ka labākam regulējumam nepieciešama tāda likumdošanas pieeja, kas būtu digitāla jau pēc noklusējuma, balstīta uz principiem un tehnoloģiski neitrāla; lai pavērtu iespējas inovācijai, ir nepieciešams novērtēt, vai esošie tiesību akti, papildinoši nenormatīvie pasākumi un izpildes mehānismi pēc attiecīgajām apspriešanām un ietekmes novērtējumiem atbilst digitālā laikmeta vajadzībām, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas un jaunos uzņēmējdarbības modeļus, lai novērstu vienotā tirgus juridisko sadrumstalotību, mazinātu administratīvo slogu un stimulētu izaugsmi un inovāciju; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka labākam regulējumam nepieciešama tāda likumdošanas pieeja, kas būtu digitāla jau pēc noklusējuma, balstīta uz principiem un tehnoloģiski neitrāla; lai pavērtu iespējas inovācijai, ir nepieciešams novērtēt, vai esošie tiesību akti, papildinoši nenormatīvie pasākumi un izpildes mehānismi pēc attiecīgajām apspriešanām un ietekmes novērtējumiem atbilst digitālā laikmeta vajadzībām, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas un jaunos uzņēmējdarbības modeļus, lai novērstu vienotā tirgus juridisko sadrumstalotību, mazinātu administratīvo slogu un stimulētu izaugsmi un inovāciju;

| 4. | uzskata, ka iedzīvotāju un uzņēmumu uzticēšanās digitālajai videi ir izšķirīgi svarīga inovācijas un izaugsmes digitālās ekonomikas jomā potenciāla pilnīgai atraisīšanai; ir pārliecināts, ka to uzticēšanās nostiprināšanai ar datu aizsardzības un drošības standartiem un augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un iespēcināšanu vajadzētu būt sabiedriskās politikas pamatā, vienlaikus atzīstot, ka digitālo uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļi ir balstīti uz lietotāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka iedzīvotāju un uzņēmumu uzticēšanās digitālajai videi ir izšķirīgi svarīga inovācijas un izaugsmes digitālās ekonomikas jomā potenciāla pilnīgai atraisīšanai; ir pārliecināts, ka to uzticēšanās nostiprināšanai ar datu aizsardzības un drošības standartiem un augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un iespēcināšanu vajadzētu būt sabiedriskās politikas pamatā, vienlaikus atzīstot, ka digitālo uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļi ir balstīti uz lietotāju uzticēšanos;

| 5. | norāda, ka e-komercija Eiropas Savienībā ik gadu rada EUR 500 miljardus un ir svarīgs papildinājums tirdzniecībai bezsaistē, vienlaikus sniedzot patērētājiem plašāku piedāvājumu, it sevišķi tālākos reģionos, un paverot MVU jaunas iespējas; aicina Komisiju apzināt un likvidēt šķēršļus e-komercijai, lai izveidotu īstu pārrobežu e-komercijas tirgu; uzskata, ka šādi šķēršļi ir, piemēram, sadarbspējas un kopīgu standartu trūkums, tādas pietiekamas informācijas trūkums, kas ļautu patērētājiem izdarīt informētu izvēli, un nepietiekama uzlabotu pārrobežu maksājumu pieejamība; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka e-komercija Eiropas Savienībā ik gadu rada EUR 500 miljardus un ir svarīgs papildinājums tirdzniecībai bezsaistē, vienlaikus sniedzot patērētājiem plašāku piedāvājumu, it sevišķi tālākos reģionos, un paverot MVU jaunas iespējas; aicina Komisiju apzināt un likvidēt šķēršļus e-komercijai, lai izveidotu īstu pārrobežu e-komercijas tirgu; uzskata, ka šādi šķēršļi ir, piemēram, sadarbspējas un kopīgu standartu trūkums, tādas pietiekamas informācijas trūkums, kas ļautu patērētājiem izdarīt informētu izvēli, un nepietiekama uzlabotu pārrobežu maksājumu pieejamība;

| 6. | atbalsta Komisijas plānu nodrošināt, ka ES konkurences politika ir pilnībā piemērojama digitālajam vienotajam tirgum, jo konkurence patērētājiem nozīmē plašāku piedāvājumu, kā arī nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un pauž nožēlu par to, ka, kā liecina Eiropas digitālās jomas regulējuma neesamība, nav līdzsvarotas lielu un mazu piegādātāju intereses; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisijas plānu nodrošināt, ka ES konkurences politika ir pilnībā piemērojama digitālajam vienotajam tirgum, jo konkurence patērētājiem nozīmē plašāku piedāvājumu, kā arī nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un pauž nožēlu par to, ka, kā liecina Eiropas digitālās jomas regulējuma neesamība, nav līdzsvarotas lielu un mazu piegādātāju intereses;

| 7. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm steidzami jāpalielina ekonomikas dinamika nolūkā sekmēt inovācijas uzplaukumu un novērst šķēršļus uzņēmumiem, it sevišķi inovatīviem uzņēmumiem, MVU, jaunuzņēmumiem un izaugsmes uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt tirgiem vienlīdzīgos konkurences apstākļos, attīstot e-pārvaldi, izmantojot nākotnes vajadzībām atbilstošu un integrētu tiesisko regulējumu un nenormatīvus mehānismus, piekļuvi finansējumam, tostarp jaunus ES jaunuzņēmumu, MVU un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu finansēšanas modeļus, un ilgtermiņa stratēģiju ieguldījumiem digitālajā infrastruktūrā, prasmēs, digitālajā iekļautībā, pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka inovācijai labvēlīgai politikai, kas veicina konkurenci un inovāciju, būtu jāietver iespēja projektiem piekļūt finansēšanas iespējām; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka ir iespējama netraucēta pārrobežu kolektīvā finansēšana, un mudina dalībvalstis ieviest stimulus izmantot kolektīvo finansēšanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm steidzami jāpalielina ekonomikas dinamika nolūkā sekmēt inovācijas uzplaukumu un novērst šķēršļus uzņēmumiem, it sevišķi inovatīviem uzņēmumiem, MVU, jaunuzņēmumiem un izaugsmes uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt tirgiem vienlīdzīgos konkurences apstākļos, attīstot e-pārvaldi, izmantojot nākotnes vajadzībām atbilstošu un integrētu tiesisko regulējumu un nenormatīvus mehānismus, piekļuvi finansējumam, tostarp jaunus ES jaunuzņēmumu, MVU un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu finansēšanas modeļus, un ilgtermiņa stratēģiju ieguldījumiem digitālajā infrastruktūrā, prasmēs, digitālajā iekļautībā, pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka inovācijai labvēlīgai politikai, kas veicina konkurenci un inovāciju, būtu jāietver iespēja projektiem piekļūt finansēšanas iespējām; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka ir iespējama netraucēta pārrobežu kolektīvā finansēšana, un mudina dalībvalstis ieviest stimulus izmantot kolektīvo finansēšanu;

| 8. | uzskata, ka nepieciešams novērtēt digitalizācijas ietekmi uz drošību un veselības aizsardzību darbā un attiecīgi koriģēt esošos veselības aizsardzības un drošības pasākumus; norāda uz negadījumu risku, kam var būt pakļauti cilvēki, kas strādā no mājām teledarba vai kolektīvā darba veidā; uzsver, ka ar darbu saistītas garīgās veselības problēmas, piemēram, izdegšana, ko rada pastāvīgā pieejamība un tradicionālā darba laika izzušana, nopietni apdraud darba ņēmējus; aicina Komisiju veikt pētījumu par digitalizācijas plašāku ietekmi, piemēram, paaugstinātas darba intensitātes ietekmi uz darba ņēmēju fizisko labklājību un ģimenes dzīvi un bērnu kognitīvo spēju attīstību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka nepieciešams novērtēt digitalizācijas ietekmi uz drošību un veselības aizsardzību darbā un attiecīgi koriģēt esošos veselības aizsardzības un drošības pasākumus; norāda uz negadījumu risku, kam var būt pakļauti cilvēki, kas strādā no mājām teledarba vai kolektīvā darba veidā; uzsver, ka ar darbu saistītas garīgās veselības problēmas, piemēram, izdegšana, ko rada pastāvīgā pieejamība un tradicionālā darba laika izzušana, nopietni apdraud darba ņēmējus; aicina Komisiju veikt pētījumu par digitalizācijas plašāku ietekmi, piemēram, paaugstinātas darba intensitātes ietekmi uz darba ņēmēju fizisko labklājību un ģimenes dzīvi un bērnu kognitīvo spēju attīstību;

| 9. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm plašāk attīstīt iniciatīvas, kuras veicina uzņēmējdarbību, it sevišķi inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus, kas palīdzētu mainīt priekšstatus par to, kā definējami panākumi, un veicinātu uzņēmējdarbības un inovācijas kultūru; uzskata arī, ka daudzveidība un īpašās iezīmes, kas raksturo dažādos inovācijas centrus dalībvalstīs, varētu kļūt par ES konkurētspējas priekšrocību pasaules tirgū, tāpēc tos vajadzētu savstarpēji sasaistīt un būtu jānostiprina inovatīvas ekosistēmas, kur sadarbojas dažādas nozares un uzņēmumi; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm plašāk attīstīt iniciatīvas, kuras veicina uzņēmējdarbību, it sevišķi inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus, kas palīdzētu mainīt priekšstatus par to, kā definējami panākumi, un veicinātu uzņēmējdarbības un inovācijas kultūru; uzskata arī, ka daudzveidība un īpašās iezīmes, kas raksturo dažādos inovācijas centrus dalībvalstīs, varētu kļūt par ES konkurētspējas priekšrocību pasaules tirgū, tāpēc tos vajadzētu savstarpēji sasaistīt un būtu jānostiprina inovatīvas ekosistēmas, kur sadarbojas dažādas nozares un uzņēmumi;

| 10. | pauž bažas par to, ka dalībvalstis līdz šim ir izmantojušas dažādas pieejas, lai regulētu internetu un sadarbīgo patēriņu; mudina Komisiju atbilstoši ES kompetencēm pieņemt iniciatīvas, kas atbalstītu inovāciju un godīgu konkurenci, novērstu šķēršļus digitālajai tirdzniecībai un saglabātu ekonomisko un sociālo kohēziju un vienotā tirgus integritāti; aicina Komisiju rīkoties iedzīvotāju, patērētāju un Eiropas uzņēmumu globālo panākumu interesēs, lai internets paliktu atvērta, neitrāla, droša, iekļaujoša un globāla platforma saziņai, ražošanai, līdzdalībai, jaunradei, kultūras daudzveidībai un inovācijai; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par to, ka dalībvalstis līdz šim ir izmantojušas dažādas pieejas, lai regulētu internetu un sadarbīgo patēriņu; mudina Komisiju atbilstoši ES kompetencēm pieņemt iniciatīvas, kas atbalstītu inovāciju un godīgu konkurenci, novērstu šķēršļus digitālajai tirdzniecībai un saglabātu ekonomisko un sociālo kohēziju un vienotā tirgus integritāti; aicina Komisiju rīkoties iedzīvotāju, patērētāju un Eiropas uzņēmumu globālo panākumu interesēs, lai internets paliktu atvērta, neitrāla, droša, iekļaujoša un globāla platforma saziņai, ražošanai, līdzdalībai, jaunradei, kultūras daudzveidībai un inovācijai;

| 11. | norāda, ka digitālā revolūcija ietekmē visus mūsu sabiedrības aspektus un rada gan izaicinājumus, gan izdevības; uzskata, ka tai piemīt potenciāls iespēcināt iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmējus līdz šim neiespējamos veidos; aicina Komisiju izstrādāt politiku, kas sekmētu iedzīvotāju aktīvu līdzdalību un dotu tiem iespēju izmantot digitālo pāreju savā labā; turklāt aicina Komisiju turpināt novērtēt, kā digitālā revolūcija ietekmē Eiropas sabiedrību; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka digitālā revolūcija ietekmē visus mūsu sabiedrības aspektus un rada gan izaicinājumus, gan izdevības; uzskata, ka tai piemīt potenciāls iespēcināt iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmējus līdz šim neiespējamos veidos; aicina Komisiju izstrādāt politiku, kas sekmētu iedzīvotāju aktīvu līdzdalību un dotu tiem iespēju izmantot digitālo pāreju savā labā; turklāt aicina Komisiju turpināt novērtēt, kā digitālā revolūcija ietekmē Eiropas sabiedrību;

| 12. | aicina Komisiju apkarot juridisko sadrumstalotību, ievērojami palielinot dažādu tās ģenerāldirektorātu darba saskaņošanu jauna regulējuma izstrādē un uzstājīgi mudinot dalībvalstis nodrošināt, ka regulējumu tās īsteno saskaņoti; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju apkarot juridisko sadrumstalotību, ievērojami palielinot dažādu tās ģenerāldirektorātu darba saskaņošanu jauna regulējuma izstrādē un uzstājīgi mudinot dalībvalstis nodrošināt, ka regulējumu tās īsteno saskaņoti;

| 13. | uzsver, ka visām iniciatīvām, kas tiek izstrādātas saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju, ir jāatbilst pamattiesībām, it sevišķi datu aizsardzības tiesību aktiem, vienlaikus atzīstot pievienoto vērtību, ko stratēģija dod ES ekonomikai; atgādina, cik svarīgi gan datu subjektu, gan uzņēmumu interesēs ir steidzīgi pieņemt Vispārējo datu aizsardzības regulu un Datu aizsardzības direktīvu; aicina pārskatīt E-privātuma direktīvu, lai nodrošinātu tās noteikumu atbilstību datu aizsardzības paketei, pirms tā ir stājusies spēkā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka visām iniciatīvām, kas tiek izstrādātas saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju, ir jāatbilst pamattiesībām, it sevišķi datu aizsardzības tiesību aktiem, vienlaikus atzīstot pievienoto vērtību, ko stratēģija dod ES ekonomikai; atgādina, cik svarīgi gan datu subjektu, gan uzņēmumu interesēs ir steidzīgi pieņemt Vispārējo datu aizsardzības regulu un Datu aizsardzības direktīvu; aicina pārskatīt E-privātuma direktīvu, lai nodrošinātu tās noteikumu atbilstību datu aizsardzības paketei, pirms tā ir stājusies spēkā;

2.   
  LABĀKA PATĒRĒTĀJU UN UZŅĒMUMU PIEKĻUVE DIGITĀLAJAM VIENOTAJAM TIRGUM VISĀ EIROPĀ

2.1.   
  Pārrobežu e-komercijas noteikumi, kuriem patērētāji un uzņēmēji var uzticēties

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pieņemt pamatīgu priekšlikumu par tiešsaistes līgumiem attiecībā uz tiešsaistē pirktu digitālo saturu un uzlabot patērētāju tiesību aizsardzību šajā jomā; uzskata, ka šādiem uzlabojumiem jābūt mērķtiecīgiem un ka vajadzētu rūpīgi analizēt atšķirības starp saturu un materiālām precēm; norāda, ka patērētājus, kuri iegādājas materiālu digitālo saturu, aizsargā tiesību akti par patērētāju tiesību aizsardzību, savukārt, pērkot tiešsaistes digitālo saturu, patērētāju tiesības joprojām lielākoties nav reglamentētas un ir neskaidras, jo īpaši attiecībā uz digitālā satura juridiskajām garantijām, defektīvu saturu un atsevišķiem negodīgiem noteikumiem; uzsver, ka tas, ka viss digitālais saturs šobrīd tiek klasificēts kā pakalpojumi, var radīt bažas — tas var neatbilst patērētāju ekspektācijām, jo straumēšanas pakalpojumu abonēšana netiek uzskatīta par atšķirīgu no lejupielādējama satura pirkšanas; piekrīt tam, ka būtu jānodrošina līdzvērtīgs un ilgtspējīgs patērētāju aizsardzības līmenis neatkarīgi no tā, vai digitālo saturu viņi iegādājas tiešsaistē vai bezsaistē; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pieņemt pamatīgu priekšlikumu par tiešsaistes līgumiem attiecībā uz tiešsaistē pirktu digitālo saturu un uzlabot patērētāju tiesību aizsardzību šajā jomā; uzskata, ka šādiem uzlabojumiem jābūt mērķtiecīgiem un ka vajadzētu rūpīgi analizēt atšķirības starp saturu un materiālām precēm; norāda, ka patērētājus, kuri iegādājas materiālu digitālo saturu, aizsargā tiesību akti par patērētāju tiesību aizsardzību, savukārt, pērkot tiešsaistes digitālo saturu, patērētāju tiesības joprojām lielākoties nav reglamentētas un ir neskaidras, jo īpaši attiecībā uz digitālā satura juridiskajām garantijām, defektīvu saturu un atsevišķiem negodīgiem noteikumiem; uzsver, ka tas, ka viss digitālais saturs šobrīd tiek klasificēts kā pakalpojumi, var radīt bažas — tas var neatbilst patērētāju ekspektācijām, jo straumēšanas pakalpojumu abonēšana netiek uzskatīta par atšķirīgu no lejupielādējama satura pirkšanas; piekrīt tam, ka būtu jānodrošina līdzvērtīgs un ilgtspējīgs patērētāju aizsardzības līmenis neatkarīgi no tā, vai digitālo saturu viņi iegādājas tiešsaistē vai bezsaistē;

| 15. | uzskata, ka praktiska un samērīga pieeja ir panākt, lai plašāk tiktu saskaņots tiesiskais regulējums, kas attiecas uz uzņēmumu digitālā satura un materiālu preču pārdošanu patērētājiem, neatkarīgi no tā, vai tirdzniecību veic pāri robežām vai iekšzemē, vienlaikus saglabājot tiešsaistes un bezsaistes noteikumu saskaņotību, izvairoties no pēc iespējas vājāka regulējuma noteikšanas, novēršot regulējuma trūkumu un izmantojot esošos patērētāju aizsardzības tiesību aktus; uzsver, ka tas būtu darāms tehnoloģiski neitrālā veidā un nedrīkst radīt nesamērīgas izmaksas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka praktiska un samērīga pieeja ir panākt, lai plašāk tiktu saskaņots tiesiskais regulējums, kas attiecas uz uzņēmumu digitālā satura un materiālu preču pārdošanu patērētājiem, neatkarīgi no tā, vai tirdzniecību veic pāri robežām vai iekšzemē, vienlaikus saglabājot tiešsaistes un bezsaistes noteikumu saskaņotību, izvairoties no pēc iespējas vājāka regulējuma noteikšanas, novēršot regulējuma trūkumu un izmantojot esošos patērētāju aizsardzības tiesību aktus; uzsver, ka tas būtu darāms tehnoloģiski neitrālā veidā un nedrīkst radīt nesamērīgas izmaksas uzņēmumiem;

| 16. | uzskata, ka Komisijas priekšlikumos par pārrobežu līgumu noteikumiem patērētājiem un uzņēmumiem būtu jāizvairās no riska, ka arvien vairāk palielinātos piemērojamo juridisko standartu atšķirības starp tiešsaistes un bezsaistes pirkumiem, un uzskata, ka tirdzniecība tiešsaistē un bezsaistē būtu jāskata saskaņoti un vienlīdzīgi, par pamatu izmantojot esošo augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību, jo patērētāji atšķirīgus juridiskos standartus varētu uztvert kā tiesību ierobežošanu; uzstāj, ka visiem jauniem priekšlikumiem būtu jāatbilst regulas “Roma I” 6. pantam, un norāda, ka Komisija plāno 2016. gadā īstenot REFIT par visu patērētāju acquis; šajā sakarā aicina Komisiju apsvērt, vai Komisijas plānotie priekšlikumi par materiālām precēm nebūtu jāizvirza vienlaikus ar REFIT; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Komisijas priekšlikumos par pārrobežu līgumu noteikumiem patērētājiem un uzņēmumiem būtu jāizvairās no riska, ka arvien vairāk palielinātos piemērojamo juridisko standartu atšķirības starp tiešsaistes un bezsaistes pirkumiem, un uzskata, ka tirdzniecība tiešsaistē un bezsaistē būtu jāskata saskaņoti un vienlīdzīgi, par pamatu izmantojot esošo augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību, jo patērētāji atšķirīgus juridiskos standartus varētu uztvert kā tiesību ierobežošanu; uzstāj, ka visiem jauniem priekšlikumiem būtu jāatbilst regulas “Roma I” 6. pantam, un norāda, ka Komisija plāno 2016. gadā īstenot REFIT par visu patērētāju acquis; šajā sakarā aicina Komisiju apsvērt, vai Komisijas plānotie priekšlikumi par materiālām precēm nebūtu jāizvirza vienlaikus ar REFIT;

| 17. | uzskata, ka līgumu noteikumiem par digitālo saturu ir jābalstās uz konkrētiem principiem, lai tie būtu tehnoloģiski neitrāli un atbilstu nākotnes vajadzībām; turklāt saistībā ar Komisijas priekšlikumu šajā jomā uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut neatbilstību esošajiem tiesību aktiem un pārklāšanos ar tiem, kā arī izvairīties no tiešsaistes un bezsaistes līgumu, kā arī dažādu izplatīšanas kanālu nepamatota tiesiskā nošķīruma ilgtermiņā, paturot prātā arī patērētāju acquis REFIT; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka līgumu noteikumiem par digitālo saturu ir jābalstās uz konkrētiem principiem, lai tie būtu tehnoloģiski neitrāli un atbilstu nākotnes vajadzībām; turklāt saistībā ar Komisijas priekšlikumu šajā jomā uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut neatbilstību esošajiem tiesību aktiem un pārklāšanos ar tiem, kā arī izvairīties no tiešsaistes un bezsaistes līgumu, kā arī dažādu izplatīšanas kanālu nepamatota tiesiskā nošķīruma ilgtermiņā, paturot prātā arī patērētāju acquis REFIT;

| 18. | pieprasa īstenot aktīvo patērētāju stratēģiju, lai jo īpaši izvērtētu, vai tiešsaistes vidē tiek atvieglotas maiņas iespējas patērētājiem un vai jāīsteno pasākumi, lai atvieglotu šādas iespējas nolūkā sekmēt konkurenci tiešsaistes tirgos; turklāt norāda, ka visā vērtību ķēdē ir nepieciešams nodrošināt pieejamus e-komercijas pakalpojumus, tostarp pieejamu informāciju, maksāšanas mehānismus un klientu apkalpošanu; |
| --- | --- |

18.

pieprasa īstenot aktīvo patērētāju stratēģiju, lai jo īpaši izvērtētu, vai tiešsaistes vidē tiek atvieglotas maiņas iespējas patērētājiem un vai jāīsteno pasākumi, lai atvieglotu šādas iespējas nolūkā sekmēt konkurenci tiešsaistes tirgos; turklāt norāda, ka visā vērtību ķēdē ir nepieciešams nodrošināt pieejamus e-komercijas pakalpojumus, tostarp pieejamu informāciju, maksāšanas mehānismus un klientu apkalpošanu;

| 19. | mudina Komisiju kopā ar ieinteresētajām personām novērtēt, cik reālistiski un lietderīgi būtu ieviest nozarspecifiskas ES uzticības zīmes tirdzniecībai tiešsaistē un kādas būtu to potenciālās izdevības un trūkumi, izmantojot dalībvalstu esošo uzticības zīmju shēmu paraugpraksi, lai sekmētu patērētāju uzticēšanos un kvalitāti, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tiešsaistes tirdzniecību, un samazinātu potenciāli mulsinoši lielo skaitu esošo uzticības zīmju, līdztekus izsverot citas iespējas, piemēram, pašregulāciju vai ieinteresēto personu grupu izveidi nolūkā noteikt kopīgus klientu apkalpošanas principus; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju kopā ar ieinteresētajām personām novērtēt, cik reālistiski un lietderīgi būtu ieviest nozarspecifiskas ES uzticības zīmes tirdzniecībai tiešsaistē un kādas būtu to potenciālās izdevības un trūkumi, izmantojot dalībvalstu esošo uzticības zīmju shēmu paraugpraksi, lai sekmētu patērētāju uzticēšanos un kvalitāti, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tiešsaistes tirdzniecību, un samazinātu potenciāli mulsinoši lielo skaitu esošo uzticības zīmju, līdztekus izsverot citas iespējas, piemēram, pašregulāciju vai ieinteresēto personu grupu izveidi nolūkā noteikt kopīgus klientu apkalpošanas principus;

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus izveidot ES mēroga platformu strīdu izšķiršanai tiešsaistē (SIT) un aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm strādāt pie savlaicīgas un pareizas SIT regulas īstenošanas, it sevišķi attiecībā uz tulkošanas iespējam, kā arī pie SAI direktīvas īstenošanas; aicina Komisiju un attiecīgās ieinteresētās personas apdomāt, kā varētu vēl vairāk uzlabot piekļuvi informācijai par tipiskām patērētāju sūdzībām; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus izveidot ES mēroga platformu strīdu izšķiršanai tiešsaistē (SIT) un aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm strādāt pie savlaicīgas un pareizas SIT regulas īstenošanas, it sevišķi attiecībā uz tulkošanas iespējam, kā arī pie SAI direktīvas īstenošanas; aicina Komisiju un attiecīgās ieinteresētās personas apdomāt, kā varētu vēl vairāk uzlabot piekļuvi informācijai par tipiskām patērētāju sūdzībām;

| 21. | aicina ieviest vērienīgu patērētāju acquis un Pakalpojumu direktīvas izpildes mehānismu; mudina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu esošo noteikumu pilnīgu un pareizu īstenošanu un pārkāpuma procedūras gadījumos, kad konstatēta nepareiza vai nepietiekama tiesību aktu īstenošana; |
| --- | --- |

21.

aicina ieviest vērienīgu patērētāju acquis un Pakalpojumu direktīvas izpildes mehānismu; mudina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu esošo noteikumu pilnīgu un pareizu īstenošanu un pārkāpuma procedūras gadījumos, kad konstatēta nepareiza vai nepietiekama tiesību aktu īstenošana;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu nelikumīga satura un preču pārdošanu tiešsaistē, uzlabojot sadarbību un informācijas un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz cīņu pret nelikumīgām darbībām internetā; šajā kontekstā uzsver, ka uz digitālo saturu, ko piegādā patērētājiem, nedrīkstētu attiekties nekādas trešo personu tiesības, kas varētu patērētājiem liegt izmantot digitālo saturu atbilstoši līgumam; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu nelikumīga satura un preču pārdošanu tiešsaistē, uzlabojot sadarbību un informācijas un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz cīņu pret nelikumīgām darbībām internetā; šajā kontekstā uzsver, ka uz digitālo saturu, ko piegādā patērētājiem, nedrīkstētu attiekties nekādas trešo personu tiesības, kas varētu patērētājiem liegt izmantot digitālo saturu atbilstoši līgumam;

| 23. | aicina veikt rūpīgu, mērķtiecīgu un uz pierādījumiem balstītu analīzi par to, vai visiem vērtības ķēdes dalībniekiem, tajā skaitā tiešsaistes starpniekiem, tiešsaistes platformām, satura un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī bezsaistes starpniekiem, piemēram, tālākpārdevējiem un mazumtirgotājiem, būtu jāveic pamatoti un atbilstoši pasākumi, kas vērsti pret nelikumīgu saturu, viltotām precēm un komerciāla mēroga intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, vienlaikus aizsargājot galalietotāju spēju piekļūt informācijai un to izplatīt vai pēc savas izvēles izmantot lietojumprogrammas un pakalpojumus; |
| --- | --- |

23.

aicina veikt rūpīgu, mērķtiecīgu un uz pierādījumiem balstītu analīzi par to, vai visiem vērtības ķēdes dalībniekiem, tajā skaitā tiešsaistes starpniekiem, tiešsaistes platformām, satura un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī bezsaistes starpniekiem, piemēram, tālākpārdevējiem un mazumtirgotājiem, būtu jāveic pamatoti un atbilstoši pasākumi, kas vērsti pret nelikumīgu saturu, viltotām precēm un komerciāla mēroga intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, vienlaikus aizsargājot galalietotāju spēju piekļūt informācijai un to izplatīt vai pēc savas izvēles izmantot lietojumprogrammas un pakalpojumus;

| 24. | uzsver, ka nulles tolerances principam attiecībā uz ES tiesību aktu transponēšanu ir jābūt dalībvalstu un Eiropas Savienības pamatnoteikumam; uzskata, ka, neraugoties uz to, pārkāpuma procedūrai vienmēr vajadzētu būt pēdējam līdzeklim un tā būtu jāsāk tikai pēc vairākiem mēģinājumiem panākt koordinēšanu un labošanu; uzsver, ka ir būtiski samazināt šo procedūru ilgumu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka nulles tolerances principam attiecībā uz ES tiesību aktu transponēšanu ir jābūt dalībvalstu un Eiropas Savienības pamatnoteikumam; uzskata, ka, neraugoties uz to, pārkāpuma procedūrai vienmēr vajadzētu būt pēdējam līdzeklim un tā būtu jāsāk tikai pēc vairākiem mēģinājumiem panākt koordinēšanu un labošanu; uzsver, ka ir būtiski samazināt šo procedūru ilgumu;

| 25. | atzinīgi vērtē Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā pārskatīšanu, par ko ir paziņojusi Komisija; uzskata, ka uzraudzības iestāžu kompetenču paplašināšana un to savstarpējās sadarbības stiprināšana ir nepieciešama, lai varētu efektīvi panākt noteikumu par patērētāju iepirkšanos tiešsaistē izpildi; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā pārskatīšanu, par ko ir paziņojusi Komisija; uzskata, ka uzraudzības iestāžu kompetenču paplašināšana un to savstarpējās sadarbības stiprināšana ir nepieciešama, lai varētu efektīvi panākt noteikumu par patērētāju iepirkšanos tiešsaistē izpildi;

2.2.   
  Kvalitatīvi paku pārrobežu piegādes pakalpojumi par pieņemamām cenām

| 26. | uzsver to, ka, lai gan paku piegādes pakalpojumi dažās dalībvalstīs no patērētāju viedokļa darbojas labi, dažās dalībvalstīs neefektīvi piegādes pakalpojumi, it sevišķi piegādes pēdējā posmā, ir vieni no galvenajiem pārrobežu e-komercijas šķēršļiem un viens no galvenajiem minētajiem iemesliem, kāpēc gan patērētāji, gan uzņēmumi atsakās no darījumiem tiešsaistē; uzskata, ka nepilnības paku pārrobežu piegādē var atrisināt, tikai izmantojot Eiropas vienotā tirgus pieeju, un uzsver to, cik svarīga šajā nozarē ir konkurence, kā arī nepieciešamību paku piegādes nozarei pielāgoties mūsdienu dzīves tendencēm un piedāvāt elastīgākas piegādes iespējas, piemēram, saņemšanas punktu tīklus, paku centrus un cenu salīdzinātājus; |
| --- | --- |

26.

uzsver to, ka, lai gan paku piegādes pakalpojumi dažās dalībvalstīs no patērētāju viedokļa darbojas labi, dažās dalībvalstīs neefektīvi piegādes pakalpojumi, it sevišķi piegādes pēdējā posmā, ir vieni no galvenajiem pārrobežu e-komercijas šķēršļiem un viens no galvenajiem minētajiem iemesliem, kāpēc gan patērētāji, gan uzņēmumi atsakās no darījumiem tiešsaistē; uzskata, ka nepilnības paku pārrobežu piegādē var atrisināt, tikai izmantojot Eiropas vienotā tirgus pieeju, un uzsver to, cik svarīga šajā nozarē ir konkurence, kā arī nepieciešamību paku piegādes nozarei pielāgoties mūsdienu dzīves tendencēm un piedāvāt elastīgākas piegādes iespējas, piemēram, saņemšanas punktu tīklus, paku centrus un cenu salīdzinātājus;

| 27. | uzsver, ka pieejami, cenu ziņā pieņemami, efektīvi un kvalitatīvi piegādes pakalpojumi ir būtisks priekšnosacījums pārrobežu e-komercijas attīstībai, un tāpēc atbalsta ierosinātos pasākumus ar mērķi uzlabot cenu noteikšanas pārredzamību, lai palielinātu patērētāju informētību par cenu struktūru, informāciju par atbildību nozaudēšanas vai bojājumu gadījumā, sadarbspēju un regulatīvo uzraudzību, kuri būtu jāvērš uz paku pārrobežu piegādes pakalpojumu tirgu netraucētu darbību, tostarp pārrobežu sūtījumu izsekošanas un identificēšanas sistēmu popularizēšanu, paredzot pietiekamu rīcības brīvību, lai piegādes tirgus varētu attīstīties un pielāgoties tehnoloģiju inovācijām; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka pieejami, cenu ziņā pieņemami, efektīvi un kvalitatīvi piegādes pakalpojumi ir būtisks priekšnosacījums pārrobežu e-komercijas attīstībai, un tāpēc atbalsta ierosinātos pasākumus ar mērķi uzlabot cenu noteikšanas pārredzamību, lai palielinātu patērētāju informētību par cenu struktūru, informāciju par atbildību nozaudēšanas vai bojājumu gadījumā, sadarbspēju un regulatīvo uzraudzību, kuri būtu jāvērš uz paku pārrobežu piegādes pakalpojumu tirgu netraucētu darbību, tostarp pārrobežu sūtījumu izsekošanas un identificēšanas sistēmu popularizēšanu, paredzot pietiekamu rīcības brīvību, lai piegādes tirgus varētu attīstīties un pielāgoties tehnoloģiju inovācijām;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi dalīties ar paraugpraksi paku piegādes nozarē un aicina Komisiju ziņot Eiropas Parlamentam par sabiedrisko apspriešanu par paku pārrobežu piegādi, kā arī iepazīstināt ar pašregulācijas pasākumu rezultātiem; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota paku pārrobežu piegādes ad hoc darba grupa; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi dalīties ar paraugpraksi paku piegādes nozarē un aicina Komisiju ziņot Eiropas Parlamentam par sabiedrisko apspriešanu par paku pārrobežu piegādi, kā arī iepazīstināt ar pašregulācijas pasākumu rezultātiem; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota paku pārrobežu piegādes ad hoc darba grupa;

| 29. | aicina Komisiju nākt klajā arī visaptverošu rīcības plānu, kas būtu izveidots sadarbībā ar operatoriem un ietvertu paraugprakses vadlīnijas, rast inovatīvus risinājumus, kā uzlabot pakalpojumus, samazināt izmaksas un ietekmi uz vidi, ciešāk integrēt paku piegādes un pasta pakalpojumu vienoto tirgu, likvidēt šķēršļus, ar ko pasta operatori saskaras pārrobežu piegādē, pastiprināt BEREC un ERGP sadarbību un vajadzības gadījumā ierosināt attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju nākt klajā arī visaptverošu rīcības plānu, kas būtu izveidots sadarbībā ar operatoriem un ietvertu paraugprakses vadlīnijas, rast inovatīvus risinājumus, kā uzlabot pakalpojumus, samazināt izmaksas un ietekmi uz vidi, ciešāk integrēt paku piegādes un pasta pakalpojumu vienoto tirgu, likvidēt šķēršļus, ar ko pasta operatori saskaras pārrobežu piegādē, pastiprināt BEREC un ERGP sadarbību un vajadzības gadījumā ierosināt attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu;

| 30. | uzsver, ka Komisijas turpmākā paku piegādes saskaņošana nedrīkstētu pasliktināt paku piegādātāju sociālo aizsardzību un darba apstākļus neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek ievērotas šīs nozares darba ņēmēju tiesības attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmām un tiesībām uz kolektīvu rīcību; uzsver, ka sociālais nodrošinājums ir dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka Komisijas turpmākā paku piegādes saskaņošana nedrīkstētu pasliktināt paku piegādātāju sociālo aizsardzību un darba apstākļus neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek ievērotas šīs nozares darba ņēmēju tiesības attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmām un tiesībām uz kolektīvu rīcību; uzsver, ka sociālais nodrošinājums ir dalībvalstu kompetencē;

2.3.   
  Novērst nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu

| 31. | uzskata, ka jāīsteno vērienīgi, mērķtiecīgi pasākumi, lai uzlabotu preču un pakalpojumu pieejamību, jo īpaši — pārtraucot nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas praksi un netaisnīgu cenu diskrimināciju ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai valstspiederības dēļ, kuras rezultātā bieži izveidojas monopoli un patērētāji izmanto nelikumīgu saturu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka jāīsteno vērienīgi, mērķtiecīgi pasākumi, lai uzlabotu preču un pakalpojumu pieejamību, jo īpaši — pārtraucot nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas praksi un netaisnīgu cenu diskrimināciju ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai valstspiederības dēļ, kuras rezultātā bieži izveidojas monopoli un patērētāji izmanto nelikumīgu saturu;

| 32. | atbalsta Komisijas apņemšanos efektīvi risināt nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu, papildinot esošo e-komercijas regulējumu un panākot, ka tiek izpildīti attiecīgie noteikumi esošajos tiesību aktos; uzskata, ka ir svarīgi koncentrēties uz uzņēmumu savstarpējām attiecībām, kas noved pie ģeogrāfiskās bloķēšanas, piemēram, selektīvas izplatīšanas, kura neatbilst konkurences tiesībām, un tirgus segmentācijas, kā arī uz tehnoloģiskiem pasākumiem un tehnisku praksi (piemēram, IP izsekošanu un apzinātu sistēmu sadarbspējas nenodrošināšanu), kas nepamatoti ierobežo informācijas sabiedrības pakalpojumu pārrobežu pieejamību, uz pārrobežu līgumu par preču un pakalpojumu iegādi noslēgšanu un arī uz saistītām darbībām, piemēram, maksāšanu un preču piegādi, ņemot vērā proporcionalitātes principu, it sevišķi attiecībā uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; |
| --- | --- |

32.

atbalsta Komisijas apņemšanos efektīvi risināt nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu, papildinot esošo e-komercijas regulējumu un panākot, ka tiek izpildīti attiecīgie noteikumi esošajos tiesību aktos; uzskata, ka ir svarīgi koncentrēties uz uzņēmumu savstarpējām attiecībām, kas noved pie ģeogrāfiskās bloķēšanas, piemēram, selektīvas izplatīšanas, kura neatbilst konkurences tiesībām, un tirgus segmentācijas, kā arī uz tehnoloģiskiem pasākumiem un tehnisku praksi (piemēram, IP izsekošanu un apzinātu sistēmu sadarbspējas nenodrošināšanu), kas nepamatoti ierobežo informācijas sabiedrības pakalpojumu pārrobežu pieejamību, uz pārrobežu līgumu par preču un pakalpojumu iegādi noslēgšanu un arī uz saistītām darbībām, piemēram, maksāšanu un preču piegādi, ņemot vērā proporcionalitātes principu, it sevišķi attiecībā uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem;

| 33. | uzsver, ka tiešsaistes tirgotājiem, kas tirgojas vienā vai vairākās dalībvalstīs, pret visiem patērētājiem ir jāizturas vienlīdzīgi, tostarp attiecībā uz atlaidēm un citiem pārdošanas veicināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka tiešsaistes tirgotājiem, kas tirgojas vienā vai vairākās dalībvalstīs, pret visiem patērētājiem ir jāizturas vienlīdzīgi, tostarp attiecībā uz atlaidēm un citiem pārdošanas veicināšanas pasākumiem;

| 34. | īpaši atbalsta Komisijas ieceri pārbaudīt Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū 20. panta 2. punkta praktisko izpildi, lai analizētu iespējamo nepamatotas diskriminācijas praksi, kas vērsta pret patērētājiem un citiem pakalpojumu saņēmējiem viņu valstspiederības vai dzīvesvietas valsts dēļ; aicina Komisiju apzināt un definēt konkrētas pamatotas diskriminācijas gadījumu grupas saskaņā ar Pakalpojumu direktīvas 20. panta 2. punktu, lai precizētu, kas ir nepamatoti diskriminējoša privāto struktūru rīcība, un palīdzētu interpretēt noteikumus iestādēm, kas atbildīgas par 20. panta 2. punkta piemērošanu praksē, kā minēts Pakalpojumu direktīvas 16. pantā; aicina Komisiju īstenot mērķtiecīgus centienus, lai 20. panta 2. punkta noteikumu iekļautu Regulas (EK) Nr. 2006/2004 pielikumā nolūkā izmantot Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla izmeklēšanas un izpildes pilnvaras; |
| --- | --- |

34.

īpaši atbalsta Komisijas ieceri pārbaudīt Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū 20. panta 2. punkta praktisko izpildi, lai analizētu iespējamo nepamatotas diskriminācijas praksi, kas vērsta pret patērētājiem un citiem pakalpojumu saņēmējiem viņu valstspiederības vai dzīvesvietas valsts dēļ; aicina Komisiju apzināt un definēt konkrētas pamatotas diskriminācijas gadījumu grupas saskaņā ar Pakalpojumu direktīvas 20. panta 2. punktu, lai precizētu, kas ir nepamatoti diskriminējoša privāto struktūru rīcība, un palīdzētu interpretēt noteikumus iestādēm, kas atbildīgas par 20. panta 2. punkta piemērošanu praksē, kā minēts Pakalpojumu direktīvas 16. pantā; aicina Komisiju īstenot mērķtiecīgus centienus, lai 20. panta 2. punkta noteikumu iekļautu Regulas (EK) Nr. 2006/2004 pielikumā nolūkā izmantot Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla izmeklēšanas un izpildes pilnvaras;

| 35. | uzsver, ka ģeogrāfiskās bloķēšanas aizliegumam nekādā gadījumā nevajadzētu noteikt pienākumu mazumtirgotājam piegādāt preces no sava tīmekļa veikala uz noteiktu dalībvalsti, ja tas nav ieinteresēts savu produktu tirdzniecībā visās dalībvalstīs un vēlas darboties mazā mērogā vai preces pārdot tikai tiem patērētājiem, kas atrodas tuvu tā veikalam; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ģeogrāfiskās bloķēšanas aizliegumam nekādā gadījumā nevajadzētu noteikt pienākumu mazumtirgotājam piegādāt preces no sava tīmekļa veikala uz noteiktu dalībvalsti, ja tas nav ieinteresēts savu produktu tirdzniecībā visās dalībvalstīs un vēlas darboties mazā mērogā vai preces pārdot tikai tiem patērētājiem, kas atrodas tuvu tā veikalam;

| 36. | norāda arī, cik svarīgs ir patlaban veiktais konkurences apsekojums e-komercijas nozarē, lai cita starpā izmeklētu, vai nepamatota ierobežojoša ģeogrāfiskā bloķēšana, piemēram, diskriminācija IP adreses, pasta adreses vai kredītkartes izdevējvalsts dēļ, ir pretrunā ES konkurences tiesību aktu noteikumiem; uzsver, ka ir svarīgi palielināt patērētāju un uzņēmēju uzticēšanos, ņemot vērā nozares apsekojuma rezultātus un novērtējot, vai ir vajadzīgas mērķtiecīgas izmaiņas Grupu atbrīvojuma regulā, tostarp 4.a un 4.b pantā, nolūkā ierobežot nevēlamo novirzīšanas praksi un mazināt teritoriālos ierobežojumus; |
| --- | --- |

36.

norāda arī, cik svarīgs ir patlaban veiktais konkurences apsekojums e-komercijas nozarē, lai cita starpā izmeklētu, vai nepamatota ierobežojoša ģeogrāfiskā bloķēšana, piemēram, diskriminācija IP adreses, pasta adreses vai kredītkartes izdevējvalsts dēļ, ir pretrunā ES konkurences tiesību aktu noteikumiem; uzsver, ka ir svarīgi palielināt patērētāju un uzņēmēju uzticēšanos, ņemot vērā nozares apsekojuma rezultātus un novērtējot, vai ir vajadzīgas mērķtiecīgas izmaiņas Grupu atbrīvojuma regulā, tostarp 4.a un 4.b pantā, nolūkā ierobežot nevēlamo novirzīšanas praksi un mazināt teritoriālos ierobežojumus;

| 37. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot pārnesamību un sadarbspēju, lai veicinātu likumīgi iegūta un likumīgi pieejama satura vai pakalpojumu brīvu apriti, tādējādi sperot pirmo soli ceļā uz nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas izbeigšanu, kā arī veicinātu abonementu pieejamību un pārrobežu funkcionalitāti; uzsver, ka nav pretrunas starp teritorialitātes principu un pasākumiem satura pārnesamības šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot pārnesamību un sadarbspēju, lai veicinātu likumīgi iegūta un likumīgi pieejama satura vai pakalpojumu brīvu apriti, tādējādi sperot pirmo soli ceļā uz nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas izbeigšanu, kā arī veicinātu abonementu pieejamību un pārrobežu funkcionalitāti; uzsver, ka nav pretrunas starp teritorialitātes principu un pasākumiem satura pārnesamības šķēršļu novēršanai;

| 38. | brīdina, ka nevajadzētu nekritiski veicināt obligātu Eiropas mēroga licenču izsniegšanu, jo līdz ar to varētu mazināties lietotājiem pieejamā satura apjoms; uzsver, ka teritorialitātes princips ir būtisks autortiesību sistēmas elements, ņemot vērā teritoriālās licencēšanas nozīmīgumu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

38.

brīdina, ka nevajadzētu nekritiski veicināt obligātu Eiropas mēroga licenču izsniegšanu, jo līdz ar to varētu mazināties lietotājiem pieejamā satura apjoms; uzsver, ka teritorialitātes princips ir būtisks autortiesību sistēmas elements, ņemot vērā teritoriālās licencēšanas nozīmīgumu Eiropas Savienībā;

2.4.   
  Labāka piekļuve digitālajam saturam — mūsdienīgs, Eiropai pielāgots autortiesību regulējums

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos modernizēt pašreizējo autortiesību regulējumu, lai to pielāgotu digitālajam laikmetam; uzsver, ka jebkādas minētā regulējuma izmaiņas būtu jāveic mērķtiecīgi un īpaši pievēršoties godīgai un pienācīgai atlīdzībai autoriem un citiem tiesību subjektiem, ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai un labākai patērētāju pieredzei, kā arī vajadzībai nodrošināt pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos modernizēt pašreizējo autortiesību regulējumu, lai to pielāgotu digitālajam laikmetam; uzsver, ka jebkādas minētā regulējuma izmaiņas būtu jāveic mērķtiecīgi un īpaši pievēršoties godīgai un pienācīgai atlīdzībai autoriem un citiem tiesību subjektiem, ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai un labākai patērētāju pieredzei, kā arī vajadzībai nodrošināt pamattiesību aizsardzību;

| 40. | uzsver, ka uz autortiesību pārkāpumiem balstītas profesionālās darbības vai uzņēmējdarbības modeļi ir nopietns drauds digitālā vienotā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka uz autortiesību pārkāpumiem balstītas profesionālās darbības vai uzņēmējdarbības modeļi ir nopietns drauds digitālā vienotā tirgus darbībai;

| 41. | uzskata, ka reformā būtu jārod pareizais līdzsvars starp visām iesaistītajām interesēm; norāda uz radošās nozares īpatnībām un dažādajiem problēmjautājumiem, kurus jo īpaši izraisa dažādie satura un radošu darbu veidi, kā arī izmantotie uzņēmējdarbības modeļi; tā kā pētījumā “Teritorialitāte un tās ietekme uz audiovizuālo darbu finansēšanu” ir uzsvērts, cik svarīga ir teritoriālā licencēšana attiecībā uz Eiropas filmu refinansēšanu, tāpēc aicina Komisiju labāk apzināt un ņemt vērā šīs īpatnības; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka reformā būtu jārod pareizais līdzsvars starp visām iesaistītajām interesēm; norāda uz radošās nozares īpatnībām un dažādajiem problēmjautājumiem, kurus jo īpaši izraisa dažādie satura un radošu darbu veidi, kā arī izmantotie uzņēmējdarbības modeļi; tā kā pētījumā “Teritorialitāte un tās ietekme uz audiovizuālo darbu finansēšanu” ir uzsvērts, cik svarīga ir teritoriālā licencēšana attiecībā uz Eiropas filmu refinansēšanu, tāpēc aicina Komisiju labāk apzināt un ņemt vērā šīs īpatnības;

| 42. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visās Autortiesību direktīvas reformās tiek ņemti vērā ex post ietekmes novērtējuma rezultāti un Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija Direktīva 2001/29/EK un ka tās balstās uz pārliecinošiem pierādījumiem, tostarp novērtējumu par izmaiņu iespējamo ietekmi uz izaugsmi un darbvietām, kultūras daudzveidību un it sevišķi uz audiovizuālo darbu ražošanu, finansēšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visās Autortiesību direktīvas reformās tiek ņemti vērā ex post ietekmes novērtējuma rezultāti un Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija Direktīva 2001/29/EK un ka tās balstās uz pārliecinošiem pierādījumiem, tostarp novērtējumu par izmaiņu iespējamo ietekmi uz izaugsmi un darbvietām, kultūras daudzveidību un it sevišķi uz audiovizuālo darbu ražošanu, finansēšanu un izplatīšanu;

| 43. | uzsver, ka mērķtiecīgiem autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem ir izšķiroša nozīme ekonomikas izaugsmes veicināšanā, inovācijā, darbvietu izveidē, turpmākas jaunrades sekmēšanā un Eiropas inovācijas un radošās un kultūras daudzveidības stiprināšanā; atgādina, ka Parlaments atbalsta minimālo standartu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz dažādiem autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem un minēto izņēmumu un ierobežojumu — kas paredzēti Direktīvā 2001/29/EK — pienācīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka mērķtiecīgiem autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem ir izšķiroša nozīme ekonomikas izaugsmes veicināšanā, inovācijā, darbvietu izveidē, turpmākas jaunrades sekmēšanā un Eiropas inovācijas un radošās un kultūras daudzveidības stiprināšanā; atgādina, ka Parlaments atbalsta minimālo standartu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz dažādiem autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem un minēto izņēmumu un ierobežojumu — kas paredzēti Direktīvā 2001/29/EK — pienācīgu piemērošanu;

| 44. | uzsver, ka pieejai autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem vajadzētu būt līdzsvarotai, mērķtiecīgai un formāta ziņā neitrālai, tai būtu jābalstās tikai uz pierādītām vajadzībām un nebūtu jāskar Eiropas kultūras daudzveidība, kultūras finansēšana un taisnīgas atlīdzības nodrošināšana autoriem; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka pieejai autortiesību izņēmumiem un ierobežojumiem vajadzētu būt līdzsvarotai, mērķtiecīgai un formāta ziņā neitrālai, tai būtu jābalstās tikai uz pierādītām vajadzībām un nebūtu jāskar Eiropas kultūras daudzveidība, kultūras finansēšana un taisnīgas atlīdzības nodrošināšana autoriem;

| 45. | uzsver, ka, lai gan tekstizracei un datizracei ir vajadzīga lielāka tiesiskā noteiktība, lai pētnieki un izglītības iestādes varētu plašāk izmantot ar autortiesībām aizsargātus materiālus, tostarp pāri robežām, jebkādi Eiropas mēroga izņēmumi attiecībā uz tekstizraci un datizraci būtu jāpiemēro tikai tad, ja lietotājam ir likumīga piekļuve, un būtu jāizstrādā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām pēc tam, kad veikts uz pierādījumiem balstīts ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka, lai gan tekstizracei un datizracei ir vajadzīga lielāka tiesiskā noteiktība, lai pētnieki un izglītības iestādes varētu plašāk izmantot ar autortiesībām aizsargātus materiālus, tostarp pāri robežām, jebkādi Eiropas mēroga izņēmumi attiecībā uz tekstizraci un datizraci būtu jāpiemēro tikai tad, ja lietotājam ir likumīga piekļuve, un būtu jāizstrādā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām pēc tam, kad veikts uz pierādījumiem balstīts ietekmes novērtējums;

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot autortiesību režīma skaidrību un pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz lietotāju radītu saturu un privātās kopēšanas nodevām tajās dalībvalstīs, kuras izvēlējušās šādas nodevas piemērot; šajā sakarā norāda, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par faktisko autortiesību nodevas apjomu, tās mērķi un turpmāko izmantojumu; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir svarīgi uzlabot autortiesību režīma skaidrību un pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz lietotāju radītu saturu un privātās kopēšanas nodevām tajās dalībvalstīs, kuras izvēlējušās šādas nodevas piemērot; šajā sakarā norāda, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par faktisko autortiesību nodevas apjomu, tās mērķi un turpmāko izmantojumu;

2.5.   
  PVN sloga un šķēršļu mazināšana pārrobežu tirdzniecībā

| 47. | uzskata, ka, pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu kompetenci, nolūkā novērst tirgus izkropļojumus, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu un radīt patiesu Eiropas digitālo vienoto tirgu ir nepieciešama labāka koordinācija nodokļu jomā, savukārt tai cita starpā nepieciešams izveidot ES mēroga kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka, pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu kompetenci, nolūkā novērst tirgus izkropļojumus, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu un radīt patiesu Eiropas digitālo vienoto tirgu ir nepieciešama labāka koordinācija nodokļu jomā, savukārt tai cita starpā nepieciešams izveidot ES mēroga kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi;

| 48. | par prioritāti uzskata vienkāršotas, vienotas un konsekventas PVN sistēmas izveidi tiešsaistē, lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas maziem un inovatīviem uzņēmumiem, kas darbojas Eiropā; atzinīgi vērtē PVN vienas pieturas miniaģentūru ieviešanu, kas ir solis uz priekšu, lai izbeigtu pagaidu ES PVN režīmu; tomēr pauž bažas par to, ka sliekšņa trūkuma dēļ daļai MVU ir grūti nodrošināt atbilstību minētajam režīmam; tāpēc aicina Komisiju pārskatīt šo režīmu, lai to padarītu uzņēmumiem labvēlīgāku; |
| --- | --- |

48.

par prioritāti uzskata vienkāršotas, vienotas un konsekventas PVN sistēmas izveidi tiešsaistē, lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas maziem un inovatīviem uzņēmumiem, kas darbojas Eiropā; atzinīgi vērtē PVN vienas pieturas miniaģentūru ieviešanu, kas ir solis uz priekšu, lai izbeigtu pagaidu ES PVN režīmu; tomēr pauž bažas par to, ka sliekšņa trūkuma dēļ daļai MVU ir grūti nodrošināt atbilstību minētajam režīmam; tāpēc aicina Komisiju pārskatīt šo režīmu, lai to padarītu uzņēmumiem labvēlīgāku;

| 49. | turklāt aicina pilnībā ievērot nodokļu neitralitātes principu attiecībā uz līdzīgām precēm un pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir digitāli vai fiziski; aicina Komisiju, pildot savas saistības, pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu, kas ļautu dalībvalstīm samazināt PVN likmes preses izdevumiem, digitāliem izdevumiem, e-grāmatām un tiešsaistes publikācijām, lai novērstu diskrimināciju vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

49.

turklāt aicina pilnībā ievērot nodokļu neitralitātes principu attiecībā uz līdzīgām precēm un pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir digitāli vai fiziski; aicina Komisiju, pildot savas saistības, pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu, kas ļautu dalībvalstīm samazināt PVN likmes preses izdevumiem, digitāliem izdevumiem, e-grāmatām un tiešsaistes publikācijām, lai novērstu diskrimināciju vienotajā tirgū;

| 50. | aicina Komisiju atvieglot paraugprakses apmaiņu starp nodokļu iestādēm un ieinteresētajām personām, lai izstrādātu piemērotus risinājumus nodokļu maksāšanai sadarbīgā patēriņa sistēmā; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju atvieglot paraugprakses apmaiņu starp nodokļu iestādēm un ieinteresētajām personām, lai izstrādātu piemērotus risinājumus nodokļu maksāšanai sadarbīgā patēriņa sistēmā;

| 51. | atzinīgi vērtē pārskatītās Maksājumu pakalpojumu direktīvas pieņemšanu; uzsver, ka, ja Savienība vēlas e-komerciju paplašināt ES mērogā, nekavējoties visā ES jāievieš tūlītēji e-maksājumi un m-maksājumi atbilstoši vienotam standartam un atbilstoši jāīsteno pārskatītā Maksājumu pakalpojumu direktīva; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē pārskatītās Maksājumu pakalpojumu direktīvas pieņemšanu; uzsver, ka, ja Savienība vēlas e-komerciju paplašināt ES mērogā, nekavējoties visā ES jāievieš tūlītēji e-maksājumi un m-maksājumi atbilstoši vienotam standartam un atbilstoši jāīsteno pārskatītā Maksājumu pakalpojumu direktīva;

3.   
  PIEMĒROTU UN LĪDZVĒRTĪGU KONKURENCES APSTĀKĻU RADĪŠANA MODERNIEM DIGITĀLAJIEM TĪKLIEM UN INOVATĪVIEM PAKALPOJUMIEM

3.1.   
  Mērķim atbilstīgu telesakaru noteikumu izstrāde

| 52. | uzsver, ka priekšnosacījums progresam digitālajā jomā ir privāti ieguldījumi ātru un īpaši ātru sakaru tīklos, kuri jāstimulē ar stabilu ES tiesisko regulējumu, kas ļautu visiem dalībniekiem izdarīt ieguldījumus, tostarp lauku un attālos reģionos; uzskata, ka lielāka konkurence ir bijusi saistīta ar lielākiem ieguldījumiem infrastruktūrā, inovāciju, izvēles iespējām un zemākām cenām patērētājiem un uzņēmumiem; uzskata, ka ir maz pierādījumu, ka pastāv saikne starp operatoru apvienošanos un lielākiem ieguldījumiem tīklos un to jaudu; uzskata, ka tas būtu rūpīgi jāizvērtē un ka būtu jāpanāk konkurences noteikumu izpilde, lai izvairītos no pārmērīgas tirgus koncentrācijas, oligopolu izveides Eiropas līmenī un negatīvas ietekmes uz patērētājiem; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka priekšnosacījums progresam digitālajā jomā ir privāti ieguldījumi ātru un īpaši ātru sakaru tīklos, kuri jāstimulē ar stabilu ES tiesisko regulējumu, kas ļautu visiem dalībniekiem izdarīt ieguldījumus, tostarp lauku un attālos reģionos; uzskata, ka lielāka konkurence ir bijusi saistīta ar lielākiem ieguldījumiem infrastruktūrā, inovāciju, izvēles iespējām un zemākām cenām patērētājiem un uzņēmumiem; uzskata, ka ir maz pierādījumu, ka pastāv saikne starp operatoru apvienošanos un lielākiem ieguldījumiem tīklos un to jaudu; uzskata, ka tas būtu rūpīgi jāizvērtē un ka būtu jāpanāk konkurences noteikumu izpilde, lai izvairītos no pārmērīgas tirgus koncentrācijas, oligopolu izveides Eiropas līmenī un negatīvas ietekmes uz patērētājiem;

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi sekmīgi īstenot ESIF, lai panākt maksimālu ieguldījumu līmeni, mērķtiecīgi pievēršoties projektiem ar augstāka riska profilu, sekmējot ekonomikas atveseļošanos, veicinot izaugsmi un stimulējot privātos ieguldījumus, cita starpā — mikrofinansēšanu un riska kapitālu, lai atbalstītu inovatīvus uzņēmumus dažādos to attīstības finansēšanas posmos; uzsver, ka tirgus nepilnību gadījumos svarīgi ir pilnībā izmantot digitālajiem ieguldījumiem jau pieejamos publiskā sektora līdzekļus, ļaut veidoties sinerģijām starp ES programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, EISI, citiem relevantiem struktūrfondiem, un citiem instrumentiem, tostarp kopienas projektiem un valsts atbalstu atbilstoši valsts atbalsta vadlīnijām, lai cita starpā sekmētu publisku WLAN tīklu izveidi lielākās un mazākās pašvaldībās, jo, kā liecina pieredze, tie ir izšķirīgi svarīgi reģionālajā, sociālajā un kultūras integrācijā, kā arī izglītībā; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka ir svarīgi sekmīgi īstenot ESIF, lai panākt maksimālu ieguldījumu līmeni, mērķtiecīgi pievēršoties projektiem ar augstāka riska profilu, sekmējot ekonomikas atveseļošanos, veicinot izaugsmi un stimulējot privātos ieguldījumus, cita starpā — mikrofinansēšanu un riska kapitālu, lai atbalstītu inovatīvus uzņēmumus dažādos to attīstības finansēšanas posmos; uzsver, ka tirgus nepilnību gadījumos svarīgi ir pilnībā izmantot digitālajiem ieguldījumiem jau pieejamos publiskā sektora līdzekļus, ļaut veidoties sinerģijām starp ES programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, EISI, citiem relevantiem struktūrfondiem, un citiem instrumentiem, tostarp kopienas projektiem un valsts atbalstu atbilstoši valsts atbalsta vadlīnijām, lai cita starpā sekmētu publisku WLAN tīklu izveidi lielākās un mazākās pašvaldībās, jo, kā liecina pieredze, tie ir izšķirīgi svarīgi reģionālajā, sociālajā un kultūras integrācijā, kā arī izglītībā;

| 54. | atgādina dalībvalstīm par to apņemšanos līdz 2020. gadam pilnībā ieviest minimālo ātrumu vismaz 30 Mb/s; aicina Komisiju izvērtēt, vai pašreizējā platjoslas stratēģija mobilajiem un fiksētajiem tīkliem, tostarp mērķrādītāji, atbilst nākotnes vajadzībām, un radīt apstākļus, kad visiem pieejami liela ātruma savienojumi, lai novērstu digitālo plaisu, tādējādi apmierinot uz datiem balstītas ekonomikas un 5G tīklu un ultraātras platjoslas tīklu straujas ieviešanas vajadzības; |
| --- | --- |

54.

atgādina dalībvalstīm par to apņemšanos līdz 2020. gadam pilnībā ieviest minimālo ātrumu vismaz 30 Mb/s; aicina Komisiju izvērtēt, vai pašreizējā platjoslas stratēģija mobilajiem un fiksētajiem tīkliem, tostarp mērķrādītāji, atbilst nākotnes vajadzībām, un radīt apstākļus, kad visiem pieejami liela ātruma savienojumi, lai novērstu digitālo plaisu, tādējādi apmierinot uz datiem balstītas ekonomikas un 5G tīklu un ultraātras platjoslas tīklu straujas ieviešanas vajadzības;

| 55. | uzsver, ka, attīstoties digitālajiem pakalpojumiem, tostarp OTT pakalpojumiem, ir palielinājies pieprasījums un konkurence — kas ir izdevīgi patērētājiem — un nepieciešamība pēc ieguldījumiem digitālajā infrastruktūrā; uzskata, ka telesakaru regulējuma modernizācijai nevajadzētu radīt lieku regulatīvo slogu, bet gan nodrošināt nediskriminējošu piekļuvi tīkliem un īstenot nākotnes vajadzībām atbilstošus risinājumus, kuru pamatā, kad iespējams, būtu līdzīgi noteikumi par līdzīgiem pakalpojumiem un kuri sekmētu inovāciju un godīgu konkurenci, kā arī nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka, attīstoties digitālajiem pakalpojumiem, tostarp OTT pakalpojumiem, ir palielinājies pieprasījums un konkurence — kas ir izdevīgi patērētājiem — un nepieciešamība pēc ieguldījumiem digitālajā infrastruktūrā; uzskata, ka telesakaru regulējuma modernizācijai nevajadzētu radīt lieku regulatīvo slogu, bet gan nodrošināt nediskriminējošu piekļuvi tīkliem un īstenot nākotnes vajadzībām atbilstošus risinājumus, kuru pamatā, kad iespējams, būtu līdzīgi noteikumi par līdzīgiem pakalpojumiem un kuri sekmētu inovāciju un godīgu konkurenci, kā arī nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību;

| 56. | uzsver vajadzību nodrošināt, ka telesakaru regulējumā paredzētās galalietotāju tiesības ir saskaņotas, samērīgas un atbilst nākotnes vajadzībām, kā arī — pēc Savienotā kontinenta paketes pieņemšanas — nodrošina galalietotājiem vieglas pārejas iespēju un līgumu pārredzamību; atzinīgi vērtē gaidāmo Universālā pakalpojuma direktīvas pārskatīšanu, kā arī telesakaru regulējuma pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt, ka prasības par piekļuvi ātrdarbīgam platjoslas internetam atbilst mērķim samazināt digitālo plaisu, un izskatīt “112” pakalpojuma pieejamību; |
| --- | --- |

56.

uzsver vajadzību nodrošināt, ka telesakaru regulējumā paredzētās galalietotāju tiesības ir saskaņotas, samērīgas un atbilst nākotnes vajadzībām, kā arī — pēc Savienotā kontinenta paketes pieņemšanas — nodrošina galalietotājiem vieglas pārejas iespēju un līgumu pārredzamību; atzinīgi vērtē gaidāmo Universālā pakalpojuma direktīvas pārskatīšanu, kā arī telesakaru regulējuma pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt, ka prasības par piekļuvi ātrdarbīgam platjoslas internetam atbilst mērķim samazināt digitālo plaisu, un izskatīt “112” pakalpojuma pieejamību;

| 57. | uzsver, ka Eiropas digitālajam vienotajam tirgum būtu jāatvieglo galapatērētāju ikdiena; tāpēc aicina Komisiju atrisināt tālruņa zvanu savienojumu pārrobežu nodošanas problēmu, lai patērētāji, šķērsojot Savienības dalībvalstu robežas, varētu veikt nepārtrauktus tālruņa zvanus; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka Eiropas digitālajam vienotajam tirgum būtu jāatvieglo galapatērētāju ikdiena; tāpēc aicina Komisiju atrisināt tālruņa zvanu savienojumu pārrobežu nodošanas problēmu, lai patērētāji, šķērsojot Savienības dalībvalstu robežas, varētu veikt nepārtrauktus tālruņa zvanus;

| 58. | atzinīgi vērtē dažādās Connect ĢD nesen sāktās un pašlaik noritošās sabiedriskās apspriešanas par Eiropas digitalizācijas programmu, jo īpaši par ES telesakaru noteikumu pārskatīšanu, par interneta ātrumu un kvalitāti pēc 2020. gada un par tiešsaistes platformām, mākoni un datiem, starpnieku atbildību un sadarbīgo patēriņu, bet mudina Komisiju nodrošināt visu šo paralēlo iniciatīvu saskaņotību; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē dažādās Connect ĢD nesen sāktās un pašlaik noritošās sabiedriskās apspriešanas par Eiropas digitalizācijas programmu, jo īpaši par ES telesakaru noteikumu pārskatīšanu, par interneta ātrumu un kvalitāti pēc 2020. gada un par tiešsaistes platformām, mākoni un datiem, starpnieku atbildību un sadarbīgo patēriņu, bet mudina Komisiju nodrošināt visu šo paralēlo iniciatīvu saskaņotību;

| 59. | uzsver, ka radiofrekvenču spektrs ir izšķirīgi svarīgs resurss mobilo un bezvadu platjoslas sakaru iekšējam tirgum, kā arī apraidei un ir svarīgs elements Eiropas Savienības konkurētspējas nodrošināšanai nākotnē; aicina prioritārā kārtā nodrošināt saskaņotu un konkurenci veicinošu regulējumu radiofrekvenču spektra piešķiršanas jomā un efektīvu pārvaldību, lai piešķiršana notiktu bez kavēšanās, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem un, ņemot vērā Lamy ziņojumu (41), pieņemt ilgtermiņa stratēģiju citiem dažādu spektra joslu lietojumiem, kas it īpaši vajadzīgas 5G tīklu ieviešanai; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka radiofrekvenču spektrs ir izšķirīgi svarīgs resurss mobilo un bezvadu platjoslas sakaru iekšējam tirgum, kā arī apraidei un ir svarīgs elements Eiropas Savienības konkurētspējas nodrošināšanai nākotnē; aicina prioritārā kārtā nodrošināt saskaņotu un konkurenci veicinošu regulējumu radiofrekvenču spektra piešķiršanas jomā un efektīvu pārvaldību, lai piešķiršana notiktu bez kavēšanās, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem un, ņemot vērā Lamy ziņojumu (41), pieņemt ilgtermiņa stratēģiju citiem dažādu spektra joslu lietojumiem, kas it īpaši vajadzīgas 5G tīklu ieviešanai;

| 60. | uzsver, ka ES telesakaru noteikumu, piemēram, Savienotā kontinenta paketes, savlaicīga īstenošana un vienāda, pārredzama izpilde dalībvalstīs ir izšķirīgi svarīga digitālā vienotā tirgus izveidē, lai nodrošinātu stingru tīkla neitralitātes principa piemērošanu un, it īpaši savlaicīgi veicot visaptverošu pārskatīšanu, līdz 2017. gada 15. jūnijam izbeigtu viesabonēšanas maksas visiem Eiropas patērētājiem; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ES telesakaru noteikumu, piemēram, Savienotā kontinenta paketes, savlaicīga īstenošana un vienāda, pārredzama izpilde dalībvalstīs ir izšķirīgi svarīga digitālā vienotā tirgus izveidē, lai nodrošinātu stingru tīkla neitralitātes principa piemērošanu un, it īpaši savlaicīgi veicot visaptverošu pārskatīšanu, līdz 2017. gada 15. jūnijam izbeigtu viesabonēšanas maksas visiem Eiropas patērētājiem;

| 61. | aicina Komisiju nolūkā ciešāk integrēt digitālo vienoto tirgu nodrošināt efektīvāku institucionālo sistēmu, nostiprinot BEREC lomu, spējas un lēmumus, lai panāktu saskanīgu tiesiskā regulējuma piemērošanu, nodrošinātu vienotā tirgus attīstības pārraudzību un atrisinātu pārrobežu strīdus; šajā sakarā uzsver nepieciešamību uzlabot BEREC finansējumu un personālu un vēl vairāk uzlabot tā pārvaldības struktūru; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju nolūkā ciešāk integrēt digitālo vienoto tirgu nodrošināt efektīvāku institucionālo sistēmu, nostiprinot BEREC lomu, spējas un lēmumus, lai panāktu saskanīgu tiesiskā regulējuma piemērošanu, nodrošinātu vienotā tirgus attīstības pārraudzību un atrisinātu pārrobežu strīdus; šajā sakarā uzsver nepieciešamību uzlabot BEREC finansējumu un personālu un vēl vairāk uzlabot tā pārvaldības struktūru;

3.2.   
  Plašsaziņas līdzekļu regulējums 21. gadsimtam

| 62. | uzsver audiovizuālo mediju kā sociālu, kultūras un ekonomikas aktīvu divējādo raksturu; norāda, ka nepieciešamība pēc Eiropas mediju nākotnes regulējuma izriet no nepieciešamības nodrošināt un sekmēt audiovizuālo mediju daudzveidību un noteikt augstus standartus nepilngadīgo un patērētāju, kā arī personas datu aizsardzībai, godīgus konkurences apstākļus un lielāku elastību attiecībā uz kvantitatīvajiem un komerciālajiem komunikāciju noteikumiem; |
| --- | --- |

62.

uzsver audiovizuālo mediju kā sociālu, kultūras un ekonomikas aktīvu divējādo raksturu; norāda, ka nepieciešamība pēc Eiropas mediju nākotnes regulējuma izriet no nepieciešamības nodrošināt un sekmēt audiovizuālo mediju daudzveidību un noteikt augstus standartus nepilngadīgo un patērētāju, kā arī personas datu aizsardzībai, godīgus konkurences apstākļus un lielāku elastību attiecībā uz kvantitatīvajiem un komerciālajiem komunikāciju noteikumiem;

| 63. | uzsver, ka AVMP direktīvā ietvertais izcelsmes valsts princips ir nepieciešams priekšnoteikums audiovizuālā satura sniegšanai pāri robežām ceļā uz kopēju tirgu pakalpojumu jomā; tajā pašā laikā uzsver, ka šis princips neliedz sasniegt sociālos un kultūras mērķus un neizslēdz nepieciešamību koriģēt ES tiesību aktus ārpus AVMP direktīvas darbības jomas; uzsver, ka, lai cīnītos pret praksi izvēlēties izdevīgāko jurisdikciju, par kritērijiem, kā noteikt vai apstrīdēt audiovizuālo mediju pakalpojuma izcelsmes valsti, būtu jāizmanto arī reklāmas peļņas izcelsmes valsts, pakalpojuma valoda un reklāmas un satura mērķauditorija; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka AVMP direktīvā ietvertais izcelsmes valsts princips ir nepieciešams priekšnoteikums audiovizuālā satura sniegšanai pāri robežām ceļā uz kopēju tirgu pakalpojumu jomā; tajā pašā laikā uzsver, ka šis princips neliedz sasniegt sociālos un kultūras mērķus un neizslēdz nepieciešamību koriģēt ES tiesību aktus ārpus AVMP direktīvas darbības jomas; uzsver, ka, lai cīnītos pret praksi izvēlēties izdevīgāko jurisdikciju, par kritērijiem, kā noteikt vai apstrīdēt audiovizuālo mediju pakalpojuma izcelsmes valsti, būtu jāizmanto arī reklāmas peļņas izcelsmes valsts, pakalpojuma valoda un reklāmas un satura mērķauditorija;

| 64. | uzskata, ka AVMP direktīva būtu jāattiecina uz ikvienu, kas darbojas audiovizuālo mediju pakalpojumu jomā, tostarp uz tiešsaistes audiovizuālo mediju platformu un lietotāja saskarņu nodrošinātājiem; uzsver, cik svarīgi ir noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot likumīga satura un informācijas atrodamību, lai stiprinātu mediju brīvību, plurālismu un neatkarīgu pētniecību, kā arī garantētu diskriminācijas aizlieguma principu, sargājot valodu un kultūras daudzveidību; uzsver, ka, lai nodrošinātu sabiedrības interesēm svarīga audiovizuālo mediju satura atrodamību, dalībvalstis var ieviest īpašus noteikumus, kuru mērķis ir saglabāt kultūras un valodu daudzveidību un informācijas, viedokļu un mediju dažādību un nodrošināt bērnu, jauniešu vai minoritāšu aizsardzību un patērētāju aizsardzību kopumā; aicina īstenot pasākumus, kas nodrošinātu audiovizuālo mediju pakalpojumu pieejamību mazāk aizsargātiem cilvēkiem; mudina Komisiju veicināt audiovizuālo mediju likumīga satura piedāvājumu, dodot priekšroku neatkarīgi veidotiem Eiropas darbiem; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka AVMP direktīva būtu jāattiecina uz ikvienu, kas darbojas audiovizuālo mediju pakalpojumu jomā, tostarp uz tiešsaistes audiovizuālo mediju platformu un lietotāja saskarņu nodrošinātājiem; uzsver, cik svarīgi ir noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot likumīga satura un informācijas atrodamību, lai stiprinātu mediju brīvību, plurālismu un neatkarīgu pētniecību, kā arī garantētu diskriminācijas aizlieguma principu, sargājot valodu un kultūras daudzveidību; uzsver, ka, lai nodrošinātu sabiedrības interesēm svarīga audiovizuālo mediju satura atrodamību, dalībvalstis var ieviest īpašus noteikumus, kuru mērķis ir saglabāt kultūras un valodu daudzveidību un informācijas, viedokļu un mediju dažādību un nodrošināt bērnu, jauniešu vai minoritāšu aizsardzību un patērētāju aizsardzību kopumā; aicina īstenot pasākumus, kas nodrošinātu audiovizuālo mediju pakalpojumu pieejamību mazāk aizsargātiem cilvēkiem; mudina Komisiju veicināt audiovizuālo mediju likumīga satura piedāvājumu, dodot priekšroku neatkarīgi veidotiem Eiropas darbiem;

| 65. | mudina Komisiju ņemt vērā mainīgās skatīšanās ieražas un jaunos veidus, kā piekļūt audiovizuālajam saturam, saskaņojot lineāros un nelineāros pakalpojumus un nosakot Eiropas līmeņa minimālās prasības visiem audiovizuālo mediju pakalpojumiem ar mērķi nodrošināt to konsekventu piemērošanu, izņemot gadījumus, kad šāds saturs neizbēgami papildina tādu saturu vai pakalpojumus, kas nav audiovizuāla rakstura; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt AVMP direktīvas 1. pantā definēto mediju pakalpojumu koncepciju tā, lai gan dalībvalstis paturētu atbilstošu elastību, gan arī vairāk tiktu ņemta vērā pakalpojumu iespējamā sociālpolitiskā ietekme un šādas ietekmes īpatnības, jo īpaši to ietekme uz viedokļu veidošanu un viedokļu daudzveidību, kā arī jautājums par redakcionālo atbildību; |
| --- | --- |

65.

mudina Komisiju ņemt vērā mainīgās skatīšanās ieražas un jaunos veidus, kā piekļūt audiovizuālajam saturam, saskaņojot lineāros un nelineāros pakalpojumus un nosakot Eiropas līmeņa minimālās prasības visiem audiovizuālo mediju pakalpojumiem ar mērķi nodrošināt to konsekventu piemērošanu, izņemot gadījumus, kad šāds saturs neizbēgami papildina tādu saturu vai pakalpojumus, kas nav audiovizuāla rakstura; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt AVMP direktīvas 1. pantā definēto mediju pakalpojumu koncepciju tā, lai gan dalībvalstis paturētu atbilstošu elastību, gan arī vairāk tiktu ņemta vērā pakalpojumu iespējamā sociālpolitiskā ietekme un šādas ietekmes īpatnības, jo īpaši to ietekme uz viedokļu veidošanu un viedokļu daudzveidību, kā arī jautājums par redakcionālo atbildību;

| 66. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienlīdzīgi ieviest jebkāda audiovizuālā mediju pakalpojuma aizliegumu ES gadījumā, ja ar to tiek aizskarta cilvēka cieņa, kūdīts uz naidu vai rasismu, kā arī efektīvi īstenot šādu aizliegumu; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju un dalībvalstis vienlīdzīgi ieviest jebkāda audiovizuālā mediju pakalpojuma aizliegumu ES gadījumā, ja ar to tiek aizskarta cilvēka cieņa, kūdīts uz naidu vai rasismu, kā arī efektīvi īstenot šādu aizliegumu;

| 67. | uzsver, ka AVMP direktīvas pieņemšanai vajadzētu samazināt regulējumu un stiprināt kopregulāciju un pašregulāciju, ar horizontālu un starpmediju regulatīvo pieeju līdzsvarojot raidorganizāciju un citu tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus; uzskata, ka principam par skaidru atpazīstamību un nošķirtību starp reklāmu un programmas saturu būtu jānodrošina prioritāte attiecībā pret principu par reklāmas un programmas nošķiršanu visos mediju veidos; aicina Komisiju pārbaudīt, vai joprojām ir lietderīgi un nepieciešams ievērot 6.7. sadaļu tās paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka AVMP direktīvas pieņemšanai vajadzētu samazināt regulējumu un stiprināt kopregulāciju un pašregulāciju, ar horizontālu un starpmediju regulatīvo pieeju līdzsvarojot raidorganizāciju un citu tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus; uzskata, ka principam par skaidru atpazīstamību un nošķirtību starp reklāmu un programmas saturu būtu jānodrošina prioritāte attiecībā pret principu par reklāmas un programmas nošķiršanu visos mediju veidos; aicina Komisiju pārbaudīt, vai joprojām ir lietderīgi un nepieciešams ievērot 6.7. sadaļu tās paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei;

| 68. | uzskata, ka Direktīvā 93/83/EEK paredzētā juridiskā koncepcija pēc papildu novērtējuma veikšanas varētu uzlabot pārrobežu piekļuvi likumīgam tiešsaistes saturam un pakalpojumiem vienotajā digitālajā tirgū, neapšaubot līgumslēgšanas brīvības principu, neapdraudot pienācīgu atlīdzību autoriem un māksliniekiem un ekskluzīvo tiesību teritoriālo raksturu; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka Direktīvā 93/83/EEK paredzētā juridiskā koncepcija pēc papildu novērtējuma veikšanas varētu uzlabot pārrobežu piekļuvi likumīgam tiešsaistes saturam un pakalpojumiem vienotajā digitālajā tirgū, neapšaubot līgumslēgšanas brīvības principu, neapdraudot pienācīgu atlīdzību autoriem un māksliniekiem un ekskluzīvo tiesību teritoriālo raksturu;

3.3.   
  Mērķim atbilstīga normatīvā vide platformām un starpniekiem

3.3.1.   Tiešsaistes platformu nozīme

| 69. | mudina Komisiju izskatīt, vai potenciālas problēmas, kas saistītas ar tiešsaistes platformām, varētu atrisināt, pienācīgi un pilnīgi īstenojot esošos tiesību aktus un efektīvi panākot ES konkurences tiesību aktu izpildi, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un efektīvu konkurenci starp tiešsaistes platformām un novērstu monopolu izveidi; aicina Komisiju pieturēties pie tādas inovācijai labvēlīgas politikas attiecībā uz tiešsaistes platformām, kas atvieglotu ienākšanu tirgū un sekmētu inovāciju; uzskata, ka prioritātēm jābūt pārredzamībai, nediskriminēšanai, platformu vai tiešsaistes pakalpojumu maiņas atvieglošanai, izvēles iespēju sniegšanai patērētājiem, platformu pieejamībai, kā arī platformu izveides un attīstības šķēršļu apzināšanai un novēršanai; |
| --- | --- |

69.

mudina Komisiju izskatīt, vai potenciālas problēmas, kas saistītas ar tiešsaistes platformām, varētu atrisināt, pienācīgi un pilnīgi īstenojot esošos tiesību aktus un efektīvi panākot ES konkurences tiesību aktu izpildi, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un efektīvu konkurenci starp tiešsaistes platformām un novērstu monopolu izveidi; aicina Komisiju pieturēties pie tādas inovācijai labvēlīgas politikas attiecībā uz tiešsaistes platformām, kas atvieglotu ienākšanu tirgū un sekmētu inovāciju; uzskata, ka prioritātēm jābūt pārredzamībai, nediskriminēšanai, platformu vai tiešsaistes pakalpojumu maiņas atvieglošanai, izvēles iespēju sniegšanai patērētājiem, platformu pieejamībai, kā arī platformu izveides un attīstības šķēršļu apzināšanai un novēršanai;

| 70. | turklāt norāda, ka E-komercijas direktīvas noteikumi vēlāk tika nostiprināti ar Negodīgas komercprakses direktīvu, Patērētāju tiesību direktīvu un citiem patērētāju acquis komponentiem un ka šīs direktīvas vienlīdz lielā mērā pienācīgi jāizpilda un jāpiemēro gan attiecībā uz tirgotājiem, kas izmanto tiešsaistes platformas, gan attiecībā uz tirgotājiem tradicionālajos tirgos; aicina Komisiju sadarboties ar visām ieinteresētajām personām un Parlamentu, lai sniegtu skaidras norādes par patērētāju acquis piemērojamību tirgotājiem, kuri izmanto tiešsaistes platformas, un vajadzības gadījumā palīdzētu dalībvalstu patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm panākt patērētāju tiesību pienācīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

70.

turklāt norāda, ka E-komercijas direktīvas noteikumi vēlāk tika nostiprināti ar Negodīgas komercprakses direktīvu, Patērētāju tiesību direktīvu un citiem patērētāju acquis komponentiem un ka šīs direktīvas vienlīdz lielā mērā pienācīgi jāizpilda un jāpiemēro gan attiecībā uz tirgotājiem, kas izmanto tiešsaistes platformas, gan attiecībā uz tirgotājiem tradicionālajos tirgos; aicina Komisiju sadarboties ar visām ieinteresētajām personām un Parlamentu, lai sniegtu skaidras norādes par patērētāju acquis piemērojamību tirgotājiem, kuri izmanto tiešsaistes platformas, un vajadzības gadījumā palīdzētu dalībvalstu patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm panākt patērētāju tiesību pienācīgu ievērošanu;

| 71. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros analizēt tiešsaistes platformu lomu digitālajā ekonomikā, jo tas būs svarīgi attiecībā uz vairākiem gaidāmiem tiesību aktu priekšlikumiem; uzskata, ka šo analīzi vajadzētu izmantot, lai apzinātu apstiprinātas un skaidri noteiktas problēmas konkrētās uzņēmējdarbības jomās un iespējamas nepilnības patērētāju tiesību aizsardzībā, kā arī nošķirtu tiešsaistes pakalpojumus un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus; uzsver, ka pret platformām, kas darbojas ar kultūras precēm, it sevišķi audiovizuāli medijiem, ir jāizturas īpašā veidā, ievērojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros analizēt tiešsaistes platformu lomu digitālajā ekonomikā, jo tas būs svarīgi attiecībā uz vairākiem gaidāmiem tiesību aktu priekšlikumiem; uzskata, ka šo analīzi vajadzētu izmantot, lai apzinātu apstiprinātas un skaidri noteiktas problēmas konkrētās uzņēmējdarbības jomās un iespējamas nepilnības patērētāju tiesību aizsardzībā, kā arī nošķirtu tiešsaistes pakalpojumus un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus; uzsver, ka pret platformām, kas darbojas ar kultūras precēm, it sevišķi audiovizuāli medijiem, ir jāizturas īpašā veidā, ievērojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| 72. | aicina Komisiju 2016. gada pirmajā ceturksnī ziņot Parlamentam par attiecīgo apspriešanos rezultātiem un nodrošināt konsekventu pieeju gaidāmajās tiesību aktu pārskatīšanās; brīdina, ka nedrīkst pieļaut tirgus izkropļojumus vai šķēršļus tiešsaistes pakalpojumu ienākšanai tirgū, ieviešot jaunus pienākumus šķērssubsidēt konkrētus tradicionālos uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju 2016. gada pirmajā ceturksnī ziņot Parlamentam par attiecīgo apspriešanos rezultātiem un nodrošināt konsekventu pieeju gaidāmajās tiesību aktu pārskatīšanās; brīdina, ka nedrīkst pieļaut tirgus izkropļojumus vai šķēršļus tiešsaistes pakalpojumu ienākšanai tirgū, ieviešot jaunus pienākumus šķērssubsidēt konkrētus tradicionālos uzņēmējdarbības modeļus;

| 73. | uzsver, ka ierobežotā starpnieku atbildība ir svarīga nolūkā aizsargāt interneta atvērtību, pamattiesības, juridisko noteiktību un inovāciju; šajā sakarā atzīst, ka E-komercijas direktīvas noteikumi par starpnieku atbildību atbilst nākotnes vajadzībām un ir tehnoloģiski neitrāli; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka ierobežotā starpnieku atbildība ir svarīga nolūkā aizsargāt interneta atvērtību, pamattiesības, juridisko noteiktību un inovāciju; šajā sakarā atzīst, ka E-komercijas direktīvas noteikumi par starpnieku atbildību atbilst nākotnes vajadzībām un ir tehnoloģiski neitrāli;

| 74. | vērš uzmanību uz to, ka, lai izmantotu atbildības ierobežojumu, informācijas sabiedrības pakalpojuma sniedzējam, uzzinot par nelikumīgām darbībām, ir ātri jāizņem attiecīgā informācija vai jāliedz tai piekļūt; aicina Komisiju nodrošināt šīs prasības vienādu īstenošanu atbilstoši Pamattiesību hartai, lai nepieļautu nekādu tiesībaizsardzības privatizāciju un nodrošinātu, ka pret nelikumīga satura un preču pārdošanu tiek vērsti adekvāti un samērīgi pasākumi; |
| --- | --- |

74.

vērš uzmanību uz to, ka, lai izmantotu atbildības ierobežojumu, informācijas sabiedrības pakalpojuma sniedzējam, uzzinot par nelikumīgām darbībām, ir ātri jāizņem attiecīgā informācija vai jāliedz tai piekļūt; aicina Komisiju nodrošināt šīs prasības vienādu īstenošanu atbilstoši Pamattiesību hartai, lai nepieļautu nekādu tiesībaizsardzības privatizāciju un nodrošinātu, ka pret nelikumīga satura un preču pārdošanu tiek vērsti adekvāti un samērīgi pasākumi;

| 75. | uzskata, ka, ņemot vērā to, ka tirgi strauji attīstās un cik daudzveidīgas ir platformas, kuru klāsts sniedzas no bezpeļņas platformām līdz B2B platformām un kuras aptver dažādus pakalpojumus, nozares un ļoti dažādus dalībniekus, trūkst skaidras platformu definīcijas un universāli piemērojama pieeja varētu būtiski kavēt inovāciju un globālajā ekonomikā nostādīt Eiropas uzņēmumus konkurētspējas ziņā neizdevīgākā situācijā; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka, ņemot vērā to, ka tirgi strauji attīstās un cik daudzveidīgas ir platformas, kuru klāsts sniedzas no bezpeļņas platformām līdz B2B platformām un kuras aptver dažādus pakalpojumus, nozares un ļoti dažādus dalībniekus, trūkst skaidras platformu definīcijas un universāli piemērojama pieeja varētu būtiski kavēt inovāciju un globālajā ekonomikā nostādīt Eiropas uzņēmumus konkurētspējas ziņā neizdevīgākā situācijā;

| 76. | uzskata, ka daļa tiešsaistes starpnieku un tiešsaistes platformu gūst ienākumus no kultūras darbiem un satura, taču šajos ienākumos ne vienmēr dalās ar autoriem; aicina Komisiju apsvērt uz pierādījumiem balstītas iespējas, lai pievērstos jebkādai pārredzamības nepietiekamībai un vērtības pārnesei no satura uz pakalpojumiem, kuras, nekavējot inovāciju, ļautu autoriem, izpildītājiem un tiesību turētājiem saņemt taisnīgu atlīdzību par viņu darba izmantošanu internetā; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka daļa tiešsaistes starpnieku un tiešsaistes platformu gūst ienākumus no kultūras darbiem un satura, taču šajos ienākumos ne vienmēr dalās ar autoriem; aicina Komisiju apsvērt uz pierādījumiem balstītas iespējas, lai pievērstos jebkādai pārredzamības nepietiekamībai un vērtības pārnesei no satura uz pakalpojumiem, kuras, nekavējot inovāciju, ļautu autoriem, izpildītājiem un tiesību turētājiem saņemt taisnīgu atlīdzību par viņu darba izmantošanu internetā;

3.3.2.   Sadarbīgā patēriņa sniegtās jaunās iespējas

| 77. | atzinīgi vērtē to, ka sadarbīgais patēriņš ir palielinājis konkurenci un piedāvājumu patērētājiem, kā arī iespējas darbvietu veidošanai, ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, iekļaujošākam darba tirgum un spēcīgākai ES aprites ekonomikai, ko sniedz efektīvāks resursu, prasmju un citu aktīvu izmantojums; mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt turpmāku sadarbīgā patēriņa attīstību, apzinot mākslīgus šķēršļus un attiecīgos tiesību aktus, kas kavē tā izaugsmi; |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē to, ka sadarbīgais patēriņš ir palielinājis konkurenci un piedāvājumu patērētājiem, kā arī iespējas darbvietu veidošanai, ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, iekļaujošākam darba tirgum un spēcīgākai ES aprites ekonomikai, ko sniedz efektīvāks resursu, prasmju un citu aktīvu izmantojums; mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt turpmāku sadarbīgā patēriņa attīstību, apzinot mākslīgus šķēršļus un attiecīgos tiesību aktus, kas kavē tā izaugsmi;

| 78. | mudina Komisiju sadarbīgā patēriņa sakarā izpētīt, kā varētu līdzsvarot patērētāju iespēcināšanu un aizsardzību, un, ja nepieciešami precizējumi, nodrošināt ar patērētājiem saistīta digitālās jomas tiesiskā regulējuma atbilstību, tostarp attiecībā uz iespējamu pārkāpumu gadījumiem, kā arī noteikt, kādos gadījumos pietiekami vai efektīvāki ir ex post aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

78.

mudina Komisiju sadarbīgā patēriņa sakarā izpētīt, kā varētu līdzsvarot patērētāju iespēcināšanu un aizsardzību, un, ja nepieciešami precizējumi, nodrošināt ar patērētājiem saistīta digitālās jomas tiesiskā regulējuma atbilstību, tostarp attiecībā uz iespējamu pārkāpumu gadījumiem, kā arī noteikt, kādos gadījumos pietiekami vai efektīvāki ir ex post aizsardzības līdzekļi;

| 79. | norāda, ka pašiem uzņēmumiem, kas izmanto šos jaunos uzņēmējdarbības modeļus, kuru pamatā ir reputācija un uzticēšanās, ir izdevīgi pieņemt pasākumus, kas attur no nelikumīgu darbību veikšanas, tajā pašā laikā piedāvājot jaunus patērētāju drošības elementus; |
| --- | --- |

79.

norāda, ka pašiem uzņēmumiem, kas izmanto šos jaunos uzņēmējdarbības modeļus, kuru pamatā ir reputācija un uzticēšanās, ir izdevīgi pieņemt pasākumus, kas attur no nelikumīgu darbību veikšanas, tajā pašā laikā piedāvājot jaunus patērētāju drošības elementus;

| 80. | mudina Komisiju izveidot ieinteresēto personu grupu, kas būtu atbildīga par paraugprakses popularizēšanu sadarbīgā patēriņa nozarē; |
| --- | --- |

80.

mudina Komisiju izveidot ieinteresēto personu grupu, kas būtu atbildīga par paraugprakses popularizēšanu sadarbīgā patēriņa nozarē;

| 81. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka nodarbinātības un sociālā politika ir saderīga ar digitālo inovāciju, uzņēmējdarbību un sadarbīgā patēriņa izaugsmi un tā potenciālu elastīgāku nodarbinātības veidu aspektā, apzinot jaunus nodarbinātības veidus un izvērtējot nepieciešamību modernizēt sociālos un nodarbinātības tiesību aktus, lai esošās nodarbinātības tiesības un sociālā nodrošinājuma sistēmas varētu saglabāt arī digitālajā darba pasaulē; uzsver, ka sociālais nodrošinājums ir dalībvalstu kompetencē; prasa, lai Komisija apzina un sekmē šo jomu paraugprakses apmaiņu Eiropas Savienībā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

81.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka nodarbinātības un sociālā politika ir saderīga ar digitālo inovāciju, uzņēmējdarbību un sadarbīgā patēriņa izaugsmi un tā potenciālu elastīgāku nodarbinātības veidu aspektā, apzinot jaunus nodarbinātības veidus un izvērtējot nepieciešamību modernizēt sociālos un nodarbinātības tiesību aktus, lai esošās nodarbinātības tiesības un sociālā nodrošinājuma sistēmas varētu saglabāt arī digitālajā darba pasaulē; uzsver, ka sociālais nodrošinājums ir dalībvalstu kompetencē; prasa, lai Komisija apzina un sekmē šo jomu paraugprakses apmaiņu Eiropas Savienībā un starptautiskā līmenī;

3.3.3.   Cīņa pret nelikumīgu saturu internetā

| 82. | aicina Komisiju virzīt tādu politiku un tiesisko regulējumu cīņai ar kibernoziedzību un nelegālu saturu un materiāliem internetā — tostarp naida runu —, kas pilnībā atbilstu pamattiesībām, kuras noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tiesībām uz vārda un informācijas brīvību, esošiem ES un dalībvalstu tiesību aktiem un nepieciešamības, samērības, pienācīgas tiesvedības un tiesiskuma principiem; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams:






  — | nodrošināt saskanīgus un efektīvus tiesībaizsardzības instrumentus Eiropas un dalībvalstu policijas iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm; |
| --- | --- | --- |

82.

aicina Komisiju virzīt tādu politiku un tiesisko regulējumu cīņai ar kibernoziedzību un nelegālu saturu un materiāliem internetā — tostarp naida runu —, kas pilnībā atbilstu pamattiesībām, kuras noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tiesībām uz vārda un informācijas brīvību, esošiem ES un dalībvalstu tiesību aktiem un nepieciešamības, samērības, pienācīgas tiesvedības un tiesiskuma principiem; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams:

—

nodrošināt saskanīgus un efektīvus tiesībaizsardzības instrumentus Eiropas un dalībvalstu policijas iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm;

| — | sniegt skaidras vadlīnijas par to, kā cīnīties pret nelegālu tiešsaistes saturu, tostarp naida runu; |
| --- | --- |

—

sniegt skaidras vadlīnijas par to, kā cīnīties pret nelegālu tiešsaistes saturu, tostarp naida runu;

| — | atbalstīt publiskā un privātā sektora partnerības un publiskā un privātā sektora struktūru dialogu atbilstoši esošiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

atbalstīt publiskā un privātā sektora partnerības un publiskā un privātā sektora struktūru dialogu atbilstoši esošiem ES tiesību aktiem;

| — | precizēt starpnieku un tiešsaistes platformu lomu attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

—

precizēt starpnieku un tiešsaistes platformu lomu attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;

| — | nodrošināt, ka Ziņošanas par interneta saturu vienības (EU IRU) izveide Eiropolā ir balstīta uz tās darbībai piemērotu juridisko pamatu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka Ziņošanas par interneta saturu vienības (EU IRU) izveide Eiropolā ir balstīta uz tās darbībai piemērotu juridisko pamatu;

| — | nodrošināt īpašus pasākumus cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, nodrošināt efektīvu visu ieinteresēto personu sadarbību, lai garantētu bērnu tiesības un aizsardzību internetā, un atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir padarīt internetu drošu bērniem; un |
| --- | --- |

—

nodrošināt īpašus pasākumus cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, nodrošināt efektīvu visu ieinteresēto personu sadarbību, lai garantētu bērnu tiesības un aizsardzību internetā, un atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir padarīt internetu drošu bērniem; un

| — | sadarboties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām izglītības un izpratnes veicināšanas kampaņu popularizēšanā; |
| --- | --- |

—

sadarboties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām izglītības un izpratnes veicināšanas kampaņu popularizēšanā;

| 83. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu modernizēt intelektuālā īpašuma tiesību izpildi tiešsaistē attiecībā uz komerciāla mēroga pārkāpumiem; uzskata, ka Direktīvā 2004/48/EK paredzētā autortiesību izpilde ir ārkārtīgi svarīga un ka autortiesības un blakustiesības ir tikai tik efektīvas, cik efektīvi ir šo tiesību aizsardzībai pieņemtie izpildes pasākumi; |
| --- | --- |

83.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu modernizēt intelektuālā īpašuma tiesību izpildi tiešsaistē attiecībā uz komerciāla mēroga pārkāpumiem; uzskata, ka Direktīvā 2004/48/EK paredzētā autortiesību izpilde ir ārkārtīgi svarīga un ka autortiesības un blakustiesības ir tikai tik efektīvas, cik efektīvi ir šo tiesību aizsardzībai pieņemtie izpildes pasākumi;

| 84. | uzsver, ka ES saskaras ar vērā ņemamu skaitu IĪT pārkāpumu; uzsver, ka Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centram ir uzdevums sniegt uzticamus datus un objektīvu analīzi par pārkāpumu ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem; prasa pieņemt efektīvu, ilgtspējīgu, samērīgu un modernizētu pieeju intelektuālā īpašuma tiesību izpildei, īstenošanai un aizsardzībai tiešsaistē, jo īpaši attiecībā uz komerciāla mēroga pārkāpumiem; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka ES saskaras ar vērā ņemamu skaitu IĪT pārkāpumu; uzsver, ka Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centram ir uzdevums sniegt uzticamus datus un objektīvu analīzi par pārkāpumu ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem; prasa pieņemt efektīvu, ilgtspējīgu, samērīgu un modernizētu pieeju intelektuālā īpašuma tiesību izpildei, īstenošanai un aizsardzībai tiešsaistē, jo īpaši attiecībā uz komerciāla mēroga pārkāpumiem;

| 85. | norāda, ka dažos gadījumos autortiesību pārkāpumus var izraisīt grūtības atrast likumīgi pieejamu meklēto saturu; tāpēc aicina izstrādāt plašāku klāstu likumīgu un lietotājdraudzīgu piedāvājumu un tos popularizēt sabiedrībā; |
| --- | --- |

85.

norāda, ka dažos gadījumos autortiesību pārkāpumus var izraisīt grūtības atrast likumīgi pieejamu meklēto saturu; tāpēc aicina izstrādāt plašāku klāstu likumīgu un lietotājdraudzīgu piedāvājumu un tos popularizēt sabiedrībā;

| 86. | atzinīgi vērtē pieeju “sekojiet naudai” un mudina piegādes ķēdes dalībniekus rīkoties saskaņoti un samērīgi, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus komerciālā mērogā, balstoties uz brīvprātīgu vienošanos praksi; uzsver, ka Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveicina izpratne un pienācīga pārbaude visā piegādes ķēdē un jāatbalsta informācijas un paraugprakses apmaiņa, kā arī pastiprināta publiskā un privātā sektora sadarbība; uzstāj, ka visiem pasākumiem vajadzētu būt pamatotiem, saskaņotiem un samērīgiem un tajos būtu jāiekļauj iespēja nelabvēlīgi ietekmētajām pusēm izmantot efektīvus un lietotājdraudzīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus; uzskata, ka ir jāuzlabo patērētāju izpratne par autortiesību un blakustiesību pārkāpumu sekām; |
| --- | --- |

86.

atzinīgi vērtē pieeju “sekojiet naudai” un mudina piegādes ķēdes dalībniekus rīkoties saskaņoti un samērīgi, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus komerciālā mērogā, balstoties uz brīvprātīgu vienošanos praksi; uzsver, ka Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveicina izpratne un pienācīga pārbaude visā piegādes ķēdē un jāatbalsta informācijas un paraugprakses apmaiņa, kā arī pastiprināta publiskā un privātā sektora sadarbība; uzstāj, ka visiem pasākumiem vajadzētu būt pamatotiem, saskaņotiem un samērīgiem un tajos būtu jāiekļauj iespēja nelabvēlīgi ietekmētajām pusēm izmantot efektīvus un lietotājdraudzīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus; uzskata, ka ir jāuzlabo patērētāju izpratne par autortiesību un blakustiesību pārkāpumu sekām;

3.4.   
  Uzticības stiprināšana digitālajiem pakalpojumiem, drošībai tajos un attiecībā uz personas datu apstrādi

| 87. | uzskata, ka nolūkā nodrošināt uzticēšanos un drošību digitālajiem pakalpojumiem, uz datiem balstītām tehnoloģijām, IT un maksājumu sistēmām, kritiskajai infrastruktūrai un tiešsaistes tīkliem ir vajadzīgi lielāki resursi, kā arī sadarbība starp Eiropas kiberdrošības nozari, publisko un privāto sektoru, it īpaši ar sadarbību pētniecībā, tostarp “Apvārsnis 2020” ietvaros, un publiskā un privātā sektora partnerībām; atbalsta dalībvalstu paraugprakses apmaiņu šīs jomas publiskā un privātā sektora partnerībās; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka nolūkā nodrošināt uzticēšanos un drošību digitālajiem pakalpojumiem, uz datiem balstītām tehnoloģijām, IT un maksājumu sistēmām, kritiskajai infrastruktūrai un tiešsaistes tīkliem ir vajadzīgi lielāki resursi, kā arī sadarbība starp Eiropas kiberdrošības nozari, publisko un privāto sektoru, it īpaši ar sadarbību pētniecībā, tostarp “Apvārsnis 2020” ietvaros, un publiskā un privātā sektora partnerībām; atbalsta dalībvalstu paraugprakses apmaiņu šīs jomas publiskā un privātā sektora partnerībās;

| 88. | aicina rīkoties, lai uzlabotu noturību pret kiberuzbrukumiem, it sevišķi — palielinot ENISA lomu, palielinātu lietotāju, īpaši MVU, riska apzināšanos un zināšanas par pamata drošības procedūrām, nodrošinātu, ka uzņēmumos ievesta pamatlīmeņa drošība, piemēram, datu un komunikāciju galšifrēšana un programmatūras atjaunināšana, un mudinātu izmantot integrētu drošību; |
| --- | --- |

88.

aicina rīkoties, lai uzlabotu noturību pret kiberuzbrukumiem, it sevišķi — palielinot ENISA lomu, palielinātu lietotāju, īpaši MVU, riska apzināšanos un zināšanas par pamata drošības procedūrām, nodrošinātu, ka uzņēmumos ievesta pamatlīmeņa drošība, piemēram, datu un komunikāciju galšifrēšana un programmatūras atjaunināšana, un mudinātu izmantot integrētu drošību;

| 89. | uzskata, ka programmatūras piegādātājiem vajadzētu labāk popularizēt drošības priekšrocības, ko lietotājiem sniedz atvērtā koda programmatūra un ar drošību saistīti programmatūras jauninājumi; aicina Komisiju apsvērt ES mēroga programmu koordinētai informācijas izpaušanai par ievainojamībām, tostarp zināmu programmatūras ievainojamību novēršanu, kā aizsardzības līdzekli pret programmatūras ievainojamību ļaunprātīgu izmantošanu un drošības un personas datu aizsardzības pārkāpumiem; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka programmatūras piegādātājiem vajadzētu labāk popularizēt drošības priekšrocības, ko lietotājiem sniedz atvērtā koda programmatūra un ar drošību saistīti programmatūras jauninājumi; aicina Komisiju apsvērt ES mēroga programmu koordinētai informācijas izpaušanai par ievainojamībām, tostarp zināmu programmatūras ievainojamību novēršanu, kā aizsardzības līdzekli pret programmatūras ievainojamību ļaunprātīgu izmantošanu un drošības un personas datu aizsardzības pārkāpumiem;

| 90. | uzskata, ka, lai nodrošinātu ES koordinētu pieeju kiberdrošībai, strauji jāpieņem mērķim atbilstoša Kiberdrošības direktīva; uzskata, ka nolūkā turpināt nozaru digitalizāciju ir vajadzīgs vērienīgāks dalībvalstu un attiecīgo ES iestāžu un struktūru sadarbības līmenis un paraugprakses apmaiņa, tajā pašā laikā aizsargājot ES pamattiesības, it sevišķi datu aizsardzību; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka, lai nodrošinātu ES koordinētu pieeju kiberdrošībai, strauji jāpieņem mērķim atbilstoša Kiberdrošības direktīva; uzskata, ka nolūkā turpināt nozaru digitalizāciju ir vajadzīgs vērienīgāks dalībvalstu un attiecīgo ES iestāžu un struktūru sadarbības līmenis un paraugprakses apmaiņa, tajā pašā laikā aizsargājot ES pamattiesības, it sevišķi datu aizsardzību;

| 91. | uzsver, ka strauji pieaugošā pret tīkliem vērstu uzbrukumu un kibernoziegumu skaita dēļ ir nepieciešama saskaņota ES un tās dalībvalstu reakcija ar mērķi nodrošināt augstu tīkla un informācijas drošības līmeni; uzskata, ka drošība internetā nozīmē tīklu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību, tiesībaizsardzības iestāžu spēju cīnīties ar noziedzību — tostarp terorismu, vardarbīgu radikalizāciju, seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē — un tādu datu izmantošanu, kādi noteikti nepieciešami, lai apkarotu noziedzību tiešsaistē un bezsaistē; uzsver, ka šādi definēta drošība kopā ar pamattiesību aizsardzību kibertelpā ir izšķirīgi svarīga nolūkā nostiprināt uzticēšanos digitālajiem pakalpojumiem un tāpēc tā ir nepieciešams pamats, uz kā veidot konkurētspējīgu digitālo tirgu; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka strauji pieaugošā pret tīkliem vērstu uzbrukumu un kibernoziegumu skaita dēļ ir nepieciešama saskaņota ES un tās dalībvalstu reakcija ar mērķi nodrošināt augstu tīkla un informācijas drošības līmeni; uzskata, ka drošība internetā nozīmē tīklu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību, tiesībaizsardzības iestāžu spēju cīnīties ar noziedzību — tostarp terorismu, vardarbīgu radikalizāciju, seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē — un tādu datu izmantošanu, kādi noteikti nepieciešami, lai apkarotu noziedzību tiešsaistē un bezsaistē; uzsver, ka šādi definēta drošība kopā ar pamattiesību aizsardzību kibertelpā ir izšķirīgi svarīga nolūkā nostiprināt uzticēšanos digitālajiem pakalpojumiem un tāpēc tā ir nepieciešams pamats, uz kā veidot konkurētspējīgu digitālo tirgu;

| 92. | atgādina, ka iedzīvotājiem un uzņēmējiem lietderīgi ir tādi rīki kā šifrēšana, kas ļauj nodrošināt privātumu un vismaz pamatlīmenī arī komunikācijas drošību; nosoda to, ka šifrēšanu var izmantot arī noziedzīgiem nolūkiem; |
| --- | --- |

92.

atgādina, ka iedzīvotājiem un uzņēmējiem lietderīgi ir tādi rīki kā šifrēšana, kas ļauj nodrošināt privātumu un vismaz pamatlīmenī arī komunikācijas drošību; nosoda to, ka šifrēšanu var izmantot arī noziedzīgiem nolūkiem;

| 93. | atzinīgi vērtē ka Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centru (EC3), kas palīdz straujāk reaģēt uz kiberuzbrukumiem; aicina iesniegt leģislatīvā akta priekšlikumu par EC3 pilnvaru nostiprināšanu un steidzīgi transponēt 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām; |
| --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē ka Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centru (EC3), kas palīdz straujāk reaģēt uz kiberuzbrukumiem; aicina iesniegt leģislatīvā akta priekšlikumu par EC3 pilnvaru nostiprināšanu un steidzīgi transponēt 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām;

| 94. | norāda, ka atklātībā nākusī informācija par elektronisko masveida novērošanu ir apliecinājusi nepieciešamību atgūt iedzīvotāju uzticēšanos digitālo pakalpojumu privātumam, drošumam un drošībai, un šajā sakarā uzsver, ka personas datu apstrādē komerciāliem vai tiesībaizsardzības nolūkiem ir stingri jāievēro esošie datu aizsardzības tiesību akti un pamattiesības; šajā kontekstā atgādina, cik svarīgi ir esošie līdzekļi, piemēram, savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgumi (STPN), kas nav pretrunā tiesiskumam un samazina neatbilstīgas piekļuves risku attiecībā uz ārvalsts teritorijā glabātiem datiem; |
| --- | --- |

94.

norāda, ka atklātībā nākusī informācija par elektronisko masveida novērošanu ir apliecinājusi nepieciešamību atgūt iedzīvotāju uzticēšanos digitālo pakalpojumu privātumam, drošumam un drošībai, un šajā sakarā uzsver, ka personas datu apstrādē komerciāliem vai tiesībaizsardzības nolūkiem ir stingri jāievēro esošie datu aizsardzības tiesību akti un pamattiesības; šajā kontekstā atgādina, cik svarīgi ir esošie līdzekļi, piemēram, savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgumi (STPN), kas nav pretrunā tiesiskumam un samazina neatbilstīgas piekļuves risku attiecībā uz ārvalsts teritorijā glabātiem datiem;

| 95. | atkārto, ka saskaņā ar Direktīvas par elektronisko tirdzniecību (2000/31/EK) 15. panta 1. punktu “dalībvalstis neuzliek vispārējas saistības” pārraides un glabāšanas pakalpojumu sniedzējiem “pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī neuzliek pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību”; jo īpaši atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa spriedumos lietās C-360/10 un C-70/10 neatzina par likumīgiem pasākumus “aktīvi pārraudzīt” gandrīz katru attiecīgo pakalpojumu lietotāju (pieejas internetam nodrošinātāji pirmajā lietā, sociālais tīkls otrajā) un precizēja, ka būtu jāaizliedz ikviens rīkojums, kas nosaka mitināšanas pakalpojumu sniedzējam pienākumu veikt vispārēju pārraudzību; |
| --- | --- |

95.

atkārto, ka saskaņā ar Direktīvas par elektronisko tirdzniecību (2000/31/EK) 15. panta 1. punktu “dalībvalstis neuzliek vispārējas saistības” pārraides un glabāšanas pakalpojumu sniedzējiem “pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī neuzliek pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību”; jo īpaši atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa spriedumos lietās C-360/10 un C-70/10 neatzina par likumīgiem pasākumus “aktīvi pārraudzīt” gandrīz katru attiecīgo pakalpojumu lietotāju (pieejas internetam nodrošinātāji pirmajā lietā, sociālais tīkls otrajā) un precizēja, ka būtu jāaizliedz ikviens rīkojums, kas nosaka mitināšanas pakalpojumu sniedzējam pienākumu veikt vispārēju pārraudzību;

4.   
  DIGITĀLĀS EKONOMIKAS IZAUGSMES POTENCIĀLA MAKSIMĀLA IZMANTOŠANA

| 96. | uzskata, ka, tā kā Eiropas nozarēm ir centrāla loma un tā kā digitālā ekonomika attīstās daudz straujāk nekā pārējā ekonomikas daļa, nozaru digitālā pārveide ir būtiska Eiropas ekonomikas konkurētspējai un tās enerģētikas pārkārtošanai, taču tā izdosies vien tad, ja Eiropas uzņēmumi sapratīs, kāda ir tās nozīme attiecībā uz efektivitātes palielināšanos un piekļuvi neizmantotam potenciālam, ko dotu lielākā mērā integrētas un savienotas vērtības ķēdes, kuras varētu straujāk un elastīgāk reaģēt uz patērētāju vajadzībām; |
| --- | --- |

96.

uzskata, ka, tā kā Eiropas nozarēm ir centrāla loma un tā kā digitālā ekonomika attīstās daudz straujāk nekā pārējā ekonomikas daļa, nozaru digitālā pārveide ir būtiska Eiropas ekonomikas konkurētspējai un tās enerģētikas pārkārtošanai, taču tā izdosies vien tad, ja Eiropas uzņēmumi sapratīs, kāda ir tās nozīme attiecībā uz efektivitātes palielināšanos un piekļuvi neizmantotam potenciālam, ko dotu lielākā mērā integrētas un savienotas vērtības ķēdes, kuras varētu straujāk un elastīgāk reaģēt uz patērētāju vajadzībām;

| 97. | aicina Komisiju nekavējoties izstrādāt digitālās pārveides plānu, ietverot tiesību aktu modernizāciju un relevantu instrumentu izmantošanu ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē un infrastruktūrā, lai atbalstītu digitalizāciju visās nozarēs, piemēram, ražošanas, enerģētikas, transporta un mazumtridzniecības nozarēs, mudinot vērtības ķēdē izmantot digitālās tehnoloģijas un savienojamību “no gala līdz galam”, kā arī inovatīvus pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

97.

aicina Komisiju nekavējoties izstrādāt digitālās pārveides plānu, ietverot tiesību aktu modernizāciju un relevantu instrumentu izmantošanu ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē un infrastruktūrā, lai atbalstītu digitalizāciju visās nozarēs, piemēram, ražošanas, enerģētikas, transporta un mazumtridzniecības nozarēs, mudinot vērtības ķēdē izmantot digitālās tehnoloģijas un savienojamību “no gala līdz galam”, kā arī inovatīvus pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus;

| 98. | uzskata, ka tiesiskajam regulējumam vajadzētu dot nozarēm iespēju pieņemt un paredzēt šīs pārmaiņas, lai sekmētu darbvietu izveidi, izaugsmi un reģionālo konverģenci; |
| --- | --- |

98.

uzskata, ka tiesiskajam regulējumam vajadzētu dot nozarēm iespēju pieņemt un paredzēt šīs pārmaiņas, lai sekmētu darbvietu izveidi, izaugsmi un reģionālo konverģenci;

| 99. | turklāt aicina īpaši pievērsties MVU, tostarp varbūt pārskatīt Mazās uzņēmējdarbības aktu, jo to digitālā pārveide ir priekšnosacījums konkurētspējai un darbvietu izveidei ekonomikā un ciešākai esošo uzņēmumu un jaunuzņēmumu sadarbībai, kuras rezultātā varētu izveidoties ilgtspējīgāks un konkurētspējīgāks rūpniecības modelis un izvirzīties globāli līderi; |
| --- | --- |

99.

turklāt aicina īpaši pievērsties MVU, tostarp varbūt pārskatīt Mazās uzņēmējdarbības aktu, jo to digitālā pārveide ir priekšnosacījums konkurētspējai un darbvietu izveidei ekonomikā un ciešākai esošo uzņēmumu un jaunuzņēmumu sadarbībai, kuras rezultātā varētu izveidoties ilgtspējīgāks un konkurētspējīgāks rūpniecības modelis un izvirzīties globāli līderi;

| 100. | atkārto, cik svarīgas ir Eiropas satelītnavigācijas sistēmas, īpaši Galileo un Egnos, digitālā vienotā tirgus attīstībai attiecībā uz datu pozīciju un laika zīmogošanu lielo datu un lietiskā interneta lietotnēm; |
| --- | --- |

100.

atkārto, cik svarīgas ir Eiropas satelītnavigācijas sistēmas, īpaši Galileo un Egnos, digitālā vienotā tirgus attīstībai attiecībā uz datu pozīciju un laika zīmogošanu lielo datu un lietiskā interneta lietotnēm;

4.1.   
  Datu ekonomikas veidošana

| 101. | uzskata, ka ekonomikas izaugsmē būtiska loma ir uz datiem balstītai ekonomikai; uzsver iespējas, ko ekonomikai un sabiedrībai var dot jaunas IKT tehnoloģijas, piemēram, lielie dati, mākoņdatošana, lietiskais internets, 3D druka un citas tehnoloģijas, jo īpaši, ja tās integrē citās nozarēs, piemēram, enerģētikas, transporta un loģistikas, finanšu pakalpojumu, izglītības, mazumtirdzniecības, ražošanas, pētniecības un veselības aprūpes un ārkārtas pakalpojumu nozarē, un ja publiskā sektora iestādes tās izmanto, lai attīstītu viedpilsētas, uzlabotu resursu pārvaldību un vides aizsardzību; īpaši uzsver iespējas, ko dod enerģētikas nozares digitalizācija, kas ļauj efektīvāk un elastīgāk ražot enerģiju, izmantojot viedskaitītājus, viedtīklus un datu mezglus; uzsver publiskā un privātā sektora partnerību nozīmīgumu un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas šajā jomā; |
| --- | --- |

101.

uzskata, ka ekonomikas izaugsmē būtiska loma ir uz datiem balstītai ekonomikai; uzsver iespējas, ko ekonomikai un sabiedrībai var dot jaunas IKT tehnoloģijas, piemēram, lielie dati, mākoņdatošana, lietiskais internets, 3D druka un citas tehnoloģijas, jo īpaši, ja tās integrē citās nozarēs, piemēram, enerģētikas, transporta un loģistikas, finanšu pakalpojumu, izglītības, mazumtirdzniecības, ražošanas, pētniecības un veselības aprūpes un ārkārtas pakalpojumu nozarē, un ja publiskā sektora iestādes tās izmanto, lai attīstītu viedpilsētas, uzlabotu resursu pārvaldību un vides aizsardzību; īpaši uzsver iespējas, ko dod enerģētikas nozares digitalizācija, kas ļauj efektīvāk un elastīgāk ražot enerģiju, izmantojot viedskaitītājus, viedtīklus un datu mezglus; uzsver publiskā un privātā sektora partnerību nozīmīgumu un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas šajā jomā;

| 102. | aicina Komisiju izskatīt iespēju digitālā formātā, bez maksas un samērīgā termiņā, neapdraudot ekonomiskos un sociālos ieguvumus, padarīt pieejamus visus zinātniskās pētniecības projektus, kas vismaz 50 % apmērā finansēti ar publisko finansējumu, tostarp izskatīt iespēju šajā nolūkā izmantot izdevniecības; |
| --- | --- |

102.

aicina Komisiju izskatīt iespēju digitālā formātā, bez maksas un samērīgā termiņā, neapdraudot ekonomiskos un sociālos ieguvumus, padarīt pieejamus visus zinātniskās pētniecības projektus, kas vismaz 50 % apmērā finansēti ar publisko finansējumu, tostarp izskatīt iespēju šajā nolūkā izmantot izdevniecības;

| 103. | aicina Komisiju līdz 2016. gada martam kopā ar visiem attiecīgajiem ekspertiem, tostarp pētniekiem, pilsoniskās sabiedrības un publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, sagatavot plašu un pārredzamu pārskatu par lielajiem datiem, lai apzinātu vajadzības lielo datu tehnoloģiju un skaitļošanas infrastruktūras jomā, īpaši attiecībā uz Eiropas superdatoriem, tostarp labākus nenormatīvos un esošā tiesiskā regulējuma apstākļus izaugsmei un inovācijai šajā nozarē, un lai maksimāli palielinātu iespējas un novērstu potenciālos riskus un problēmas attiecībā uz uzticēšanās nostiprināšanu, piemēram, piekļuvei datiem, drošībai un datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

103.

aicina Komisiju līdz 2016. gada martam kopā ar visiem attiecīgajiem ekspertiem, tostarp pētniekiem, pilsoniskās sabiedrības un publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, sagatavot plašu un pārredzamu pārskatu par lielajiem datiem, lai apzinātu vajadzības lielo datu tehnoloģiju un skaitļošanas infrastruktūras jomā, īpaši attiecībā uz Eiropas superdatoriem, tostarp labākus nenormatīvos un esošā tiesiskā regulējuma apstākļus izaugsmei un inovācijai šajā nozarē, un lai maksimāli palielinātu iespējas un novērstu potenciālos riskus un problēmas attiecībā uz uzticēšanās nostiprināšanu, piemēram, piekļuvei datiem, drošībai un datu aizsardzībai;

| 104. | aicina izstrādāt nākotnes vajadzībām atbilstošu un tehnoloģiski neitrālu Eiropas pieeju un turpināt vienotā tirgus integrāciju attiecībā uz lietisko internetu un rūpniecisko internetu, izmantojot pārredzamu standartu noteikšanas un sadarbspējas stratēģiju, stiprināt uzticēšanos šīm tehnoloģijām, veicinot drošību, pārredzamību, kā arī integrētu privātumu un privātumu pēc noklusējuma; atzinīgi vērtē “brīvas datu plūsmas” iniciatīvu, kam pēc visaptveroša novērtējuma vajadzētu precizēt noteikumus par datu izmantošanu, pieejamību un datu īpašumtiesībām, ņemot vērā bažas par datu lokalizācijas prasību ietekmi uz vienotā tirgus darbību, un atvieglot datu pakalpojumu sniedzēju maiņu, lai novērstu piesaisti konkrētam pakalpojumu sniedzējam un tirgus izkropļojumus; |
| --- | --- |

104.

aicina izstrādāt nākotnes vajadzībām atbilstošu un tehnoloģiski neitrālu Eiropas pieeju un turpināt vienotā tirgus integrāciju attiecībā uz lietisko internetu un rūpniecisko internetu, izmantojot pārredzamu standartu noteikšanas un sadarbspējas stratēģiju, stiprināt uzticēšanos šīm tehnoloģijām, veicinot drošību, pārredzamību, kā arī integrētu privātumu un privātumu pēc noklusējuma; atzinīgi vērtē “brīvas datu plūsmas” iniciatīvu, kam pēc visaptveroša novērtējuma vajadzētu precizēt noteikumus par datu izmantošanu, pieejamību un datu īpašumtiesībām, ņemot vērā bažas par datu lokalizācijas prasību ietekmi uz vienotā tirgus darbību, un atvieglot datu pakalpojumu sniedzēju maiņu, lai novērstu piesaisti konkrētam pakalpojumu sniedzējam un tirgus izkropļojumus;

| 105. | uzskata, ka valsts pārvaldē pēc noklusējuma jau būtu jāizvēlas atvērtu pārvaldes datu pieeja; mudina palielināt apmēru un ātrumu, kādā atvērtu datu veidā tiek publiskota informācija, uzlabot galveno datu kopu apzināšanu, kuras jādara pieejamas, un labāk sekmēt atvērtu datu atkalizmantošanu atvērtā veidā, ņemot vērā to vērtību attiecībā uz inovatīvu pakalpojumu, tostarp pārrobežu risinājumu, izstrādi, pārredzamību un ieguvumiem ekonomikai un sabiedrībai; |
| --- | --- |

105.

uzskata, ka valsts pārvaldē pēc noklusējuma jau būtu jāizvēlas atvērtu pārvaldes datu pieeja; mudina palielināt apmēru un ātrumu, kādā atvērtu datu veidā tiek publiskota informācija, uzlabot galveno datu kopu apzināšanu, kuras jādara pieejamas, un labāk sekmēt atvērtu datu atkalizmantošanu atvērtā veidā, ņemot vērā to vērtību attiecībā uz inovatīvu pakalpojumu, tostarp pārrobežu risinājumu, izstrādi, pārredzamību un ieguvumiem ekonomikai un sabiedrībai;

| 106. | atzīst, ka aizvien vairāk pieaug ES patērētāju bažas par to, kā tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji izmanto un aizsargā personas datus, jo tas ir svarīgs elements nolūkā stiprināt patērētāju uzticēšanos digitālajai ekonomikai; uzsver, ka aktīviem patērētājiem ir svarīga loma konkurences veicināšanā; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi patērētājus labāk informēt par to, kā tiek izmantoti viņu dati, jo īpaši pakalpojumos, ko sniedz apmaiņā pret datiem, un par viņu tiesībām uz datu pārnesamību; aicina Komisiju precizēt noteikumus par datu kontroli un datu pārnesamību, ievērojot pamatprincipu, kas paredz, ka iedzīvotājiem jābūt iespējai kontrolēt savus datus; |
| --- | --- |

106.

atzīst, ka aizvien vairāk pieaug ES patērētāju bažas par to, kā tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji izmanto un aizsargā personas datus, jo tas ir svarīgs elements nolūkā stiprināt patērētāju uzticēšanos digitālajai ekonomikai; uzsver, ka aktīviem patērētājiem ir svarīga loma konkurences veicināšanā; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi patērētājus labāk informēt par to, kā tiek izmantoti viņu dati, jo īpaši pakalpojumos, ko sniedz apmaiņā pret datiem, un par viņu tiesībām uz datu pārnesamību; aicina Komisiju precizēt noteikumus par datu kontroli un datu pārnesamību, ievērojot pamatprincipu, kas paredz, ka iedzīvotājiem jābūt iespējai kontrolēt savus datus;

| 107. | uzskata, ka atbilstība datu aizsardzības tiesību aktiem un efektīvas privātuma garantijas un drošības garantijas, kas paredzētas Vispārīgajā datu aizsardzības regulā, tostarp īpaši noteikumi attiecībā uz bērniem kā neaizsargātiem patērētājiem, ir izšķirīgi svarīgi elementi nolūkā stiprināt iedzīvotāju un patērētāju uzticēšanos uz datiem balstītai ekonomikai; uzsver, ka ir nepieciešams palielināt izpratni par datu lomu un par to, ko datu apmaiņa nozīmē patērētājiem attiecībā uz viņu pamattiesībām ekonomikā, un pieņemt noteikumus par datu īpašumtiesībām un iedzīvotāju kontroli pār saviem personas datiem; uzsver, kāda loma ir pakalpojumu un produktu personalizācijai, kas būtu jāattīsta atbilstoši datu aizsardzības prasībām; aicina popularizēt integrētu privātumu un privātumu pēc noklusējuma, kas varētu pozitīvi ietekmēt arī inovāciju un ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka jebkādā datu apstrādē jānodrošina nediskriminējoša pieeja; uzsver, cik svarīga ir uz risku balstīta pieeja, kas palīdz novērst lieku administratīvo slogu un nodrošina juridisko noteiktību, it sevišķi attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem, kā arī publiskā sektora iestāžu veikta demokrātiskā pārraudzība un pastāvīga uzraudzība; uzsver, ka personas datiem vajadzīga īpaša aizsardzība, un atzīst, ka papildu aizsardzības pasākumu, piemēram, pseidonimizācijas un anonimizācijas, ieviešana var uzlabot aizsardzību gadījumos, kad personas datus lieto lielo datu lietojumprogrammas un tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka atbilstība datu aizsardzības tiesību aktiem un efektīvas privātuma garantijas un drošības garantijas, kas paredzētas Vispārīgajā datu aizsardzības regulā, tostarp īpaši noteikumi attiecībā uz bērniem kā neaizsargātiem patērētājiem, ir izšķirīgi svarīgi elementi nolūkā stiprināt iedzīvotāju un patērētāju uzticēšanos uz datiem balstītai ekonomikai; uzsver, ka ir nepieciešams palielināt izpratni par datu lomu un par to, ko datu apmaiņa nozīmē patērētājiem attiecībā uz viņu pamattiesībām ekonomikā, un pieņemt noteikumus par datu īpašumtiesībām un iedzīvotāju kontroli pār saviem personas datiem; uzsver, kāda loma ir pakalpojumu un produktu personalizācijai, kas būtu jāattīsta atbilstoši datu aizsardzības prasībām; aicina popularizēt integrētu privātumu un privātumu pēc noklusējuma, kas varētu pozitīvi ietekmēt arī inovāciju un ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka jebkādā datu apstrādē jānodrošina nediskriminējoša pieeja; uzsver, cik svarīga ir uz risku balstīta pieeja, kas palīdz novērst lieku administratīvo slogu un nodrošina juridisko noteiktību, it sevišķi attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem, kā arī publiskā sektora iestāžu veikta demokrātiskā pārraudzība un pastāvīga uzraudzība; uzsver, ka personas datiem vajadzīga īpaša aizsardzība, un atzīst, ka papildu aizsardzības pasākumu, piemēram, pseidonimizācijas un anonimizācijas, ieviešana var uzlabot aizsardzību gadījumos, kad personas datus lieto lielo datu lietojumprogrammas un tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji;

| 108. | norāda, ka Komisijas veiktajā novērtējumā par Datubāzu direktīvu ir atzīts, ka šī direktīva kavē uz datiem balstītas Eiropas ekonomikas attīstību; aicina Komisiju izmantot politikas variantus, lai atceltu Direktīvu 96/9/EK; |
| --- | --- |

108.

norāda, ka Komisijas veiktajā novērtējumā par Datubāzu direktīvu ir atzīts, ka šī direktīva kavē uz datiem balstītas Eiropas ekonomikas attīstību; aicina Komisiju izmantot politikas variantus, lai atceltu Direktīvu 96/9/EK;

4.2.   
  Konkurētspējas uzlabošana, izmantojot sadarbspēju un standartizāciju

| 109. | uzskata, ka Eiropas IKT standartizācijas plānam un sadarbspējas satvara, tostarp Eiropas standartizācijas organizācijām iesniegto Komisijas pieprasījumu, pārskatīšanai būtu jāietilpst Eiropas digitālajā stratēģijā, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus, budžeta ietaupījumus un uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, kā arī palielinātu preču un pakalpojumu pārnozaru un pārrobežu sadarbspēju, ātrāk, atklāti un konkurencei labvēlīgi nosakot brīvprātīgus, uz tirgu balstītus un globālus standartus, ko varētu viegli īstenot MVU; mudina Komisiju nodrošināt, ka standartizācijas procesos tiek iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas, izmantotas labākās tehnoloģijas un novērsts monopolu un slēgtu vērtības ķēžu izveides risks, īpaši attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem, kā arī aktīvi popularizēt Eiropas standartus starptautiskā mērogā, ņemot vērā IKT standartizācijas iniciatīvu globālo raksturu; |
| --- | --- |

109.

uzskata, ka Eiropas IKT standartizācijas plānam un sadarbspējas satvara, tostarp Eiropas standartizācijas organizācijām iesniegto Komisijas pieprasījumu, pārskatīšanai būtu jāietilpst Eiropas digitālajā stratēģijā, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus, budžeta ietaupījumus un uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, kā arī palielinātu preču un pakalpojumu pārnozaru un pārrobežu sadarbspēju, ātrāk, atklāti un konkurencei labvēlīgi nosakot brīvprātīgus, uz tirgu balstītus un globālus standartus, ko varētu viegli īstenot MVU; mudina Komisiju nodrošināt, ka standartizācijas procesos tiek iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas, izmantotas labākās tehnoloģijas un novērsts monopolu un slēgtu vērtības ķēžu izveides risks, īpaši attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem, kā arī aktīvi popularizēt Eiropas standartus starptautiskā mērogā, ņemot vērā IKT standartizācijas iniciatīvu globālo raksturu;

| 110. | mudina Komisiju un Padomi paplašināt bezmaksas un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantošanu un atkārtotu izmantošanu valsts pārvaldēs un to starpā, lai palielinātu sadarbspēju; |
| --- | --- |

110.

mudina Komisiju un Padomi paplašināt bezmaksas un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantošanu un atkārtotu izmantošanu valsts pārvaldēs un to starpā, lai palielinātu sadarbspēju;

| 111. | norāda, ka Komisija pašlaik apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām par iespēju izveidot transportlīdzeklī iebūvētu sadarbspējīgu, standartizētu, drošu un atvērtas piekļuves platformu iespējamām nākotnes lietotnēm vai pakalpojumiem, kā Parlaments ir pieprasījis eZvana regulā; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī platforma neierobežo inovāciju, brīvu konkurenci un patērētāju izvēli; |
| --- | --- |

111.

norāda, ka Komisija pašlaik apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām par iespēju izveidot transportlīdzeklī iebūvētu sadarbspējīgu, standartizētu, drošu un atvērtas piekļuves platformu iespējamām nākotnes lietotnēm vai pakalpojumiem, kā Parlaments ir pieprasījis eZvana regulā; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī platforma neierobežo inovāciju, brīvu konkurenci un patērētāju izvēli;

| 112. | aicina Komisiju, ņemot vērā straujo inovāciju transporta nozarē, izstrādāt koordinētu stratēģiju attiecībā uz savienojamību transporta nozarē un it sevišķi izveidot tiesisko regulējumu savienotiem transportlīdzekļiem, lai nodrošinātu sadarbspēju ar dažādiem pakalpojumiem, tostarp attālinātu diagnostiku un apkopi, un lietotnēm nolūkā uzturēt godīgu konkurenci un apmierināt lielo vajadzību pēc produktiem, kas atbilstu kiberdrošības un datu aizsardzības prasībām, kā arī nodrošināt pasažieru fizisko drošību; uzskata, ka ir nepieciešamas autobūves un telekomunikāciju nozares partnerības, lai nodrošinātu, ka savienotie transportlīdzekļi un to infrastruktūra tiek attīstīta, pamatojoties uz Eiropas mērogā kopīgiem standartiem; |
| --- | --- |

112.

aicina Komisiju, ņemot vērā straujo inovāciju transporta nozarē, izstrādāt koordinētu stratēģiju attiecībā uz savienojamību transporta nozarē un it sevišķi izveidot tiesisko regulējumu savienotiem transportlīdzekļiem, lai nodrošinātu sadarbspēju ar dažādiem pakalpojumiem, tostarp attālinātu diagnostiku un apkopi, un lietotnēm nolūkā uzturēt godīgu konkurenci un apmierināt lielo vajadzību pēc produktiem, kas atbilstu kiberdrošības un datu aizsardzības prasībām, kā arī nodrošināt pasažieru fizisko drošību; uzskata, ka ir nepieciešamas autobūves un telekomunikāciju nozares partnerības, lai nodrošinātu, ka savienotie transportlīdzekļi un to infrastruktūra tiek attīstīta, pamatojoties uz Eiropas mērogā kopīgiem standartiem;

4.3.   
  Iekļaujoša e-sabiedrība

| 113. | norāda, ka internets un IKT ļoti lielā mērā ietekmē sieviešu un meiteņu emancipāciju; atzīst, ka sieviešu dalība ES digitālajā nozarē pozitīvi ietekmē Eiropas IKP; atzīst to, cik ievērojams potenciāls ir sievietēm inovatorēm un uzņēmējām un viņu iespējamo lomu digitālajā pārveidē; uzsver, ka ir nepieciešams atbrīvoties no dzimumu stereotipiem, un pilnībā atbalsta un mudina attīstīt uzņēmējdarbības kultūru sievietēm, kā arī viņu integrāciju un dalību informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

113.

norāda, ka internets un IKT ļoti lielā mērā ietekmē sieviešu un meiteņu emancipāciju; atzīst, ka sieviešu dalība ES digitālajā nozarē pozitīvi ietekmē Eiropas IKP; atzīst to, cik ievērojams potenciāls ir sievietēm inovatorēm un uzņēmējām un viņu iespējamo lomu digitālajā pārveidē; uzsver, ka ir nepieciešams atbrīvoties no dzimumu stereotipiem, un pilnībā atbalsta un mudina attīstīt uzņēmējdarbības kultūru sievietēm, kā arī viņu integrāciju un dalību informācijas sabiedrībā;

| 114. | atzīst digitālā vienotā tirgus potenciālu nodrošināt pieejamību un dalību visiem iedzīvotājiem, tostarp cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem cilvēkiem, minoritātēm un citiem iedzīvotājiem, kas pieder pie neaizsargātām grupām, attiecībā uz visiem digitālās ekonomikas aspektiem, tostarp produktiem un pakalpojumiem, ko aizsargā autortiesības un blakustiesības, it īpaši — veidojot iekļaujošu e-sabiedrību un nodrošinot, ka e-pārvaldes un e-administrācijas programmas ir pilnībā pieejamas; pauž dziļas bažas par progresa trūkumu attiecībā uz Marrākešas līguma ratifikāciju un mudina to ratificēt pēc iespējas drīz; šajā sakarā uzsver, ka ir steidzami jāpieņem priekšlikums direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību; |
| --- | --- |

114.

atzīst digitālā vienotā tirgus potenciālu nodrošināt pieejamību un dalību visiem iedzīvotājiem, tostarp cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem cilvēkiem, minoritātēm un citiem iedzīvotājiem, kas pieder pie neaizsargātām grupām, attiecībā uz visiem digitālās ekonomikas aspektiem, tostarp produktiem un pakalpojumiem, ko aizsargā autortiesības un blakustiesības, it īpaši — veidojot iekļaujošu e-sabiedrību un nodrošinot, ka e-pārvaldes un e-administrācijas programmas ir pilnībā pieejamas; pauž dziļas bažas par progresa trūkumu attiecībā uz Marrākešas līguma ratifikāciju un mudina to ratificēt pēc iespējas drīz; šajā sakarā uzsver, ka ir steidzami jāpieņem priekšlikums direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību;

4.3.1.   Digitālās prasmes un zināšanas

| 115. | vērš uzmanību uz to, ka piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība attiecībā uz prasmēm ierobežo digitālās ekonomikas attīstību, darbvietu radīšanu un Savienības konkurētspēju, un aicina Komisiju steidzami izstrādāt prasmju stratēģiju, ar ko šo trūkumu varētu novērst; aicina Komisiju izmantot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas līdzekļus, lai atbalstītu organizācijas (vietējās kustības), kas māca digitālās prasmes nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem; aicina dalībvalstis sniegt atbalstu, šim nolūkam nodrošinot telpas; |
| --- | --- |

115.

vērš uzmanību uz to, ka piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība attiecībā uz prasmēm ierobežo digitālās ekonomikas attīstību, darbvietu radīšanu un Savienības konkurētspēju, un aicina Komisiju steidzami izstrādāt prasmju stratēģiju, ar ko šo trūkumu varētu novērst; aicina Komisiju izmantot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas līdzekļus, lai atbalstītu organizācijas (vietējās kustības), kas māca digitālās prasmes nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem; aicina dalībvalstis sniegt atbalstu, šim nolūkam nodrošinot telpas;

| 116. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar iniciatīvām un koordinētiem pasākumiem, kā arī ar ieguldījumiem Eiropas mediju lietotprasmes apmācības tīklu izveidē veicināt visu ES iedzīvotāju mediju un interneta lietotprasmi, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem cilvēkiem; uzsver, ka spēja patstāvīgi un kritiski izmantot medijus un tikt galā ar pārmērīgu informācijas daudzumu ir mūžizglītības uzdevums visām paaudzēm, kas turklāt pastāvīgi mainās, lai visas paaudzes spētu pienācīgi un patstāvīgi tikt galā ar pārmērīgu informācijas daudzumu; norāda, ka darba un prasmju profili kļūst arvien sarežģītāki un ka līdz ar to rodas jaunas prasības — it sevišķi attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) prasmēm — apmācībām, kā arī tālākizglītībai un mūžizglītībai; |
| --- | --- |

116.

aicina Komisiju un dalībvalstis ar iniciatīvām un koordinētiem pasākumiem, kā arī ar ieguldījumiem Eiropas mediju lietotprasmes apmācības tīklu izveidē veicināt visu ES iedzīvotāju mediju un interneta lietotprasmi, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem cilvēkiem; uzsver, ka spēja patstāvīgi un kritiski izmantot medijus un tikt galā ar pārmērīgu informācijas daudzumu ir mūžizglītības uzdevums visām paaudzēm, kas turklāt pastāvīgi mainās, lai visas paaudzes spētu pienācīgi un patstāvīgi tikt galā ar pārmērīgu informācijas daudzumu; norāda, ka darba un prasmju profili kļūst arvien sarežģītāki un ka līdz ar to rodas jaunas prasības — it sevišķi attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) prasmēm — apmācībām, kā arī tālākizglītībai un mūžizglītībai;

| 117. | mudina dalībvalstis integrēt digitālo prasmju apguvi skolu programmās, uzlabot vajadzīgo tehnisko aprīkojumu un veicināt augstskolu un tehnisko skolu sadarbību nolūkā izstrādāt kopīgas e-mācību programmas, kas tiktu atzītas ECTS sistēmā; uzsver, ka izglītības un apmācību programmu mērķim jābūt attīstīt kritisku pieeju un dziļu izpratni par jaunajiem medijiem, digitālajām un informācijas ierīcēm un lietojumprogrammām, lai cilvēki varētu kļūt par šo jauno tehnoloģiju aktīviem lietotājiem, nevis tikai galalietotājiem; uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi mācīt skolotājiem gan pašas digitālās prasmes, gan veidus, kā tās efektīvi iemācīt, tostarp sekmīgi izmantojot uz spēlēm balstītu digitālo mācīšanos, un kā tās izmantot, lai atbalstītu mācību procesu kopumā, palielinot matemātikas, IT, zinātnes un tehnoloģiju pievilcību; aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk pētīt digitālo mediju ietekmi uz kognitīvajām prasmēm; |
| --- | --- |

117.

mudina dalībvalstis integrēt digitālo prasmju apguvi skolu programmās, uzlabot vajadzīgo tehnisko aprīkojumu un veicināt augstskolu un tehnisko skolu sadarbību nolūkā izstrādāt kopīgas e-mācību programmas, kas tiktu atzītas ECTS sistēmā; uzsver, ka izglītības un apmācību programmu mērķim jābūt attīstīt kritisku pieeju un dziļu izpratni par jaunajiem medijiem, digitālajām un informācijas ierīcēm un lietojumprogrammām, lai cilvēki varētu kļūt par šo jauno tehnoloģiju aktīviem lietotājiem, nevis tikai galalietotājiem; uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi mācīt skolotājiem gan pašas digitālās prasmes, gan veidus, kā tās efektīvi iemācīt, tostarp sekmīgi izmantojot uz spēlēm balstītu digitālo mācīšanos, un kā tās izmantot, lai atbalstītu mācību procesu kopumā, palielinot matemātikas, IT, zinātnes un tehnoloģiju pievilcību; aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk pētīt digitālo mediju ietekmi uz kognitīvajām prasmēm;

| 118. | norāda, ka vajadzīgi publiskie un privātie ieguldījumi un jaunas finansējuma iespējas arodizglītībā un mūžizglītībā, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem, it īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ir digitālajai ekonomikai vajadzīgās prasmes; aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar privāto sektoru izstrādāt viegli pieejamus, standartizētus un sertificētus tiešsaistes mācību kursus un inovatīvas un pieejamas e-prasmju apmācības programmas, kuru dalībniekiem tiktu iemācītas minimālās digitālās prasmes; mudina dalībvalstis šos tiešsaistes kursus iekļaut garantijā jauniešiem kā neatņemamu tās daļu; mudina Komisiju un dalībvalstis radīt pamatu digitālo prasmju un kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai, izveidojot Eiropas sertifikātu vai klasificēšanas sistēmu, par paraugu ņemot Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu; uzsver, ka kultūras daudzveidība Eiropā, kā arī daudzvalodība iegūst no satura pieejamības pāri robežām; |
| --- | --- |

118.

norāda, ka vajadzīgi publiskie un privātie ieguldījumi un jaunas finansējuma iespējas arodizglītībā un mūžizglītībā, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem, it īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ir digitālajai ekonomikai vajadzīgās prasmes; aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar privāto sektoru izstrādāt viegli pieejamus, standartizētus un sertificētus tiešsaistes mācību kursus un inovatīvas un pieejamas e-prasmju apmācības programmas, kuru dalībniekiem tiktu iemācītas minimālās digitālās prasmes; mudina dalībvalstis šos tiešsaistes kursus iekļaut garantijā jauniešiem kā neatņemamu tās daļu; mudina Komisiju un dalībvalstis radīt pamatu digitālo prasmju un kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai, izveidojot Eiropas sertifikātu vai klasificēšanas sistēmu, par paraugu ņemot Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu; uzsver, ka kultūras daudzveidība Eiropā, kā arī daudzvalodība iegūst no satura pieejamības pāri robežām;

| 119. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas mēroga Digitālo darbvietu lielā koalīcija, mudina uzņēmumus tai pievienoties un mudina Komisiju un dalībvalstis sekmēt aktīvu MVU līdzdalību; atzinīgi vērtē to, ka Komisija apsver iespēju veidot jaunas zināšanu uzkrāšanas sistēmas publiskajā sektorā, izmantojot mākoņdatošanas tehnoloģiju un tekstizraci un datizraci, kas būtu sertificēta un nodrošināta saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem; uzskata, ka šādu tehnoloģiju izmantošanai nepieciešami īpašas apmācības centieni bibliotēku, arhīvu un dokumentācijas profesijās; aicina kolektīvā darba un komunikācijas digitālos veidus — izmantojot un izstrādājot CC licences — mācīt un piemērot pāri valstu un valodu robežām izglītībā, apmācībā un sabiedriskās pētniecības iestādēs, kā arī veicināt tos publiskā iepirkuma procedūrās; norāda, ka izšķirīgi svarīga ir duālā apmācība; |
| --- | --- |

119.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas mēroga Digitālo darbvietu lielā koalīcija, mudina uzņēmumus tai pievienoties un mudina Komisiju un dalībvalstis sekmēt aktīvu MVU līdzdalību; atzinīgi vērtē to, ka Komisija apsver iespēju veidot jaunas zināšanu uzkrāšanas sistēmas publiskajā sektorā, izmantojot mākoņdatošanas tehnoloģiju un tekstizraci un datizraci, kas būtu sertificēta un nodrošināta saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem; uzskata, ka šādu tehnoloģiju izmantošanai nepieciešami īpašas apmācības centieni bibliotēku, arhīvu un dokumentācijas profesijās; aicina kolektīvā darba un komunikācijas digitālos veidus — izmantojot un izstrādājot CC licences — mācīt un piemērot pāri valstu un valodu robežām izglītībā, apmācībā un sabiedriskās pētniecības iestādēs, kā arī veicināt tos publiskā iepirkuma procedūrās; norāda, ka izšķirīgi svarīga ir duālā apmācība;

| 120. | norāda, ka vajadzīgi publiskie un privātie ieguldījumi arodizglītībā un mūžizglītībā, lai nodrošinātu, ka ES darbaspēkam, tostarp digitālās nozares darbaspēkam, kas strādā nestandarta darbu, ir digitālajai ekonomikai vajadzīgās prasmes; norāda, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas tiesības, kas garantē darba ņēmējiem minimālās tiesības uz apmaksātu mācību atvaļinājumu, lai tādējādi uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi izglītībai un apmācībai; |
| --- | --- |

120.

norāda, ka vajadzīgi publiskie un privātie ieguldījumi arodizglītībā un mūžizglītībā, lai nodrošinātu, ka ES darbaspēkam, tostarp digitālās nozares darbaspēkam, kas strādā nestandarta darbu, ir digitālajai ekonomikai vajadzīgās prasmes; norāda, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas tiesības, kas garantē darba ņēmējiem minimālās tiesības uz apmaksātu mācību atvaļinājumu, lai tādējādi uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi izglītībai un apmācībai;

4.3.2.   E-pārvaldība

| 121. | uzskata, ka attiecībā uz inovāciju e-administrācijas attīstība ir prioritāte, jo tā ar sviras efektu ietekmē visas ekonomikas nozares un uzlabo efektivitāti, sadarbspēju un pārredzamību, samazina izmaksas un administratīvo slogu, paver iespēju labākai valsts pārvaldes iestāžu sadarbībai un nodrošina labākus, lietotājiem draudzīgākus un personalizētus pakalpojumus visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, ņemot vērā digitālo sociālo inovāciju sniegtās iespējas; mudina Komisiju rādīt priekšzīmi e-pārvaldes jomā un kopā ar dalībvalstīm izstrādāt vērienīgu un visaptverošu e-pārvaldes rīcības plānu; uzskata, ka šā rīcības plāna pamatā vajadzētu būt lietotāju vajadzībām un paraugpraksei, tostarp progresa novērtēšanas kritērijiem, pakāpeniski īstenojamai pieejai principa “tikai vienreiz” piemērošanai valsts pārvaldē, saskaņā ar kuru no iedzīvotājiem un uzņēmumiem nedrīkstētu prasīt informāciju, kas jau ir sniegta kādai publiskā sektora iestādei, tajā pašā laikā nodrošinot iedzīvotāju privātumu un augsta līmeņa datu aizsardzību atbilstoši ES Datu aizsardzības reformas paketes prasībām un principiem un pilnībā ievērojot Pamattiesību hartu, kā arī augsta līmeņa drošību attiecībā uz šīm iniciatīvām; uzskata, ka tam būtu jānodrošina arī augstā līmenī šifrētu elektronisko identifikatoru un e-parakstu pilnīga pārrobežu ieviešana, it sevišķi — ātri īstenojot eIDAS regulu un palielinot publisko pakalpojumu pieejamību tiešsaistē; uzsver, ka ir svarīgi, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem būtu pieejami savstarpēji saistīti komercreģistri; |
| --- | --- |

121.

uzskata, ka attiecībā uz inovāciju e-administrācijas attīstība ir prioritāte, jo tā ar sviras efektu ietekmē visas ekonomikas nozares un uzlabo efektivitāti, sadarbspēju un pārredzamību, samazina izmaksas un administratīvo slogu, paver iespēju labākai valsts pārvaldes iestāžu sadarbībai un nodrošina labākus, lietotājiem draudzīgākus un personalizētus pakalpojumus visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, ņemot vērā digitālo sociālo inovāciju sniegtās iespējas; mudina Komisiju rādīt priekšzīmi e-pārvaldes jomā un kopā ar dalībvalstīm izstrādāt vērienīgu un visaptverošu e-pārvaldes rīcības plānu; uzskata, ka šā rīcības plāna pamatā vajadzētu būt lietotāju vajadzībām un paraugpraksei, tostarp progresa novērtēšanas kritērijiem, pakāpeniski īstenojamai pieejai principa “tikai vienreiz” piemērošanai valsts pārvaldē, saskaņā ar kuru no iedzīvotājiem un uzņēmumiem nedrīkstētu prasīt informāciju, kas jau ir sniegta kādai publiskā sektora iestādei, tajā pašā laikā nodrošinot iedzīvotāju privātumu un augsta līmeņa datu aizsardzību atbilstoši ES Datu aizsardzības reformas paketes prasībām un principiem un pilnībā ievērojot Pamattiesību hartu, kā arī augsta līmeņa drošību attiecībā uz šīm iniciatīvām; uzskata, ka tam būtu jānodrošina arī augstā līmenī šifrētu elektronisko identifikatoru un e-parakstu pilnīga pārrobežu ieviešana, it sevišķi — ātri īstenojot eIDAS regulu un palielinot publisko pakalpojumu pieejamību tiešsaistē; uzsver, ka ir svarīgi, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem būtu pieejami savstarpēji saistīti komercreģistri;

| 122. | aicina uz jau esošo iniciatīvu un tīklu pamata izstrādāt visaptverošu un pilnībā pieejamu vienotu digitālo vārteju kā vienotu “no gala līdz galam” digitālo procesu uzņēmumiem, kas būtu izveidots un darbotos visā ES un ietvertu uzņēmuma izveidi tiešsaistē, domēna nosaukuma piešķiršanu, informācijas apmaiņu par atbilstību, e-rēķinu atzīšanu, nodokļu pārskatu sagatavošanu, vienkāršotu PVN uzskaites sistēmu tiešsaistē, tiešsaistes informāciju par produktu atbilstību, cilvēku pieņemšanu darbā un darba ņēmēju norīkošanu darbā, patērētāju tiesībām, piekļuvi patērētāju un uzņēmumu tīkliem, paziņošanas procedūras un strīdu izšķiršanas mehānismus; |
| --- | --- |

122.

aicina uz jau esošo iniciatīvu un tīklu pamata izstrādāt visaptverošu un pilnībā pieejamu vienotu digitālo vārteju kā vienotu “no gala līdz galam” digitālo procesu uzņēmumiem, kas būtu izveidots un darbotos visā ES un ietvertu uzņēmuma izveidi tiešsaistē, domēna nosaukuma piešķiršanu, informācijas apmaiņu par atbilstību, e-rēķinu atzīšanu, nodokļu pārskatu sagatavošanu, vienkāršotu PVN uzskaites sistēmu tiešsaistē, tiešsaistes informāciju par produktu atbilstību, cilvēku pieņemšanu darbā un darba ņēmēju norīkošanu darbā, patērētāju tiesībām, piekļuvi patērētāju un uzņēmumu tīkliem, paziņošanas procedūras un strīdu izšķiršanas mehānismus;

| 123. | turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vienoto kontaktpunktu pilnīgu ieviešanu, kā paredzēts Pakalpojuma direktīvā, un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu to efektīvu darbību, tādējādi pilnībā atraisot to potenciālu; |
| --- | --- |

123.

turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vienoto kontaktpunktu pilnīgu ieviešanu, kā paredzēts Pakalpojuma direktīvā, un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu to efektīvu darbību, tādējādi pilnībā atraisot to potenciālu;

| 124. | pauž bažas par to, ka pētniekiem un augstskolām paredzētā mākoņdatošanas infrastruktūra ir sadrumstalota; aicina Komisiju sadarbībā ar relevantajām ieinteresētajām personām izstrādāt rīcības plānu, kā rezultātā līdz 2016. gada beigām tiktu izveidots Eiropas atvērtais zinātnes mākonis, kur kopīgu politiku, standartu un ieguldījumu sistēmā būtu integrēti esošie tīkli, dati un augstas veiktspējas skaitļošanas sistēmas un e-infrastruktūras pakalpojumi visās zinātnes jomās; uzskata, ka tam būtu jāsekmē mākoņu attīstība ne tikai zinātnes, bet arī citās jomās, labāki inovācijas centru savienojumi, jaunuzņēmumu ekosistēmas, labāka augstskolu un nozaru sadarbība tehnoloģiju komercializācijas jomā atbilstoši attiecīgajiem konfidencialitātes noteikumiem un starptautiskā koordinācija un sadarbība šajā jomā; |
| --- | --- |

124.

pauž bažas par to, ka pētniekiem un augstskolām paredzētā mākoņdatošanas infrastruktūra ir sadrumstalota; aicina Komisiju sadarbībā ar relevantajām ieinteresētajām personām izstrādāt rīcības plānu, kā rezultātā līdz 2016. gada beigām tiktu izveidots Eiropas atvērtais zinātnes mākonis, kur kopīgu politiku, standartu un ieguldījumu sistēmā būtu integrēti esošie tīkli, dati un augstas veiktspējas skaitļošanas sistēmas un e-infrastruktūras pakalpojumi visās zinātnes jomās; uzskata, ka tam būtu jāsekmē mākoņu attīstība ne tikai zinātnes, bet arī citās jomās, labāki inovācijas centru savienojumi, jaunuzņēmumu ekosistēmas, labāka augstskolu un nozaru sadarbība tehnoloģiju komercializācijas jomā atbilstoši attiecīgajiem konfidencialitātes noteikumiem un starptautiskā koordinācija un sadarbība šajā jomā;

| 125. | aicina Komisiju un dalībvalstis atjaunot apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pētniecības un inovācijas mērķrādītājus, kas ir konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus, ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas pamatelementi, izmantojot visaptverošu pieeju atvērtai zinātnei, atvērtai inovācijai, atvērtiem datiem un zināšanu pārnesei; uzskata, ka tam vajadzētu ietvert pārskatītu tiesisko regulējumu tekstizracei un datizracei zinātniskās pētniecības nolūkā, lielāku bezmaksas un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantojumu, it sevišķi izglītības iestādēs un valsts pārvaldē, un MVU un jaunuzņēmumu vieglāku piekļuvi “Apvārsnis 2020” finansējumam, kas būtu pielāgots IKT nozares īsajiem inovācijas cikliem; šajā sakarā uzsver, cik svarīgas ir visas attiecīgās iniciatīvas — no publiskā un privātā sektora partnerībām un inovācijas kopām līdz Eiropas tehnoloģiju un zinātnes parkiem, it sevišķi mazāk industrializētos Eiropas reģionos, un paātrināšanas programmām jaunuzņēmumiem un kopīgām tehnoloģiju platformām —, kā arī iespēja efektīvi licencēt standartiem būtiskus patentus atbilstoši ES konkurences tiesību normām un godīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem licencēšanas noteikumiem, lai saglabātu pētniecības un izstrādes un standartizācijas stimulus un sekmētu inovāciju; |
| --- | --- |

125.

aicina Komisiju un dalībvalstis atjaunot apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pētniecības un inovācijas mērķrādītājus, kas ir konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus, ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas pamatelementi, izmantojot visaptverošu pieeju atvērtai zinātnei, atvērtai inovācijai, atvērtiem datiem un zināšanu pārnesei; uzskata, ka tam vajadzētu ietvert pārskatītu tiesisko regulējumu tekstizracei un datizracei zinātniskās pētniecības nolūkā, lielāku bezmaksas un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantojumu, it sevišķi izglītības iestādēs un valsts pārvaldē, un MVU un jaunuzņēmumu vieglāku piekļuvi “Apvārsnis 2020” finansējumam, kas būtu pielāgots IKT nozares īsajiem inovācijas cikliem; šajā sakarā uzsver, cik svarīgas ir visas attiecīgās iniciatīvas — no publiskā un privātā sektora partnerībām un inovācijas kopām līdz Eiropas tehnoloģiju un zinātnes parkiem, it sevišķi mazāk industrializētos Eiropas reģionos, un paātrināšanas programmām jaunuzņēmumiem un kopīgām tehnoloģiju platformām —, kā arī iespēja efektīvi licencēt standartiem būtiskus patentus atbilstoši ES konkurences tiesību normām un godīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem licencēšanas noteikumiem, lai saglabātu pētniecības un izstrādes un standartizācijas stimulus un sekmētu inovāciju;

| 126. | aicina Komisiju pievērsties e-iepirkuma noteikumu, kā arī Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta (publiskā iepirkuma pase) īstenošanai, lai veicinātu vispārējus ekonomiskus ieguvumus, kā arī ES tirgus pieejamību visiem ekonomikas dalībniekiem, ievērojot atlases, izslēgšanas un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus; uzsver iepirkuma iestāžu pienākumu norādīt galvenos iemeslus, kāpēc tās lēmušas nesadalīt līgumus daļās saskaņā ar esošajiem tiesību aktiem, lai uzlabotu inovatīvu uzņēmumu un MVU piekļuvi iepirkuma tirgiem; |
| --- | --- |

126.

aicina Komisiju pievērsties e-iepirkuma noteikumu, kā arī Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta (publiskā iepirkuma pase) īstenošanai, lai veicinātu vispārējus ekonomiskus ieguvumus, kā arī ES tirgus pieejamību visiem ekonomikas dalībniekiem, ievērojot atlases, izslēgšanas un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus; uzsver iepirkuma iestāžu pienākumu norādīt galvenos iemeslus, kāpēc tās lēmušas nesadalīt līgumus daļās saskaņā ar esošajiem tiesību aktiem, lai uzlabotu inovatīvu uzņēmumu un MVU piekļuvi iepirkuma tirgiem;

4.4.   
  Starptautiskā dimensija

| 127. | uzsver, cik svarīga ir pilnīgi neatkarīga interneta pārvaldības struktūra, lai saglabātu internetu kā pārredzamu un iekļaujošu daudzu ieinteresēto personu pārvaldības modeli, kura pamatā ir princips, ka internets ir unikāla, atvērta, brīva un stabila platforma; uzskata, ka šajā nolūkā ir būtiski izmantot kavēšanos ICANN pārvaldības nodošanā; ir stingri pārliecināts, ka visos attiecīgajos ES politikas virzienos ir jāņem vērā interneta globālā dimensija, un aicina EĀDD pilnībā izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas saskaņotas ārpolitikas izstrādē, nodrošināt ES pārstāvību interneta pārvaldības platformās un skaļāk paust savu viedokli starptautiskos forumos, it sevišķi par standartu noteikšanu, 5G ieviešanas sagatavošanās pasākumiem un kiberdrošību; |
| --- | --- |

127.

uzsver, cik svarīga ir pilnīgi neatkarīga interneta pārvaldības struktūra, lai saglabātu internetu kā pārredzamu un iekļaujošu daudzu ieinteresēto personu pārvaldības modeli, kura pamatā ir princips, ka internets ir unikāla, atvērta, brīva un stabila platforma; uzskata, ka šajā nolūkā ir būtiski izmantot kavēšanos ICANN pārvaldības nodošanā; ir stingri pārliecināts, ka visos attiecīgajos ES politikas virzienos ir jāņem vērā interneta globālā dimensija, un aicina EĀDD pilnībā izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas saskaņotas ārpolitikas izstrādē, nodrošināt ES pārstāvību interneta pārvaldības platformās un skaļāk paust savu viedokli starptautiskos forumos, it sevišķi par standartu noteikšanu, 5G ieviešanas sagatavošanās pasākumiem un kiberdrošību;

| 128. | atzīst datu ekonomikas globālo raksturu; atgādina, ka digitālā vienotā tirgus izveide ir atkarīga no brīvas datu plūsmas Eiropas Savienībā un ārpus tās; tāpēc aicina ES un tās dalībvalstis sadarbībā ar trešām valstīm rīkoties, lai sadarbībā ar trešām valstīm, kas notiek saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju, nodrošinātu augstus datu aizsardzības standartus un drošu starptautisko datu nosūtīšanu atbilstoši Vispārīgajai datu aizsardzības regulai un esošajai ES judikatūrai; |
| --- | --- |

128.

atzīst datu ekonomikas globālo raksturu; atgādina, ka digitālā vienotā tirgus izveide ir atkarīga no brīvas datu plūsmas Eiropas Savienībā un ārpus tās; tāpēc aicina ES un tās dalībvalstis sadarbībā ar trešām valstīm rīkoties, lai sadarbībā ar trešām valstīm, kas notiek saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju, nodrošinātu augstus datu aizsardzības standartus un drošu starptautisko datu nosūtīšanu atbilstoši Vispārīgajai datu aizsardzības regulai un esošajai ES judikatūrai;

o

o o

| 129. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

129.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 318, 4.12.2015., 1. lpp.

(2)  OV L 123, 19.5.2015., 77. lpp.

(3)  OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

(4)  OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.

(5)  OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.

(6)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

(7)  OV L 175, 27.6.2013., 1. lpp.

(8)  OV L 165, 18.6.2013., 1. lpp.

(9)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(10)  OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.

(11)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(12)  OV L 337, 18.12.2009., 1. lpp.

(13)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(14)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(15)  OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.

(16)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0273.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0220.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0051.

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0071.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0179.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0067.

(23)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0032.

(24)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0535.

(25)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0536.

(26)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0454.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0436.

(28)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0377.

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0327.

(30)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0239.

(31)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0215.

(32)  OV C 434, 23.12.2015., 2. lpp.

(33)  OV C 353 E, 3.12.2013., 64. lpp.

(34)  OV C 332 E, 15.11.2013., 22. lpp.

(35)  OV C 258 E, 7.9.2013., 64. lpp.

(36)  OV C 50 E, 21.2.2012., 1. lpp.

(37)  OV C 236 E, 12.8.2011., 33. lpp.

(38)  OV C 81 E, 15.3.2011., 45. lpp.

(39)  OV C 236 E, 12.8.2011., 24. lpp.

(40)  Eurostat, 2014. gads: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Information_society_statistics_at_regional_level#People_who_never_used_the_internet.

(41)  Augsta līmeņa darba grupas UHF frekvenču joslas turpmākā lietojuma jautājumos darba rezultātu ziņojums.

---

Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/79

---

P8_TA(2016)0016

Kolumbijas miera process

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par miera procesa veicināšanu Kolumbijā (2015/3033(RSP))

(2018/C 011/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par mieru un cilvēktiesībām Kolumbijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par mieru un cilvēktiesībām Kolumbijā,

| — | ņemot vērā īpašās saiknes, kas vieno ES un Kolumbiju, un īpaši 2012. gada 26. jūlijā Briselē parakstīto Daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un ES un tās dalībvalstīm, no otras puses, kā arī Eiropas Savienības un Kolumbijas 2015. gada 2. decembrī parakstīto nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašās saiknes, kas vieno ES un Kolumbiju, un īpaši 2012. gada 26. jūlijā Briselē parakstīto Daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un ES un tās dalībvalstīm, no otras puses, kā arī Eiropas Savienības un Kolumbijas 2015. gada 2. decembrī parakstīto nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu,

| — | ņemot vērā 44. punktu Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Eiropas un Latīņamerikas Parlamentāro asambleju (EuroLat) ziņojumā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) II samitam Briselē par Kolumbijas valdības un Kolumbijas Revolucionāro bruņoto spēku (FARC) iekšējā konflikta izbeigšanu un 2015. gada 11. jūnijā samita laikā Briselē pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 44. punktu Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Eiropas un Latīņamerikas Parlamentāro asambleju (EuroLat) ziņojumā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) II samitam Briselē par Kolumbijas valdības un Kolumbijas Revolucionāro bruņoto spēku (FARC) iekšējā konflikta izbeigšanu un 2015. gada 11. jūnijā samita laikā Briselē pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 24. septembra paziņojumu par vienošanos par pārejas tiesiskumu Kolumbijā, kā arī viņas 2015. gada 1. oktobra paziņojumu, ar kuru Eamon Gilmore ieceļ par Eiropas Savienības īpašo sūtni miera procesā Kolumbijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 24. septembra paziņojumu par vienošanos par pārejas tiesiskumu Kolumbijā, kā arī viņas 2015. gada 1. oktobra paziņojumu, ar kuru Eamon Gilmore ieceļ par Eiropas Savienības īpašo sūtni miera procesā Kolumbijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES un Kolumbija uztur ciešu politisko, ekonomisko un tirdzniecības sadarbību, kas izveidota ar 2009. gada novembrī noslēgto saprašanās memorandu un Daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kuras galīgais mērķis ir ne tikai veicināt pušu ekonomiskās un tirdzniecības attiecības, bet arī stiprināt mieru, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un palielināt šo valstu iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Kolumbija uztur ciešu politisko, ekonomisko un tirdzniecības sadarbību, kas izveidota ar 2009. gada novembrī noslēgto saprašanās memorandu un Daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kuras galīgais mērķis ir ne tikai veicināt pušu ekonomiskās un tirdzniecības attiecības, bet arī stiprināt mieru, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un palielināt šo valstu iedzīvotāju labklājību;

| B. | tā kā šīs ciešās attiecības sniedzas līdz pat starptautiskajai sadarbībai par tādiem savstarpēji būtiskiem un daudzpusējiem jautājumiem kā cīņa par mieru un terorisma un narkotiku tirdzniecības apkarošana, |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs ciešās attiecības sniedzas līdz pat starptautiskajai sadarbībai par tādiem savstarpēji būtiskiem un daudzpusējiem jautājumiem kā cīņa par mieru un terorisma un narkotiku tirdzniecības apkarošana,

| C. | tā kā Kolumbijas iekšējais bruņotais konflikts ir turpinājies vairāk nekā piecdesmit gadus, radot milzīgas iedzīvotāju ciešanas, kuras izraisīja gan teroristu, gan paramilitāro grupu darbības, un tā rezultātā cita starpā ir notikušas slepkavības, piespiedu pazušanas, nolaupīšanas, seksuāla vardarbība, ļaunprātīga rīcība pret nepilngadīgajiem, iedzīvotāju iekšēja un ārēja pārvietošana un kājnieku mīnu daudzuma pieaugums; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kolumbijas iekšējais bruņotais konflikts ir turpinājies vairāk nekā piecdesmit gadus, radot milzīgas iedzīvotāju ciešanas, kuras izraisīja gan teroristu, gan paramilitāro grupu darbības, un tā rezultātā cita starpā ir notikušas slepkavības, piespiedu pazušanas, nolaupīšanas, seksuāla vardarbība, ļaunprātīga rīcība pret nepilngadīgajiem, iedzīvotāju iekšēja un ārēja pārvietošana un kājnieku mīnu daudzuma pieaugums;

| D. | tā kā Kolumbijas valdības un Kolumbijas Revolucionāro bruņoto spēku (FARC) apaļā galda diskusijas Havanā (Kubā) tika uzsāktas 2012. gada 19. novembrī, pēc tam, kad 2012. gada 26. augustā tika parakstīts Vispārējais nolīgums par konflikta izbeigšanu un stabila un ilgstoša miera veidošanu, īstenojot visas Kolumbijas tautas vēlēšanos dzīvot mierā un atzīstot to, ka valstij ir jāveicina cilvēktiesības visā tās teritorijā un ka taisnīga ekonomiskā un sociālā attīstība ir miera garants un vienlaikus priekšnoteikums iekļaujošai un ilgtspējīgai valsts izaugsmei; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kolumbijas valdības un Kolumbijas Revolucionāro bruņoto spēku (FARC) apaļā galda diskusijas Havanā (Kubā) tika uzsāktas 2012. gada 19. novembrī, pēc tam, kad 2012. gada 26. augustā tika parakstīts Vispārējais nolīgums par konflikta izbeigšanu un stabila un ilgstoša miera veidošanu, īstenojot visas Kolumbijas tautas vēlēšanos dzīvot mierā un atzīstot to, ka valstij ir jāveicina cilvēktiesības visā tās teritorijā un ka taisnīga ekonomiskā un sociālā attīstība ir miera garants un vienlaikus priekšnoteikums iekļaujošai un ilgtspējīgai valsts izaugsmei;

| E. | tā kā dažādos sarunu posmos to dalībnieki Havanā panāca vienošanās par jaunu Kolumbijas lauku vidi un visaptverošu agrāro reformu, politisko līdzdalību un demokrātisko atvērtību miera veidošanai un par risinājumu nelegālo narkotiku problēmai; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādos sarunu posmos to dalībnieki Havanā panāca vienošanās par jaunu Kolumbijas lauku vidi un visaptverošu agrāro reformu, politisko līdzdalību un demokrātisko atvērtību miera veidošanai un par risinājumu nelegālo narkotiku problēmai;

| F. | tā kā 2015. gada 23. septembrī Kolumbijas valdība un FARC paziņoja par nolīgumu, ar ko atbilstoši starptautiskajām tiesībām izveido īpašu jurisdikciju mieram, lai ņemtu vērā upuru tiesības un veicinātu stabila un ilgstoša miera panākšanu, kā īstenošanas nolūkā puses vienojās ieviest visaptverošu patiesības, tiesiskuma, nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas un neatkārtošanas sistēmu, kas ietver arī Patiesības noskaidrošanas, līdzāspastāvēšanas un neatkārtošanas komisijas izveidi, kā arī vienošanās par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu konflikta upuriem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 23. septembrī Kolumbijas valdība un FARC paziņoja par nolīgumu, ar ko atbilstoši starptautiskajām tiesībām izveido īpašu jurisdikciju mieram, lai ņemtu vērā upuru tiesības un veicinātu stabila un ilgstoša miera panākšanu, kā īstenošanas nolūkā puses vienojās ieviest visaptverošu patiesības, tiesiskuma, nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas un neatkārtošanas sistēmu, kas ietver arī Patiesības noskaidrošanas, līdzāspastāvēšanas un neatkārtošanas komisijas izveidi, kā arī vienošanās par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu konflikta upuriem;

| G. | tā kā Kolumbijas valdība un FARC2015. gada 15. decembrī paziņoja par to, ka ir noslēgta vienošanās par konflikta upuriem un izveidotas 2015. gada 23. septembra nolīgumā paredzētās iestādes; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kolumbijas valdība un FARC2015. gada 15. decembrī paziņoja par to, ka ir noslēgta vienošanās par konflikta upuriem un izveidotas 2015. gada 23. septembra nolīgumā paredzētās iestādes;

| H. | tā kā Kolumbijas valdība, tās likumdošanas palāta un Kolumbijas tauta var suverēni noteikt šīs īpašās jurisdikcijas mieram parametrus un šīs jurisdikcijas galvenais uzdevums būs izbeigt nesodāmību, noskaidrot patiesību un tiesāt un sodīt konflikta laikā pastrādāto noziegumu, it īpaši smagāko un izplatītāko noziegumu, izdarītājus, tādējādi nodrošinot neatkārtošanos un veicinot nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu upuriem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Kolumbijas valdība, tās likumdošanas palāta un Kolumbijas tauta var suverēni noteikt šīs īpašās jurisdikcijas mieram parametrus un šīs jurisdikcijas galvenais uzdevums būs izbeigt nesodāmību, noskaidrot patiesību un tiesāt un sodīt konflikta laikā pastrādāto noziegumu, it īpaši smagāko un izplatītāko noziegumu, izdarītājus, tādējādi nodrošinot neatkārtošanos un veicinot nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu upuriem;

| I. | tā kā šā iekšējā konflikta izbeigšana, kas vairāk nekā 50 gadu laikā ir radījis miljoniem upuru, un stabila un noturīga miera veidošana Kolumbijā ir pirmām kārtām Kolumbijas, bet arī Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības prioritāte, kā to pierāda daudzie dažādu valstu un reģionālu un starptautisku institūciju, tostarp pašas Eiropas Savienības, paziņojumi, kuros pausts atbalsts miera procesam, |
| --- | --- |

I.

tā kā šā iekšējā konflikta izbeigšana, kas vairāk nekā 50 gadu laikā ir radījis miljoniem upuru, un stabila un noturīga miera veidošana Kolumbijā ir pirmām kārtām Kolumbijas, bet arī Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības prioritāte, kā to pierāda daudzie dažādu valstu un reģionālu un starptautisku institūciju, tostarp pašas Eiropas Savienības, paziņojumi, kuros pausts atbalsts miera procesam,

| 1. | atzinīgi vērtē un atbalsta līdz šim panāktās Kolumbijas valdības un FARC vienošanās, lai panāktu mieru Kolumbijā, un izceļ vienošanās attiecībā uz visaptverošu agrāro reformu, politisko līdzdalību un demokrātisko atvērtību miera veidošanai, risinājumu nelegālo narkotiku problēmai un īpašas jurisdikcijas mieram izveidošanu, kas paredz izveidot Patiesības noskaidrošanas, līdzāspastāvēšanas un neatkārtošanas komisiju, Īpašo vienību to personu meklēšanai, kuras tiek uzskatītas par pazudušām saistībā ar bruņoto konfliktu vai tā dēļ un Kriminālo organizāciju izmeklēšanas un sagraušanas nodaļu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē un atbalsta līdz šim panāktās Kolumbijas valdības un FARC vienošanās, lai panāktu mieru Kolumbijā, un izceļ vienošanās attiecībā uz visaptverošu agrāro reformu, politisko līdzdalību un demokrātisko atvērtību miera veidošanai, risinājumu nelegālo narkotiku problēmai un īpašas jurisdikcijas mieram izveidošanu, kas paredz izveidot Patiesības noskaidrošanas, līdzāspastāvēšanas un neatkārtošanas komisiju, Īpašo vienību to personu meklēšanai, kuras tiek uzskatītas par pazudušām saistībā ar bruņoto konfliktu vai tā dēļ un Kriminālo organizāciju izmeklēšanas un sagraušanas nodaļu;

| 2. | atzīst gan Kolumbijas valdības, gan FARC politiskos centienus, reālismu un neatlaidību savu antagonistisko nostāju tuvināšanā un tādas kompromisu telpas pakāpeniskā izveidē, kura ir ļāvusi sasniegt progresu stabila un ilgstoša miera panākšanā, un tādējādi veicināt vēsturiski nebijušu vienošanos, kuras centrā ir upuri un kuras prioritātes ir taisnība, taisnīgums bez nesodāmības, kaitējuma patiesa atlīdzināšana un šāda konflikta neatkārtošanās; tāpat atzīt upuru asociāciju, NVO un pilsoniskās sabiedrības nozīmi, lai sasniegtu šīs vienošanās; |
| --- | --- |

2.

atzīst gan Kolumbijas valdības, gan FARC politiskos centienus, reālismu un neatlaidību savu antagonistisko nostāju tuvināšanā un tādas kompromisu telpas pakāpeniskā izveidē, kura ir ļāvusi sasniegt progresu stabila un ilgstoša miera panākšanā, un tādējādi veicināt vēsturiski nebijušu vienošanos, kuras centrā ir upuri un kuras prioritātes ir taisnība, taisnīgums bez nesodāmības, kaitējuma patiesa atlīdzināšana un šāda konflikta neatkārtošanās; tāpat atzīt upuru asociāciju, NVO un pilsoniskās sabiedrības nozīmi, lai sasniegtu šīs vienošanās;

| 3. | aicina Nacionālās atbrīvošanas armiju (ELN) bez turpmākas kavēšanās stingri un pārliecinoši uzņemties saistības par mieru Kolumbijā, un pieprasa uzsākt paralēlu sarunu procesu ar Kolumbijas valdību, kas varētu noritēt ar līdzīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Nacionālās atbrīvošanas armiju (ELN) bez turpmākas kavēšanās stingri un pārliecinoši uzņemties saistības par mieru Kolumbijā, un pieprasa uzsākt paralēlu sarunu procesu ar Kolumbijas valdību, kas varētu noritēt ar līdzīgiem nosacījumiem;

| 4. | pauž vēlmi iespējami drīz noslēgt sarunas, lai tās iezīmētu galīgas konflikta beigas un patiesu pavērsienu Kolumbijas mūsdienu vēsturē, un šajā nolūkā prasa pusēm, visiem Kolumbijas politiskajiem spēkiem un visai Kolumbijas sabiedrībai sniegt savu ieguldījumu vardarbības izbeigšanā; |
| --- | --- |

4.

pauž vēlmi iespējami drīz noslēgt sarunas, lai tās iezīmētu galīgas konflikta beigas un patiesu pavērsienu Kolumbijas mūsdienu vēsturē, un šajā nolūkā prasa pusēm, visiem Kolumbijas politiskajiem spēkiem un visai Kolumbijas sabiedrībai sniegt savu ieguldījumu vardarbības izbeigšanā;

| 5. | atkārtoti norāda, ka vardarbība nav leģitīma politiskās cīņas metode, un aicina tās atbalstītājus pieņemt demokrātiju ar visām no tās izrietošajām sekām un prasībām un spert pirmo soli šajā virzienā, galīgi atsakoties no ieročiem un savas idejas un ambīcijas aizstāvot ar demokrātisku noteikumu un tiesiskuma palīdzību; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti norāda, ka vardarbība nav leģitīma politiskās cīņas metode, un aicina tās atbalstītājus pieņemt demokrātiju ar visām no tās izrietošajām sekām un prasībām un spert pirmo soli šajā virzienā, galīgi atsakoties no ieročiem un savas idejas un ambīcijas aizstāvot ar demokrātisku noteikumu un tiesiskuma palīdzību;

| 6. | atzīst svarīgo lomu, kāda ir bijusi Kubai un Norvēģijai kā miera procesa garantiem un Čīlei un Venecuēlai kā miera procesu pavadošajām valstīm, un izsaka pateicību pāvestam Franciskam par sadarbību šajā jautājumā; |
| --- | --- |

6.

atzīst svarīgo lomu, kāda ir bijusi Kubai un Norvēģijai kā miera procesa garantiem un Čīlei un Venecuēlai kā miera procesu pavadošajām valstīm, un izsaka pateicību pāvestam Franciskam par sadarbību šajā jautājumā;

| 7. | ar gandarījumu atzīmē Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 1. oktobra lēmumu, ar kuru Īrijas Republikas bijušo premjerministra vietnieku un bijušo ārlietu un tirdzniecības ministru Eamon Gilmore ieceļ par Eiropas Savienības īpašo sūtni miera procesā Kolumbijā, un tāpat ar gandarījumu novērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja uzraudzību attiecībā uz cilvēktiesību situāciju pēc miera vienošanās noslēgšanas; |
| --- | --- |

7.

ar gandarījumu atzīmē Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 1. oktobra lēmumu, ar kuru Īrijas Republikas bijušo premjerministra vietnieku un bijušo ārlietu un tirdzniecības ministru Eamon Gilmore ieceļ par Eiropas Savienības īpašo sūtni miera procesā Kolumbijā, un tāpat ar gandarījumu novērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja uzraudzību attiecībā uz cilvēktiesību situāciju pēc miera vienošanās noslēgšanas;

| 8. | atkārtoti pauž gatavību sniegt visu nepieciešamo palīdzību, lai atbalstītu galīgā miera līguma īstenošanu, un šajā sakarā atkārtoti aicina Eiropas Savienības dalībvalstis izveidot pēckonflikta posmam paredzētu trasta fondu, kurā var iesaistīties pilsoniskās sabiedrības kopienas un organizācijas un kurā ņemtas vērā prioritātes, kuras pauž upuri attiecībā uz taisnīgumu, tiesiskumu un kaitējuma atlīdzināšanu, kā arī garantijām par neatkārtošanos; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti pauž gatavību sniegt visu nepieciešamo palīdzību, lai atbalstītu galīgā miera līguma īstenošanu, un šajā sakarā atkārtoti aicina Eiropas Savienības dalībvalstis izveidot pēckonflikta posmam paredzētu trasta fondu, kurā var iesaistīties pilsoniskās sabiedrības kopienas un organizācijas un kurā ņemtas vērā prioritātes, kuras pauž upuri attiecībā uz taisnīgumu, tiesiskumu un kaitējuma atlīdzināšanu, kā arī garantijām par neatkārtošanos;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi papildināt miera veidošanu ar pārliecinošiem pūliņiem nevienlīdzības un nabadzības apkarošanā, iekļaujot taisnīgus risinājumus pārvietotām personām un kopienām, labas kvalitātes darbvietu pieejamību un darba un sociālo tiesību atzīšanu visā Kolumbijā, un uzskata, ka ir jānodrošina īpašs atbalsts konkrētām kopienām, kuras ir nesamērīgi cietušas šajā konfliktā, piemēram, afrikāņu izcelsmes Kolumbijas iedzīvotājiem un pirmiedzīvotājiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi papildināt miera veidošanu ar pārliecinošiem pūliņiem nevienlīdzības un nabadzības apkarošanā, iekļaujot taisnīgus risinājumus pārvietotām personām un kopienām, labas kvalitātes darbvietu pieejamību un darba un sociālo tiesību atzīšanu visā Kolumbijā, un uzskata, ka ir jānodrošina īpašs atbalsts konkrētām kopienām, kuras ir nesamērīgi cietušas šajā konfliktā, piemēram, afrikāņu izcelsmes Kolumbijas iedzīvotājiem un pirmiedzīvotājiem;

| 10. | uzskata, ka Dzimumu jautājumu apakškomitejas izveidošana, lai garantētu dzimumu jautājuma iekļaušanu sarunās, un seksuālās vardarbības upuru un sieviešu tiesību aizstāvošo organizāciju dalība miera dialogā ir bezprecedenta notikums, kam vajadzētu būt iedvesmas avotam citos pasaules miera procesos; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Dzimumu jautājumu apakškomitejas izveidošana, lai garantētu dzimumu jautājuma iekļaušanu sarunās, un seksuālās vardarbības upuru un sieviešu tiesību aizstāvošo organizāciju dalība miera dialogā ir bezprecedenta notikums, kam vajadzētu būt iedvesmas avotam citos pasaules miera procesos;

| 11. | ar gandarījumu atzīmē, ka saskaņā ar starptautiskajām krimināltiesībām un humanitārajām tiesībām, kā arī cilvēktiesību jomā piemērotajiem starptautiskajiem instrumentiem un normām netiek paredzēta amnestija vai apžēlošana par noziegumiem pret cilvēci, par genocīdu un par smagiem kara noziegumiem; |
| --- | --- |

11.

ar gandarījumu atzīmē, ka saskaņā ar starptautiskajām krimināltiesībām un humanitārajām tiesībām, kā arī cilvēktiesību jomā piemērotajiem starptautiskajiem instrumentiem un normām netiek paredzēta amnestija vai apžēlošana par noziegumiem pret cilvēci, par genocīdu un par smagiem kara noziegumiem;

| 12. | uzskata, ka ir būtiski, lai noziegumu izdarītājiem uzliktie sodi veicinātu mērķi atlīdzināt nodarīto kaitējumu upuriem un panākt sociālo un politisko samierināšanos; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir būtiski, lai noziegumu izdarītājiem uzliktie sodi veicinātu mērķi atlīdzināt nodarīto kaitējumu upuriem un panākt sociālo un politisko samierināšanos;

| 13. | atzīst Kolumbijas iestāžu pūliņus, cenšoties sniegt pilnīgas un pastāvīgas cilvēktiesību ievērošanas garantijas, un pieprasa šīm iestādēm divkāršos minētos pūliņus, lai pilnībā izskaustu vardarbības subkultūru valstī, kurā piecdesmit konflikta gadi reizēm izraisīja likumā neparedzētu reakciju un tiesiskai valstij un cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanai neatbilstošu rīcību dažās institūcijās; šajā sakarībā atgādina Kolumbijas valdībai pienākumu aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus un arodbiedrību biedrus, kā arī prasa šīm pilsoniskajām organizācijām sadarboties, lai Kolumbijā atjaunotu uz samierināšanos balstītu līdzāspastāvēšanu; |
| --- | --- |

13.

atzīst Kolumbijas iestāžu pūliņus, cenšoties sniegt pilnīgas un pastāvīgas cilvēktiesību ievērošanas garantijas, un pieprasa šīm iestādēm divkāršos minētos pūliņus, lai pilnībā izskaustu vardarbības subkultūru valstī, kurā piecdesmit konflikta gadi reizēm izraisīja likumā neparedzētu reakciju un tiesiskai valstij un cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanai neatbilstošu rīcību dažās institūcijās; šajā sakarībā atgādina Kolumbijas valdībai pienākumu aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus un arodbiedrību biedrus, kā arī prasa šīm pilsoniskajām organizācijām sadarboties, lai Kolumbijā atjaunotu uz samierināšanos balstītu līdzāspastāvēšanu;

| 14. | atzinīgi vērtē Kolumbijas bruņoto spēku paziņojumu par Kolumbijas militārās doktrīnas pārskatīšanu nolūkā sagatavoties, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz jaunajiem sarežģītajiem uzdevumiem pēckonflikta posmā, kalpojot par miera līgumu garantu; tāpat arī uzskata, ka FARC nesenais paziņojums par militārās apmācības pārtraukšanu, lai turpmāk nodotos politiskajai un kultūras apmācībai saistībā ar bruņotā konflikta izbeigšanas procesu, ir vēl viens daudzsološs solis pareizajā virzienā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Kolumbijas bruņoto spēku paziņojumu par Kolumbijas militārās doktrīnas pārskatīšanu nolūkā sagatavoties, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz jaunajiem sarežģītajiem uzdevumiem pēckonflikta posmā, kalpojot par miera līgumu garantu; tāpat arī uzskata, ka FARC nesenais paziņojums par militārās apmācības pārtraukšanu, lai turpmāk nodotos politiskajai un kultūras apmācībai saistībā ar bruņotā konflikta izbeigšanas procesu, ir vēl viens daudzsološs solis pareizajā virzienā;

| 15. | iesaka Delegācijai attiecībām ar Andu Kopienas valstīm un Delegācijai Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā uzraudzīt un, iespējams, atbalstīt miera līgumus; |
| --- | --- |

15.

iesaka Delegācijai attiecībām ar Andu Kopienas valstīm un Delegācijai Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā uzraudzīt un, iespējams, atbalstīt miera līgumus;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, pašreizējai ES prezidentūrai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, kā arī Kolumbijas Republikas valdībai un Kongresam. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, pašreizējai ES prezidentūrai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, kā arī Kolumbijas Republikas valdībai un Kongresam.

---

Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/82 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/82

---

P8_TA(2016)0018

Asociācijas nolīgumi / padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības zonas ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (2015/3032(RSP))

(2018/C 011/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, no otras puses, noslēgtos asociācijas nolīgumus un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, no otras puses, noslēgtos asociācijas nolīgumus un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī neseno 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī neseno 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (1),

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 18. decembra progresa ziņojumus par to, kā Gruzija un Ukraina īsteno vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 18. decembra progresa ziņojumus par to, kā Gruzija un Ukraina īsteno vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieteikumus par pilsoniskās sabiedrības integrēšanu politikas veidošanas un reformu procesos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieteikumus par pilsoniskās sabiedrības integrēšanu politikas veidošanas un reformu procesos,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Gruzija, Moldova un Ukraina visas ir ratificējušas asociācijas nolīgumus (AA), kas ietver padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), tādējādi izvēloties virzību uz ciešāku politisko un ekonomisko integrāciju ar ES un veicot vērienīgas reformas daudzās jomās, tostarp attiecībā uz demokrātiju, labu pārvaldību, tiesiskumu un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Gruzija, Moldova un Ukraina visas ir ratificējušas asociācijas nolīgumus (AA), kas ietver padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), tādējādi izvēloties virzību uz ciešāku politisko un ekonomisko integrāciju ar ES un veicot vērienīgas reformas daudzās jomās, tostarp attiecībā uz demokrātiju, labu pārvaldību, tiesiskumu un cilvēktiesībām;

| B. | tā kā ES atzīst šo triju valstu centienus integrēties Eiropā un uzsver asociācijas nolīgumu pievienoto vērtību valstu reformu procesos; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES atzīst šo triju valstu centienus integrēties Eiropā un uzsver asociācijas nolīgumu pievienoto vērtību valstu reformu procesos;

| C. | tā kā laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības ir Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pamatā un tā ir ļoti svarīga apņemšanās, jo īpaši šīm trim valstīm, kuras ir parakstījušas asociācijas nolīgumus ar ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības ir Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pamatā un tā ir ļoti svarīga apņemšanās, jo īpaši šīm trim valstīm, kuras ir parakstījušas asociācijas nolīgumus ar ES;

| D. | tā kā Krievija joprojām ir tieši vai netieši iesaistīta konfliktos un iekšējā sašķeltībā, kas skar visas trīs asociācijas valstis — Abhāzijas un Dienvidosetijas/Chinvalas reģiona okupētās teritorijas Gruzijā, Piedņestras jautājums Moldovā un Krievijas veiktā Krimas aneksija un iesaistīšanās konfliktā Ukrainas austrumu reģionos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievija joprojām ir tieši vai netieši iesaistīta konfliktos un iekšējā sašķeltībā, kas skar visas trīs asociācijas valstis — Abhāzijas un Dienvidosetijas/Chinvalas reģiona okupētās teritorijas Gruzijā, Piedņestras jautājums Moldovā un Krievijas veiktā Krimas aneksija un iesaistīšanās konfliktā Ukrainas austrumu reģionos;

| E. | tā kā bezvīzu režīms starp ES un Moldovu tika ieviests 2014. gada aprīlī un tā kā nesenākajos Komisijas ziņojumos 2015. gada decembrī norādīts, ka Gruzija un Ukraina tagad atbilst vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānos noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā bezvīzu režīms starp ES un Moldovu tika ieviests 2014. gada aprīlī un tā kā nesenākajos Komisijas ziņojumos 2015. gada decembrī norādīts, ka Gruzija un Ukraina tagad atbilst vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānos noteiktajām prasībām;

| F. | tā kā ES sadarbība ar Austrumu partnerības valstīm ir sastapusies ar spēcīgu pretestību un agresīvu reakciju no Krievijas Federācijas puses, piemēram, pretpasākumiem pret asociācijas valstīm; tā kā ES un tās dalībvalstis ir pieņēmušas virkni sankciju un ierobežojošu pasākumu pret Krievijas Federāciju un Krievijas amatpersonām, |
| --- | --- |

F.

tā kā ES sadarbība ar Austrumu partnerības valstīm ir sastapusies ar spēcīgu pretestību un agresīvu reakciju no Krievijas Federācijas puses, piemēram, pretpasākumiem pret asociācijas valstīm; tā kā ES un tās dalībvalstis ir pieņēmušas virkni sankciju un ierobežojošu pasākumu pret Krievijas Federāciju un Krievijas amatpersonām,

| 1. | uzsver asociācijas nolīgumu (AA) nozīmi, ņemot vērā to, ka tie paredz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); atzinīgi vērtē līdz šim panākto progresu un uzstāj, ka šo AA/DCFTA un saistīto asociācijas programmu īstenošanai ir jābūt ES un triju partnervalstu nozīmīgai prioritātei; uzsver, ka Eiropas Savienības Padome vienprātīgi parakstīja asociācijas nolīgumus; |
| --- | --- |

1.

uzsver asociācijas nolīgumu (AA) nozīmi, ņemot vērā to, ka tie paredz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); atzinīgi vērtē līdz šim panākto progresu un uzstāj, ka šo AA/DCFTA un saistīto asociācijas programmu īstenošanai ir jābūt ES un triju partnervalstu nozīmīgai prioritātei; uzsver, ka Eiropas Savienības Padome vienprātīgi parakstīja asociācijas nolīgumus;

| 2. | atzinīgi vērtē Gruzijas, Moldovas un Ukrainas centienus nodrošināt valsts tiesību aktu tuvināšanu ES standartiem, pamatojoties uz AA/DCFTA saistībām; norāda, ka panākumi šajā procesā ir atkarīgi no daudziem faktoriem, tostarp stabilas politiskās vides, stratēģiskās domāšanas, konkrētiem reformu plāniem un starptautiskās finanšu un tehniskās palīdzības labas izmantošanas; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Gruzijas, Moldovas un Ukrainas centienus nodrošināt valsts tiesību aktu tuvināšanu ES standartiem, pamatojoties uz AA/DCFTA saistībām; norāda, ka panākumi šajā procesā ir atkarīgi no daudziem faktoriem, tostarp stabilas politiskās vides, stratēģiskās domāšanas, konkrētiem reformu plāniem un starptautiskās finanšu un tehniskās palīdzības labas izmantošanas;

| 3. | šajā sakarā atbalsta piešķirto un daudzveidīgo finanšu un tehnisko palīdzību, ko ES un citas finanšu iestādes sniedz Ukrainai un Gruzijai, bet uzsver, ka ES finanšu palīdzība visiem tās partneriem ir atkarīga no konkrētu reformu pasākumu nosacījuma; uzsver, ka Komisijai vajadzētu uzņemties galveno lomu AA/DCFTA īstenošanas veicināšanā, uzraugot kompetentās iestādes un palīdzot tām gan tehniski, gan finansiāli; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarā atbalsta piešķirto un daudzveidīgo finanšu un tehnisko palīdzību, ko ES un citas finanšu iestādes sniedz Ukrainai un Gruzijai, bet uzsver, ka ES finanšu palīdzība visiem tās partneriem ir atkarīga no konkrētu reformu pasākumu nosacījuma; uzsver, ka Komisijai vajadzētu uzņemties galveno lomu AA/DCFTA īstenošanas veicināšanā, uzraugot kompetentās iestādes un palīdzot tām gan tehniski, gan finansiāli;

| 4. | atgādina, ka pieejamais finansējums ir labi jāizmanto un šie līdzekļi paši par sevi nav pietiekami, lai stabilizētu ekonomiku, un ka ilgtspējīgus panākumus nevar panākt bez partneru pastāvīgas apņēmības turpināt un īstenot strukturālās reformas, kas nodrošinātu pieprasījuma pieaugumu iekšzemē un sociālās kohēzijas sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka pieejamais finansējums ir labi jāizmanto un šie līdzekļi paši par sevi nav pietiekami, lai stabilizētu ekonomiku, un ka ilgtspējīgus panākumus nevar panākt bez partneru pastāvīgas apņēmības turpināt un īstenot strukturālās reformas, kas nodrošinātu pieprasījuma pieaugumu iekšzemē un sociālās kohēzijas sasniegšanu;

| 5. | uzskata, ka parlamentārā kontrole ir pamata nosacījums, lai ES politikas nostādnēm nodrošinātu demokrātisku atbalstu; tāpēc aicina Komisiju palīdzēt Eiropas Parlamentam savlaicīgi veikt regulāru un detalizētu AA/DCFTA īstenošanas uzraudzību; prasa dot jaunu impulsu Euronest parlamentārajai asamblejai un paplašināt tās darbību, lai tā varētu efektīvi risināt jaunās problēmas; prasa apmainīties ar paraugpraksi un noslēgt saprašanās memorandu, par pamatu izmantojot memorandu, kas parakstīts ar Ukrainas parlamentu Verkhovna Rada un kas varētu kalpot par parlamentārās sadarbības piemēru; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka parlamentārā kontrole ir pamata nosacījums, lai ES politikas nostādnēm nodrošinātu demokrātisku atbalstu; tāpēc aicina Komisiju palīdzēt Eiropas Parlamentam savlaicīgi veikt regulāru un detalizētu AA/DCFTA īstenošanas uzraudzību; prasa dot jaunu impulsu Euronest parlamentārajai asamblejai un paplašināt tās darbību, lai tā varētu efektīvi risināt jaunās problēmas; prasa apmainīties ar paraugpraksi un noslēgt saprašanās memorandu, par pamatu izmantojot memorandu, kas parakstīts ar Ukrainas parlamentu Verkhovna Rada un kas varētu kalpot par parlamentārās sadarbības piemēru;

| 6. | uzsver, cik svarīgi ir attīstīt partnerības sociālo dimensiju saskaņā ar asociācijas programmu noteikumiem un attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām; mudina visas puses ievērot savas saistības attiecībā uz darba un vides pamatstandartiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik svarīgi ir attīstīt partnerības sociālo dimensiju saskaņā ar asociācijas programmu noteikumiem un attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām; mudina visas puses ievērot savas saistības attiecībā uz darba un vides pamatstandartiem;

| 7. | uzsver savu stingro atbalstu visu minēto triju valstu teritoriālajai integritātei; aicina Krievijas Federāciju izbeigt Krimas okupāciju un nekavējoties izbeigt visa veida tiešu vai netiešu iesaisti pašreizējā Ukrainas konfliktā, kā arī neatrisinātajos konfliktos Gruzijā un Moldovā; atzinīgi vērtē Padomes 2015. gada 21. decembra lēmumu paplašināt ekonomiskās sankcijas pret Krievijas Federāciju sakarā ar Minskas vienošanās nepildīšanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver savu stingro atbalstu visu minēto triju valstu teritoriālajai integritātei; aicina Krievijas Federāciju izbeigt Krimas okupāciju un nekavējoties izbeigt visa veida tiešu vai netiešu iesaisti pašreizējā Ukrainas konfliktā, kā arī neatrisinātajos konfliktos Gruzijā un Moldovā; atzinīgi vērtē Padomes 2015. gada 21. decembra lēmumu paplašināt ekonomiskās sankcijas pret Krievijas Federāciju sakarā ar Minskas vienošanās nepildīšanu;

| 8. | uzsver to, ka asociācijas valstis ir brīvi izvēlējušās veidot ciešākas attiecības ar ES un ka to izvēle ir pilnībā jāievēro, un nekāda trešā puse nedrīkst uz tām izdarīt spiedienu; šajā sakarā nosoda pasākumus, ko Krievijas veikusi, lai iedragātu vai nepieļautu šo triju asociācijas valstu virzību uz Eiropu, un prasa pastiprināt centienus cīnīties pret dezinformāciju un uzlabot stratēģisko komunikāciju attiecībā uz ES politiku un darbību austrumu kaimiņreģionā, kā arī pasākumus, ko veic ES Austrumu stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupa; |
| --- | --- |

8.

uzsver to, ka asociācijas valstis ir brīvi izvēlējušās veidot ciešākas attiecības ar ES un ka to izvēle ir pilnībā jāievēro, un nekāda trešā puse nedrīkst uz tām izdarīt spiedienu; šajā sakarā nosoda pasākumus, ko Krievijas veikusi, lai iedragātu vai nepieļautu šo triju asociācijas valstu virzību uz Eiropu, un prasa pastiprināt centienus cīnīties pret dezinformāciju un uzlabot stratēģisko komunikāciju attiecībā uz ES politiku un darbību austrumu kaimiņreģionā, kā arī pasākumus, ko veic ES Austrumu stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupa;

| 9. | ļoti atzinīgi vērtē jaunākos un pēdējos progresa ziņojumus, ko Komisijas publicēja 2015. gada 18. decembrī par to, kā Gruzija un Ukraina īsteno vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānus; sagaida, ka Padome un dalībvalstis rīkosies, lai bez kavēšanās ieviestu bezvīzu režīmu ar abām valstīm; atzinīgi vērtē Moldovu par sekmīgi īstenoto bezvīzu režīmu, kas ir spēkā kopš 2014. gada aprīļa un ir labs piemērs visam reģionam; |
| --- | --- |

9.

ļoti atzinīgi vērtē jaunākos un pēdējos progresa ziņojumus, ko Komisijas publicēja 2015. gada 18. decembrī par to, kā Gruzija un Ukraina īsteno vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānus; sagaida, ka Padome un dalībvalstis rīkosies, lai bez kavēšanās ieviestu bezvīzu režīmu ar abām valstīm; atzinīgi vērtē Moldovu par sekmīgi īstenoto bezvīzu režīmu, kas ir spēkā kopš 2014. gada aprīļa un ir labs piemērs visam reģionam;

| 10. | uzsver to, ka DCFTA galvenie mērķi mikromērogā ir konkrēti un ilgtspējīgi uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus, nodrošinot stabilitāti, radot iespējas MVU un izveidojot darbvietas; uzsver, ka DCFTA īstenošana līdz ar smago ekonomisko situāciju var ietekmēt Ukrainas ekonomiku un darba tirgu, izraisot tādas sociālās sekas, ko nedrīkst atstāt novārtā; uzsver, ka divpusēju DCFTA izveidošana ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu ir būtisks instruments modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecībai, regulējuma tuvināšanai un partneru pakāpeniskai ekonomiskajai integrācijai ES iekšējā tirgū, kā arī ārvalstu tiešajām investīcijām, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi, un galīgajam mērķim izveidot plašāku ekonomikas zonu, pamatojoties uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un suverēnas izvēles ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, ka DCFTA galvenie mērķi mikromērogā ir konkrēti un ilgtspējīgi uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus, nodrošinot stabilitāti, radot iespējas MVU un izveidojot darbvietas; uzsver, ka DCFTA īstenošana līdz ar smago ekonomisko situāciju var ietekmēt Ukrainas ekonomiku un darba tirgu, izraisot tādas sociālās sekas, ko nedrīkst atstāt novārtā; uzsver, ka divpusēju DCFTA izveidošana ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu ir būtisks instruments modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecībai, regulējuma tuvināšanai un partneru pakāpeniskai ekonomiskajai integrācijai ES iekšējā tirgū, kā arī ārvalstu tiešajām investīcijām, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi, un galīgajam mērķim izveidot plašāku ekonomikas zonu, pamatojoties uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un suverēnas izvēles ievērošanu;

| 11. | uzsver nepieciešamību enerģiski turpināt reformu programmu, jo īpaši tādās jomās kā tiesu vara, tiesiskums un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, jo tie ir svarīgi priekšnoteikumi minēto triju asociācijas valstu sociālekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

11.

uzsver nepieciešamību enerģiski turpināt reformu programmu, jo īpaši tādās jomās kā tiesu vara, tiesiskums un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, jo tie ir svarīgi priekšnoteikumi minēto triju asociācijas valstu sociālekonomiskajai attīstībai;

| 12. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir integrēt pilsonisko sabiedrību politikas izstrādes un reformu procesos; uzsver to, kāda loma šajā procesā var būt asociācijas nolīgumos paredzētajām attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības platformām, jo īpaši saistībā ar sabiedrības informētības palielināšanu un nolīgumu īstenošanas uzraudzību; norāda, ka ir svarīgi asociācijas valstu iedzīvotājiem paskaidrot ieguvumus, ko nodrošina AA/DCFTA īstenošana, un kliedēt mītus; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir integrēt pilsonisko sabiedrību politikas izstrādes un reformu procesos; uzsver to, kāda loma šajā procesā var būt asociācijas nolīgumos paredzētajām attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības platformām, jo īpaši saistībā ar sabiedrības informētības palielināšanu un nolīgumu īstenošanas uzraudzību; norāda, ka ir svarīgi asociācijas valstu iedzīvotājiem paskaidrot ieguvumus, ko nodrošina AA/DCFTA īstenošana, un kliedēt mītus;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir AA/DCFTA noteikumi par sadarbību enerģētikas jomā saistībā ar enerģijas piegādes drošību un konkurētspējīgu, pārredzamu un nediskriminējošu enerģijas tirgu attīstību atbilstoši ES noteikumiem un standartiem, kā arī saistībā ar atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti; atbalsta ES ieceri veicināt enerģijas tirgus pilnīgu integrāciju ar Moldovu, Ukrainu un Gruziju ar Enerģētikas kopienas starpniecību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir AA/DCFTA noteikumi par sadarbību enerģētikas jomā saistībā ar enerģijas piegādes drošību un konkurētspējīgu, pārredzamu un nediskriminējošu enerģijas tirgu attīstību atbilstoši ES noteikumiem un standartiem, kā arī saistībā ar atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti; atbalsta ES ieceri veicināt enerģijas tirgus pilnīgu integrāciju ar Moldovu, Ukrainu un Gruziju ar Enerģētikas kopienas starpniecību;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka, neskatoties uz negatīvām ekonomikas tendencēm reģionā, eksports no Gruzijas un Moldovas uz ES DCFTA īstenošanas pirmajos 12 mēnešos pieauga, ES importam no Gruzijas palielinoties par 15 %, un ES daļai Moldovas eksportā palielinoties par 62 %, un sagaida tādas pašas pozitīvas tendences Ukrainā; aicina Komisiju katru gadu sīki ziņot par to, kā tiek īstenota DCFTA ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, jo īpaši par Gruzijai paredzēto noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un drošības klauzulu attiecībā uz Moldovu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka, neskatoties uz negatīvām ekonomikas tendencēm reģionā, eksports no Gruzijas un Moldovas uz ES DCFTA īstenošanas pirmajos 12 mēnešos pieauga, ES importam no Gruzijas palielinoties par 15 %, un ES daļai Moldovas eksportā palielinoties par 62 %, un sagaida tādas pašas pozitīvas tendences Ukrainā; aicina Komisiju katru gadu sīki ziņot par to, kā tiek īstenota DCFTA ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, jo īpaši par Gruzijai paredzēto noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un drošības klauzulu attiecībā uz Moldovu;

| 15. | uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu jebkura Eiropas valsts var pieteikties dalībai ES, ja tā ievēro demokrātijas principus, ciena pamatbrīvības, cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un nodrošina tiesiskumu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu jebkura Eiropas valsts var pieteikties dalībai ES, ja tā ievēro demokrātijas principus, ciena pamatbrīvības, cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un nodrošina tiesiskumu;

| 16. | pauž gandarījumu par šo trīs valstu dalību un iesaistīšanos ES programmās, piemēram, Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēja (COSME) “Apvārsnis 2020”, Erasmus+”, Marijas Sklodovskas Kirī vārdā nosauktā programma un Radošā Eiropa; norāda, ka šī sadarbība, būdama savstarpēji izdevīga, dod iespēju partnervalstīm iepazīsties ar ES darba metodēm un politiku; |
| --- | --- |

16.

pauž gandarījumu par šo trīs valstu dalību un iesaistīšanos ES programmās, piemēram, Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēja (COSME) “Apvārsnis 2020”, Erasmus+”, Marijas Sklodovskas Kirī vārdā nosauktā programma un Radošā Eiropa; norāda, ka šī sadarbība, būdama savstarpēji izdevīga, dod iespēju partnervalstīm iepazīsties ar ES darba metodēm un politiku;

| 17. | atzinīgi vērtē jaunās prioritātes pārskatītajā EKP un ES nodomu pastiprināt sadarbību ar mūsu partneriem tādās jomās kā konfliktu novēršana, cīņa pret terorismu, radikalizācijas apkarošana un drošības sektora reforma; uzskata, ka šādai sadarbībai jābūt lietišķai un vērstai pret kopīgiem drošības apdraudējumiem un jāveicina kopīgi centieni rast dzīvotspējīgus konfliktu noregulējumus, tostarp ar pastiprinātu dalību kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un apmācības pasākumos, kā arī darbībās, lai nodrošinātu masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un cīņu pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču (KIVI) nelikumīgu tirdzniecību; atkārtoti pauž atbalstu ES robežu palīdzības misijai Moldovā un Ukrainā (EUBAM), ES padomdevēju misijai civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) un ES pārraudzības misijai Gruzijā (EUMM), kā arī centieniem panākt mierīgu risinājumu konfliktiem, kas skar šīs trīs valstis; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē jaunās prioritātes pārskatītajā EKP un ES nodomu pastiprināt sadarbību ar mūsu partneriem tādās jomās kā konfliktu novēršana, cīņa pret terorismu, radikalizācijas apkarošana un drošības sektora reforma; uzskata, ka šādai sadarbībai jābūt lietišķai un vērstai pret kopīgiem drošības apdraudējumiem un jāveicina kopīgi centieni rast dzīvotspējīgus konfliktu noregulējumus, tostarp ar pastiprinātu dalību kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un apmācības pasākumos, kā arī darbībās, lai nodrošinātu masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un cīņu pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču (KIVI) nelikumīgu tirdzniecību; atkārtoti pauž atbalstu ES robežu palīdzības misijai Moldovā un Ukrainā (EUBAM), ES padomdevēju misijai civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) un ES pārraudzības misijai Gruzijā (EUMM), kā arī centieniem panākt mierīgu risinājumu konfliktiem, kas skar šīs trīs valstis;

Gruzija

| 18. | atzinīgi vērtē Gruzijas pēdējo trīs gadu laikā sasniegto visās jomās, uz kurām attiecas vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna četras daļas, un īpaši uzteic šajā sakarā Gruzijas iestāžu izrādīto apņēmību; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Gruzijas pēdējo trīs gadu laikā sasniegto visās jomās, uz kurām attiecas vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna četras daļas, un īpaši uzteic šajā sakarā Gruzijas iestāžu izrādīto apņēmību;

| 19. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība, vārda brīvība un informācijas avotu daudzveidība ir demokrātiskas sabiedrības pamatvērtības; pauž bažas par to, ka “Rustavi 2” raidorganizācijas lieta un tai līdzīgas nelabvēlīgi ietekmē plašsaziņas līdzekļu plurālismu; šajā sakarā aicina Gruzijas iestādes nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, redakcionālo neatkarību un plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību, jo īpaši pirms 2016. gada parlamenta vēlēšanām; atbalsta Gruzijas iestāžu ierosinājumu nosūtīt augsta līmeņa padomdevēju ekspertu misiju, kurā piedalītos pensionēti Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas tiesneši, lai uzraudzītu Rustavi 2 lietu, par ko patlaban notiek tiesvedība; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība, vārda brīvība un informācijas avotu daudzveidība ir demokrātiskas sabiedrības pamatvērtības; pauž bažas par to, ka “Rustavi 2” raidorganizācijas lieta un tai līdzīgas nelabvēlīgi ietekmē plašsaziņas līdzekļu plurālismu; šajā sakarā aicina Gruzijas iestādes nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, redakcionālo neatkarību un plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību, jo īpaši pirms 2016. gada parlamenta vēlēšanām; atbalsta Gruzijas iestāžu ierosinājumu nosūtīt augsta līmeņa padomdevēju ekspertu misiju, kurā piedalītos pensionēti Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas tiesneši, lai uzraudzītu Rustavi 2 lietu, par ko patlaban notiek tiesvedība;

| 20. | šajā sakarā uzsver, ka tiesvedībai jābūt pārredzamai, objektīvai un politiski neitrālai; aicina Gruziju turpināt un pilnībā īstenot tiesu iestāžu reformu, tostarp stiprinot tās neatkarību un īstenojot prokuratūras depolitizāciju; joprojām ir norūpējies par to, ka prokuratūra nav pārskatatbildīga un ka nav skaidri definēti prokuroru un izmeklētāju iecelšanas kritēriji; prasa turpināt centienus panākt pilnīgu neatkarību, efektivitāti, objektivitāti un profesionālismu tiesu iestādēs, prokuratūrā, Iekšlietu ministrijā un jaunizveidotajā Drošības dienestā, tostarp izveidojot parlamentārās pārbaudes mehānismus attiecībā uz darbībām, ko veic pēdējās divas no minētajām iestādēm; pauž bažas par pirmstiesas apcietinājuma plašo izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz politiskiem darbiniekiem un aktīvistiem, jo tam jābūt izņēmuma pasākumam, ko piemēro tikai steidzamos un skaidros apstākļos; |
| --- | --- |

20.

šajā sakarā uzsver, ka tiesvedībai jābūt pārredzamai, objektīvai un politiski neitrālai; aicina Gruziju turpināt un pilnībā īstenot tiesu iestāžu reformu, tostarp stiprinot tās neatkarību un īstenojot prokuratūras depolitizāciju; joprojām ir norūpējies par to, ka prokuratūra nav pārskatatbildīga un ka nav skaidri definēti prokuroru un izmeklētāju iecelšanas kritēriji; prasa turpināt centienus panākt pilnīgu neatkarību, efektivitāti, objektivitāti un profesionālismu tiesu iestādēs, prokuratūrā, Iekšlietu ministrijā un jaunizveidotajā Drošības dienestā, tostarp izveidojot parlamentārās pārbaudes mehānismus attiecībā uz darbībām, ko veic pēdējās divas no minētajām iestādēm; pauž bažas par pirmstiesas apcietinājuma plašo izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz politiskiem darbiniekiem un aktīvistiem, jo tam jābūt izņēmuma pasākumam, ko piemēro tikai steidzamos un skaidros apstākļos;

| 21. | atgādina Venēcijas Komisijas 2015. gada 22. septembra paziņojumu par neatbilstīgo spiedienu uz Gruzijas Konstitucionālās tiesas tiesnešiem un aicina Gruzijas valdību veikt attiecīgu darbību, tostarp pieņemot nepieciešamos pasākumus minētās tiesas locekļu un viņu ģimeņu aizsardzībai, lai pilnībā izmeklētu visus iebiedēšanas gadījumus un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

21.

atgādina Venēcijas Komisijas 2015. gada 22. septembra paziņojumu par neatbilstīgo spiedienu uz Gruzijas Konstitucionālās tiesas tiesnešiem un aicina Gruzijas valdību veikt attiecīgu darbību, tostarp pieņemot nepieciešamos pasākumus minētās tiesas locekļu un viņu ģimeņu aizsardzībai, lai pilnībā izmeklētu visus iebiedēšanas gadījumus un saukt pie atbildības vainīgos;

| 22. | uzsver, ka politiskās opozīcijas esamība ir ārkārtīgi svarīga, ja vēlas panākt līdzsvarotu un nobriedušu politisko sistēmu, un uzsver, ka visu veidu vardarbība pret jebkuras politiskās partijas locekļiem būtu nekavējoties un rūpīgi jāizmeklē; aicina visus Gruzijas politiskos spēkus uzlabotu politisko vidi, izvairoties no konfrontācijas un polarizācijas un nodrošinot partiju savstarpējo dialogu demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanas interesēs; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka politiskās opozīcijas esamība ir ārkārtīgi svarīga, ja vēlas panākt līdzsvarotu un nobriedušu politisko sistēmu, un uzsver, ka visu veidu vardarbība pret jebkuras politiskās partijas locekļiem būtu nekavējoties un rūpīgi jāizmeklē; aicina visus Gruzijas politiskos spēkus uzlabotu politisko vidi, izvairoties no konfrontācijas un polarizācijas un nodrošinot partiju savstarpējo dialogu demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanas interesēs;

| 23. | aicina pilnībā īstenot ES īpašā padomnieka tiesisko un konstitucionālo reformu un cilvēktiesību jautājumos Thomas Hammarberg vēsturiskajā ziņojumā “Gruzija pārejas procesā” (Georgia in Transition) iekļautos ieteikumus; |
| --- | --- |

23.

aicina pilnībā īstenot ES īpašā padomnieka tiesisko un konstitucionālo reformu un cilvēktiesību jautājumos Thomas Hammarberg vēsturiskajā ziņojumā “Gruzija pārejas procesā” (Georgia in Transition) iekļautos ieteikumus;

| 24. | apsveic Gruziju sakarā ar tās novatorisko e–iepirkumu sistēmu, kas ir ievērojami palielinājusi pārredzamību, efektivitāti un pārskatatbildību, jo tie ir būtiski faktori cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

24.

apsveic Gruziju sakarā ar tās novatorisko e–iepirkumu sistēmu, kas ir ievērojami palielinājusi pārredzamību, efektivitāti un pārskatatbildību, jo tie ir būtiski faktori cīņā pret korupciju;

Moldova

| 25. | pauž nopietnas bažas par de facto sistēmisko politisko nestabilitāti, kas būtībā ir turpinājusies kopš pēdējām parlamenta vēlēšanām 2014. gada 30. novembrī, un uzskata, ka pašreizējais politiskais strupceļš Moldovā ir sasniedzis kritisku punktu, kad var tikt destabilizētas valsts iestādes un apdraudēta tās ekonomika, un tas var atstāt ļoti negatīvu ietekmi uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

25.

pauž nopietnas bažas par de facto sistēmisko politisko nestabilitāti, kas būtībā ir turpinājusies kopš pēdējām parlamenta vēlēšanām 2014. gada 30. novembrī, un uzskata, ka pašreizējais politiskais strupceļš Moldovā ir sasniedzis kritisku punktu, kad var tikt destabilizētas valsts iestādes un apdraudēta tās ekonomika, un tas var atstāt ļoti negatīvu ietekmi uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem;

| 26. | atzinīgi vērtē jaunās valdības izveidošanu pēc ilgstošām neveiksmēm un nesekmīgiem mēģinājumiem izveidot valdību 2016. gada 4. un 13. janvārī; mudina politiskos spēkus Moldovā bez turpmākas kavēšanās veicināt reformu procesu visu Moldāvijas iedzīvotāju labā, cita starpā lai ievērotu Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) prasības; aicina izvairīties no turpmākas politiskās krīzes izraisītām smagām ģeopolitiskām sekām; atgādina Moldovas partijām par nepieciešamību palielināt politisko stabilitāti, lai garantētu reformu ilgtspējīgus panākumus un pauž cerību, ka jaunā valdība spēs nodrošināt būtiskus rezultātus; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē jaunās valdības izveidošanu pēc ilgstošām neveiksmēm un nesekmīgiem mēģinājumiem izveidot valdību 2016. gada 4. un 13. janvārī; mudina politiskos spēkus Moldovā bez turpmākas kavēšanās veicināt reformu procesu visu Moldāvijas iedzīvotāju labā, cita starpā lai ievērotu Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) prasības; aicina izvairīties no turpmākas politiskās krīzes izraisītām smagām ģeopolitiskām sekām; atgādina Moldovas partijām par nepieciešamību palielināt politisko stabilitāti, lai garantētu reformu ilgtspējīgus panākumus un pauž cerību, ka jaunā valdība spēs nodrošināt būtiskus rezultātus;

| 27. | uzsver, ka ir jāīsteno turpmāki centieni, lai apkarotu korupciju, izveidotu neatkarīgu un depolitizētu tiesu sistēmu, novērstu valsts nozagšanu un stabilizētu Moldovas ekonomiku; pauž nožēlu, ka Moldovas iestāžu politiskās nestabilitātes un rīcībnespējas dēļ 2015. gadā tika apturēti ES budžeta atbalsta maksājumi; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir jāīsteno turpmāki centieni, lai apkarotu korupciju, izveidotu neatkarīgu un depolitizētu tiesu sistēmu, novērstu valsts nozagšanu un stabilizētu Moldovas ekonomiku; pauž nožēlu, ka Moldovas iestāžu politiskās nestabilitātes un rīcībnespējas dēļ 2015. gadā tika apturēti ES budžeta atbalsta maksājumi;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt visu nepieciešamo tehnisko zinātību un finansiālo atbalstu Moldovas nākamajai valdībai, ņemot piemēru no ES Ukrainas atbalsta grupas, cita starpā, nosūtot ekspertus un ierēdņus no Briseles un dalībvalstu galvaspilsētām un iekļaujot viņus Moldovas administrācijā, lai viņi varētu palīdzēt reformu īstenošanā un uzraudzīt to uz vietas un ik dienu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt visu nepieciešamo tehnisko zinātību un finansiālo atbalstu Moldovas nākamajai valdībai, ņemot piemēru no ES Ukrainas atbalsta grupas, cita starpā, nosūtot ekspertus un ierēdņus no Briseles un dalībvalstu galvaspilsētām un iekļaujot viņus Moldovas administrācijā, lai viņi varētu palīdzēt reformu īstenošanā un uzraudzīt to uz vietas un ik dienu;

| 29. | aicina valsts iestādes pilnībā un pamatīgi izmeklēt neseno korupcijas skandālu un EUR 1 miljarda zādzību no banku sistēmas, saukt vainīgos pie atbildības un nodrošināt nozagto līdzekļu atgūšanu; uzskata, ka pašreizējā banku krīze liecina par nopietnu nepieciešamību sistēmiskiem uzlabojumiem tiesiskajā regulējumā, lai pastiprinātu banku nozares darbību kontroli un pārredzamību; šajā sakarībā prasa Komisijai cieši pārraudzīt notiekošos tiesas izmeklēšanas procesus un vajadzības gadījumā sniegt Moldovas iestādēm nepieciešamās speciālās zināšanas un atbalstu, lai turpinātu un pabeigtu šo izmeklēšanu; |
| --- | --- |

29.

aicina valsts iestādes pilnībā un pamatīgi izmeklēt neseno korupcijas skandālu un EUR 1 miljarda zādzību no banku sistēmas, saukt vainīgos pie atbildības un nodrošināt nozagto līdzekļu atgūšanu; uzskata, ka pašreizējā banku krīze liecina par nopietnu nepieciešamību sistēmiskiem uzlabojumiem tiesiskajā regulējumā, lai pastiprinātu banku nozares darbību kontroli un pārredzamību; šajā sakarībā prasa Komisijai cieši pārraudzīt notiekošos tiesas izmeklēšanas procesus un vajadzības gadījumā sniegt Moldovas iestādēm nepieciešamās speciālās zināšanas un atbalstu, lai turpinātu un pabeigtu šo izmeklēšanu;

| 30. | prasa īstenot visaptverošu plašsaziņas nozares reformu un nodrošināt pilnīgu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību; šajā sakarībā pauž bažas par patiesas konkurences trūkumu un aicina pieņemt stingrus tiesību aktus attiecībā uz interešu konfliktu; |
| --- | --- |

30.

prasa īstenot visaptverošu plašsaziņas nozares reformu un nodrošināt pilnīgu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību; šajā sakarībā pauž bažas par patiesas konkurences trūkumu un aicina pieņemt stingrus tiesību aktus attiecībā uz interešu konfliktu;

Ukraina

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada 1. janvārī stājās spēkā ES un Ukrainas DCFTA; tomēr nosoda to, ka Krievijas Federācija ir vienpusēji apturējusi sava brīvās tirdzniecības nolīguma ar Ukrainu darbību, ieviesusi stingrus tirdzniecības ierobežojumus Ukrainas eksportam uz Krieviju un liek šķēršļus preču tranzītpārvadājumiem uz trešām valstīm, pārkāpjot Pasaules Tirdzniecības organizācijas un citus divpusējus tirdzniecības nolīgumus; mudina ES atbalstīt Ukrainu tās pašreizējos un turpmākajos strīdos ar Krieviju, kas norisinās vai norisināsies PTO ietvaros; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada 1. janvārī stājās spēkā ES un Ukrainas DCFTA; tomēr nosoda to, ka Krievijas Federācija ir vienpusēji apturējusi sava brīvās tirdzniecības nolīguma ar Ukrainu darbību, ieviesusi stingrus tirdzniecības ierobežojumus Ukrainas eksportam uz Krieviju un liek šķēršļus preču tranzītpārvadājumiem uz trešām valstīm, pārkāpjot Pasaules Tirdzniecības organizācijas un citus divpusējus tirdzniecības nolīgumus; mudina ES atbalstīt Ukrainu tās pašreizējos un turpmākajos strīdos ar Krieviju, kas norisinās vai norisināsies PTO ietvaros;

| 32. | uzsver Komisijas nepieredzēto atvērtību un centienus pusotra gada laikā novērst visas Krievijas puses šaubas saistībā ar DCFTA īstenošanas radīto ietekmi un rast praktiskus risinājumus; pauž nožēlu par Krievijas puses nespēju sniegt konkrētus piemērus par to, kā DCFTA stāšanās spēkā ietekmētu tās tirgu un tirdzniecību; atkārtoti norāda uz potenciālo ieguvumu, ko šis asociācijas nolīgums un DCFTA varētu nodrošināt Krievijai, palielinot tirdzniecības un ekonomisko aktivitāti un uzlabojot stabilitāti kaimiņreģionos; šajā sakarībā aicina izpētīt papildu iespējas sarīkot augsta līmeņa dialogu; |
| --- | --- |

32.

uzsver Komisijas nepieredzēto atvērtību un centienus pusotra gada laikā novērst visas Krievijas puses šaubas saistībā ar DCFTA īstenošanas radīto ietekmi un rast praktiskus risinājumus; pauž nožēlu par Krievijas puses nespēju sniegt konkrētus piemērus par to, kā DCFTA stāšanās spēkā ietekmētu tās tirgu un tirdzniecību; atkārtoti norāda uz potenciālo ieguvumu, ko šis asociācijas nolīgums un DCFTA varētu nodrošināt Krievijai, palielinot tirdzniecības un ekonomisko aktivitāti un uzlabojot stabilitāti kaimiņreģionos; šajā sakarībā aicina izpētīt papildu iespējas sarīkot augsta līmeņa dialogu;

| 33. | aicina dalībvalstis saglabāt Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) misiju pilnā sastāvā un darbotiesspējīgu; ņem vērā Ukrainas valdības aicinājumu palielināt gar Ukrainas un Krievijas robežu un Luhanskas un Doņeckas apgabalā izvietoto starptautisko miera uzturēšanas spēku skaitu; piekrīt, ka tiklīdz situācija to ļaus un atbilstīgi Minskas vienošanai būtu konfliktā iesaistītajām pusēm jāpiedāvā izvietot ES vadītu KDAP misiju, lai palīdzētu īstenot tādus uzdevumus kā atmīnēšana, palīdzība vietējo vēlēšanu sagatavošanā un brīvas piekļuves nodrošināšana humānā palīdzības organizācijām; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis saglabāt Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) misiju pilnā sastāvā un darbotiesspējīgu; ņem vērā Ukrainas valdības aicinājumu palielināt gar Ukrainas un Krievijas robežu un Luhanskas un Doņeckas apgabalā izvietoto starptautisko miera uzturēšanas spēku skaitu; piekrīt, ka tiklīdz situācija to ļaus un atbilstīgi Minskas vienošanai būtu konfliktā iesaistītajām pusēm jāpiedāvā izvietot ES vadītu KDAP misiju, lai palīdzētu īstenot tādus uzdevumus kā atmīnēšana, palīdzība vietējo vēlēšanu sagatavošanā un brīvas piekļuves nodrošināšana humānā palīdzības organizācijām;

| 34. | pauž nopietnas bažas par Minskas vienošanās īstenošanu līdz sākotnēji apstiprinātajam termiņam — 2015. gada 31. decembrim; atgādina, ka šajā saistībā īpaši atbildīgas ir Krievijas iestādes; atkārtoti norāda, ka kopš oktobra vidus arvien pieaug pamiera pārkāpumu skaits, novērotāji no EDSO īpašās novērošanas misijas Ukrainā turpina saskarties ar pārvietošanās brīvības ierobežojumiem, nav atjaunota Ukrainas kontrole pār visu tās robežu ar Krieviju, nav panākta vienošanās par vietējo pašvaldību vēlēšanu kārtību pagaidām okupētajās Luhanskas un Doņeckas teritorijās un nav atbrīvotas visas ieslodzītās un nelikumīgi aizturētās personas, piemēram, Nadja Savčenko un Oļegs Sencovs; |
| --- | --- |

34.

pauž nopietnas bažas par Minskas vienošanās īstenošanu līdz sākotnēji apstiprinātajam termiņam — 2015. gada 31. decembrim; atgādina, ka šajā saistībā īpaši atbildīgas ir Krievijas iestādes; atkārtoti norāda, ka kopš oktobra vidus arvien pieaug pamiera pārkāpumu skaits, novērotāji no EDSO īpašās novērošanas misijas Ukrainā turpina saskarties ar pārvietošanās brīvības ierobežojumiem, nav atjaunota Ukrainas kontrole pār visu tās robežu ar Krieviju, nav panākta vienošanās par vietējo pašvaldību vēlēšanu kārtību pagaidām okupētajās Luhanskas un Doņeckas teritorijās un nav atbrīvotas visas ieslodzītās un nelikumīgi aizturētās personas, piemēram, Nadja Savčenko un Oļegs Sencovs;

| 35. | atzinīgi vērtē Nīderlandes Drošības padomes sniegto ziņojumu par Malaysia Airlines reisa MH 17 lidmašīnas notriekšanu, kurā tika nogalināti 298 nevainīgi civiliedzīvotāji; atbalsta nodomu izveidot starptautisku krimināltiesu un aicina Krievijas Federāciju pilnībā sadarboties ar starptautisko kopienu, lai veiktu visaptverošu un neatkarīgu kriminālizmeklēšanu un sauktu vainīgos pie atbildības; pauž nožēlu par Krievijas Federācijas lēmumu ANO Drošības padomē bloķēt rezolūciju par starptautiskas tiesu izvedi šā nozieguma izmeklēšanai; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Nīderlandes Drošības padomes sniegto ziņojumu par Malaysia Airlines reisa MH 17 lidmašīnas notriekšanu, kurā tika nogalināti 298 nevainīgi civiliedzīvotāji; atbalsta nodomu izveidot starptautisku krimināltiesu un aicina Krievijas Federāciju pilnībā sadarboties ar starptautisko kopienu, lai veiktu visaptverošu un neatkarīgu kriminālizmeklēšanu un sauktu vainīgos pie atbildības; pauž nožēlu par Krievijas Federācijas lēmumu ANO Drošības padomē bloķēt rezolūciju par starptautiskas tiesu izvedi šā nozieguma izmeklēšanai;

| 36. | nosoda to, ka Krievijas īstenotās agresijas dēļ Donbasā ir izveidojusies smaga humanitārā situācija un ka Ukrainas un starptautiskajām humanitārajām organizācijām ir liegta piekļuve okupētajiem reģioniem; pauž dziļas bažas par smagajiem humanitārajiem apstākļiem, kādos jādzīvo vairāk nekā 1,5 miljonam iekšzemē pārvietoto personu; pauž dziļas bažas arī par cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijas okupētajā Krimā, it īpaši par Krimas tatāru smago situāciju, un uzsver nepieciešamību arī turpmāk sniegt Ukrainai finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

36.

nosoda to, ka Krievijas īstenotās agresijas dēļ Donbasā ir izveidojusies smaga humanitārā situācija un ka Ukrainas un starptautiskajām humanitārajām organizācijām ir liegta piekļuve okupētajiem reģioniem; pauž dziļas bažas par smagajiem humanitārajiem apstākļiem, kādos jādzīvo vairāk nekā 1,5 miljonam iekšzemē pārvietoto personu; pauž dziļas bažas arī par cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijas okupētajā Krimā, it īpaši par Krimas tatāru smago situāciju, un uzsver nepieciešamību arī turpmāk sniegt Ukrainai finansiālu atbalstu;

| 37. | atzinīgi vērtē Ukrainas iestāžu pastāvīgos centienus izpildīt vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu un apsveic tās saistībā ar pozitīvo galīgo progresa ziņojumu par vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna īstenošanu; pauž gandarījumu par jaunu tiesību aktu un politikas nostādņu pieņemšanu, kas ir uzlabojuši aizsardzību pret diskrimināciju; sagaida, ka Ukrainas vadība 2016. gada pirmajā ceturksnī izpildīs savas saistības pretkorupcijas jomā; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Ukrainas iestāžu pastāvīgos centienus izpildīt vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu un apsveic tās saistībā ar pozitīvo galīgo progresa ziņojumu par vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna īstenošanu; pauž gandarījumu par jaunu tiesību aktu un politikas nostādņu pieņemšanu, kas ir uzlabojuši aizsardzību pret diskrimināciju; sagaida, ka Ukrainas vadība 2016. gada pirmajā ceturksnī izpildīs savas saistības pretkorupcijas jomā;

| 38. | uzsver, ka pats galvenais reformu procesā risināmais jautājums ir endēmiskā korupcija; atzinīgi vērtē līdz šim pieņemtos lēmumus, piemēram, saistībā ar pretkorupcijas tiesību aktu izstrādi un iestāžu (Valsts korupcijas apkarošanas biroja, Nacionālā korupcijas novēršanas aģentūras, īpašā korupcijas apkarošanas prokurora posteņa) un mehānismu, kā arī Valsts aģentūras no koruptīvām darbībām gūtu ieņēmumu atgūšanai izveidi; turklāt atzinīgi vērtē arī nesen pieņemto tiesību aktu par valsts politisko partiju finansēšanu, kas stāsies spēkā no 2016. gada 1. jūlija, un tiesību aktu par publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka pats galvenais reformu procesā risināmais jautājums ir endēmiskā korupcija; atzinīgi vērtē līdz šim pieņemtos lēmumus, piemēram, saistībā ar pretkorupcijas tiesību aktu izstrādi un iestāžu (Valsts korupcijas apkarošanas biroja, Nacionālā korupcijas novēršanas aģentūras, īpašā korupcijas apkarošanas prokurora posteņa) un mehānismu, kā arī Valsts aģentūras no koruptīvām darbībām gūtu ieņēmumu atgūšanai izveidi; turklāt atzinīgi vērtē arī nesen pieņemto tiesību aktu par valsts politisko partiju finansēšanu, kas stāsies spēkā no 2016. gada 1. jūlija, un tiesību aktu par publisko iepirkumu;

| 39. | pauž sapratni par to, ka kara situācija Ukrainas austrumos būtiski traucē šiem reformu centieniem; tomēr skaidri norāda, ka Ukrainas sekmes un noturība pret jebkādu ārēju ienaidnieku ir ļoti atkarīgas no tās ekonomikas un tiesiskā regulējuma stabilitātes, plaukstošas demokrātijas un dzīves līmeņa uzlabošanās; |
| --- | --- |

39.

pauž sapratni par to, ka kara situācija Ukrainas austrumos būtiski traucē šiem reformu centieniem; tomēr skaidri norāda, ka Ukrainas sekmes un noturība pret jebkādu ārēju ienaidnieku ir ļoti atkarīgas no tās ekonomikas un tiesiskā regulējuma stabilitātes, plaukstošas demokrātijas un dzīves līmeņa uzlabošanās;

| 40. | atzinīgi vērtē notiekošo konstitucionālo reformu procesu decentralizācijas un tiesu sistēmas jomā; atgādina, ka Venēcijas komisija ir sniegusi pozitīvus ieteikumus par abām konstitucionālo grozījumu kopām; uzver, ka progress ir jāpanāk gan šajās, gan arī citās jomās, jo īpaši ekonomikā, kur par prioritāti jāuzskata labāks regulējums un demonopolizācija, kā arī fiskālās reformas, pārredzamības palielināšana un ieguldījumiem labvēlīga vide; pauž bažas par Ukrainas ekonomikas stāvokli un valsts vispārējo finansiālo situāciju; ņem vērā konstatētos nelielos uzlabojumus ekonomikas darbības stabilizācijā; uzteic svarīgo vienošanos par parāda atvieglojumu, ko Ukraina panāca ar saviem kreditoriem 2015. gada septembrī; atgādina, ka starptautiskā sabiedrība, jo īpaši ES, Eiropā bāzētās starptautiskās finanšu iestādes, SVF un atsevišķas līdzekļu devējas valstis, ir apņēmusies izmaksāt līdz šim nepieredzētu summu aptuveni EUR 20 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē notiekošo konstitucionālo reformu procesu decentralizācijas un tiesu sistēmas jomā; atgādina, ka Venēcijas komisija ir sniegusi pozitīvus ieteikumus par abām konstitucionālo grozījumu kopām; uzver, ka progress ir jāpanāk gan šajās, gan arī citās jomās, jo īpaši ekonomikā, kur par prioritāti jāuzskata labāks regulējums un demonopolizācija, kā arī fiskālās reformas, pārredzamības palielināšana un ieguldījumiem labvēlīga vide; pauž bažas par Ukrainas ekonomikas stāvokli un valsts vispārējo finansiālo situāciju; ņem vērā konstatētos nelielos uzlabojumus ekonomikas darbības stabilizācijā; uzteic svarīgo vienošanos par parāda atvieglojumu, ko Ukraina panāca ar saviem kreditoriem 2015. gada septembrī; atgādina, ka starptautiskā sabiedrība, jo īpaši ES, Eiropā bāzētās starptautiskās finanšu iestādes, SVF un atsevišķas līdzekļu devējas valstis, ir apņēmusies izmaksāt līdz šim nepieredzētu summu aptuveni EUR 20 miljardu apmērā;

| 41. | atzinīgi vērtē ES aktīvo atbalstu un solidaritāti enerģētikas jomā, kas ļāva atsākt Krievijas gāzes piegādi uz Ukrainu 2015. līdz 2016. gada ziemā; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot Ukrainas tranzīta potenciālu un stiprināt sadarbību, lai nodrošinātu energoapgādi gan uz ES, gan uz Ukrainu, un izvairīties no tādu jaunu cauruļvadu būvniecības, kas apietu Ukrainu, jo īpaši attīstot North Stream II projektu Krievijas gāzes piegādei uz Eiropu, kurš varētu kaitēt ES stratēģijai attiecībā uz enerģijas avotu dažādošanu un ES tiesību aktiem; atbalsta ES ieceri veicināt enerģijas tirgus pilnīgu integrāciju ar Ukrainu ar Enerģētikas kopienas palīdzību un samazināt energoatkarību, neuzliekot pārmērīgu slogu privātajām mājsaimniecībām; aicina ES un Ukrainas valdību izstrādāt pasākumus, lai uzlabotu noturību pret sociālajām grūtībām; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē ES aktīvo atbalstu un solidaritāti enerģētikas jomā, kas ļāva atsākt Krievijas gāzes piegādi uz Ukrainu 2015. līdz 2016. gada ziemā; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot Ukrainas tranzīta potenciālu un stiprināt sadarbību, lai nodrošinātu energoapgādi gan uz ES, gan uz Ukrainu, un izvairīties no tādu jaunu cauruļvadu būvniecības, kas apietu Ukrainu, jo īpaši attīstot North Stream II projektu Krievijas gāzes piegādei uz Eiropu, kurš varētu kaitēt ES stratēģijai attiecībā uz enerģijas avotu dažādošanu un ES tiesību aktiem; atbalsta ES ieceri veicināt enerģijas tirgus pilnīgu integrāciju ar Ukrainu ar Enerģētikas kopienas palīdzību un samazināt energoatkarību, neuzliekot pārmērīgu slogu privātajām mājsaimniecībām; aicina ES un Ukrainas valdību izstrādāt pasākumus, lai uzlabotu noturību pret sociālajām grūtībām;

| 42. | atzinīgi vērtē ES un Ukrainas parlamentārās asociācijas komitejas efektīvo un dinamisko darbu, uzraugot politisko, drošības un ekonomisko situāciju Ukrainā, kā arī tās apņēmību un atbalstu saistībā ar vispārējo uz ES orientēto reformu procesu, ko sākusi Ukraina; atgādina par saprašanās memorandu, ko 2015. gadā parakstīja Ukrainas parlaments (Verkhovna Rada) un Eiropas Parlaments, izveidojot kopīgu sistēmu parlamentārajam atbalstam un spēju veidošanai starp abiem parlamentiem; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē ES un Ukrainas parlamentārās asociācijas komitejas efektīvo un dinamisko darbu, uzraugot politisko, drošības un ekonomisko situāciju Ukrainā, kā arī tās apņēmību un atbalstu saistībā ar vispārējo uz ES orientēto reformu procesu, ko sākusi Ukraina; atgādina par saprašanās memorandu, ko 2015. gadā parakstīja Ukrainas parlaments (Verkhovna Rada) un Eiropas Parlaments, izveidojot kopīgu sistēmu parlamentārajam atbalstam un spēju veidošanai starp abiem parlamentiem;

| 43. | uzsver, ka ir jāstiprina Ukrainas pilsoniskā sabiedrība, lai tā varētu konsultēt un atbalstīt iestādes apsolīto reformu īstenošanā un darboties kā efektīvs uzraugs un ziņotājs; atzinīgi vērtē ekspertu un Verkhovna Rada efektīvo sadarbību reformu procesā un asociācijas nolīguma un DCFTA īstenošanā; uzteic to, ka Verkhovna Rada prioritātes tiek noteiktas plašā dialogā ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir jāstiprina Ukrainas pilsoniskā sabiedrība, lai tā varētu konsultēt un atbalstīt iestādes apsolīto reformu īstenošanā un darboties kā efektīvs uzraugs un ziņotājs; atzinīgi vērtē ekspertu un Verkhovna Rada efektīvo sadarbību reformu procesā un asociācijas nolīguma un DCFTA īstenošanā; uzteic to, ka Verkhovna Rada prioritātes tiek noteiktas plašā dialogā ar pilsonisko sabiedrību;

| 44. | pieņem zināšanai Nīderlandē gaidāmo konsultatīvo referendumu par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu un DCFTA; tic, ka Nīderlandes iedzīvotāji vērtēs nolīgumu pēc tā būtības, atzīstot tā konkrēto ietekmi uz ES un jo īpaši Nīderlandi; |
| --- | --- |

44.

pieņem zināšanai Nīderlandē gaidāmo konsultatīvo referendumu par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu un DCFTA; tic, ka Nīderlandes iedzīvotāji vērtēs nolīgumu pēc tā būtības, atzīstot tā konkrēto ietekmi uz ES un jo īpaši Nīderlandi;

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Austrumu partnerības valstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, Euronest parlamentārajai asamblejai, kā arī Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārajām asamblejām. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Austrumu partnerības valstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, Euronest parlamentārajai asamblejai, kā arī Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārajām asamblejām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0272.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/89

---

P8_TA(2016)0019

Savstarpējās aizsardzības klauzula (LES 42. panta 7. punkts)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) (2015/3034(RSP))

(2018/C 011/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu un jo īpaši tā 42. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu un jo īpaši tā 42. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 4. punktu un 222. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 4. punktu un 222. pantu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem —, politiskie un darbības aspekti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem —, politiskie un darbības aspekti (1),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši VII nodaļas un 51. panta noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši VII nodaļas un 51. panta noteikumus,

| — | ņemot vērā Francijas Republikas prezidenta 2015. gada 16. novembra paziņojumu Francijas kongresam par to, ka Francijā notiek karš, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas prezidenta 2015. gada 16. novembra paziņojumu Francijas kongresam par to, ka Francijā notiek karš,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembrī un 2015. gada 25. un 26. jūnijā pieņemtos secinājumus par aizsardzību un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembrī un 2015. gada 25. un 26. jūnijā pieņemtos secinājumus par aizsardzību un drošību,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gada 17. novembra sanāksmes, kurā tikās aizsardzības ministri, rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gada 17. novembra sanāksmes, kurā tikās aizsardzības ministri, rezultātus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 13. novembrī Parīzē notika vairāki teroristu uzbrukumi, kuros gāja bojā ne mazāk kā 130 cilvēki no vairāk nekā 26 valstīm, un tā kā kopš 2004. gada ES ir piedzīvojusi vairākus teroristu uzbrukumus, kuros gājuši bojā simtiem cilvēku un vairāki tūkstoši tikuši ievainoti; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 13. novembrī Parīzē notika vairāki teroristu uzbrukumi, kuros gāja bojā ne mazāk kā 130 cilvēki no vairāk nekā 26 valstīm, un tā kā kopš 2004. gada ES ir piedzīvojusi vairākus teroristu uzbrukumus, kuros gājuši bojā simtiem cilvēku un vairāki tūkstoši tikuši ievainoti;

| B. | tā kā pēc 2015. gada 13. novembrī Parīzē notikušajiem teroristu uzbrukumiem Francijas valdība oficiāli pieprasīja izmantot LES 42. panta 7. punkta savstarpējās palīdzības klauzulu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc 2015. gada 13. novembrī Parīzē notikušajiem teroristu uzbrukumiem Francijas valdība oficiāli pieprasīja izmantot LES 42. panta 7. punkta savstarpējās palīdzības klauzulu;

| C. | tā kā dalībvalstu solidaritāte, atbalsts un savstarpējā palīdzība, kas tiek nodrošināta, tostarp ar Savienības līdzekļiem, veido daļu no ES pamata; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstu solidaritāte, atbalsts un savstarpējā palīdzība, kas tiek nodrošināta, tostarp ar Savienības līdzekļiem, veido daļu no ES pamata;

| D. | tā kā Francija ir pieprasījusi izmantot savstarpējās aizsardzības klauzulu un tādēļ ES dalībvalstīm saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu ir pienākums sniegt Francijai atbalstu un palīdzību ar visiem to rīcībā esošiem līdzekļiem; uzsverot, ka priekšroka ir dodama konfliktu un uzbrukumu novēršanai, nevis cīņai ar to sekām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Francija ir pieprasījusi izmantot savstarpējās aizsardzības klauzulu un tādēļ ES dalībvalstīm saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu ir pienākums sniegt Francijai atbalstu un palīdzību ar visiem to rīcībā esošiem līdzekļiem; uzsverot, ka priekšroka ir dodama konfliktu un uzbrukumu novēršanai, nevis cīņai ar to sekām;

| E. | tā kā starptautiskā terorisma apkarošana tiek uzskatīta par ES prioritāti un, īstenojot solidaritātes principu, nepieciešama rīcība gan savā valstī, gan ārzemēs; tā kā ES drošības iekšējie un ārējie aspekti ir neizbēgami un cieši saistīti; tā kā ir nepieciešama kopīga ES stratēģija; |
| --- | --- |

E.

tā kā starptautiskā terorisma apkarošana tiek uzskatīta par ES prioritāti un, īstenojot solidaritātes principu, nepieciešama rīcība gan savā valstī, gan ārzemēs; tā kā ES drošības iekšējie un ārējie aspekti ir neizbēgami un cieši saistīti; tā kā ir nepieciešama kopīga ES stratēģija;

| F. | tā kā Līgumos paredzētā drošības un aizsardzības sistēma vēl nav pilnībā īstenota; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par progresa panākšanu Savienības drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Līgumos paredzētā drošības un aizsardzības sistēma vēl nav pilnībā īstenota; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par progresa panākšanu Savienības drošības un aizsardzības jomā;

| G. | tā kā ES ir jāpastiprina sadarbība ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju (NATO), lai abās divās sistēmās izveidotās drošības un aizsardzības politikas kļūtu arvien saskaņotākas, jo īpaši gadījumos, kad kāda dalībvalsts kļūst par bruņotas agresijas upuri savā teritorijā, tostarp teroristu uzbrukumu gadījumos; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir jāpastiprina sadarbība ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju (NATO), lai abās divās sistēmās izveidotās drošības un aizsardzības politikas kļūtu arvien saskaņotākas, jo īpaši gadījumos, kad kāda dalībvalsts kļūst par bruņotas agresijas upuri savā teritorijā, tostarp teroristu uzbrukumu gadījumos;

| H. | tā kā ES iestādēm jābūt aktīvākām drošības un aizsardzības politikas jomā un jāveicina visu Līgumos iekļauto noteikumu par drošības un aizsardzības politiku īstenošana, tostarp to noteikumu īstenošana, kuros noteikta NATO īpašā nozīme Eiropas un transatlantiskās drošības un aizsardzības jomā; tā kā ES iestādēm ir jāatbalsta visas dalībvalstis to centienos pilnībā īstenot minētos noteikumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES iestādēm jābūt aktīvākām drošības un aizsardzības politikas jomā un jāveicina visu Līgumos iekļauto noteikumu par drošības un aizsardzības politiku īstenošana, tostarp to noteikumu īstenošana, kuros noteikta NATO īpašā nozīme Eiropas un transatlantiskās drošības un aizsardzības jomā; tā kā ES iestādēm ir jāatbalsta visas dalībvalstis to centienos pilnībā īstenot minētos noteikumus;

| I. | tā kā LES 42. panta 6. punkts par pastāvīgu strukturētu sadarbību būtu jāaktivizē to dalībvalstu vidū, kas vēlas cieši sadarboties savā starpā; |
| --- | --- |

I.

tā kā LES 42. panta 6. punkts par pastāvīgu strukturētu sadarbību būtu jāaktivizē to dalībvalstu vidū, kas vēlas cieši sadarboties savā starpā;

| J. | tā kā ES ir pieņēmusi terorisma apkarošanas stratēģiju, kuras pamatā ir gan Kopienas instrumenti, gan starpvaldību aktīvi kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā; tā kā šajā stratēģijā ir ierosināts, ka ES darbības pamatā ir četri mērķi, proti, novēršana, aizsardzība, vajāšana un reaģēšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir pieņēmusi terorisma apkarošanas stratēģiju, kuras pamatā ir gan Kopienas instrumenti, gan starpvaldību aktīvi kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā; tā kā šajā stratēģijā ir ierosināts, ka ES darbības pamatā ir četri mērķi, proti, novēršana, aizsardzība, vajāšana un reaģēšana;

| K. | tā kā ES reakcija uz terorismu paredz veicināt demokrātiju, dialogu un labu pārvaldību, lai tiktu galā ar vardarbīga ekstrēmisma pamatcēloņiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā ES reakcija uz terorismu paredz veicināt demokrātiju, dialogu un labu pārvaldību, lai tiktu galā ar vardarbīga ekstrēmisma pamatcēloņiem,

| 1. | stingri nosoda Da’esh pastrādātos nežēlīgos teroristu uzbrukumus; pauž visdziļāko līdzjūtību un solidaritāti visiem terora aktu upuriem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda Da’esh pastrādātos nežēlīgos teroristu uzbrukumus; pauž visdziļāko līdzjūtību un solidaritāti visiem terora aktu upuriem un viņu ģimenēm;

| 2. | apliecina un atzinīgi vērtē visu ES dalībvalstu vienprātīgo atbalstu Francijai; atzinīgi vērtē visu dalībvalstu gatavību sniegt visu nepieciešamo atbalstu un palīdzību; |
| --- | --- |

2.

apliecina un atzinīgi vērtē visu ES dalībvalstu vienprātīgo atbalstu Francijai; atzinīgi vērtē visu dalībvalstu gatavību sniegt visu nepieciešamo atbalstu un palīdzību;

| 3. | atgādina, ka savstarpējās aizsardzības klauzula ir izmantota pirmo reizi; uzskata, ka šai lietai jākļūst par katalizatoru, veicinot padziļinātas politiskas diskusijas par Eiropas drošības un aizsardzības daudzdimensionālo raksturu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka savstarpējās aizsardzības klauzula ir izmantota pirmo reizi; uzskata, ka šai lietai jākļūst par katalizatoru, veicinot padziļinātas politiskas diskusijas par Eiropas drošības un aizsardzības daudzdimensionālo raksturu;

| 4. | ar gandarījumu norāda uz nodrošinātajām papildu spējām, kas izmantojamas cīņā pret terorismu; aicina visas dalībvalstis sniegt beznosacījuma un pastāvīgu atbalstu un turpināt dot savu ieguldījumu, cik ilgi vien nepieciešams; atzinīgi vērtē Francijas kā šo kopējo centienu rosinātājas lomu un mudina kompetentās ES iestādes nodrošināt un uzturēt nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

4.

ar gandarījumu norāda uz nodrošinātajām papildu spējām, kas izmantojamas cīņā pret terorismu; aicina visas dalībvalstis sniegt beznosacījuma un pastāvīgu atbalstu un turpināt dot savu ieguldījumu, cik ilgi vien nepieciešams; atzinīgi vērtē Francijas kā šo kopējo centienu rosinātājas lomu un mudina kompetentās ES iestādes nodrošināt un uzturēt nepieciešamo atbalstu;

| 5. | uzskata, ka atsaukšanās uz Līgumos paredzētajām savstarpējās aizsardzības un solidaritātes klauzulām ir pirmkārt un galvenokārt politisks jautājums; uzsver, ka, ja notiek atsaukšanās uz šīm klauzulām, tad gan Eiropadome, gan Eiropas Parlaments ir vieta politiskajām debatēm; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka atsaukšanās uz Līgumos paredzētajām savstarpējās aizsardzības un solidaritātes klauzulām ir pirmkārt un galvenokārt politisks jautājums; uzsver, ka, ja notiek atsaukšanās uz šīm klauzulām, tad gan Eiropadome, gan Eiropas Parlaments ir vieta politiskajām debatēm;

| 6. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar savstarpējās aizsardzības klauzulu sniegtā atbalsta un palīdzības divpusēja pārvaldība, kā tas ir šajā gadījumā, nebūs iespējama visām dalībvalstīm; tādēļ aicina Eiropadomi pastiprināti stimulēt savstarpējās aizsardzības klauzulas tālāku izstrādāšanu un izvērst attiecīgo ES iestāžu koordinējošās funkcijas; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par to, ka saskaņā ar savstarpējās aizsardzības klauzulu sniegtā atbalsta un palīdzības divpusēja pārvaldība, kā tas ir šajā gadījumā, nebūs iespējama visām dalībvalstīm; tādēļ aicina Eiropadomi pastiprināti stimulēt savstarpējās aizsardzības klauzulas tālāku izstrādāšanu un izvērst attiecīgo ES iestāžu koordinējošās funkcijas;

| 7. | atgādina par iepriekšējās rezolūcijās pausto aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināt praktiskus pasākumus un pamatnostādnes efektīvas reakcijas nodrošināšanai gadījumos, kad kāda dalībvalsts pieprasa izmantot savstarpējās aizsardzības klauzulu, kā arī analizēt ES iestāžu lomu minētās klauzulas izmantošanas gadījumā; tomēr pauž nožēlu par to, ka laikā, kad savstarpējās aizsardzības klauzula tika izmantota pirmo reizi, nebija pieejama ne analīze, ne pamatnostādnes un ka tādēļ pašlaik ir jāizmanto ad-hoc pasākumi, ad-hoc vadība un ad-hoc sadarbība; |
| --- | --- |

7.

atgādina par iepriekšējās rezolūcijās pausto aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināt praktiskus pasākumus un pamatnostādnes efektīvas reakcijas nodrošināšanai gadījumos, kad kāda dalībvalsts pieprasa izmantot savstarpējās aizsardzības klauzulu, kā arī analizēt ES iestāžu lomu minētās klauzulas izmantošanas gadījumā; tomēr pauž nožēlu par to, ka laikā, kad savstarpējās aizsardzības klauzula tika izmantota pirmo reizi, nebija pieejama ne analīze, ne pamatnostādnes un ka tādēļ pašlaik ir jāizmanto ad-hoc pasākumi, ad-hoc vadība un ad-hoc sadarbība;

| 8. | uzskata, ka joprojām ārkārtīgi svarīga prioritāte ir izstrādāt praktiskus pasākumus un pamatnostādnes, kas noderētu turpmākajos savstarpējās aizsardzības klauzulas izmantošanas gadījumos; uzsver, ka šo pamatnostādņu sagatavošanā būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta pēc 42. panta 7. punkta pirmās izmantošanas reizes; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka joprojām ārkārtīgi svarīga prioritāte ir izstrādāt praktiskus pasākumus un pamatnostādnes, kas noderētu turpmākajos savstarpējās aizsardzības klauzulas izmantošanas gadījumos; uzsver, ka šo pamatnostādņu sagatavošanā būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta pēc 42. panta 7. punkta pirmās izmantošanas reizes;

| 9. | aicina Padomi un dalībvalstis steidzami izstrādāt un pieņemt politikas regulējumu, kas sekmētu LES 42. panta 7. punkta īstenošanu un ietvertu grafiku, pārskatīšanas klauzulu un uzraudzības mehānismus; pauž stingru pārliecību, ka pēc tam, kad aktivizēts 42. panta 7. punkts, visi valsts, divpusējie vai daudzpusējie pasākumi jāpaziņo Padomei un vienlaicīgi jāpublisko; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi un dalībvalstis steidzami izstrādāt un pieņemt politikas regulējumu, kas sekmētu LES 42. panta 7. punkta īstenošanu un ietvertu grafiku, pārskatīšanas klauzulu un uzraudzības mehānismus; pauž stingru pārliecību, ka pēc tam, kad aktivizēts 42. panta 7. punkts, visi valsts, divpusējie vai daudzpusējie pasākumi jāpaziņo Padomei un vienlaicīgi jāpublisko;

| 10. | norāda, ka ar LESD 222. pantā iekļautās solidaritātes klauzulas palīdzību varētu nodot Francijas un cīņā pret terorismu tieši iesaistīto citu dalībvalstu rīcībā visus attiecīgos ES līdzekļus; atgādina, ka LESD 222. pants ir īpaši paredzēts, lai cīnītos pret terorisma draudiem Eiropā, un pievēršas jautājumam par nepietiekamu sadarbības un koordinācijas līmeni starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm Eiropā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ar LESD 222. pantā iekļautās solidaritātes klauzulas palīdzību varētu nodot Francijas un cīņā pret terorismu tieši iesaistīto citu dalībvalstu rīcībā visus attiecīgos ES līdzekļus; atgādina, ka LESD 222. pants ir īpaši paredzēts, lai cīnītos pret terorisma draudiem Eiropā, un pievēršas jautājumam par nepietiekamu sadarbības un koordinācijas līmeni starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm Eiropā;

| 11. | pauž pārliecību, ka, izmantojot dalībvalstīs un Savienības līmenī esošo kapacitāti, Eiropas Savienībai ir nepieciešams pastāvīgs civilais un militārais štābs stratēģiskā un operatīvā līmenī un ka šai struktūrai būtu jāuzdod stratēģiskā un operatīvā ārkārtas situāciju plānošana, tostarp — kolektīvajai aizsardzībai, kā paredzēts LES 42. panta 7. un 2. punktā, un to turpmākā piemērošana ciešā sadarbībā ar attiecīgajām NATO struktūrām; |
| --- | --- |

11.

pauž pārliecību, ka, izmantojot dalībvalstīs un Savienības līmenī esošo kapacitāti, Eiropas Savienībai ir nepieciešams pastāvīgs civilais un militārais štābs stratēģiskā un operatīvā līmenī un ka šai struktūrai būtu jāuzdod stratēģiskā un operatīvā ārkārtas situāciju plānošana, tostarp — kolektīvajai aizsardzībai, kā paredzēts LES 42. panta 7. un 2. punktā, un to turpmākā piemērošana ciešā sadarbībā ar attiecīgajām NATO struktūrām;

| 12. | uzskata, ka LES 42. panta 7. punkta pašreizējai izmantošanai būtu jāveicina potenciāla atraisīšana, kas paredzēts visos Līguma noteikumos, kuri saistīti ar drošību un aizsardzību un kuri būtu attiecīgi jāievēro; šajā saistībā atgādina, ka ir svarīgi pilnībā un pareizi piemērot aizsardzības tiesību aktu kopumu, ko veido Direktīva 2009/81/EK par iepirkuma procedūrām aizsardzības jomā un Direktīva 2009/43/EK par sūtījumiem Kopienā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka LES 42. panta 7. punkta pašreizējai izmantošanai būtu jāveicina potenciāla atraisīšana, kas paredzēts visos Līguma noteikumos, kuri saistīti ar drošību un aizsardzību un kuri būtu attiecīgi jāievēro; šajā saistībā atgādina, ka ir svarīgi pilnībā un pareizi piemērot aizsardzības tiesību aktu kopumu, ko veido Direktīva 2009/81/EK par iepirkuma procedūrām aizsardzības jomā un Direktīva 2009/43/EK par sūtījumiem Kopienā;

| 13. | aicina visas Eiropas valstis turpināt sniegt visu iespējamo palīdzību cīņā pret terorismu un ieņemt stingru nostāju gan savās valstīs, gan ārzemēs; |
| --- | --- |

13.

aicina visas Eiropas valstis turpināt sniegt visu iespējamo palīdzību cīņā pret terorismu un ieņemt stingru nostāju gan savās valstīs, gan ārzemēs;

| 14. | pauž dziļas bažas par to, ka šajos Parīzes uzbrukumos, šķiet, centrālā loma ir bijusi Eiropas Savienībā dzimušiem un dzīvojošiem ES valstu pilsoņiem, un tāpēc aicina noteikt pienācīgus pasākumus, lai kontrolētu ieroču, sprāgstvielu un par terorismu aizdomās turētu personu pārvietošanos; |
| --- | --- |

14.

pauž dziļas bažas par to, ka šajos Parīzes uzbrukumos, šķiet, centrālā loma ir bijusi Eiropas Savienībā dzimušiem un dzīvojošiem ES valstu pilsoņiem, un tāpēc aicina noteikt pienācīgus pasākumus, lai kontrolētu ieroču, sprāgstvielu un par terorismu aizdomās turētu personu pārvietošanos;

| 15. | mudina dalībvalstis izveidot strukturētu informācijas apmaiņu starp robežu pārvaldības iestādēm, policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī apmainīšanos ar izlūkošanas datiem, savstarpēji savienojot valstu datubāzes un pilnībā izmantojot esošās struktūras, piemēram, Eiropola platformu — drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA), un maksimāli izmantojot citas Eiropola platformas un dienestus; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis izveidot strukturētu informācijas apmaiņu starp robežu pārvaldības iestādēm, policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī apmainīšanos ar izlūkošanas datiem, savstarpēji savienojot valstu datubāzes un pilnībā izmantojot esošās struktūras, piemēram, Eiropola platformu — drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA), un maksimāli izmantojot citas Eiropola platformas un dienestus;

| 16. | uzstāj, ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja deradikalizācijai, tostarp centieni valsts līmenī, kas vērsti tieši attiecībā uz jauniešiem, vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un terorisma apkarošanai — pieeja, kurā galvenā uzmanība pievērsta sociālās kohēzijas stiprināšanai, noziedzības novēršanai, mērķtiecīgai politikai un drošības pasākumiem, kas balstās uz atsevišķām aizdomām vai konkrētiem draudiem, ko nosaka cilvēki, nevis aparāti; turklāt uzsver nepieciešamību ieviest stingrākus noteikumus attiecībā uz ieroču iegādi un glabāšanu, eksporta noteikumiem un cīņu pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja deradikalizācijai, tostarp centieni valsts līmenī, kas vērsti tieši attiecībā uz jauniešiem, vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un terorisma apkarošanai — pieeja, kurā galvenā uzmanība pievērsta sociālās kohēzijas stiprināšanai, noziedzības novēršanai, mērķtiecīgai politikai un drošības pasākumiem, kas balstās uz atsevišķām aizdomām vai konkrētiem draudiem, ko nosaka cilvēki, nevis aparāti; turklāt uzsver nepieciešamību ieviest stingrākus noteikumus attiecībā uz ieroču iegādi un glabāšanu, eksporta noteikumiem un cīņu pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību;

| 17. | prasa izstrādāt kopēju ES ārpolitiku attiecībā uz Sīrijas nākotni un plašāko Tuvo Austrumu reģionu, sadarbojoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem; uzskata, ka šai politikai vajadzētu būt neatņemamai topošās ES globālās stratēģijas daļai; |
| --- | --- |

17.

prasa izstrādāt kopēju ES ārpolitiku attiecībā uz Sīrijas nākotni un plašāko Tuvo Austrumu reģionu, sadarbojoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem; uzskata, ka šai politikai vajadzētu būt neatņemamai topošās ES globālās stratēģijas daļai;

| 18. | uzskata, ka savstarpējās palīdzības klauzulas izmantošana ir vienreizīga izdevība izveidot pamatu spēcīgai un ilgtspējīgai Eiropas aizsardzības savienībai; uzskata, ka tikai tad, ja Eiropas Savienībai būs autonomas drošības un aizsardzības spējas, tā varēs un būs gatava stāties pretī lielajiem draudiem un grūtībām iekšējās un ārējās drošības jomā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka savstarpējās palīdzības klauzulas izmantošana ir vienreizīga izdevība izveidot pamatu spēcīgai un ilgtspējīgai Eiropas aizsardzības savienībai; uzskata, ka tikai tad, ja Eiropas Savienībai būs autonomas drošības un aizsardzības spējas, tā varēs un būs gatava stāties pretī lielajiem draudiem un grūtībām iekšējās un ārējās drošības jomā;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Ziemeļatlantijas līguma organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un ASV aizsardzības ministram. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Ziemeļatlantijas līguma organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un ASV aizsardzības ministram.

---

(1)  OV C 419, 16.12.2015., 138. lpp.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/92

---

P8_TA(2016)0020

ES prioritātes ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (2015/3035(RSP))

(2018/C 011/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 60/251, ar ko izveido Cilvēktiesību padomi (UNHRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 60/251, ar ko izveido Cilvēktiesību padomi (UNHRC),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un ES Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un ES Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par UNHRC, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par UNHRC,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp rezolūcijas par debatēm par cilvēktiesību pārkāpumiem, demokrātiju un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp rezolūcijas par debatēm par cilvēktiesību pārkāpumiem, demokrātiju un tiesiskumu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 18., 21., 27. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 18., 21., 27. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gada UNHRC ikgadējo ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada UNHRC ikgadējo ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. un 2016. gadā atzīmējamas vairākas svarīgas gadadienas attiecībā uz cilvēktiesībām, mieru un drošību: Apvienoto Nāciju Organizācijas dibināšanas 70. gadadiena, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR) 50. gadadiena, ANO deklarācijas par tiesībām uz attīstību (1986) 30. gadadiena un Pekinas deklarācijas un rīcības platformas (1995) 20. gadadiena, kā arī aprit 15 gadi, kopš pieņemta gan nozīmīgā ANO Drošības padomes rezolūcija par sievietēm, mieru un drošību (2000), gan Tūkstošgades attīstības mērķi (2000); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. un 2016. gadā atzīmējamas vairākas svarīgas gadadienas attiecībā uz cilvēktiesībām, mieru un drošību: Apvienoto Nāciju Organizācijas dibināšanas 70. gadadiena, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR) 50. gadadiena, ANO deklarācijas par tiesībām uz attīstību (1986) 30. gadadiena un Pekinas deklarācijas un rīcības platformas (1995) 20. gadadiena, kā arī aprit 15 gadi, kopš pieņemta gan nozīmīgā ANO Drošības padomes rezolūcija par sievietēm, mieru un drošību (2000), gan Tūkstošgades attīstības mērķi (2000);

| B. | tā kā visām valstīm ir pienākums nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu neatkarīgi no rases, izcelsmes, reliģiskās pārliecības, šķiras, kastas, dzimuma, seksuālās orientācijas vai ādas krāsas, tā kā tas atkārtoti apliecina atbalstu cilvēktiesību (pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo vai kultūras) nedalāmības principam, jo cilvēktiesības ir savstarpēji saistītas un atkarīgas, un tā kā vienu cilvēktiesību liegšana ietekmē pārējās cilvēktiesības; tā kā visām valstīm ir pienākums ievērot savu iedzīvotāju pamattiesības un saistības veikt konkrētus pasākumus šo tiesību ievērošanas uzlabošanai valsts līmenī un sadarboties starptautiskā līmenī, lai visās jomās novērstu šķēršļus cilvēktiesību realizācijai; |
| --- | --- |

B.

tā kā visām valstīm ir pienākums nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu neatkarīgi no rases, izcelsmes, reliģiskās pārliecības, šķiras, kastas, dzimuma, seksuālās orientācijas vai ādas krāsas, tā kā tas atkārtoti apliecina atbalstu cilvēktiesību (pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo vai kultūras) nedalāmības principam, jo cilvēktiesības ir savstarpēji saistītas un atkarīgas, un tā kā vienu cilvēktiesību liegšana ietekmē pārējās cilvēktiesības; tā kā visām valstīm ir pienākums ievērot savu iedzīvotāju pamattiesības un saistības veikt konkrētus pasākumus šo tiesību ievērošanas uzlabošanai valsts līmenī un sadarboties starptautiskā līmenī, lai visās jomās novērstu šķēršļus cilvēktiesību realizācijai;

| C. | tā kā cilvēktiesību universāluma ievērošanas, veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem; tā kā iekšējo un ārējo darbību saskaņotība cilvēktiesību jomā ir būtiska, lai nodrošinātu uzticēšanos ES cilvēktiesību politikai ārzemēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību universāluma ievērošanas, veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem; tā kā iekšējo un ārējo darbību saskaņotība cilvēktiesību jomā ir būtiska, lai nodrošinātu uzticēšanos ES cilvēktiesību politikai ārzemēs;

| D. | tā kā Savienības rīcību attiecībās ar trešām valstīm nosaka Līguma par Eiropas Savienību 21. pants, kurā atkārtoti uzvērts cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības princips, un paredzēta cilvēka cieņas, vienlīdzības un solidaritātes principa ievērošana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana starptautiskās darbībās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Savienības rīcību attiecībās ar trešām valstīm nosaka Līguma par Eiropas Savienību 21. pants, kurā atkārtoti uzvērts cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības princips, un paredzēta cilvēka cieņas, vienlīdzības un solidaritātes principa ievērošana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana starptautiskās darbībās;

| E. | tā kā cilvēktiesību ievērošanas jautājumi būtu sistemātiski jāiekļauj visās politikas jomās, kas saistītas mieru un drošību, attīstības sadarbību, migrāciju, tirdzniecību un investīcijām, humāno palīdzību, klimata pārmaiņām un cīņu pret terorismu, jo šīs problēmas nevar risināt atrauti no cilvēktiesību ievērošanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību ievērošanas jautājumi būtu sistemātiski jāiekļauj visās politikas jomās, kas saistītas mieru un drošību, attīstības sadarbību, migrāciju, tirdzniecību un investīcijām, humāno palīdzību, klimata pārmaiņām un cīņu pret terorismu, jo šīs problēmas nevar risināt atrauti no cilvēktiesību ievērošanas;

| F. | tā kā ANO dalībvalstis ir pieņēmušas un apņēmušās īstenot programmu 2030. gadam, kas paredz visur pasaulē ievērot cilvēktiesības un cilvēka cieņas, tiesiskuma, taisnīguma, vienlīdzības un nediskriminācijas principus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO dalībvalstis ir pieņēmušas un apņēmušās īstenot programmu 2030. gadam, kas paredz visur pasaulē ievērot cilvēktiesības un cilvēka cieņas, tiesiskuma, taisnīguma, vienlīdzības un nediskriminācijas principus;

| G. | tā kā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (UPR) mehānisms un speciālās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, sniedz ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un ievērošanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (UPR) mehānisms un speciālās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, sniedz ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un ievērošanai;

| H. | tā kā ir atzīts, ka daži no Cilvēktiesību padomes pašreizējiem locekļiem ir starp nopietnākajiem cilvēktiesību pārkāpējiem un ar sliktu reputāciju gan attiecībā uz sadarbību ar ANO speciālajām procedūrām, gan prasībām ziņošanas jomā ANO Cilvēktiesību līguma iestādēm, |
| --- | --- |

H.

tā kā ir atzīts, ka daži no Cilvēktiesību padomes pašreizējiem locekļiem ir starp nopietnākajiem cilvēktiesību pārkāpējiem un ar sliktu reputāciju gan attiecībā uz sadarbību ar ANO speciālajām procedūrām, gan prasībām ziņošanas jomā ANO Cilvēktiesību līguma iestādēm,

ANO Cilvēktiesību padome

| 1. | atzinīgi vērtē vēstnieka Choi Kyong-lim iecelšanu par UNHRC 2016. gada priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē vēstnieka Choi Kyong-lim iecelšanu par UNHRC 2016. gada priekšsēdētāju;

| 2. | atzinīgi vērtē UNHRC gada ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai, kas attiecas uz 28., 29. un 30. sesiju; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē UNHRC gada ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai, kas attiecas uz 28., 29. un 30. sesiju;

| 3. | vēlreiz pauž savu nostāju, ka UNHRC locekles būtu jāievēl no to valstu vidus, kuras ievēro cilvēktiesības, tiesiskumu un demokrātiju, un mudina ANO dalībvalstis cita starpā sekmēt to, lai jebkuras valsts ievēlēšana par UNHRC locekli būtu atkarīga no kritērijiem, kuru pamatā ir sniegums cilvēktiesību jomā; pauž bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem dažās valstīs, kuras nesen ievēlētas par UNHRC loceklēm; uzskata, ka dalībvalstīm nevajadzētu atbalstīt tādu valstu ievēlēšanu UNHRC, kuras neievēro cilvēktiesības; |
| --- | --- |

3.

vēlreiz pauž savu nostāju, ka UNHRC locekles būtu jāievēl no to valstu vidus, kuras ievēro cilvēktiesības, tiesiskumu un demokrātiju, un mudina ANO dalībvalstis cita starpā sekmēt to, lai jebkuras valsts ievēlēšana par UNHRC locekli būtu atkarīga no kritērijiem, kuru pamatā ir sniegums cilvēktiesību jomā; pauž bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem dažās valstīs, kuras nesen ievēlētas par UNHRC loceklēm; uzskata, ka dalībvalstīm nevajadzētu atbalstīt tādu valstu ievēlēšanu UNHRC, kuras neievēro cilvēktiesības;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi aizstāvēt ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (UNHRC) neatkarīgo statusu un integritāti, lai tas arī turpmāk varētu īstenot savas pilnvaras efektīvi un objektīvi; šajā sakarībā aicina nodrošināt OHCHR pienācīgu atbalstu un finansējumu; atkārtoti pauž atbalstu speciālajām procedūrām un mandātu turētāju, piemēram, īpašo referentu, neatkarīgajam statusam, lai viņi varētu pildīt savus pienākumus pilnīgi objektīvi, un aicina visas valstis sadarboties ar šīm procedūrām; pauž dziļu nožēlu par sadarbības trūkumu, ko apliecinājušas dažas dalībvalstis; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi aizstāvēt ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (UNHRC) neatkarīgo statusu un integritāti, lai tas arī turpmāk varētu īstenot savas pilnvaras efektīvi un objektīvi; šajā sakarībā aicina nodrošināt OHCHR pienācīgu atbalstu un finansējumu; atkārtoti pauž atbalstu speciālajām procedūrām un mandātu turētāju, piemēram, īpašo referentu, neatkarīgajam statusam, lai viņi varētu pildīt savus pienākumus pilnīgi objektīvi, un aicina visas valstis sadarboties ar šīm procedūrām; pauž dziļu nožēlu par sadarbības trūkumu, ko apliecinājušas dažas dalībvalstis;

| 5. | atkārtoti apliecina, cik svarīgs ir vispārējā regulārā pārskata (UPR) universālums, lai varētu panākt pilnīgu izpratni par stāvokli cilvēktiesību jomā visās ANO dalībvalstīs, un atkārtoti pauž atbalstu šā pārskata otrajam ciklam, kurā galvenā vērība ir pievērsta pirmajā ciklā pieņemto ieteikumu īstenošanai; tomēr atkārtoti aicina, lai ieteikumi, ko valstis nepieņēma pirmajā ciklā, tiktu vēlreiz pārskatīti, UPR procesam turpinoties; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti apliecina, cik svarīgs ir vispārējā regulārā pārskata (UPR) universālums, lai varētu panākt pilnīgu izpratni par stāvokli cilvēktiesību jomā visās ANO dalībvalstīs, un atkārtoti pauž atbalstu šā pārskata otrajam ciklam, kurā galvenā vērība ir pievērsta pirmajā ciklā pieņemto ieteikumu īstenošanai; tomēr atkārtoti aicina, lai ieteikumi, ko valstis nepieņēma pirmajā ciklā, tiktu vēlreiz pārskatīti, UPR procesam turpinoties;

| 6. | uzsver nepieciešamību nodrošināt to, lai UNHCR darba visos aspektos pilnībā tiktu iesaistīts plašs ieinteresēto personu loks, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un pauž bažas, ka nopietni ierobežojumi un kavēkļi traucē pilsoniskās sabiedrības līdzdalību UPR procesā; aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, izmantot UPR arī kā līdzekli cilvēktiesību stāvokļa novērtēšanai pašu mājās un sagatavot ieteikumus šajā sakarībā; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību nodrošināt to, lai UNHCR darba visos aspektos pilnībā tiktu iesaistīts plašs ieinteresēto personu loks, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un pauž bažas, ka nopietni ierobežojumi un kavēkļi traucē pilsoniskās sabiedrības līdzdalību UPR procesā; aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, izmantot UPR arī kā līdzekli cilvēktiesību stāvokļa novērtēšanai pašu mājās un sagatavot ieteikumus šajā sakarībā;

| 7. | aicina ES sekot līdzi UPR ieteikumu izpildei visos ES politikas dialogos ar attiecīgajām valstīm, lai izpētītu veidus un līdzekļus ieteikumu īstenošanai ar valstu un reģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

7.

aicina ES sekot līdzi UPR ieteikumu izpildei visos ES politikas dialogos ar attiecīgajām valstīm, lai izpētītu veidus un līdzekļus ieteikumu īstenošanai ar valstu un reģionālajām stratēģijām;

| 8. | atzinīgi vērtē ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārmaiņu iniciatīvu, kuras mērķis ir uzlabot un pastiprināt ANO cilvēktiesību biroju globālo pārstāvību, izveidojot astoņus reģionālos centrus cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai un veicināšanai, tieši sadarbojoties ar partneriem, lai panāktu, ka cilvēktiesību mehānismu ieteikumi tiek reāli īstenoti; par godu UNHCR 10 gadu jubilejai aicina novērtēt Padomes ietekmi, tostarp attiecībā uz tās mandātu un tās rezolūciju un citu lēmumu īstenošanu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārmaiņu iniciatīvu, kuras mērķis ir uzlabot un pastiprināt ANO cilvēktiesību biroju globālo pārstāvību, izveidojot astoņus reģionālos centrus cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai un veicināšanai, tieši sadarbojoties ar partneriem, lai panāktu, ka cilvēktiesību mehānismu ieteikumi tiek reāli īstenoti; par godu UNHCR 10 gadu jubilejai aicina novērtēt Padomes ietekmi, tostarp attiecībā uz tās mandātu un tās rezolūciju un citu lēmumu īstenošanu;

Pilsoniskās un politiskās tiesības

| 9. | pauž bažas par dažās valstīs veiktiem konstitucionāliem labojumiem, kuru mērķis ir mainīt noteiktos ierobežojumus attiecībā uz prezidenta pilnvaru laiku, jo šis jautājums dažos gadījumos ir radījis ar vēlēšanām saistītu vardarbību; vēlreiz apliecina, ka cieņa pret pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, tostarp individuālo un kolektīvo vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību ir demokrātiskas, tolerantas un plurālistiskas sabiedrības galvenie rādītāji; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par dažās valstīs veiktiem konstitucionāliem labojumiem, kuru mērķis ir mainīt noteiktos ierobežojumus attiecībā uz prezidenta pilnvaru laiku, jo šis jautājums dažos gadījumos ir radījis ar vēlēšanām saistītu vardarbību; vēlreiz apliecina, ka cieņa pret pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, tostarp individuālo un kolektīvo vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību ir demokrātiskas, tolerantas un plurālistiskas sabiedrības galvenie rādītāji;

| 10. | atkārto, ka brīva, patiesa ievēlēšana periodiskās, vispārējās un vienlīdzīgās vēlēšanās ir pamattiesības, kam vajadzētu būt visiem iedzīvotājiem saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (21. panta 3. punkts) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (25. pants); vēlreiz apstiprina, ka vārda brīvība un aktīva un rosinoša vide neatkarīgai un plurālistiskai pilsoniskajai sabiedrībai ir priekšnosacījumi cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanai; |
| --- | --- |

10.

atkārto, ka brīva, patiesa ievēlēšana periodiskās, vispārējās un vienlīdzīgās vēlēšanās ir pamattiesības, kam vajadzētu būt visiem iedzīvotājiem saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (21. panta 3. punkts) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (25. pants); vēlreiz apstiprina, ka vārda brīvība un aktīva un rosinoša vide neatkarīgai un plurālistiskai pilsoniskajai sabiedrībai ir priekšnosacījumi cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanai;

| 11. | uzskata, ka mūsdienu digitālās tehnoloģijas visā pasaulē rada iespējas un problēmas gan saistībā ar tiesību uz privātumu aizsardzību un vārda brīvības izmantošanu tiešsaistē, gan arī ar drošību, jo mūsdienu digitālās tehnoloģijas bieži var tikt izmantotas ekstrēmistu un teroristu propagandai un rekrutēšanas kanāliem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO īpašā referenta jautājumos par privātumu digitālajā laikmetā iecelšanu, kura pilnvarās ietilpst novērošanas un privātuma jautājumi, kas skar cilvēkus gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka mūsdienu digitālās tehnoloģijas visā pasaulē rada iespējas un problēmas gan saistībā ar tiesību uz privātumu aizsardzību un vārda brīvības izmantošanu tiešsaistē, gan arī ar drošību, jo mūsdienu digitālās tehnoloģijas bieži var tikt izmantotas ekstrēmistu un teroristu propagandai un rekrutēšanas kanāliem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO īpašā referenta jautājumos par privātumu digitālajā laikmetā iecelšanu, kura pilnvarās ietilpst novērošanas un privātuma jautājumi, kas skar cilvēkus gan tiešsaistē, gan bezsaistē;

| 12. | aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar tiem saistītās neiecietības veidiem mūsdienās ieteikumus, lai cīnītos pret rasu, etniska un ksenofobiska naida izplatīšanos un kūdīšanu internetā un sociālo plašsaziņas līdzekļu tīklos, veicot atbilstošus likumdošanas pasākumus un vienlaikus pilnībā ievērojot vārda un uzskatu brīvību; |
| --- | --- |

12.

aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar tiem saistītās neiecietības veidiem mūsdienās ieteikumus, lai cīnītos pret rasu, etniska un ksenofobiska naida izplatīšanos un kūdīšanu internetā un sociālo plašsaziņas līdzekļu tīklos, veicot atbilstošus likumdošanas pasākumus un vienlaikus pilnībā ievērojot vārda un uzskatu brīvību;

Cilvēktiesību aizstāvji

| 13. | nosoda to, ka valdības spēki vairākās trešās valstīs turpina vajāt un apcietināt cilvēktiesību aizstāvjus un opozīcijas pārstāvjus; pauž bažas par negodīgiem un ierobežojošiem tiesību aktiem, tostarp ierobežojumiem attiecībā uz ārvalstu finansējumu, kā rezultātā mazinās pilsoniskās sabiedrības aktivitāšu iespējas; aicina visas valdības veicināt un atbalstīt plašsaziņas līdzekļu brīvību, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvju darbību un ļaut viņiem darboties bez bailēm, represijām vai iebiedēšanas; |
| --- | --- |

13.

nosoda to, ka valdības spēki vairākās trešās valstīs turpina vajāt un apcietināt cilvēktiesību aizstāvjus un opozīcijas pārstāvjus; pauž bažas par negodīgiem un ierobežojošiem tiesību aktiem, tostarp ierobežojumiem attiecībā uz ārvalstu finansējumu, kā rezultātā mazinās pilsoniskās sabiedrības aktivitāšu iespējas; aicina visas valdības veicināt un atbalstīt plašsaziņas līdzekļu brīvību, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvju darbību un ļaut viņiem darboties bez bailēm, represijām vai iebiedēšanas;

| 14. | uzskata, ka cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas aktīvistu sistemātiska iebiedēšana un apcietināšana vairākās valstīs, kas ir UNHRC locekles, apdraud UNHRC uzticamību; mudina ES un tās dalībvalstis veicināt ANO līmeņa iniciatīvu par saskaņota un visaptveroša risinājuma izstrādi tām galvenajām problēmām, ar kurām visā pasaulē saskaras gan cilvēktiesību aizstāvji, kas strādā ar sieviešu tiesībām, vides, zemes un pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvību, korupciju un nesodāmību un reliģiju, gan arī žurnālisti un citi cilvēktiesību aizstāvji, kuri izmanto plašsaziņas līdzekļus, tostarp tiešsaistes un sociālos plašsaziņas līdzekļus, kā arī pastāvīgi atmaskot uzbrukumus viņiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas aktīvistu sistemātiska iebiedēšana un apcietināšana vairākās valstīs, kas ir UNHRC locekles, apdraud UNHRC uzticamību; mudina ES un tās dalībvalstis veicināt ANO līmeņa iniciatīvu par saskaņota un visaptveroša risinājuma izstrādi tām galvenajām problēmām, ar kurām visā pasaulē saskaras gan cilvēktiesību aizstāvji, kas strādā ar sieviešu tiesībām, vides, zemes un pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvību, korupciju un nesodāmību un reliģiju, gan arī žurnālisti un citi cilvēktiesību aizstāvji, kuri izmanto plašsaziņas līdzekļus, tostarp tiešsaistes un sociālos plašsaziņas līdzekļus, kā arī pastāvīgi atmaskot uzbrukumus viņiem;

| 15. | pauž dziļas bažas par arvien pieaugošo uzbrukumu skaitu humānās palīdzības darbiniekiem un medicīnas objektiem; atgādina, ka jebkādi šādi uzbrukumi ir aizliegti saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL) un aicina konfliktā iesaistītās puses ievērot to noteikumus; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot palīdzības darbinieku drošību, lai efektīvāk reaģētu uz uzbrukumiem; |
| --- | --- |

15.

pauž dziļas bažas par arvien pieaugošo uzbrukumu skaitu humānās palīdzības darbiniekiem un medicīnas objektiem; atgādina, ka jebkādi šādi uzbrukumi ir aizliegti saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL) un aicina konfliktā iesaistītās puses ievērot to noteikumus; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot palīdzības darbinieku drošību, lai efektīvāk reaģētu uz uzbrukumiem;

Nāvessods

| 16. | atgādina, ka ES piekopj pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz nāvessodu un atkārtoti pauž savu pastāvīgo nostāju pret nāvessodiem, spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu visos gadījumos un apstākļos; uzsver, ka ES ir svarīgi turpināt censties panākt moratorija noteikšanu nāvessodam, un atkārtoti uzsver, ka nāvessoda atcelšana veicina cilvēka cieņas principu ievērošanu; atkārtoti pauž nostāju, ka trešām valstīm, kas vēlas saņemt finansiālu palīdzību, tehnisko atbalstu, spēju veidošanas pasākumus un cita veida atbalstu narkotiku apkarošanas politikas īstenošanā, ir jāatceļ nāvessods par narkotiku jomā izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem; pauž atbalstu tam, lai tiktu izveidots īpašā referenta cilvēktiesību un narkomānijas apkarošanas politikas jomā amats; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka ES piekopj pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz nāvessodu un atkārtoti pauž savu pastāvīgo nostāju pret nāvessodiem, spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu visos gadījumos un apstākļos; uzsver, ka ES ir svarīgi turpināt censties panākt moratorija noteikšanu nāvessodam, un atkārtoti uzsver, ka nāvessoda atcelšana veicina cilvēka cieņas principu ievērošanu; atkārtoti pauž nostāju, ka trešām valstīm, kas vēlas saņemt finansiālu palīdzību, tehnisko atbalstu, spēju veidošanas pasākumus un cita veida atbalstu narkotiku apkarošanas politikas īstenošanā, ir jāatceļ nāvessods par narkotiku jomā izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem; pauž atbalstu tam, lai tiktu izveidots īpašā referenta cilvēktiesību un narkomānijas apkarošanas politikas jomā amats;

| 17. | atzinīgi vērtē līdz šim panākto ievērojamo progresu, jo daudzas valstis ir apturējušas nāvessodu izpildi, savukārt citās ir veikti likumdošanas pasākumi šā soda veida atcelšanai; tomēr pauž nožēlu, ka dažās valstīs pēdējo gadu laikā nāvessodu izpilde atjaunota; aicina tās valstis, kuras ir atcēlušas šo soda veidu vai jau ilgstoši noteikušas tā moratoriju, nemainīt savu apņemšanos un atkal neieviest to; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē līdz šim panākto ievērojamo progresu, jo daudzas valstis ir apturējušas nāvessodu izpildi, savukārt citās ir veikti likumdošanas pasākumi šā soda veida atcelšanai; tomēr pauž nožēlu, ka dažās valstīs pēdējo gadu laikā nāvessodu izpilde atjaunota; aicina tās valstis, kuras ir atcēlušas šo soda veidu vai jau ilgstoši noteikušas tā moratoriju, nemainīt savu apņemšanos un atkal neieviest to;

Reliģijas brīvība

| 18. | atgādina, ka domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvības ir cilvēka pamattiesības, kas atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un garantētas arī ANO Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantā; atgādina arī par šīs brīvības savstarpējo saistību ar citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas ietver tiesības ticēt vai neticēt, brīvību paust teistisku, neteistisku un ateistisku pārliecību, kā arī tiesības pieņemt, mainīt un pamest vai atgriezties pie ticības pēc paša izvēles; pauž bažas par to, ka dažas valstis joprojām neievēro ANO standartus un piemēro valsts represijas, kas var ietvert fizisku sodu, cietumsodu, nesamērīgu naudassodu un pat nāvessodu, pārkāpjot tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību; pauž bažas par minoritāšu pieaugošo vajāšanu to reliģijas vai ticības dēļ, kā arī prettiesiska kaitējuma nodarīšanu viņu pulcēšanās vietām; pauž atbalstu ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos sagatavotajam ziņojumam par reliģijas vārdā pastrādātu vardarbību; prasa ES īstenot ieteikumus par reliģisko kopienu savstarpēju dialogu iniciatīvām; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvības ir cilvēka pamattiesības, kas atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un garantētas arī ANO Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantā; atgādina arī par šīs brīvības savstarpējo saistību ar citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas ietver tiesības ticēt vai neticēt, brīvību paust teistisku, neteistisku un ateistisku pārliecību, kā arī tiesības pieņemt, mainīt un pamest vai atgriezties pie ticības pēc paša izvēles; pauž bažas par to, ka dažas valstis joprojām neievēro ANO standartus un piemēro valsts represijas, kas var ietvert fizisku sodu, cietumsodu, nesamērīgu naudassodu un pat nāvessodu, pārkāpjot tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību; pauž bažas par minoritāšu pieaugošo vajāšanu to reliģijas vai ticības dēļ, kā arī prettiesiska kaitējuma nodarīšanu viņu pulcēšanās vietām; pauž atbalstu ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos sagatavotajam ziņojumam par reliģijas vārdā pastrādātu vardarbību; prasa ES īstenot ieteikumus par reliģisko kopienu savstarpēju dialogu iniciatīvām;

| 19. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos starptautiskos forumos veicināt reliģijas un pārliecības brīvību, tostarp atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas un pārliecības brīvības jautājumos mandātu; pilnībā atbalsta ES praksi uzņemties vadību par tematiskām rezolūcijām ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Ģenerālajā asamblejā attiecībā uz šo jautājumu; pieprasa veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu reliģiskās minoritātes, neticīgos, apostatus un ateistus, pret kuriem vērsti likumi par zaimošanu; uzskata, ka ir jāveic pasākumi gan starptautiskajos, gan reģionālajos forumos, uzturot atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar reliģiskajām apvienībām un kopienām, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 17. pantā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ES apņemšanos starptautiskos forumos veicināt reliģijas un pārliecības brīvību, tostarp atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas un pārliecības brīvības jautājumos mandātu; pilnībā atbalsta ES praksi uzņemties vadību par tematiskām rezolūcijām ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Ģenerālajā asamblejā attiecībā uz šo jautājumu; pieprasa veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu reliģiskās minoritātes, neticīgos, apostatus un ateistus, pret kuriem vērsti likumi par zaimošanu; uzskata, ka ir jāveic pasākumi gan starptautiskajos, gan reģionālajos forumos, uzturot atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar reliģiskajām apvienībām un kopienām, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 17. pantā;

Sociālās un ekonomiskās tiesības

| 20. | atzīst UNHCR centienus īstenot visas cilvēktiesības uz vienlīdzīgiem pamatiem un pievērst tām līdzvērtīgu uzmanību, izveidojot ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību jomas speciālo procedūru mandātu turētāju amatu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi ratificēt ICESCR fakultatīvo protokolu, ar kuru izveido sūdzību un uzziņu mehānismus; |
| --- | --- |

20.

atzīst UNHCR centienus īstenot visas cilvēktiesības uz vienlīdzīgiem pamatiem un pievērst tām līdzvērtīgu uzmanību, izveidojot ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību jomas speciālo procedūru mandātu turētāju amatu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi ratificēt ICESCR fakultatīvo protokolu, ar kuru izveido sūdzību un uzziņu mehānismus;

| 21. | pauž dziļas bažas par galējas nabadzības pieaugumu, kas apdraud iespēju pilnībā izmantot visas cilvēktiesības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē UNHRC īpašā referenta ziņojumu par galēju nabadzību un cilvēktiesībām (A/HRC/29/31) un atbalsta viņa priekšlikumus galējas nabadzības likvidēšanai; uzskata, ka ir svarīgi pievērsties pieaugošai nevienlīdzībai, lai cīnītos ar nabadzību kopumā, un veicināt sociālās un ekonomiskās tiesības, jo īpaši atvieglojot piekļuvi pārtikai, ūdenim, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem; |
| --- | --- |

21.

pauž dziļas bažas par galējas nabadzības pieaugumu, kas apdraud iespēju pilnībā izmantot visas cilvēktiesības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē UNHRC īpašā referenta ziņojumu par galēju nabadzību un cilvēktiesībām (A/HRC/29/31) un atbalsta viņa priekšlikumus galējas nabadzības likvidēšanai; uzskata, ka ir svarīgi pievērsties pieaugošai nevienlīdzībai, lai cīnītos ar nabadzību kopumā, un veicināt sociālās un ekonomiskās tiesības, jo īpaši atvieglojot piekļuvi pārtikai, ūdenim, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem;

| 22. | uzskata, ka korupcija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, sabiedrisko labumu nesaimnieciska pārvaldība un atbildības trūkums traucē vienlīdzīgi izmantot cilvēktiesības un apdraud demokrātiskos procesus, tiesiskumu, taisnīgu tiesvedību un tādus sabiedriskos pakalpojumus kā izglītība un veselības aprūpes pamatpakalpojumi; uzskata, ka korupcijas apkarošanā ļoti svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, jo īpaši tiesības uz informāciju, uz vārda un pulcēšanās brīvību, uz neatkarīgu tiesu varu un demokrātisku līdzdalību sabiedriskajās lietās; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka korupcija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, sabiedrisko labumu nesaimnieciska pārvaldība un atbildības trūkums traucē vienlīdzīgi izmantot cilvēktiesības un apdraud demokrātiskos procesus, tiesiskumu, taisnīgu tiesvedību un tādus sabiedriskos pakalpojumus kā izglītība un veselības aprūpes pamatpakalpojumi; uzskata, ka korupcijas apkarošanā ļoti svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, jo īpaši tiesības uz informāciju, uz vārda un pulcēšanās brīvību, uz neatkarīgu tiesu varu un demokrātisku līdzdalību sabiedriskajās lietās;

| 23. | uzsver, ka minoritāšu kopienām trešās valstīs ir īpašas vajadzības, un ka būtu jāveicina to pilnīga vienlīdzība visās ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka minoritāšu kopienām trešās valstīs ir īpašas vajadzības, un ka būtu jāveicina to pilnīga vienlīdzība visās ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās;

| 24. | aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, pieprasīt, lai visi speciālo procedūru mandātu turētāji pievērstu īpašu uzmanību jautājumiem, kas skar pirmiedzīvotāju sievietes, jauniešus un personas ar invaliditāti, un ziņot par šādiem jautājumiem UNHCR; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pirmiedzīvotāju līdzdalību UNHRC sesijās; aicina EĀDD un dalībvalstis aktīvi atbalstīt sistēmas mēroga rīcības plānu par pirmiedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz regulāru apspriešanos ar tiem; |
| --- | --- |

24.

aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, pieprasīt, lai visi speciālo procedūru mandātu turētāji pievērstu īpašu uzmanību jautājumiem, kas skar pirmiedzīvotāju sievietes, jauniešus un personas ar invaliditāti, un ziņot par šādiem jautājumiem UNHCR; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pirmiedzīvotāju līdzdalību UNHRC sesijās; aicina EĀDD un dalībvalstis aktīvi atbalstīt sistēmas mēroga rīcības plānu par pirmiedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz regulāru apspriešanos ar tiem;

Uzņēmējdarbība un cilvēktiesības

| 25. | atbalsta ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām efektīvu un visaptverošu īstenošanu; mudina visas ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus; uzskata, ka tirdzniecība un cilvēktiesības var būt savienojamas un ka uzņēmējiem ir nozīmīga loma cilvēktiesību un demokrātijas sekmēšanā; atkārtoti apliecina, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un starptautiskie uzņēmumi uzņemtos vadošo lomu, veicinot starptautiskos standartus attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

25.

atbalsta ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām efektīvu un visaptverošu īstenošanu; mudina visas ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus; uzskata, ka tirdzniecība un cilvēktiesības var būt savienojamas un ka uzņēmējiem ir nozīmīga loma cilvēktiesību un demokrātijas sekmēšanā; atkārtoti apliecina, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un starptautiskie uzņēmumi uzņemtos vadošo lomu, veicinot starptautiskos standartus attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām;

| 26. | aicina ANO un ES kopā ar starptautiskiem un Eiropas uzņēmumiem risināt arī problēmas, kas skar zemes tiesību aizstāvjus, kuri kļuvuši par upuriem represijām, tostarp draudiem, vajāšanai, patvaļīgai apcietināšanai, uzbrukumiem un slepkavībām; |
| --- | --- |

26.

aicina ANO un ES kopā ar starptautiskiem un Eiropas uzņēmumiem risināt arī problēmas, kas skar zemes tiesību aizstāvjus, kuri kļuvuši par upuriem represijām, tostarp draudiem, vajāšanai, patvaļīgai apcietināšanai, uzbrukumiem un slepkavībām;

| 27. | atzinīgi vērtē ANO augstā cilvēktiesību komisāra iniciatīvu pastiprināt pārskatatbildības un tiesiskās aizsardzības projektu, lai palīdzētu izstrādāt taisnīgu un efektīvāku tiesiskās aizsardzības sistēmu vietējos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz īpaši smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem uzņēmējdarbības nozarē; aicina visas valdības attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar uzņēmējdarbību pildīt savu pienākumu nodrošināt šajos pārkāpumos cietušo personu cilvēktiesību ievērošanu un tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību, ņemot vērā, ka šie cilvēki saskaras gan ar praktiskiem, gan juridiskiem šķēršļiem attiecībā uz tiesiskās aizsardzības pieejamību valsts un starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē ANO augstā cilvēktiesību komisāra iniciatīvu pastiprināt pārskatatbildības un tiesiskās aizsardzības projektu, lai palīdzētu izstrādāt taisnīgu un efektīvāku tiesiskās aizsardzības sistēmu vietējos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz īpaši smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem uzņēmējdarbības nozarē; aicina visas valdības attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar uzņēmējdarbību pildīt savu pienākumu nodrošināt šajos pārkāpumos cietušo personu cilvēktiesību ievērošanu un tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību, ņemot vērā, ka šie cilvēki saskaras gan ar praktiskiem, gan juridiskiem šķēršļiem attiecībā uz tiesiskās aizsardzības pieejamību valsts un starptautiskajā līmenī;

| 28. | atzīmē, ka 2015. gada jūlijā pirmo sanāksmi rīkoja ar UNHRC2014. gada 26. jūnija rezolūciju izveidotā starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu (IGWG), kuras mērķis ir izstrādāt tādu juridiski saistošu starptautisku instrumentu starptautiskām korporācijām un citiem uzņēmumiem, kas nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu; aicina ES atbalstīt centienus saskaņot savu politiku ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un iesaka ES un tās dalībvalstīm aktīvi iesaistīties debatēs par ANO sistēmā veidojamu juridiski saistošu starptautisku instrumentu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka 2015. gada jūlijā pirmo sanāksmi rīkoja ar UNHRC2014. gada 26. jūnija rezolūciju izveidotā starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu (IGWG), kuras mērķis ir izstrādāt tādu juridiski saistošu starptautisku instrumentu starptautiskām korporācijām un citiem uzņēmumiem, kas nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu; aicina ES atbalstīt centienus saskaņot savu politiku ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un iesaka ES un tās dalībvalstīm aktīvi iesaistīties debatēs par ANO sistēmā veidojamu juridiski saistošu starptautisku instrumentu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām;

Migrācija un bēgļi

| 29. | pauž bažas par visnopietnāko migrācijas krīzi kopš Otrā pasaules kara, arvien pieaugošam skaitam cilvēku pametot savas mājas vajāšanas, bruņotu konfliktu un vispārējas vardarbības dēļ, kā arī meklējot aizsardzību un labāku dzīvi, kā dēļ viņi riskē ar savu dzīvību bīstamos ceļojumos; aicina uz efektīvu un saskaņotu starptautisku rīcību migrācijas pamatcēloņu risināšanai; turklāt aicina ANO līmenī darīt vairāk, lai risinātu pašreizējās un nākotnes problēmas migrācijas jomā, nodrošinot pietiekamu finansējumu UNHCR, WFP un citām ANO struktūrām, kas piedalās pamatpakalpojumu nodrošināšanā bēgļiem konfliktu zonās un ārpus tām; uzsver, ka svarīgs ir gan ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos veiktais darbs, gan viņa ieteikumi; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par visnopietnāko migrācijas krīzi kopš Otrā pasaules kara, arvien pieaugošam skaitam cilvēku pametot savas mājas vajāšanas, bruņotu konfliktu un vispārējas vardarbības dēļ, kā arī meklējot aizsardzību un labāku dzīvi, kā dēļ viņi riskē ar savu dzīvību bīstamos ceļojumos; aicina uz efektīvu un saskaņotu starptautisku rīcību migrācijas pamatcēloņu risināšanai; turklāt aicina ANO līmenī darīt vairāk, lai risinātu pašreizējās un nākotnes problēmas migrācijas jomā, nodrošinot pietiekamu finansējumu UNHCR, WFP un citām ANO struktūrām, kas piedalās pamatpakalpojumu nodrošināšanā bēgļiem konfliktu zonās un ārpus tām; uzsver, ka svarīgs ir gan ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos veiktais darbs, gan viņa ieteikumi;

| 30. | aicina visas valstis attiecībā uz migrāciju īstenot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, lai nodrošinātu migrantu tiesības migrācijas politikā un pārvaldībā, turklāt īpašu uzmanību pievēršot situācijai, kādā atrodas imigranti no atstumtām un mazāk aizsargātām grupām, piemēram, sievietes un bērni; aicina visas valstis novērst ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un uzsver, cik svarīgi ir migrācijas politiku izstrādāt no dzimumu perspektīvas, lai reaģētu uz viņu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

30.

aicina visas valstis attiecībā uz migrāciju īstenot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, lai nodrošinātu migrantu tiesības migrācijas politikā un pārvaldībā, turklāt īpašu uzmanību pievēršot situācijai, kādā atrodas imigranti no atstumtām un mazāk aizsargātām grupām, piemēram, sievietes un bērni; aicina visas valstis novērst ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un uzsver, cik svarīgi ir migrācijas politiku izstrādāt no dzimumu perspektīvas, lai reaģētu uz viņu īpašajām vajadzībām;

| 31. | atgādina, ka visām valstīm ir pienākums ievērot un aizsargāt visu to jurisdikcijā nonākušo personu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu pilsonības vai izcelsmes un neatkarīgi no viņu imigrācijas statusa; atgādina, ka visaptveroša migrācijas stratēģija ir cieši saistīta ar attīstības un humanitārās politikas virzieniem, tostarp ar humanitāro koridoru izveidi un humanitāro vīzu ieviešanu; atkāroti aicina, lai visi sadarbības un atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar trešām valstīm migrācijas jomā atbilstu starptautiskajiem tiesību aktiem; atgādina, ka migrantu atgriešanai vajadzētu notikt vienīgi pilnībā ievērojot viņu tiesības un pamatojoties uz brīvi un apzināti pieņemtiem lēmumiem, kā arī tikai tad, kad viņu valstī tiek garantēta viņu tiesību aizsardzība; aicina valdības izbeigt migrantu patvaļīgus arestus un patvaļīgas aizturēšanas; pauž bažas par migrantu un bēgļu diskrimināciju un viņu tiesību pārkāpumiem; šajā sakarībā aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, ievērot tiesības meklēt un izmantot patvērumu; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka visām valstīm ir pienākums ievērot un aizsargāt visu to jurisdikcijā nonākušo personu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu pilsonības vai izcelsmes un neatkarīgi no viņu imigrācijas statusa; atgādina, ka visaptveroša migrācijas stratēģija ir cieši saistīta ar attīstības un humanitārās politikas virzieniem, tostarp ar humanitāro koridoru izveidi un humanitāro vīzu ieviešanu; atkāroti aicina, lai visi sadarbības un atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar trešām valstīm migrācijas jomā atbilstu starptautiskajiem tiesību aktiem; atgādina, ka migrantu atgriešanai vajadzētu notikt vienīgi pilnībā ievērojot viņu tiesības un pamatojoties uz brīvi un apzināti pieņemtiem lēmumiem, kā arī tikai tad, kad viņu valstī tiek garantēta viņu tiesību aizsardzība; aicina valdības izbeigt migrantu patvaļīgus arestus un patvaļīgas aizturēšanas; pauž bažas par migrantu un bēgļu diskrimināciju un viņu tiesību pārkāpumiem; šajā sakarībā aicina ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, ievērot tiesības meklēt un izmantot patvērumu;

Klimata pārmaiņas un cilvēktiesības

| 32. | atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ietvaros noslēgto Parīzes nolīgumu, kas attiecas uz pielāgošanos, ietekmes mazināšanu, tehnoloģiju attīstību un nodošanu un spēju veidošanu; aicina visas parakstītājvalstis pildīt savas apņemšanās; pauž nožēlu, ka UNFCCC nav nekādas atsauces uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un aicina visus UNFCCC politikas virzienus un darbības balstīt uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ietvaros noslēgto Parīzes nolīgumu, kas attiecas uz pielāgošanos, ietekmes mazināšanu, tehnoloģiju attīstību un nodošanu un spēju veidošanu; aicina visas parakstītājvalstis pildīt savas apņemšanās; pauž nožēlu, ka UNFCCC nav nekādas atsauces uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un aicina visus UNFCCC politikas virzienus un darbības balstīt uz cilvēktiesībām;

| 33. | atgādina, ka klimata pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme rada tūlītējus un potenciāli neatgriezeniskus pasaules mēroga draudus cilvēktiesību pilnīgai īstenošanai, un ka šīs pārmaiņas ievērojami ietekmē visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, kuru tiesību situācija jau tā ir nedroša; ar bažām atzīmē prognozes, ka ar klimatu saistīti negadījumi, piemēram, jūras līmeņa paaugstināšanās un ekstremālas laikapstākļu izmaiņas, kas vecina sausumu un plūdus, radīs vēl vairāk cilvēku bojāeju, iedzīvotāju pārvietošanos un pārtikas un ūdens trūkumu; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka klimata pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme rada tūlītējus un potenciāli neatgriezeniskus pasaules mēroga draudus cilvēktiesību pilnīgai īstenošanai, un ka šīs pārmaiņas ievērojami ietekmē visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, kuru tiesību situācija jau tā ir nedroša; ar bažām atzīmē prognozes, ka ar klimatu saistīti negadījumi, piemēram, jūras līmeņa paaugstināšanās un ekstremālas laikapstākļu izmaiņas, kas vecina sausumu un plūdus, radīs vēl vairāk cilvēku bojāeju, iedzīvotāju pārvietošanos un pārtikas un ūdens trūkumu;

| 34. | aicina starptautisko sabiedrību risināt ar terminu “klimata bēglis” saistītās tiesiskās nepilnības, tostarp noteikt tā iespējamo definīciju; |
| --- | --- |

34.

aicina starptautisko sabiedrību risināt ar terminu “klimata bēglis” saistītās tiesiskās nepilnības, tostarp noteikt tā iespējamo definīciju;

Sieviešu tiesības

| 35. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes nesen pieņemto rezolūciju Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību, ar kuru sievietes tiek noteiktas par galveno komponentu visos centienos pievērsties globālām problēmām, tostarp arvien pieaugošajam vardarbīgajam ekstrēmismam, klimata pārmaiņām, migrācijai, ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai; atzinīgi vērtē ANO Globālā pētījuma secinājumus par to, kā tiek īstenota ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, kuros uzsvērts, ka svarīga ir sieviešu vadība un līdzdalība konfliktu risināšanā un miera veidošanā, un ka viņu iesaistīšanās ir uzlabojusi humānās palīdzības sniegšanu, stiprinājusi miera uzturētāju centienus, veicinājusi miera sarunu pabeigšanu un palīdzējusi cīnīties pret vardarbīgu ekstrēmismu; aicina ANO un visas tās dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu autonomiju, viņu jēgpilnu iekļaušanu konfliktu novēršanā un risināšanā un miera sarunās un miera veidošanas procesā, palielinot viņu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un starptautiskās iestādēs un mehānismos; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes nesen pieņemto rezolūciju Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību, ar kuru sievietes tiek noteiktas par galveno komponentu visos centienos pievērsties globālām problēmām, tostarp arvien pieaugošajam vardarbīgajam ekstrēmismam, klimata pārmaiņām, migrācijai, ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai; atzinīgi vērtē ANO Globālā pētījuma secinājumus par to, kā tiek īstenota ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, kuros uzsvērts, ka svarīga ir sieviešu vadība un līdzdalība konfliktu risināšanā un miera veidošanā, un ka viņu iesaistīšanās ir uzlabojusi humānās palīdzības sniegšanu, stiprinājusi miera uzturētāju centienus, veicinājusi miera sarunu pabeigšanu un palīdzējusi cīnīties pret vardarbīgu ekstrēmismu; aicina ANO un visas tās dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu autonomiju, viņu jēgpilnu iekļaušanu konfliktu novēršanā un risināšanā un miera sarunās un miera veidošanas procesā, palielinot viņu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un starptautiskās iestādēs un mehānismos;

| 36. | pauž sašutumu par to, ka kopš vardarbīgu ekstrēmistu grupējumu, piemēram, Daesh Sīrijā un Irākā vai Boko Haram Rietumāfrikā, izveides vardarbība pret sievietēm ieguvusi jaunus mērogus un seksuāla vardarbība ir kļuvusi par šo ekstrēmistu grupu mērķu, ideoloģijas un ienākumu avotu neatņemamu sastāvdaļu un rada jaunu būtisku problēmu starptautiskajai sabiedrībai; aicina visas valdības un ANO iestādes pastiprināt savu apņēmību cīņā pret šiem šausmīgajiem noziegumiem un atjaunot sieviešu cieņu, lai tām nodrošinātu tiesiskumu, nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu un piemērotus atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

36.

pauž sašutumu par to, ka kopš vardarbīgu ekstrēmistu grupējumu, piemēram, Daesh Sīrijā un Irākā vai Boko Haram Rietumāfrikā, izveides vardarbība pret sievietēm ieguvusi jaunus mērogus un seksuāla vardarbība ir kļuvusi par šo ekstrēmistu grupu mērķu, ideoloģijas un ienākumu avotu neatņemamu sastāvdaļu un rada jaunu būtisku problēmu starptautiskajai sabiedrībai; aicina visas valdības un ANO iestādes pastiprināt savu apņēmību cīņā pret šiem šausmīgajiem noziegumiem un atjaunot sieviešu cieņu, lai tām nodrošinātu tiesiskumu, nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu un piemērotus atbalsta pasākumus;

| 37. | uzskata, ka viens no veidiem cīņai pret ekstrēmismu ir sieviešu autonomijas garantēšana, novēršot starp sievietēm un vīriešiem pastāvošo nevienlīdzību, kas konfliktu laikā sievietes un meitenes padara neaizsargātas; uzsver, ka jāturpina meiteņu izglītošana bēgļu nometnēs, konfliktu zonās un apgabalos, kurus skārusi galēja nabadzība vai tādi ekstrēmi vides apstākļi kā sausums un plūdi; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka viens no veidiem cīņai pret ekstrēmismu ir sieviešu autonomijas garantēšana, novēršot starp sievietēm un vīriešiem pastāvošo nevienlīdzību, kas konfliktu laikā sievietes un meitenes padara neaizsargātas; uzsver, ka jāturpina meiteņu izglītošana bēgļu nometnēs, konfliktu zonās un apgabalos, kurus skārusi galēja nabadzība vai tādi ekstrēmi vides apstākļi kā sausums un plūdi;

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi nemazināt Pekinas rīcības platformas acquis nozīmi attiecībā uz to, ka izglītības un veselības aprūpes pieejamība ir pamata cilvēktiesības; uzsver, ka vispārēja piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem veicina mātes un bērna mirstības samazināšanos; norāda, ka ģimenes plānošana, mātes veselība, viegla piekļuve kontracepcijai un piekļuve pilna apjoma seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem ir sieviešu dzīvības glābšanas svarīgi elementi un palīdz atsākt normālu dzīvi gadījumos, ja viņas kļuvušas par izvarošanas upuri; uzsver nepieciešamību, īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, koncentrēties galvenokārt uz šiem politikas virzieniem; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir svarīgi nemazināt Pekinas rīcības platformas acquis nozīmi attiecībā uz to, ka izglītības un veselības aprūpes pieejamība ir pamata cilvēktiesības; uzsver, ka vispārēja piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem veicina mātes un bērna mirstības samazināšanos; norāda, ka ģimenes plānošana, mātes veselība, viegla piekļuve kontracepcijai un piekļuve pilna apjoma seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem ir sieviešu dzīvības glābšanas svarīgi elementi un palīdz atsākt normālu dzīvi gadījumos, ja viņas kļuvušas par izvarošanas upuri; uzsver nepieciešamību, īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, koncentrēties galvenokārt uz šiem politikas virzieniem;

| 39. | uzsver, cik svarīgi ir pasākumi, kas stiprina sieviešu vadību un līdzdalību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; aicina valstis nodrošināt sieviešu vienlīdzīgu pārstāvību sabiedriskās iestādēs un sabiedriskajā dzīvē, tajā skaitā īpašu uzmanību pievēršot mazākumtautību sieviešu iekļaušanai; |
| --- | --- |

39.

uzsver, cik svarīgi ir pasākumi, kas stiprina sieviešu vadību un līdzdalību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; aicina valstis nodrošināt sieviešu vienlīdzīgu pārstāvību sabiedriskās iestādēs un sabiedriskajā dzīvē, tajā skaitā īpašu uzmanību pievēršot mazākumtautību sieviešu iekļaušanai;

| 40. | aicina Komisiju, EĀDD un priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos turpināt veicināt sieviešu un meiteņu līdzdalību politiskajā un ekonomiskajā dzīvē, iekļaujot dzimumu līdztiesības principu visās ārpolitikas jomās un programmās, tostarp izmantojot strukturētus dialogus ar trešām valstīm, publiski izvirzot ar dzimumu saistītus jautājumus un šim nolūkam nodrošinot pietiekamus resursus; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju, EĀDD un priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos turpināt veicināt sieviešu un meiteņu līdzdalību politiskajā un ekonomiskajā dzīvē, iekļaujot dzimumu līdztiesības principu visās ārpolitikas jomās un programmās, tostarp izmantojot strukturētus dialogus ar trešām valstīm, publiski izvirzot ar dzimumu saistītus jautājumus un šim nolūkam nodrošinot pietiekamus resursus;

Bērnu tiesības

| 41. | atbalsta ES centienus veicināt bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši veicinot bērnu nodrošinājumu ar ūdeni, sanitāriju, veselības aprūpi un izglītību, nodrošinot bruņotos grupējumos iekļautu bērnu rehabilitāciju un reintegrāciju, izskaužot bērnu darbu, spīdzināšanu, aizdomas par bērnu saikni ar ļaunajiem gariem, cilvēku tirdzniecību, laulības ar bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu, kā arī palīdzot bērniem bruņotos konfliktos un nodrošinot konfliktu zonu un bēgļu nometņu bērniem izglītības iespējas; |
| --- | --- |

41.

atbalsta ES centienus veicināt bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši veicinot bērnu nodrošinājumu ar ūdeni, sanitāriju, veselības aprūpi un izglītību, nodrošinot bruņotos grupējumos iekļautu bērnu rehabilitāciju un reintegrāciju, izskaužot bērnu darbu, spīdzināšanu, aizdomas par bērnu saikni ar ļaunajiem gariem, cilvēku tirdzniecību, laulības ar bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu, kā arī palīdzot bērniem bruņotos konfliktos un nodrošinot konfliktu zonu un bēgļu nometņu bērniem izglītības iespējas;

| 42. | atgādina, ka Konvencijā par bērnu tiesībām, kas tika pieņemta 1989. gadā un ir visplašāk ratificētais starptautiskais cilvēktiesību akts, ir noteiktas vairākas bērnu tiesības, tostarp tiesības uz veselību un izglītību un tiesības rotaļāties, kā arī tiesības uz ģimenes dzīvi, aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju un tiesības tikt uzklausītiem; aicina visas šā līguma parakstītājas pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka Konvencijā par bērnu tiesībām, kas tika pieņemta 1989. gadā un ir visplašāk ratificētais starptautiskais cilvēktiesību akts, ir noteiktas vairākas bērnu tiesības, tostarp tiesības uz veselību un izglītību un tiesības rotaļāties, kā arī tiesības uz ģimenes dzīvi, aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju un tiesības tikt uzklausītiem; aicina visas šā līguma parakstītājas pildīt savus pienākumus;

| 43. | atzinīgi vērtē ANO plānu veikt pasaules mēroga pētījumu, lai ar uzraudzības un novērtēšanas analīzi noteiktu, kā tiek īstenoti spēkā esošie starptautiskie tiesību akti un standarti, kā arī novērtētu valstu konkrētās iespējas uzlabot politiku un risinājumus; mudina visas valstis atbalstīt šo pētījumu un aktīvi piedalīties tajā; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē ANO plānu veikt pasaules mēroga pētījumu, lai ar uzraudzības un novērtēšanas analīzi noteiktu, kā tiek īstenoti spēkā esošie starptautiskie tiesību akti un standarti, kā arī novērtētu valstu konkrētās iespējas uzlabot politiku un risinājumus; mudina visas valstis atbalstīt šo pētījumu un aktīvi piedalīties tajā;

| 44. | ar bažām atzīmē, ka 2015. gadā valstīs visā pasaulē vairākas personas tika notiesātas uz nāvi par noziegumiem, ko izdarījušas pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas, un tika sodītas ar nāvi, neraugoties uz ANO Konvencijā par bērna tiesībām paredzēto aizliegumu piemērot nāvessodu nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

44.

ar bažām atzīmē, ka 2015. gadā valstīs visā pasaulē vairākas personas tika notiesātas uz nāvi par noziegumiem, ko izdarījušas pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas, un tika sodītas ar nāvi, neraugoties uz ANO Konvencijā par bērna tiesībām paredzēto aizliegumu piemērot nāvessodu nepilngadīgajiem;

LGBTI personu tiesības

| 45. | pauž bažas par to, ka vairākās valstīs vēl arvien ir spēkā diskriminējoši tiesību akti un prakse un sastopama vardarbība pret personām to seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; mudina rūpīgi uzraudzīt LGBTI personu stāvokli valstīs, kur nesen pieņemti pret LGBTI personām vērsti likumi; pauž nopietnas bažas par tā dēvētajiem “pretpropagandas” tiesību aktiem, kas ierobežo vārda un pulcēšanās brīvību, tostarp arī Eiropas valstīs; |
| --- | --- |

45.

pauž bažas par to, ka vairākās valstīs vēl arvien ir spēkā diskriminējoši tiesību akti un prakse un sastopama vardarbība pret personām to seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; mudina rūpīgi uzraudzīt LGBTI personu stāvokli valstīs, kur nesen pieņemti pret LGBTI personām vērsti likumi; pauž nopietnas bažas par tā dēvētajiem “pretpropagandas” tiesību aktiem, kas ierobežo vārda un pulcēšanās brīvību, tostarp arī Eiropas valstīs;

| 46. | atkārtoti pauž atbalstu augstā cilvēktiesību komisāra pastāvīgajiem pūliņiem veicināt un sargāt LGBTI personu iespējas izmantot visas cilvēktiesības, jo īpaši sagatavojot paziņojumus, ziņojumus un brīvības un vienlīdzības kampaņu; mudina Augsto komisāru turpināt cīņu pret diskriminējošiem tiesību aktiem un praksi; pauž bažas par LGBTI cilvēktiesību aizstāvju pamatbrīvību ierobežojumiem un aicina ES palielināt atbalstu viņiem; norāda, ka LGBTI personu pamattiesības drīzāk tiek ievērotas tad, ja šīm personām ir iespējas attiecības legalizēt; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti pauž atbalstu augstā cilvēktiesību komisāra pastāvīgajiem pūliņiem veicināt un sargāt LGBTI personu iespējas izmantot visas cilvēktiesības, jo īpaši sagatavojot paziņojumus, ziņojumus un brīvības un vienlīdzības kampaņu; mudina Augsto komisāru turpināt cīņu pret diskriminējošiem tiesību aktiem un praksi; pauž bažas par LGBTI cilvēktiesību aizstāvju pamatbrīvību ierobežojumiem un aicina ES palielināt atbalstu viņiem; norāda, ka LGBTI personu pamattiesības drīzāk tiek ievērotas tad, ja šīm personām ir iespējas attiecības legalizēt;

Cilvēktiesību iesaiste visos ES politikas virzienos un saskaņotība

| 47. | aicina ES veicināt cilvēktiesību principa universālumu un nedalāmību, tostarp pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kulturālās tiesības, atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 21. pantam un Vispārīgajiem noteikumiem attiecībā uz Savienības ārējo darbību; |
| --- | --- |

47.

aicina ES veicināt cilvēktiesību principa universālumu un nedalāmību, tostarp pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kulturālās tiesības, atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 21. pantam un Vispārīgajiem noteikumiem attiecībā uz Savienības ārējo darbību;

| 48. | atkārtoti aicina ES pieņemt uz tiesībām balstītu pieeju un integrēt cilvēktiesību ievērošanu tirdzniecībā, investīciju politikas virzienos, publisko pakalpojumu un attīstības sadarbības jomās un kopējā drošības un aizsardzības politikā; uzsver arī to, ka ES cilvēktiesību politikā būtu jānodrošina tās iekšējās un ārējās politikas virzienu saskaņotība atbilstoši ES Līgumā noteiktajām saistībām; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti aicina ES pieņemt uz tiesībām balstītu pieeju un integrēt cilvēktiesību ievērošanu tirdzniecībā, investīciju politikas virzienos, publisko pakalpojumu un attīstības sadarbības jomās un kopējā drošības un aizsardzības politikā; uzsver arī to, ka ES cilvēktiesību politikā būtu jānodrošina tās iekšējās un ārējās politikas virzienu saskaņotība atbilstoši ES Līgumā noteiktajām saistībām;

| 49. | turklāt atgādina, cik ES ir svarīgi aktīvi un pastāvīgi iesaistīties ANO cilvēktiesību mehānismos, jo īpaši Trešās komitejas, Ģenerālās Asamblejas (ANO ĢA) un UNHCR darbā; atzīst EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu centienus palielināt ES konsekvenci attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem ANO līmenī, izmantojot savlaicīgas un būtiskas konsultācijas, lai nodrošinātu vienota viedokļa paušanu; mudina ES rīkoties aktīvāk, lai tiktu sadzirdēts tās viedoklis, tostarp pastiprinot arvien pieaugošo pārrobežu reģionālo iniciatīvu praksi, kā arī veicot līdzsponsorēšanu un uzņemoties vadošo lomu attiecībā uz rezolūcijām; atkārto aicinājumu panākt labāku ES rīcības pamanāmību visos daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

49.

turklāt atgādina, cik ES ir svarīgi aktīvi un pastāvīgi iesaistīties ANO cilvēktiesību mehānismos, jo īpaši Trešās komitejas, Ģenerālās Asamblejas (ANO ĢA) un UNHCR darbā; atzīst EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu centienus palielināt ES konsekvenci attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem ANO līmenī, izmantojot savlaicīgas un būtiskas konsultācijas, lai nodrošinātu vienota viedokļa paušanu; mudina ES rīkoties aktīvāk, lai tiktu sadzirdēts tās viedoklis, tostarp pastiprinot arvien pieaugošo pārrobežu reģionālo iniciatīvu praksi, kā arī veicot līdzsponsorēšanu un uzņemoties vadošo lomu attiecībā uz rezolūcijām; atkārto aicinājumu panākt labāku ES rīcības pamanāmību visos daudzpusējos forumos;

| 50. | aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos turpināt uzlabot ES cilvēktiesību politikas efektivitāti, saskaņotību un pamanāmību UNHCR kontekstā un turpināt attīstīt ciešu sadarbību ar OHCHR un speciālajām procedūrām; |
| --- | --- |

50.

aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos turpināt uzlabot ES cilvēktiesību politikas efektivitāti, saskaņotību un pamanāmību UNHCR kontekstā un turpināt attīstīt ciešu sadarbību ar OHCHR un speciālajām procedūrām;

| 51. | stingri uzsver nepieciešamību sagatavot un saskaņot ES nostāju attiecībā uz UNHRC sesijām un risināt jautājumu par konsekvenci ES ārējās un iekšējās cilvēktiesību politikas virzienos; |
| --- | --- |

51.

stingri uzsver nepieciešamību sagatavot un saskaņot ES nostāju attiecībā uz UNHRC sesijām un risināt jautājumu par konsekvenci ES ārējās un iekšējās cilvēktiesību politikas virzienos;

| 52. | atgādina par to, cik svarīgi ir saglabāt institucionalizēto praksi nosūtīt Parlamenta delegāciju uz UNHRC un ANO Ģenerālo asambleju; |
| --- | --- |

52.

atgādina par to, cik svarīgi ir saglabāt institucionalizēto praksi nosūtīt Parlamenta delegāciju uz UNHRC un ANO Ģenerālo asambleju;

| 53. | aicina ES dalībvalstis UNHRC īstenot principiālāku un neselektīvu pieeju; |
| --- | --- |

53.

aicina ES dalībvalstis UNHRC īstenot principiālāku un neselektīvu pieeju;

Bezpilota lidaparāti un autonomie ieroči

| 54. | atkārtoti aicina ES Padomi izstrādāt vienotu ES nostāju attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, lielāko nozīmi piešķirot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanai un risinot tādus jautājumus kā tiesiskais regulējums, samērīgums, atbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība; atkārtoti mudina ES aizliegt tādu pilnībā autonomu ieroču izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas ļauj izdarīt uzbrukumu bez cilvēka iejaukšanās; uzsver, ka cilvēktiesības būtu jāiekļauj visos ar trešām valstīm risināmos dialogos par terorisma apkarošanu; |
| --- | --- |

54.

atkārtoti aicina ES Padomi izstrādāt vienotu ES nostāju attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, lielāko nozīmi piešķirot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanai un risinot tādus jautājumus kā tiesiskais regulējums, samērīgums, atbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība; atkārtoti mudina ES aizliegt tādu pilnībā autonomu ieroču izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas ļauj izdarīt uzbrukumu bez cilvēka iejaukšanās; uzsver, ka cilvēktiesības būtu jāiekļauj visos ar trešām valstīm risināmos dialogos par terorisma apkarošanu;

Terorisma apkarošana

| 55. | atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas sagatavotās un Padomes apstiprinātās vadlīnijas par terorisma apkarošanu, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, plānojot un īstenojot terorisma apkarošanas palīdzības projektus ar trešām valstīm; šajā sakarībā atgādina, ka pamattiesību un brīvību ievērošana ir pamats veiksmīgai politikai cīņā pret terorismu, tostarp, izmantojot digitālās uzraudzības tehnoloģijas; uzsver nepieciešamību izstrādāt efektīvas saziņas stratēģijas cīņai pret teroristu un ekstrēmistu propagandu un vervēšanas metodēm, jo īpaši tiešsaistē; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas sagatavotās un Padomes apstiprinātās vadlīnijas par terorisma apkarošanu, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, plānojot un īstenojot terorisma apkarošanas palīdzības projektus ar trešām valstīm; šajā sakarībā atgādina, ka pamattiesību un brīvību ievērošana ir pamats veiksmīgai politikai cīņā pret terorismu, tostarp, izmantojot digitālās uzraudzības tehnoloģijas; uzsver nepieciešamību izstrādāt efektīvas saziņas stratēģijas cīņai pret teroristu un ekstrēmistu propagandu un vervēšanas metodēm, jo īpaši tiešsaistē;

Demokratizācija

| 56. | ierosina ES pastiprināt centienus, lai izstrādātu visaptverošāku pieeju demokratizācijas procesiem, kuros brīvas un godīgas vēlēšanas ir tikai viens no elementiem, ar mērķi sniegt pozitīvu ieguldījumu demokrātisko iestāžu stiprināšanā; uzskata, ka paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā pārejas procesa paraugprakses apmaiņa būtu jāizmanto, lai atbalstītu un konsolidētu citur pasaulē notiekošos demokratizācijas procesus; |
| --- | --- |

56.

ierosina ES pastiprināt centienus, lai izstrādātu visaptverošāku pieeju demokratizācijas procesiem, kuros brīvas un godīgas vēlēšanas ir tikai viens no elementiem, ar mērķi sniegt pozitīvu ieguldījumu demokrātisko iestāžu stiprināšanā; uzskata, ka paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā pārejas procesa paraugprakses apmaiņa būtu jāizmanto, lai atbalstītu un konsolidētu citur pasaulē notiekošos demokratizācijas procesus;

Attīstība un cilvēktiesības

| 57. | uzsver, to, ka ES lielu nozīmi piešķir 2030. gada programmas 16. ilgtspējīgas attīstības mērķim par mieru un tiesiskumu, kam vajadzētu būt vienai no prioritātēm visos ārējos un iekšējos pasākumos, jo īpaši attiecībā uz attīstības sadarbības finansēšanu; |
| --- | --- |

57.

uzsver, to, ka ES lielu nozīmi piešķir 2030. gada programmas 16. ilgtspējīgas attīstības mērķim par mieru un tiesiskumu, kam vajadzētu būt vienai no prioritātēm visos ārējos un iekšējos pasākumos, jo īpaši attiecībā uz attīstības sadarbības finansēšanu;

Sports un cilvēktiesības

| 58. | pauž nopietnas bažas, ka vairāki svarīgākie sporta pasākumi tiek rīkoti autoritārās valstīs, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi; aicina ANO un ES dalībvalstis aktualizēt šo problēmu un sadarboties ar valstu sporta federācijām, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par to, kā praktiski noritēs piedalīšanos šādos pasākumos, tostarp saistībā ar gaidāmo FIFA Pasaules kausa izcīņu Krievijā 2018. gadā un Katarā 2022. gadā, kā arī Olimpiskajām spēlēm Pekinā 2022. gadā; |
| --- | --- |

58.

pauž nopietnas bažas, ka vairāki svarīgākie sporta pasākumi tiek rīkoti autoritārās valstīs, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi; aicina ANO un ES dalībvalstis aktualizēt šo problēmu un sadarboties ar valstu sporta federācijām, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par to, kā praktiski noritēs piedalīšanos šādos pasākumos, tostarp saistībā ar gaidāmo FIFA Pasaules kausa izcīņu Krievijā 2018. gadā un Katarā 2022. gadā, kā arī Olimpiskajām spēlēm Pekinā 2022. gadā;

Starptautiskā Krimināltiesa

| 59. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu ICC darbam saistībā ar tās lomu centienos izbeigt to personu nesodāmību, kuras vainīgas vissmagākajos un starptautisko sabiedrību ietekmējošos noziegumos, un nodrošināt taisnīgumu kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci un genocīda upuriem; turpina vērīgi uzraudzīt jebkādus centienus mazināt šīs tiesas leģitimitāti vai neatkarību; mudina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar Krimināltiesu un sniegt tai stingru diplomātisko, politisko un finansiālo atbalstu, tostarp arī ANO ietvaros; aicina ES, tās dalībvalstis un tās īpašos pārstāvjus aktīvi veicināt ICC, tās spriedumu izpildi un cīņu pret nesodāmību par Romas statūtu noziegumiem, tostarp stiprinot un paplašinot tās attiecības ar Drošības padomi un nodrošinot, ka tiek vispārēji ratificēti gan Romas statūti, gan to Kampalas grozījumi; |
| --- | --- |

59.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu ICC darbam saistībā ar tās lomu centienos izbeigt to personu nesodāmību, kuras vainīgas vissmagākajos un starptautisko sabiedrību ietekmējošos noziegumos, un nodrošināt taisnīgumu kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci un genocīda upuriem; turpina vērīgi uzraudzīt jebkādus centienus mazināt šīs tiesas leģitimitāti vai neatkarību; mudina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar Krimināltiesu un sniegt tai stingru diplomātisko, politisko un finansiālo atbalstu, tostarp arī ANO ietvaros; aicina ES, tās dalībvalstis un tās īpašos pārstāvjus aktīvi veicināt ICC, tās spriedumu izpildi un cīņu pret nesodāmību par Romas statūtu noziegumiem, tostarp stiprinot un paplašinot tās attiecības ar Drošības padomi un nodrošinot, ka tiek vispārēji ratificēti gan Romas statūti, gan to Kampalas grozījumi;

Vispārējā periodiskā pārskata (UPR) valstis

Gruzija

| 60. | atzinīgi vērtē Gruzijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē un nesen veikto UPR par Gruziju; atzīmē likumdošanas reformas, kuru rezultātā ir panākts zināms progress un uzlabojumi attiecībā uz tieslietu un tiesībaizsardzības jomu, prokuratūru, cīņu pret sliktu izturēšanos, bērnu tiesību, privātuma un personas datu aizsardzību un valsts iekšienē pārvietotām personām (IDP); |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Gruzijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē un nesen veikto UPR par Gruziju; atzīmē likumdošanas reformas, kuru rezultātā ir panākts zināms progress un uzlabojumi attiecībā uz tieslietu un tiesībaizsardzības jomu, prokuratūru, cīņu pret sliktu izturēšanos, bērnu tiesību, privātuma un personas datu aizsardzību un valsts iekšienē pārvietotām personām (IDP);

| 61. | tomēr norāda, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni attiecībā uz ļaunprātīgu izturēšanos, jo īpaši attiecībā uz pirmstiesas aizturēšanu un cietušo rehabilitāciju, atbildību par tiesībaizsardzības iestāžu pieļautajām ļaunprātībām, atbildību par valsts amatpersonu iepriekš izdarītiem pārkāpumiem, kā arī attiecībā uz minoritātēm un sieviešu tiesībām; uzsver, ka valdība saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām ir atbildīga par visu bērnu aizsardzību no vardarbības un aicina pārbaudīt visas labdarības iestādes, kas nodarbojas ar bērniem; aicina nodrošināt cietušo rehabilitāciju; turpina paust bažas par vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un to, ka novērotāji nevar piekļūt okupētajiem Abhāzijas reģioniem un Chinvali reģionam/Dienvidosetijai, kur vēl arvien plaši izplatīti ir cilvēktiesību pārkāpumi; aicina Gruzijas valdību veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu turpmāku rīcību saistībā ar UPR procesā sniegtajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

61.

tomēr norāda, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni attiecībā uz ļaunprātīgu izturēšanos, jo īpaši attiecībā uz pirmstiesas aizturēšanu un cietušo rehabilitāciju, atbildību par tiesībaizsardzības iestāžu pieļautajām ļaunprātībām, atbildību par valsts amatpersonu iepriekš izdarītiem pārkāpumiem, kā arī attiecībā uz minoritātēm un sieviešu tiesībām; uzsver, ka valdība saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām ir atbildīga par visu bērnu aizsardzību no vardarbības un aicina pārbaudīt visas labdarības iestādes, kas nodarbojas ar bērniem; aicina nodrošināt cietušo rehabilitāciju; turpina paust bažas par vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un to, ka novērotāji nevar piekļūt okupētajiem Abhāzijas reģioniem un Chinvali reģionam/Dienvidosetijai, kur vēl arvien plaši izplatīti ir cilvēktiesību pārkāpumi; aicina Gruzijas valdību veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu turpmāku rīcību saistībā ar UPR procesā sniegtajiem ieteikumiem;

Libāna

| 62. | pauž atzinību Libānai par gadiem ilgi īstenoto atvērto robežu un uzņemšanas politiku attiecībā uz Palestīnas, Irākas un Sīrijas bēgļiem, uzsver, ka šajā valstī ir pasaulē augstākais bēgļu īpatsvars (viens no četriem iedzīvotājiem ir bēglis), un prasa ES piešķirt vairāk resursu un cieši sadarboties ar Libānas iestādēm, lai palīdzētu šai valstij nodrošināt bēgļu un patvēruma meklētāju tiesību aizsardzību; šajā sakarībā pauž bažas par ziņojumiem, ka Sīrijas bēgļu vidū esot ievērojams skaits bērna un/vai piespiedu laulību gadījumu; mudina Libānas valdību apsvērt iespēju grozīt tiesību aktus, kas regulē ieceļošanu un uzturēšanos Libānā un izbraukšanu no tās; |
| --- | --- |

62.

pauž atzinību Libānai par gadiem ilgi īstenoto atvērto robežu un uzņemšanas politiku attiecībā uz Palestīnas, Irākas un Sīrijas bēgļiem, uzsver, ka šajā valstī ir pasaulē augstākais bēgļu īpatsvars (viens no četriem iedzīvotājiem ir bēglis), un prasa ES piešķirt vairāk resursu un cieši sadarboties ar Libānas iestādēm, lai palīdzētu šai valstij nodrošināt bēgļu un patvēruma meklētāju tiesību aizsardzību; šajā sakarībā pauž bažas par ziņojumiem, ka Sīrijas bēgļu vidū esot ievērojams skaits bērna un/vai piespiedu laulību gadījumu; mudina Libānas valdību apsvērt iespēju grozīt tiesību aktus, kas regulē ieceļošanu un uzturēšanos Libānā un izbraukšanu no tās;

| 63. | atbalsta ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas (CEDAW) ieteikumus, aicinot īstenot pasākumus mājsaimniecības pakalpojumu jomā nodarbināto sieviešu labākai informēšanai par viņu cilvēktiesībām saskaņā ar CEDAW konvenciju, kurai Libāna ir pievienojusies; it sevišķi uzsver, ka ir jālikvidē Kafala sistēma un jānodrošina tiesu iestāžu pieejamība mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm migrantēm, cita starpā garantējot viņām drošību un dzīvesvietu laikā, kad norit tiesiskas un administratīvas procedūras attiecībā uz viņu statusu; |
| --- | --- |

63.

atbalsta ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas (CEDAW) ieteikumus, aicinot īstenot pasākumus mājsaimniecības pakalpojumu jomā nodarbināto sieviešu labākai informēšanai par viņu cilvēktiesībām saskaņā ar CEDAW konvenciju, kurai Libāna ir pievienojusies; it sevišķi uzsver, ka ir jālikvidē Kafala sistēma un jānodrošina tiesu iestāžu pieejamība mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm migrantēm, cita starpā garantējot viņām drošību un dzīvesvietu laikā, kad norit tiesiskas un administratīvas procedūras attiecībā uz viņu statusu;

Mauritānija

| 64. | uzsver — kaut arī Mauritānijas valdībai ir izdevies panākt progresu saistībā ar likumdošanas pasākumiem, kuru mērķis ir cīnīties pret visu veidu verdzību un verdzībai līdzīgu praksi, tomēr nepietiekami efektīva īstenošana veicina šāda veida prakses noturību; aicina iestādes ieviest pret verdzību vērstu likumu, uzsākt valsts mēroga, sistemātisku un regulāru neapkopoto datu vākšanu par visiem verdzības veidiem un veikt rūpīgu uz pierādījumiem balstītu pētījumu par verdzības vēsturi un dabu, lai izskaustu šādu praksi; |
| --- | --- |

64.

uzsver — kaut arī Mauritānijas valdībai ir izdevies panākt progresu saistībā ar likumdošanas pasākumiem, kuru mērķis ir cīnīties pret visu veidu verdzību un verdzībai līdzīgu praksi, tomēr nepietiekami efektīva īstenošana veicina šāda veida prakses noturību; aicina iestādes ieviest pret verdzību vērstu likumu, uzsākt valsts mēroga, sistemātisku un regulāru neapkopoto datu vākšanu par visiem verdzības veidiem un veikt rūpīgu uz pierādījumiem balstītu pētījumu par verdzības vēsturi un dabu, lai izskaustu šādu praksi;

| 65. | mudina Mauritānijas varas iestādes atļaut vārda un pulcēšanās brīvību saskaņā ar starptautiskajām konvencijām un savas valsts likumiem; aicina arī atbrīvot Biram Dah Abeid, Bilal Ramdane un Djiby Sow, lai viņi varētu turpināt savu nevardarbīgo kampaņu pret verdzību, nebaidoties no vajāšanas vai iebiedēšanas; |
| --- | --- |

65.

mudina Mauritānijas varas iestādes atļaut vārda un pulcēšanās brīvību saskaņā ar starptautiskajām konvencijām un savas valsts likumiem; aicina arī atbrīvot Biram Dah Abeid, Bilal Ramdane un Djiby Sow, lai viņi varētu turpināt savu nevardarbīgo kampaņu pret verdzību, nebaidoties no vajāšanas vai iebiedēšanas;

Mjanma

| 66. | atzinīgi vērtē uz konkurenci balstītu vēlēšanu sarīkošanu 2015. gada 8. novembrī, kas ir svarīgs pagrieziena punkts valsts demokrātiskajā pārejā; pozitīvi vērtē Mjanmas vēlētāju pausto apņemšanos turpināt valsts demokratizācijas procesu; tomēr turpina paust bažas par šo vēlēšanu konstitucionālo regulējumu, saskaņā ar kuru 25 % vietu parlamentā ir rezervētas militārpersonām; atzīst līdz šim gūtos panākumus attiecībā uz cilvēktiesībām, vienlaikus nosakot vairākas jomas, par kuram vēl arvien ir lielas bažas, tostarp minoritāšu tiesības un vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvība; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē uz konkurenci balstītu vēlēšanu sarīkošanu 2015. gada 8. novembrī, kas ir svarīgs pagrieziena punkts valsts demokrātiskajā pārejā; pozitīvi vērtē Mjanmas vēlētāju pausto apņemšanos turpināt valsts demokratizācijas procesu; tomēr turpina paust bažas par šo vēlēšanu konstitucionālo regulējumu, saskaņā ar kuru 25 % vietu parlamentā ir rezervētas militārpersonām; atzīst līdz šim gūtos panākumus attiecībā uz cilvēktiesībām, vienlaikus nosakot vairākas jomas, par kuram vēl arvien ir lielas bažas, tostarp minoritāšu tiesības un vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvība;

| 67. | nosoda smago un plaši izplatīto rohingu diskrimināciju, ko vēl pasliktina šīs kopienas juridiskā statusa trūkums un pret nebudistiem arvien biežāk vērstā naida runa; aicina pilnībā, pārredzami un neatkarīgi izmeklēt visus ziņojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem pret rohingiem un uzskata, ka Parlamenta 2015. gadā pieņemtie četri likumi “rases un reliģijas aizsardzībai” ir diskriminējoši attiecībā uz dzimumu; pauž bažas un vēlreiz prasa, lai Augstā cilvēktiesību komisāra birojam (OHCHR) tiktu atļauts izveidot biroju šajā valstī; uzsver, ka vēl pirms tiek pabeigtas sarunas par ES un Mjanmas investīciju nolīgumu, ir jāveic pilnīgs novērtējums par ietekmi uz ilgtspēju; |
| --- | --- |

67.

nosoda smago un plaši izplatīto rohingu diskrimināciju, ko vēl pasliktina šīs kopienas juridiskā statusa trūkums un pret nebudistiem arvien biežāk vērstā naida runa; aicina pilnībā, pārredzami un neatkarīgi izmeklēt visus ziņojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem pret rohingiem un uzskata, ka Parlamenta 2015. gadā pieņemtie četri likumi “rases un reliģijas aizsardzībai” ir diskriminējoši attiecībā uz dzimumu; pauž bažas un vēlreiz prasa, lai Augstā cilvēktiesību komisāra birojam (OHCHR) tiktu atļauts izveidot biroju šajā valstī; uzsver, ka vēl pirms tiek pabeigtas sarunas par ES un Mjanmas investīciju nolīgumu, ir jāveic pilnīgs novērtējums par ietekmi uz ilgtspēju;

Nepāla

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 20. septembrī stājās spēkā jaunā Nepālas konstitūcija, kam būtu jāliek pamati valsts turpmākajai politiskajai stabilitātei un ekonomikas attīstībai; pauž cerību, ka tuvākajā nākotnē tiks risināti atlikušie problēmjautājumi, kas saistīti ar minoritāšu, tostarp dalītu, politisko pārstāvību un pilsonības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 20. septembrī stājās spēkā jaunā Nepālas konstitūcija, kam būtu jāliek pamati valsts turpmākajai politiskajai stabilitātei un ekonomikas attīstībai; pauž cerību, ka tuvākajā nākotnē tiks risināti atlikušie problēmjautājumi, kas saistīti ar minoritāšu, tostarp dalītu, politisko pārstāvību un pilsonības tiesību aktiem;

| 69. | pauž nožēlu par to, ka plaši izplatīta ir nesaukšana pie atbildības par pilsoņu kara laikā abu pušu izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, lai gan 2014. gada maijā tika pieņemts Likums par patiesību, izlīgumu un pazušanu; mudina Nepālas valdību pievienoties Starptautiskajai konvencijai par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; nosoda ierobežojumus, kas piemēroti Tibetas bēgļu pamatbrīvībām; mudina Indiju atcelt neoficiālo Nepālas ekonomikas blokādi, kas apvienojumā ar postošo 2015. gada aprīļa zemestrīci ir izraisījusi humanitāro krīzi un dzen vēl gandrīz vienu miljonu nepāliešu nabadzības strupceļā; |
| --- | --- |

69.

pauž nožēlu par to, ka plaši izplatīta ir nesaukšana pie atbildības par pilsoņu kara laikā abu pušu izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, lai gan 2014. gada maijā tika pieņemts Likums par patiesību, izlīgumu un pazušanu; mudina Nepālas valdību pievienoties Starptautiskajai konvencijai par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; nosoda ierobežojumus, kas piemēroti Tibetas bēgļu pamatbrīvībām; mudina Indiju atcelt neoficiālo Nepālas ekonomikas blokādi, kas apvienojumā ar postošo 2015. gada aprīļa zemestrīci ir izraisījusi humanitāro krīzi un dzen vēl gandrīz vienu miljonu nepāliešu nabadzības strupceļā;

Omāna

| 70. | uzteic Omānu par to, ka tika izveidota valdības Nacionālā Cilvēktiesību komisija (NHRC) un izteikts atbilstošs uzaicinājums, lai 2014. gada septembrī valstī vēsturiskā vizītē varētu ierasties ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos; pauž cerību, ka šie konstruktīvie pasākumi sekmēs Omānas intensīvāku sadarbību ar ANO cilvēktiesību pārstāvjiem un neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām; |
| --- | --- |

70.

uzteic Omānu par to, ka tika izveidota valdības Nacionālā Cilvēktiesību komisija (NHRC) un izteikts atbilstošs uzaicinājums, lai 2014. gada septembrī valstī vēsturiskā vizītē varētu ierasties ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos; pauž cerību, ka šie konstruktīvie pasākumi sekmēs Omānas intensīvāku sadarbību ar ANO cilvēktiesību pārstāvjiem un neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām;

| 71. | mudina Omānu veikt nepieciešamos pasākumus, lai mainītu situāciju, ko ANO īpašais referents raksturojis kā šajā valstī valdošu visaptverošu baiļu un iebiedēšanas klimatu; turpina paust bažas par visu politisko partiju aizliegumu un aicina valdību to pārskatīt; aicina ES iestādes un ES dalībvalstis sniegt tehnisku un juridisku palīdzību, lai palīdzētu Omānai radīt drošu un labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

71.

mudina Omānu veikt nepieciešamos pasākumus, lai mainītu situāciju, ko ANO īpašais referents raksturojis kā šajā valstī valdošu visaptverošu baiļu un iebiedēšanas klimatu; turpina paust bažas par visu politisko partiju aizliegumu un aicina valdību to pārskatīt; aicina ES iestādes un ES dalībvalstis sniegt tehnisku un juridisku palīdzību, lai palīdzētu Omānai radīt drošu un labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

Ruanda

| 72. | pauž bažas par cilvēktiesību stāvokli Ruandā, tostarp par vārda un biedrošanās brīvības ierobežojumiem, demokrātisko iespēju mazināšanos politiskās opozīcijas partijām un neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības darbībām, kā arī par tiesu sistēmas neatkarībai labvēlīgas vides trūkumu; aicina Ruandas valdību izveidot demokrātijas telpu, kurā varētu brīvi darboties visas sabiedrības daļas; |
| --- | --- |

72.

pauž bažas par cilvēktiesību stāvokli Ruandā, tostarp par vārda un biedrošanās brīvības ierobežojumiem, demokrātisko iespēju mazināšanos politiskās opozīcijas partijām un neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības darbībām, kā arī par tiesu sistēmas neatkarībai labvēlīgas vides trūkumu; aicina Ruandas valdību izveidot demokrātijas telpu, kurā varētu brīvi darboties visas sabiedrības daļas;

| 73. | pauž bažas par nesenajām konstitucionālajām izmaiņām, kuru mērķis ir ļaut pie varas esošajam prezidentam kandidēt vēl uz trešo pilnvaru termiņu; aicina Ruandas valdību ievērot Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu; |
| --- | --- |

73.

pauž bažas par nesenajām konstitucionālajām izmaiņām, kuru mērķis ir ļaut pie varas esošajam prezidentam kandidēt vēl uz trešo pilnvaru termiņu; aicina Ruandas valdību ievērot Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu;

Dienvidsudāna

| 74. | atzinīgi vērtē miera līgumu, ko pilsoņu kara izbeigšanai karojošās puses parakstīja 2015. gada 28. augustā, un kas paredz pagaidu varas dalīšanu, drošības pasākumus un hibrīdtiesas izveidi nolūkā tiesāt par visiem kopš konflikta sākuma izdarītajiem noziegumiem; atgādina, ka konfliktā ir tūkstošiem bojāgājušo un tā dēļ pārvietoti un par bēgļiem kļuvuši simtiem tūkstoši cilvēku; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē miera līgumu, ko pilsoņu kara izbeigšanai karojošās puses parakstīja 2015. gada 28. augustā, un kas paredz pagaidu varas dalīšanu, drošības pasākumus un hibrīdtiesas izveidi nolūkā tiesāt par visiem kopš konflikta sākuma izdarītajiem noziegumiem; atgādina, ka konfliktā ir tūkstošiem bojāgājušo un tā dēļ pārvietoti un par bēgļiem kļuvuši simtiem tūkstoši cilvēku;

| 75. | aicina visas puses atturēties no cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp no starptautiskiem noziegumiem, piemēram, sodīšanas ar nāvi bez tiesas sprieduma, etniskas vardarbības, ar konfliktu saistītas seksuālās vardarbības, tostarp izvarošanas, kā arī uz dzimumu balstītas vardarbības, bērnu vervēšanas un izmantošanas, piespiedu pazušanas un patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas; |
| --- | --- |

75.

aicina visas puses atturēties no cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp no starptautiskiem noziegumiem, piemēram, sodīšanas ar nāvi bez tiesas sprieduma, etniskas vardarbības, ar konfliktu saistītas seksuālās vardarbības, tostarp izvarošanas, kā arī uz dzimumu balstītas vardarbības, bērnu vervēšanas un izmantošanas, piespiedu pazušanas un patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas;

| 76. | atzinīgi vērtē UNHRC 2015. gada jūnija rezolūciju un OHCHR misijas izvietošanu ar uzdevumu uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Dienvidsudānā un ziņot par to; aicina Cilvēktiesību padomi atbalstīt īpašā referenta par Dienvidsudānu iecelšanu, kura mandāts paredzētu uzraudzību un publisku ziņošanu par pārkāpumiem, palīdzību valdībai to ieteikumu īstenošanā, kurus sniegs OHCHR misija, un ieteikumu sniegšanu par to, kā panākt patiesu atbildību; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē UNHRC 2015. gada jūnija rezolūciju un OHCHR misijas izvietošanu ar uzdevumu uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Dienvidsudānā un ziņot par to; aicina Cilvēktiesību padomi atbalstīt īpašā referenta par Dienvidsudānu iecelšanu, kura mandāts paredzētu uzraudzību un publisku ziņošanu par pārkāpumiem, palīdzību valdībai to ieteikumu īstenošanā, kurus sniegs OHCHR misija, un ieteikumu sniegšanu par to, kā panākt patiesu atbildību;

Venecuēla

| 77. | pauž bažas par briesmīgo cilvēktiesību situāciju valstī, kas izriet no ekonomiskā, politiskā un sociālā klimata pasliktināšanās pēdējos gados; atkārtoti uzsver, ka vārda brīvība, neatkarīga tiesu vara un tiesiskums ir svarīgi jebkuras demokrātiskas sabiedrības elementi; aicina Venecuēlas iestādes nekavējoties atbrīvot opozīcijas līderus un visus miermīlīgos protestētājus, kuri patvaļīgi aizturēti, jo izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību un pamattiesības; |
| --- | --- |

77.

pauž bažas par briesmīgo cilvēktiesību situāciju valstī, kas izriet no ekonomiskā, politiskā un sociālā klimata pasliktināšanās pēdējos gados; atkārtoti uzsver, ka vārda brīvība, neatkarīga tiesu vara un tiesiskums ir svarīgi jebkuras demokrātiskas sabiedrības elementi; aicina Venecuēlas iestādes nekavējoties atbrīvot opozīcijas līderus un visus miermīlīgos protestētājus, kuri patvaļīgi aizturēti, jo izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību un pamattiesības;

| 78. | atzinīgi vērtē 2015. gada 6. decembra vēlēšanas un jaunās Nacionālās asamblejas izveidi; nosoda jebkādus mēģinājumus nepieļaut, ka pilnībā tiek īstenoti vēlēšanu rezultāti, kuri atspoguļo Venecuēlas iedzīvotāju gribu, piemēram, dažu demokrātiski ievēlētu deputātu mandātu apturēšanu; atgādina, ka jaunajai valdībai būs jārisina plašs cilvēktiesību jautājumu loks, piemēram, nesodāmība, atbildība par ārpustiesas slepkavībām, patvaļīgi aresti un aizturēšana, taisnīga tiesa, tiesu varas neatkarība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība; uzsver, ka Venecuēlai pašlaik ir īpaša atbildība par cilvēktiesību ievērošanu, jo 2016. gada 1. janvārī tā uz trim gadiem kļuva par UNHCR locekli; |
| --- | --- |

78.

atzinīgi vērtē 2015. gada 6. decembra vēlēšanas un jaunās Nacionālās asamblejas izveidi; nosoda jebkādus mēģinājumus nepieļaut, ka pilnībā tiek īstenoti vēlēšanu rezultāti, kuri atspoguļo Venecuēlas iedzīvotāju gribu, piemēram, dažu demokrātiski ievēlētu deputātu mandātu apturēšanu; atgādina, ka jaunajai valdībai būs jārisina plašs cilvēktiesību jautājumu loks, piemēram, nesodāmība, atbildība par ārpustiesas slepkavībām, patvaļīgi aresti un aizturēšana, taisnīga tiesa, tiesu varas neatkarība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība; uzsver, ka Venecuēlai pašlaik ir īpaša atbildība par cilvēktiesību ievērošanu, jo 2016. gada 1. janvārī tā uz trim gadiem kļuva par UNHCR locekli;

Sīrija

| 79. | pauž bažas par dramatisko drošības un humanitāro situāciju Sīrijā; uzsver to, cik svarīgu darbu veic ANO Neatkarīgā starptautiskā izmeklēšanas komisija Sīrijas jautājumā; nosoda apzinātus un mērķtiecīgus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, neselektīvus un nesamērīgus uzbrukumus, uzbrukumus civiliedzīvotājiem un aizsargājamiem kultūras mantojuma objektiem un aplenkumu un blokāžu izmantošanu sodīšanas nolūkā; uzsver, ka īpaša uzmanība jāveltī un atbalsts jāpiešķir no vardarbības cietušām sievietēm, kā arī sieviešu organizācijām un viņu līdzdalībai humānajā palīdzībā un konfliktu risināšanā; aicina ES un dalībvalstis nodrošināt izmeklēšanas komisijai pietiekamu finansējumu un tādējādi tā varētu īstenot savas pilnvaras, proti, konstatēt faktus un apstākļus par visiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, un, ja iespējams, identificēt vainīgos, lai nodrošinātu, ka vainīgie pārkāpumos, tajā skaitā pārkāpumos, kas var tikt uzskatīti par noziegumiem pret cilvēci, tiktu saukti pie atbildības, tostarp nodoti Starptautiskajai krimināltiesai; |
| --- | --- |

79.

pauž bažas par dramatisko drošības un humanitāro situāciju Sīrijā; uzsver to, cik svarīgu darbu veic ANO Neatkarīgā starptautiskā izmeklēšanas komisija Sīrijas jautājumā; nosoda apzinātus un mērķtiecīgus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, neselektīvus un nesamērīgus uzbrukumus, uzbrukumus civiliedzīvotājiem un aizsargājamiem kultūras mantojuma objektiem un aplenkumu un blokāžu izmantošanu sodīšanas nolūkā; uzsver, ka īpaša uzmanība jāveltī un atbalsts jāpiešķir no vardarbības cietušām sievietēm, kā arī sieviešu organizācijām un viņu līdzdalībai humānajā palīdzībā un konfliktu risināšanā; aicina ES un dalībvalstis nodrošināt izmeklēšanas komisijai pietiekamu finansējumu un tādējādi tā varētu īstenot savas pilnvaras, proti, konstatēt faktus un apstākļus par visiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, un, ja iespējams, identificēt vainīgos, lai nodrošinātu, ka vainīgie pārkāpumos, tajā skaitā pārkāpumos, kas var tikt uzskatīti par noziegumiem pret cilvēci, tiktu saukti pie atbildības, tostarp nodoti Starptautiskajai krimināltiesai;

| 80. | atkārtoti pauž pārliecību, ka Sīrijas krīzes ilgtspējīgu risinājumu var panākt tikai ar iekļaujošu politisku risinājumu, kurš sekmētu patiesu politisku pāreju, kas atbilst Sīrijas iedzīvotāju likumīgajiem centieniem un ļautu tiem neatkarīgi un demokrātiski noteikt savu nākotni; atzinīgi vērtē 2015. gada 30. oktobra noslēguma deklarāciju par Vīnē notiekošo Sīrijas sarunu rezultātiem; atzinīgi vērtē 2015. gada 18. decembrī pieņemto ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2254(2015); |
| --- | --- |

80.

atkārtoti pauž pārliecību, ka Sīrijas krīzes ilgtspējīgu risinājumu var panākt tikai ar iekļaujošu politisku risinājumu, kurš sekmētu patiesu politisku pāreju, kas atbilst Sīrijas iedzīvotāju likumīgajiem centieniem un ļautu tiem neatkarīgi un demokrātiski noteikt savu nākotni; atzinīgi vērtē 2015. gada 30. oktobra noslēguma deklarāciju par Vīnē notiekošo Sīrijas sarunu rezultātiem; atzinīgi vērtē 2015. gada 18. decembrī pieņemto ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2254(2015);

| 81. | pauž satraukumu par reliģisko un etnisko minoritāšu vajāšanu Sīrijā, kuru pārstāvji ir spiesti pāriet citā ticībā un godināt to, un kuriem vienīgi viņu ticības dēļ uzbrūk, ievaino, pārdod verdzībā un izmanto kā orgānu donorus; |
| --- | --- |

81.

pauž satraukumu par reliģisko un etnisko minoritāšu vajāšanu Sīrijā, kuru pārstāvji ir spiesti pāriet citā ticībā un godināt to, un kuriem vienīgi viņu ticības dēļ uzbrūk, ievaino, pārdod verdzībā un izmanto kā orgānu donorus;

Burundi

| 82. | pauž dziļas bažas par mērķtiecīgiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un viņu ģimenes locekļiem; asi nosoda politisko vardarbību, tūlītēju nāvessoda izpildi un citus cilvēktiesību pārkāpumus; aicina Burundi iestādes izbeigt šos pārkāpumus un ļaunprātības, kas būtu uzskatāms par kritiski svarīgu un steidzamu prioritāti, un veikt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu ar mērķi saukt vainīgos pie atbildības un nodrošināt upuriem kompensāciju; |
| --- | --- |

82.

pauž dziļas bažas par mērķtiecīgiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un viņu ģimenes locekļiem; asi nosoda politisko vardarbību, tūlītēju nāvessoda izpildi un citus cilvēktiesību pārkāpumus; aicina Burundi iestādes izbeigt šos pārkāpumus un ļaunprātības, kas būtu uzskatāms par kritiski svarīgu un steidzamu prioritāti, un veikt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu ar mērķi saukt vainīgos pie atbildības un nodrošināt upuriem kompensāciju;

| 83. | turpina paust nopietnas bažas par krīzes humanitārajām sekām uz civiliedzīvotājiem valstī un reģionā kopumā; aicina ES turpināt strādāt, cenšoties panākt valdības un opozīcijas vienošanos, lai atkal varētu izveidot iekļaujošu un demokrātisku politisko sistēmu; |
| --- | --- |

83.

turpina paust nopietnas bažas par krīzes humanitārajām sekām uz civiliedzīvotājiem valstī un reģionā kopumā; aicina ES turpināt strādāt, cenšoties panākt valdības un opozīcijas vienošanos, lai atkal varētu izveidot iekļaujošu un demokrātisku politisko sistēmu;

| 84. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību padomes 2015. gada 17. decembrī rīkoto īpašo sesiju ar mērķi nepieļaut turpmāku cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Burundi, bet pauž nožēlu, ka tā tika sarīkota tik novēloti; aicina ātri izvietot neatkarīgu ekspertu misiju un mudina Burundi iestādes pilnībā sadarboties ar to; |
| --- | --- |

84.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību padomes 2015. gada 17. decembrī rīkoto īpašo sesiju ar mērķi nepieļaut turpmāku cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Burundi, bet pauž nožēlu, ka tā tika sarīkota tik novēloti; aicina ātri izvietot neatkarīgu ekspertu misiju un mudina Burundi iestādes pilnībā sadarboties ar to;

Saūda Arābija

| 85. | turpina paust nopietnas bažas par sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem šajā valstī; pauž dziļas bažas par satraucošo apjomu, kādā Saūda Arābijas tiesas 2015. gadā piespriedušas nāvessodu un tas ticis izpildīts; pauž satraukumu par pēdējās nedēļās veikto masveidīgo nāvessoda izpildi; aicina Saūda Arābiju noteikt nāvessoda moratoriju; |
| --- | --- |

85.

turpina paust nopietnas bažas par sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem šajā valstī; pauž dziļas bažas par satraucošo apjomu, kādā Saūda Arābijas tiesas 2015. gadā piespriedušas nāvessodu un tas ticis izpildīts; pauž satraukumu par pēdējās nedēļās veikto masveidīgo nāvessoda izpildi; aicina Saūda Arābiju noteikt nāvessoda moratoriju;

| 86. | aicina Saūda Arābijas iestādes atbrīvot visus politiskos ieslodzītos, tostarp 2015. gada Saharova balvas laureātu Raif Badawi; aicina ES cieši sekot līdzi šim konkrētajam gadījumam; |
| --- | --- |

86.

aicina Saūda Arābijas iestādes atbrīvot visus politiskos ieslodzītos, tostarp 2015. gada Saharova balvas laureātu Raif Badawi; aicina ES cieši sekot līdzi šim konkrētajam gadījumam;

| 87. | atkārtoti uzsver, ka UNHRC locekļi būtu jāievēl no tām valstīm, kuras aizstāv cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un demokrātiju, taču Saūda Arābijā tas pašlaik nav vērojams; aicina Saūda Arābijas iestādes pilnībā sadarboties ar UNHRC speciālajām procedūrām un Augstā cilvēktiesību komisāra biroju; |
| --- | --- |

87.

atkārtoti uzsver, ka UNHRC locekļi būtu jāievēl no tām valstīm, kuras aizstāv cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un demokrātiju, taču Saūda Arābijā tas pašlaik nav vērojams; aicina Saūda Arābijas iestādes pilnībā sadarboties ar UNHRC speciālajām procedūrām un Augstā cilvēktiesību komisāra biroju;

Baltkrievija

| 88. | atzinīgi vērtē pārējo politisko ieslodzīto atbrīvošanu 2015. gada augustā un aicina Baltkrievijas valdību reabilitēt atbrīvotos politiskos ieslodzītos un pilnībā atjaunot viņu pilsoniskās un politiskās tiesības; pauž dziļas bažas par to, ka vēl arvien tiek ierobežota vārda brīvība un biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvība; nosoda neatkarīgo un opozīcijas žurnālistu vajāšanu un cilvēktiesību aktīvistu vajāšanu un aizturēšanu; mudina Baltkrieviju pievienoties globālajam moratorijam attiecībā uz nāvessoda izpildi, kas būtu pirmais solis uz tā pilnīgu atcelšanu; aicina valdību pilnībā sadarboties ar īpašo referentu un apņemties veikt reformas cilvēktiesību aizsardzībai, tostarp īstenojot gan īpašā referenta ieteikumus, gan citus cilvēktiesību mehānismus; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē pārējo politisko ieslodzīto atbrīvošanu 2015. gada augustā un aicina Baltkrievijas valdību reabilitēt atbrīvotos politiskos ieslodzītos un pilnībā atjaunot viņu pilsoniskās un politiskās tiesības; pauž dziļas bažas par to, ka vēl arvien tiek ierobežota vārda brīvība un biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvība; nosoda neatkarīgo un opozīcijas žurnālistu vajāšanu un cilvēktiesību aktīvistu vajāšanu un aizturēšanu; mudina Baltkrieviju pievienoties globālajam moratorijam attiecībā uz nāvessoda izpildi, kas būtu pirmais solis uz tā pilnīgu atcelšanu; aicina valdību pilnībā sadarboties ar īpašo referentu un apņemties veikt reformas cilvēktiesību aizsardzībai, tostarp īstenojot gan īpašā referenta ieteikumus, gan citus cilvēktiesību mehānismus;

Tuvo Austrumu miera process

| 89. | ņem vērā priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomes 2016. gada 18. janvārī pieņemtos secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu; pilnībā piekrīt Padomei, ka visu pušu apņemšanās ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskos cilvēktiesību aktus, tostarp attiecībā uz atbildību, ir miera un drošības stūrakmens, un ka Izraēlas apmetnes ir nelikumīgas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un apdraud divu valstu risinājuma dzīvotspēju; pauž dziļu nožēlu, ka ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli palestīniešu teritorijās Makarim Wibesono nācās atkāpties no amata; |
| --- | --- |

89.

ņem vērā priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomes 2016. gada 18. janvārī pieņemtos secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu; pilnībā piekrīt Padomei, ka visu pušu apņemšanās ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskos cilvēktiesību aktus, tostarp attiecībā uz atbildību, ir miera un drošības stūrakmens, un ka Izraēlas apmetnes ir nelikumīgas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un apdraud divu valstu risinājuma dzīvotspēju; pauž dziļu nožēlu, ka ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli palestīniešu teritorijās Makarim Wibesono nācās atkāpties no amata;

o

o o

| 90. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO 69. Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

90.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO 69. Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0470.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/105

---

P8_TA(2016)0021

Lūgumrakstu komitejas darbība 2014. gadā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2014. gadā (2014/2218(INI))

(2018/C 011/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības iesniegt lūgumrakstu un cik noderīgi ir Parlamentu nekavējoties informēt par Savienības pilsoņu un iedzīvotāju konkrētām bažām, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības iesniegt lūgumrakstu un cik noderīgi ir Parlamentu nekavējoties informēt par Savienības pilsoņu un iedzīvotāju konkrētām bažām, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, 215. pantu, 216. panta 8. punktu, 217. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, 215. pantu, 216. panta 8. punktu, 217. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0361/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0361/2015),

| A. | tā kā 2014. gadā ir saņemti 2 714 lūgumraksti, kas ir gandrīz par 6 % mazāk nekā 2013. gadā, kurā Parlaments saņēma 2 885 lūgumrakstus; tā kā 790 lūgumraksti tika atzīti par pieņemamiem un izskatīti; tā kā 1 070 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem; tā kā 817 lūgumraksti bija pieņemami un to izskatīšana tika izbeigta; tā kā 37 lūgumrakstos formulētie ieteikumi tika apstrīdēti; tā kā šis skaits gandrīz divas reizes pārsniedz 2009. gadā saņemto lūgumrakstu skaitu; tā kā nav proporcionāli palielinājies to ierēdņu skaits, kas šos lūgumrakstus izskata; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gadā ir saņemti 2 714 lūgumraksti, kas ir gandrīz par 6 % mazāk nekā 2013. gadā, kurā Parlaments saņēma 2 885 lūgumrakstus; tā kā 790 lūgumraksti tika atzīti par pieņemamiem un izskatīti; tā kā 1 070 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem; tā kā 817 lūgumraksti bija pieņemami un to izskatīšana tika izbeigta; tā kā 37 lūgumrakstos formulētie ieteikumi tika apstrīdēti; tā kā šis skaits gandrīz divas reizes pārsniedz 2009. gadā saņemto lūgumrakstu skaitu; tā kā nav proporcionāli palielinājies to ierēdņu skaits, kas šos lūgumrakstus izskata;

| B. | tā kā gada ziņojuma par Lūgumrakstu komitejas darbību mērķis ir izklāstīt 2014. gadā saņemto lūgumrakstu analīzi, kā arī apspriest iespējamos uzlabojumus procedūrās un attiecībās ar citām iestādēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā gada ziņojuma par Lūgumrakstu komitejas darbību mērķis ir izklāstīt 2014. gadā saņemto lūgumrakstu analīzi, kā arī apspriest iespējamos uzlabojumus procedūrās un attiecībās ar citām iestādēm;

| C. | tā kā salīdzinājumā ar ES iedzīvotāju kopējo skaitu saņemto lūgumrakstu skaits ir neliels, kas liecina par to, ka lielākā daļa ES iedzīvotāju vēl nav informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstus vai par to iespējamo noderīgumu nolūkā pievērst ES iestāžu un dalībvalstu uzmanību jautājumiem, kas skar vai satrauc iedzīvotājus; tā kā, neraugoties uz to, ka daži ES iedzīvotāji ir informēti par lūgumrakstu procesu, joprojām ir plašas neskaidrības par ES darbības jomu, kuras apliecina saņemto nepieņemamo lūgumrakstu lielais skaits (39,4 %); |
| --- | --- |

C.

tā kā salīdzinājumā ar ES iedzīvotāju kopējo skaitu saņemto lūgumrakstu skaits ir neliels, kas liecina par to, ka lielākā daļa ES iedzīvotāju vēl nav informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstus vai par to iespējamo noderīgumu nolūkā pievērst ES iestāžu un dalībvalstu uzmanību jautājumiem, kas skar vai satrauc iedzīvotājus; tā kā, neraugoties uz to, ka daži ES iedzīvotāji ir informēti par lūgumrakstu procesu, joprojām ir plašas neskaidrības par ES darbības jomu, kuras apliecina saņemto nepieņemamo lūgumrakstu lielais skaits (39,4 %);

| D. | tā kā lūgumrakstu pienācīga izskatīšana visa procesa laikā ir būtiska, lai gūtu pārliecību, ka lūgumraksta iesniegšanas tiesības ir ievērotas; tā kā lūgumrakstu iesniedzēji mēdz būt pilsoņi, kas aktīvi iestājas par mūsu sabiedrības uzlabojumiem un turpmāko labklājību; tā kā šo iedzīvotāju pieredze saistībā ar lūgumrakstu apstrādi varētu noteikt viņu nākotnes uzskatus par Eiropas projektu; |
| --- | --- |

D.

tā kā lūgumrakstu pienācīga izskatīšana visa procesa laikā ir būtiska, lai gūtu pārliecību, ka lūgumraksta iesniegšanas tiesības ir ievērotas; tā kā lūgumrakstu iesniedzēji mēdz būt pilsoņi, kas aktīvi iestājas par mūsu sabiedrības uzlabojumiem un turpmāko labklājību; tā kā šo iedzīvotāju pieredze saistībā ar lūgumrakstu apstrādi varētu noteikt viņu nākotnes uzskatus par Eiropas projektu;

| E. | tā kā 2014. gadā tika izbeigta 1 887 lūgumrakstu izskatīšana, un no tiem 1 070 tika atzīti par nepieņemamiem; tā kā tikai 29,1 % lūgumrakstu tika atzīti par pieņemamiem un attiecībā uz tiem tika veikta izmeklēšana, 39,4 % tika atzīti par nepieņemamiem un 30,1 % tika atzīts par pieņemamiem un to izskatīšana tika izbeigta uzreiz; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gadā tika izbeigta 1 887 lūgumrakstu izskatīšana, un no tiem 1 070 tika atzīti par nepieņemamiem; tā kā tikai 29,1 % lūgumrakstu tika atzīti par pieņemamiem un attiecībā uz tiem tika veikta izmeklēšana, 39,4 % tika atzīti par nepieņemamiem un 30,1 % tika atzīts par pieņemamiem un to izskatīšana tika izbeigta uzreiz;

| F. | tā kā ES pilsoņus tieši pārstāv vienīgā pilsoņu tiešās vēlēšanās vēlētā ES iestāde — Eiropas Parlaments; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz pilsoņiem iespēju piesaistīt sevis ievēlēto pārstāvju uzmanību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES pilsoņus tieši pārstāv vienīgā pilsoņu tiešās vēlēšanās vēlētā ES iestāde — Eiropas Parlaments; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz pilsoņiem iespēju piesaistīt sevis ievēlēto pārstāvju uzmanību;

| G. | tā kā Parlamenta un jo īpaši Lūgumrakstu komitejas darbā vienmēr lielāka nozīme par jebkādiem citiem apsvērumiem vai efektivitātes kritērijiem ir jāpiešķir ES iedzīvotājiem un viņu apkalpošanas kultūrai; tā kā Lūgumrakstu nodaļā patlaban pieejamais cilvēkresursu līmenis apdraud šo pamatprincipu izpildi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlamenta un jo īpaši Lūgumrakstu komitejas darbā vienmēr lielāka nozīme par jebkādiem citiem apsvērumiem vai efektivitātes kritērijiem ir jāpiešķir ES iedzīvotājiem un viņu apkalpošanas kultūrai; tā kā Lūgumrakstu nodaļā patlaban pieejamais cilvēkresursu līmenis apdraud šo pamatprincipu izpildi;

| H. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu, ja tās tiek ievērotas pilnībā un pēc būtības, var pastiprināt Parlamenta reaģēšanas spēju uz ES pilsoņu un iedzīvotāju sūdzībām, ar nosacījumu, ka visos lūgumrakstu procedūras posmos tiek nodrošināts atklāts, demokrātisks, iekļaujošs un pārredzams mehānisms nolūkā atrisināt problēmas, kas galvenokārt skar ES tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu, ja tās tiek ievērotas pilnībā un pēc būtības, var pastiprināt Parlamenta reaģēšanas spēju uz ES pilsoņu un iedzīvotāju sūdzībām, ar nosacījumu, ka visos lūgumrakstu procedūras posmos tiek nodrošināts atklāts, demokrātisks, iekļaujošs un pārredzams mehānisms nolūkā atrisināt problēmas, kas galvenokārt skar ES tiesību aktu piemērošanu;

| I. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu ir izšķiroši svarīgs līdzdalības demokrātijas elements; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu ir izšķiroši svarīgs līdzdalības demokrātijas elements;

| J. | tā kā tiesību iesniegt lūgumrakstu un Eiropas Ombuda darbības mērķis ir novērst ES iestāžu vai valsts iestāžu administratīvās kļūmes, kas tiek pieļautas, īstenojot ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesību iesniegt lūgumrakstu un Eiropas Ombuda darbības mērķis ir novērst ES iestāžu vai valsts iestāžu administratīvās kļūmes, kas tiek pieļautas, īstenojot ES tiesību aktus;

| K. | tā kā gan ES, gan valstu līmeņa likumdevēji un izpildvaras struktūras no lūgumrakstiem var gūt vērtīgu atgriezenisko informāciju, jo īpaši par iespējamajām nepilnībām ES tiesību aktu ieviešanā; tā kā lūgumraksti var kalpot par agrīniem brīdinājumiem dalībvalstīm, kuras ES tiesību aktu īstenošanā atpaliek; |
| --- | --- |

K.

tā kā gan ES, gan valstu līmeņa likumdevēji un izpildvaras struktūras no lūgumrakstiem var gūt vērtīgu atgriezenisko informāciju, jo īpaši par iespējamajām nepilnībām ES tiesību aktu ieviešanā; tā kā lūgumraksti var kalpot par agrīniem brīdinājumiem dalībvalstīm, kuras ES tiesību aktu īstenošanā atpaliek;

| L. | tā kā Lūgumrakstu komitejai nosūtītie lūgumraksti bieži vien ir bijuši noderīgi un ir snieguši tiešu ieguldījumu citām komitejām, tām savā attiecīgajā kompetences jomā izstrādājot tiesību aktus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Lūgumrakstu komitejai nosūtītie lūgumraksti bieži vien ir bijuši noderīgi un ir snieguši tiešu ieguldījumu citām komitejām, tām savā attiecīgajā kompetences jomā izstrādājot tiesību aktus;

| M. | tā kā pamattiesību iesniegt lūgumrakstu pienācīgas ievērošanas nodrošināšana ir ne vien Lūgumrakstu komitejas pienākums, bet tam drīzāk vajadzētu būt visu Parlamenta komiteju un pārējo ES iestāžu kopīgam pienākumam; tā kā lūgumrakstu izskatīšanu nevajadzētu izbeigt, kamēr nav saņemtas atbildes no citām Parlamenta komitejām; |
| --- | --- |

M.

tā kā pamattiesību iesniegt lūgumrakstu pienācīgas ievērošanas nodrošināšana ir ne vien Lūgumrakstu komitejas pienākums, bet tam drīzāk vajadzētu būt visu Parlamenta komiteju un pārējo ES iestāžu kopīgam pienākumam; tā kā lūgumrakstu izskatīšanu nevajadzētu izbeigt, kamēr nav saņemtas atbildes no citām Parlamenta komitejām;

| N. | tā kā Lūgumrakstu komitejai jācenšas plašāk izmantot savas prerogatīvas un vispārējos vai īpašos komitejas līdzekļus, piemēram, mutiskus jautājumus vai īsas rezolūcijas, lai, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem, pievērstu uzmanību ES pilsoņu un iedzīvotāju dažādajiem problēmjautājumiem, tos izvirzot apspriešanai šā Parlamenta sasaukuma plenārsēdēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā Lūgumrakstu komitejai jācenšas plašāk izmantot savas prerogatīvas un vispārējos vai īpašos komitejas līdzekļus, piemēram, mutiskus jautājumus vai īsas rezolūcijas, lai, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem, pievērstu uzmanību ES pilsoņu un iedzīvotāju dažādajiem problēmjautājumiem, tos izvirzot apspriešanai šā Parlamenta sasaukuma plenārsēdēs;

| O. | tā kā katrs lūgumraksts ir jānovērtē un jāizskata rūpīgi, efektīvi, ātri, pārredzami un individuāli, ievērojot Lūgumrakstu komitejas locekļu līdzdalības tiesības; tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir īsā laikposmā jāsniedz atbilde, kurā vai nu norādīti lūgumraksta izskatīšanas izbeigšanas iemesli, vai izklāstīti veiktie turpmākie procesuālie, izpildes un uzraudzības pasākumi; tā kā labāka iestāžu koordinēšana ar ES, valsts un reģionālajām iestādēm ir būtiska, ja lūgumrakstos skartie jautājumi ir jārisina ātri; |
| --- | --- |

O.

tā kā katrs lūgumraksts ir jānovērtē un jāizskata rūpīgi, efektīvi, ātri, pārredzami un individuāli, ievērojot Lūgumrakstu komitejas locekļu līdzdalības tiesības; tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir īsā laikposmā jāsniedz atbilde, kurā vai nu norādīti lūgumraksta izskatīšanas izbeigšanas iemesli, vai izklāstīti veiktie turpmākie procesuālie, izpildes un uzraudzības pasākumi; tā kā labāka iestāžu koordinēšana ar ES, valsts un reģionālajām iestādēm ir būtiska, ja lūgumrakstos skartie jautājumi ir jārisina ātri;

| P. | tā kā lūgumrakstu ātra un efektīva izskatīšana ir jānodrošina arī pārejas posmā starp sasaukumiem, kad mainās personāls; |
| --- | --- |

P.

tā kā lūgumrakstu ātra un efektīva izskatīšana ir jānodrošina arī pārejas posmā starp sasaukumiem, kad mainās personāls;

| Q. | tā kā tas, lai Lūgumrakstu komiteja netiktu noslogota, nepieļaujami ilgi izskatot nepieņemamus un nepamatotus lūgumrakstus, galvenokārt būtu jānodrošina pieņemamu un pamatotu lūgumrakstu interesēs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tas, lai Lūgumrakstu komiteja netiktu noslogota, nepieļaujami ilgi izskatot nepieņemamus un nepamatotus lūgumrakstus, galvenokārt būtu jānodrošina pieņemamu un pamatotu lūgumrakstu interesēs;

| R. | tā kā lūgumraksta iesniedzējs ir pienācīgi jāinformē par iemesliem, kuru dēļ attiecīgais lūgumraksts ir atzīts par nepieņemamu; |
| --- | --- |

R.

tā kā lūgumraksta iesniedzējs ir pienācīgi jāinformē par iemesliem, kuru dēļ attiecīgais lūgumraksts ir atzīts par nepieņemamu;

| S. | tā kā lūgumrakstus apspriež Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un tā kā lūgumrakstu iesniedzējiem ir tiesības apspriedēs uzstāties un tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu, sniedzot sīkāku informāciju, un tādējādi aktīvi atbalstīt komitejas darbu, jo komitejas locekļi, Komisija un dalībvalstu pārstāvji, kas, iespējams, piedalās sanāksmēs, saņem papildinformāciju; tā kā 2014. gadā Lūgumrakstu komitejas sēdes apmeklēja un tās apspriedēs uzstājās 127 lūgumrakstu iesniedzēji; tā kā šis tiešās līdzdalības rādītājs joprojām ir relatīvi zems un būtu jāpalielina, tostarp, izmantojot tālsaziņas līdzekļus un tādu plānošanu, kas sniegtu iespēju lūgumrakstu iesniedzējiem labāk organizēt viņu ierašanos komitejā; |
| --- | --- |

S.

tā kā lūgumrakstus apspriež Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un tā kā lūgumrakstu iesniedzējiem ir tiesības apspriedēs uzstāties un tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu, sniedzot sīkāku informāciju, un tādējādi aktīvi atbalstīt komitejas darbu, jo komitejas locekļi, Komisija un dalībvalstu pārstāvji, kas, iespējams, piedalās sanāksmēs, saņem papildinformāciju; tā kā 2014. gadā Lūgumrakstu komitejas sēdes apmeklēja un tās apspriedēs uzstājās 127 lūgumrakstu iesniedzēji; tā kā šis tiešās līdzdalības rādītājs joprojām ir relatīvi zems un būtu jāpalielina, tostarp, izmantojot tālsaziņas līdzekļus un tādu plānošanu, kas sniegtu iespēju lūgumrakstu iesniedzējiem labāk organizēt viņu ierašanos komitejā;

| T. | tā kā daudzos gadījumos pēc publiskajām debatēm komitejas sēdēs lūgumrakstu izskatīšana izbeigta netiek, kā arī tiek paredzēti turpmāki procesuāli pasākumi un gaidītas atbildes, proti, Komisija vai Parlamenta komitejas veic papildu izpēti vai ar attiecīgajām valsts vai reģionālajām iestādēm apmainās ar konkrētu informāciju; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzos gadījumos pēc publiskajām debatēm komitejas sēdēs lūgumrakstu izskatīšana izbeigta netiek, kā arī tiek paredzēti turpmāki procesuāli pasākumi un gaidītas atbildes, proti, Komisija vai Parlamenta komitejas veic papildu izpēti vai ar attiecīgajām valsts vai reģionālajām iestādēm apmainās ar konkrētu informāciju;

| U. | tā kā ar mērķi nodrošināt iespēju apspriest plašu tematu klāstu un nodrošināt debašu kvalitāti nepieciešams vairāk laika veltīt sanāksmēm; tā kā politisko grupu koordinatoru sanāksmes ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu komitejas darba vienmērīgu plānošanu un darbību, un tā kā tādēļ pietiekami daudz laika jāatvēl demokrātiskas lēmumu pieņemšanas procedūras nodrošināšanai; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar mērķi nodrošināt iespēju apspriest plašu tematu klāstu un nodrošināt debašu kvalitāti nepieciešams vairāk laika veltīt sanāksmēm; tā kā politisko grupu koordinatoru sanāksmes ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu komitejas darba vienmērīgu plānošanu un darbību, un tā kā tādēļ pietiekami daudz laika jāatvēl demokrātiskas lēmumu pieņemšanas procedūras nodrošināšanai;

| V. | tā kā Lūgumrakstu komitejas darbība balstās uz rakstisku informāciju, ko sniedz lūgumrakstu iesniedzēji, un uz viņu mutisko un audiovizuālo pienesumu sanāksmju laikā, ko papildina Komisijas, dalībvalstu, Ombuda vai citu politiskās pārstāvības struktūru sniegtās speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

V.

tā kā Lūgumrakstu komitejas darbība balstās uz rakstisku informāciju, ko sniedz lūgumrakstu iesniedzēji, un uz viņu mutisko un audiovizuālo pienesumu sanāksmju laikā, ko papildina Komisijas, dalībvalstu, Ombuda vai citu politiskās pārstāvības struktūru sniegtās speciālās zināšanas;

| W. | tā kā lūgumrakstu iesniedzēju bažas būtu pienācīgi jānovērš rūpīgā veidā visa lūgumrakstu izskatīšanas procesa laikā; tā kā šajā procesā var būt vajadzīgi dažādi posmi, tostarp vairākas kārtas, kurās lūgumraksta iesniedzējs un attiecīgās Eiropas un dalībvalstu iestādes sniedz atbildes; |
| --- | --- |

W.

tā kā lūgumrakstu iesniedzēju bažas būtu pienācīgi jānovērš rūpīgā veidā visa lūgumrakstu izskatīšanas procesa laikā; tā kā šajā procesā var būt vajadzīgi dažādi posmi, tostarp vairākas kārtas, kurās lūgumraksta iesniedzējs un attiecīgās Eiropas un dalībvalstu iestādes sniedz atbildes;

| X. | tā kā saskaņā ar lūgumraksta pieņemamības kritērijiem, kas noteikti Līgumā un Parlamenta Reglamentā, lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem (Reglamenta 215. pants), proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā līdz ar to zināmu skaitu lūgumrakstu atzīst par nepieņemamiem, jo tie neatbilst minētajiem oficiālajiem kritērijiem; tā kā lēmums par pieņemamību būtu jāpieņem, balstoties uz šādiem juridiskajiem un tehniskajiem kritērijiem, nevis pamatojoties uz politiskiem lēmumiem; tā kā lūgumrakstu tīmekļa portālam jābūt efektīvam rīkam, ar ko lūgumrakstu iesniedzējiem nodrošina nepieciešamo informāciju un instrukcijas par pieņemamības kritērijiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā saskaņā ar lūgumraksta pieņemamības kritērijiem, kas noteikti Līgumā un Parlamenta Reglamentā, lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem (Reglamenta 215. pants), proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā līdz ar to zināmu skaitu lūgumrakstu atzīst par nepieņemamiem, jo tie neatbilst minētajiem oficiālajiem kritērijiem; tā kā lēmums par pieņemamību būtu jāpieņem, balstoties uz šādiem juridiskajiem un tehniskajiem kritērijiem, nevis pamatojoties uz politiskiem lēmumiem; tā kā lūgumrakstu tīmekļa portālam jābūt efektīvam rīkam, ar ko lūgumrakstu iesniedzējiem nodrošina nepieciešamo informāciju un instrukcijas par pieņemamības kritērijiem;

| Y. | tā kā patlaban ir pieņemta īpaša pieeja, izskatot lūgumrakstus, kas attiecas uz bērniem, atzīstot to, ka jebkāda kavēšanās šajās lietās iesaistītās personas traumē īpaši nopietni; |
| --- | --- |

Y.

tā kā patlaban ir pieņemta īpaša pieeja, izskatot lūgumrakstus, kas attiecas uz bērniem, atzīstot to, ka jebkāda kavēšanās šajās lietās iesaistītās personas traumē īpaši nopietni;

| Z. | tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES iedzīvotāji var uzraudzīt ES tiesību aktu izstrādi un piemērošanu; tā kā saskaņā ar šādu iespēju ES iedzīvotāji ir uzskatāmi par lietderīgu informācijas avotu attiecībā uz pieprasījumiem, kas skar ES tiesību aktus un to pārkāpumus — pēdējie ir īpaši svarīgi no tādu jautājumu viedokļa, kas attiecas uz vidi, iekšējo tirgu, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, patērētāju aizsardzību un finanšu pakalpojumu nozari; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES iedzīvotāji var uzraudzīt ES tiesību aktu izstrādi un piemērošanu; tā kā saskaņā ar šādu iespēju ES iedzīvotāji ir uzskatāmi par lietderīgu informācijas avotu attiecībā uz pieprasījumiem, kas skar ES tiesību aktus un to pārkāpumus — pēdējie ir īpaši svarīgi no tādu jautājumu viedokļa, kas attiecas uz vidi, iekšējo tirgu, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, patērētāju aizsardzību un finanšu pakalpojumu nozari;

| AA. | tā kā bieži vien lūgumrakstu iesniedz vienlaikus ar sūdzību Komisijai, kuras dēļ Komisija var sākt pienākumu neizpildes procedūru vai iesniegt prasību Tiesā par bezdarbību; tā kā saskaņā ar statistikas datiem (skat. Komisijas 23. ziņojumu par ES tiesību piemērošanas pārraudzību (COM(2006)0416)) saistībā ar vienu ceturto daļu vai pat trešdaļu lūgumrakstu un sūdzību, kas izskatīti 2014. gadā, tika ierosināta pienākumu neizpildes procedūra vai šādas procedūras tika ierosinātas, pamatojoties nepastarpināti uz pašiem lūgumrakstiem; tā kā Parlamenta iesaistīšanās šo lūgumrakstu izskatīšanas procedūrās ļauj papildus pārbaudīt kompetento ES iestāžu izmeklēšanas darbu; tā kā neviena lūgumraksta izskatīšanu nedrīkst izbeigt, kamēr tajos izteiktās sūdzības izmeklē Komisija; |
| --- | --- |

AA.

tā kā bieži vien lūgumrakstu iesniedz vienlaikus ar sūdzību Komisijai, kuras dēļ Komisija var sākt pienākumu neizpildes procedūru vai iesniegt prasību Tiesā par bezdarbību; tā kā saskaņā ar statistikas datiem (skat. Komisijas 23. ziņojumu par ES tiesību piemērošanas pārraudzību (COM(2006)0416)) saistībā ar vienu ceturto daļu vai pat trešdaļu lūgumrakstu un sūdzību, kas izskatīti 2014. gadā, tika ierosināta pienākumu neizpildes procedūra vai šādas procedūras tika ierosinātas, pamatojoties nepastarpināti uz pašiem lūgumrakstiem; tā kā Parlamenta iesaistīšanās šo lūgumrakstu izskatīšanas procedūrās ļauj papildus pārbaudīt kompetento ES iestāžu izmeklēšanas darbu; tā kā neviena lūgumraksta izskatīšanu nedrīkst izbeigt, kamēr tajos izteiktās sūdzības izmeklē Komisija;

| AB. | tā kā galvenie lūgumrakstos formulētie sūdzību jautājumi aptver plašu tematu loku, piemēram, vides jomu reglamentējošos tiesību aktus (jo īpaši attiecībā uz ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, ogļūdeņraža derīgo izrakteņu izpēti un ieguvi un lieliem infrastruktūras un attīstības projektiem), pamattiesības (jo sevišķi bērnu un personu ar invaliditāti tiesības, īpašu vērību pievēršot apstāklim, ka līdz vienai ceturtdaļai ES vēlētāju esot tādi vai citādi traucējumi vai invaliditāte), personu pārvietošanās brīvību, diskrimināciju, imigrāciju, nodarbinātību, sarunas par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), dzīvnieku labturību, tiesiskuma īstenošanu un personu ar invaliditāti sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

AB.

tā kā galvenie lūgumrakstos formulētie sūdzību jautājumi aptver plašu tematu loku, piemēram, vides jomu reglamentējošos tiesību aktus (jo īpaši attiecībā uz ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, ogļūdeņraža derīgo izrakteņu izpēti un ieguvi un lieliem infrastruktūras un attīstības projektiem), pamattiesības (jo sevišķi bērnu un personu ar invaliditāti tiesības, īpašu vērību pievēršot apstāklim, ka līdz vienai ceturtdaļai ES vēlētāju esot tādi vai citādi traucējumi vai invaliditāte), personu pārvietošanās brīvību, diskrimināciju, imigrāciju, nodarbinātību, sarunas par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), dzīvnieku labturību, tiesiskuma īstenošanu un personu ar invaliditāti sociālo integrāciju;

| AC. | tā kā Lūgumraksta komiteja izveidoja tīmekļa portālu, kas sāka darboties ar gadu ilgu kavēšanos 2014. gada 19. novembrī un aizstāja agrāko elektronisko platformu, kurā varēja iesniegt lūgumrakstus Europarl portālā, un kas tika izveidots, lai veicinātu tiesības iesniegt lūgumrakstu un sekmētu iedzīvotāju aktīvu dalību ES dzīvē; tā kā šis portāls, kaut arī tas joprojām nedarbojas ar pilnu jaudu, tika iecerēts kā lūgumrakstu procesa īpašo vajadzību integrēts risinājums, piešķirot tiem ES iedzīvotājiem, kas vēlas iesniegt lūgumrakstu, viņu vajadzībām atbilstošāku interneta rīku, kurā viņi var reāllaikā sekot līdzi savu lūgumrakstu izskatīšanas dažādiem posmiem; tā kā tika atklāti vairāki trūkumi, jo īpaši attiecībā uz meklēšanas funkciju, kuri grauj portāla kā publiska lūgumrakstu reģistra nozīmi, un tā kā jau vajadzēja būt pabeigtai otrajai fāzei ar mērķi novērst visas konstatētās kļūmes; tā kā šis portāls var palīdzēt iedzīvotāju un Komitejas locekļu apkalpošanas uzlabošanā un šīs apkalpošanas atpazīstamības uzlabošanā un tā kā tas kalpos par elektronisku reģistru (paredzēts Parlamenta Reglamenta 216. panta 4. punktā), dodot iedzīvotājiem iespēju iesniegt lūgumrakstus un sekot līdzi to izskatīšanas virzībai, un pievienot savu elektronisko parakstu saviem lūgumrakstiem; tā kā šis jaunais portāls tika iecerēts, lai uzlabotu lūgumrakstu procedūras pārredzamību un interaktivitāti, vienlaikus nodrošinot labāku administratīvo efektivitāti, nolūkā ievērot lūgumrakstu iesniedzēju, deputātu un sabiedrības intereses; tā kā tīmekļa portālam vajadzētu būt rīkam, ar kura palīdzību var uzlabot lūgumraksta izskatīšanas procesa pārredzamību un lūgumraksta iesniedzēju piekļuvi informācijai un pievērst iedzīvotāju uzmanību Lūgumrakstu komitejas spējai un iespējām palīdzēt viņiem atrisināt viņu situācijas; uzsver, ka jaunās informācijas un sakaru tehnoloģijas būtu jāizmanto vairāk un to izmantošana būtu papildus jāstimulē nolūkā Lūgumrakstu komitejas darbu tuvināt iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Lūgumraksta komiteja izveidoja tīmekļa portālu, kas sāka darboties ar gadu ilgu kavēšanos 2014. gada 19. novembrī un aizstāja agrāko elektronisko platformu, kurā varēja iesniegt lūgumrakstus Europarl portālā, un kas tika izveidots, lai veicinātu tiesības iesniegt lūgumrakstu un sekmētu iedzīvotāju aktīvu dalību ES dzīvē; tā kā šis portāls, kaut arī tas joprojām nedarbojas ar pilnu jaudu, tika iecerēts kā lūgumrakstu procesa īpašo vajadzību integrēts risinājums, piešķirot tiem ES iedzīvotājiem, kas vēlas iesniegt lūgumrakstu, viņu vajadzībām atbilstošāku interneta rīku, kurā viņi var reāllaikā sekot līdzi savu lūgumrakstu izskatīšanas dažādiem posmiem; tā kā tika atklāti vairāki trūkumi, jo īpaši attiecībā uz meklēšanas funkciju, kuri grauj portāla kā publiska lūgumrakstu reģistra nozīmi, un tā kā jau vajadzēja būt pabeigtai otrajai fāzei ar mērķi novērst visas konstatētās kļūmes; tā kā šis portāls var palīdzēt iedzīvotāju un Komitejas locekļu apkalpošanas uzlabošanā un šīs apkalpošanas atpazīstamības uzlabošanā un tā kā tas kalpos par elektronisku reģistru (paredzēts Parlamenta Reglamenta 216. panta 4. punktā), dodot iedzīvotājiem iespēju iesniegt lūgumrakstus un sekot līdzi to izskatīšanas virzībai, un pievienot savu elektronisko parakstu saviem lūgumrakstiem; tā kā šis jaunais portāls tika iecerēts, lai uzlabotu lūgumrakstu procedūras pārredzamību un interaktivitāti, vienlaikus nodrošinot labāku administratīvo efektivitāti, nolūkā ievērot lūgumrakstu iesniedzēju, deputātu un sabiedrības intereses; tā kā tīmekļa portālam vajadzētu būt rīkam, ar kura palīdzību var uzlabot lūgumraksta izskatīšanas procesa pārredzamību un lūgumraksta iesniedzēju piekļuvi informācijai un pievērst iedzīvotāju uzmanību Lūgumrakstu komitejas spējai un iespējām palīdzēt viņiem atrisināt viņu situācijas; uzsver, ka jaunās informācijas un sakaru tehnoloģijas būtu jāizmanto vairāk un to izmantošana būtu papildus jāstimulē nolūkā Lūgumrakstu komitejas darbu tuvināt iedzīvotājiem;

| AD. | tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīgs līdzeklis, pateicoties kuram, pilsoņi var piedalītos ES politisko lēmumu pieņemšanas procesā, un tā kā šā līdzekļa potenciāls būtu jāizmanto pilnībā; tā kā nolūkā sasniegt labākos rezultātus no pilsoņu dalības viedokļa šis līdzeklis būtu jāuzlabo vēl vairāk, tā pārstāvības līmeņi un tās praktiskie aspekti būtu jāpadara iedarbīgāki, un Eiropas iestādēm (īpaši Komisijai) tas būtu pilnībā jāievēro un jāīsteno; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīgs līdzeklis, pateicoties kuram, pilsoņi var piedalītos ES politisko lēmumu pieņemšanas procesā, un tā kā šā līdzekļa potenciāls būtu jāizmanto pilnībā; tā kā nolūkā sasniegt labākos rezultātus no pilsoņu dalības viedokļa šis līdzeklis būtu jāuzlabo vēl vairāk, tā pārstāvības līmeņi un tās praktiskie aspekti būtu jāpadara iedarbīgāki, un Eiropas iestādēm (īpaši Komisijai) tas būtu pilnībā jāievēro un jāīsteno;

| AE. | tā kā Lūgumrakstu komiteja joprojām cieši seko līdzi Eiropas pilsoņu iniciatīvas regulas piemērošanai un tā kā tā apzinās vajadzību pēc jaunas regulas, lai novērstu tās daudzos trūkumus, traucēkļus un nepilnības un visai neveiklo spēkā esošo juridisko regulējumu un smagnējos mehānismus, kas vajadzīgi, lai uzsāktu EPI un veiktu turpmākos pasākumus, jo īpaši saistībā ar parakstu faktisko vākšanu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Lūgumrakstu komiteja joprojām cieši seko līdzi Eiropas pilsoņu iniciatīvas regulas piemērošanai un tā kā tā apzinās vajadzību pēc jaunas regulas, lai novērstu tās daudzos trūkumus, traucēkļus un nepilnības un visai neveiklo spēkā esošo juridisko regulējumu un smagnējos mehānismus, kas vajadzīgi, lai uzsāktu EPI un veiktu turpmākos pasākumus, jo īpaši saistībā ar parakstu faktisko vākšanu;

| AF. | tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka trīs gadus pēc Regulas (ES) Nr. 211/2011 stāšanās spēkā 2012. gada 1. aprīlī ir jāizvērtē tās īstenošana, lai konstatētu iespējamos trūkumus un ierosinātu reālistiskus risinājumus nolūkā to ātri pārskatīt un uzlabot tās darbību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka trīs gadus pēc Regulas (ES) Nr. 211/2011 stāšanās spēkā 2012. gada 1. aprīlī ir jāizvērtē tās īstenošana, lai konstatētu iespējamos trūkumus un ierosinātu reālistiskus risinājumus nolūkā to ātri pārskatīt un uzlabot tās darbību;

| AG. | tā kā publisko uzklausīšanu rīkošana par sekmīgajām iniciatīvām ir izrādījusies sekmīga un tā kā Lūgumrakstu komitejas iesaistīšanos un dalību piesaistītās komitejas statusā uzklausīšanās par EPI ir ļoti pozitīvi vērtējuši gan deputāti, gan pilsoniskā sabiedrība; tā kā Lūgumrakstu komiteja atbalsta šo procesu un iegulda šā mērķa sasniegšanā savu darbā ar iedzīvotājiem gūto lielo pieredzi; tā kā no Komisijas tiktu gaidīti konkrēti papildu pasākumi saistībā ar jebkuru sekmīgo Eiropas pilsoņu iniciatīvu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā publisko uzklausīšanu rīkošana par sekmīgajām iniciatīvām ir izrādījusies sekmīga un tā kā Lūgumrakstu komitejas iesaistīšanos un dalību piesaistītās komitejas statusā uzklausīšanās par EPI ir ļoti pozitīvi vērtējuši gan deputāti, gan pilsoniskā sabiedrība; tā kā Lūgumrakstu komiteja atbalsta šo procesu un iegulda šā mērķa sasniegšanā savu darbā ar iedzīvotājiem gūto lielo pieredzi; tā kā no Komisijas tiktu gaidīti konkrēti papildu pasākumi saistībā ar jebkuru sekmīgo Eiropas pilsoņu iniciatīvu;

| AH. | tā kā ir jāatzīmē, ka, ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas noslogotību un nepieciešamību palielināt Lūgumrakstu komitejas sekretariāta cilvēkresursus, par 2014. gadā izmeklēšanas stadijā esošiem lūgumrakstiem nav rīkots neviens faktu konstatēšanas brauciens; tā kā faktu konstatēšanas braucieni, kurus rīko, reaģējot uz attiecīgiem lūgumrakstiem, turpmāk tiks veikti; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ir jāatzīmē, ka, ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas noslogotību un nepieciešamību palielināt Lūgumrakstu komitejas sekretariāta cilvēkresursus, par 2014. gadā izmeklēšanas stadijā esošiem lūgumrakstiem nav rīkots neviens faktu konstatēšanas brauciens; tā kā faktu konstatēšanas braucieni, kurus rīko, reaģējot uz attiecīgiem lūgumrakstiem, turpmāk tiks veikti;

| AI. | tā kā faktu konstatēšanas braucienu parastais apjoms būtu no jauna jāsasniedz 2016. gadā, jo tie ir Lūgumrakstu komitejas īpašā prerogatīva un būtiska tās darba daļa, kas paredz mijiedarbību ar attiecīgo dalībvalstu iedzīvotājiem un iestādēm; tā kā šo delegāciju locekļi piedalās visos saistītajos pasākumos, tostarp ziņošanā, ar vienlīdzīgām tiesībām; |
| --- | --- |

AI.

tā kā faktu konstatēšanas braucienu parastais apjoms būtu no jauna jāsasniedz 2016. gadā, jo tie ir Lūgumrakstu komitejas īpašā prerogatīva un būtiska tās darba daļa, kas paredz mijiedarbību ar attiecīgo dalībvalstu iedzīvotājiem un iestādēm; tā kā šo delegāciju locekļi piedalās visos saistītajos pasākumos, tostarp ziņošanā, ar vienlīdzīgām tiesībām;

| AJ. | tā kā Lūgumrakstu komitejai ir pienākumi pret Eiropas ombuda biroju, kas atbild par ES iedzīvotāju sūdzību izmeklēšanu attiecībā uz administratīvām kļūmēm, kuras, iespējams, pieļāvušas ES iestādes un struktūras un par kurām Lūgumraksta komiteja arī gatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot paša Eiropas ombuda izstrādāto gada ziņojumu; tā kā 2014. gadā Lūgumrakstu komiteja aktīvi un nepastarpināti piedalījās Eiropas ombuda vēlēšanu rīkošanā, kas paredzēta Parlamenta Reglamenta 204. pantā; tā kā Emily O’Reilly 2014. gada decembrī efektīvi un pārredzami rīkotajās vēlēšanās tika atkārtoti ievēlēta ombuda amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Lūgumrakstu komitejai ir pienākumi pret Eiropas ombuda biroju, kas atbild par ES iedzīvotāju sūdzību izmeklēšanu attiecībā uz administratīvām kļūmēm, kuras, iespējams, pieļāvušas ES iestādes un struktūras un par kurām Lūgumraksta komiteja arī gatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot paša Eiropas ombuda izstrādāto gada ziņojumu; tā kā 2014. gadā Lūgumrakstu komiteja aktīvi un nepastarpināti piedalījās Eiropas ombuda vēlēšanu rīkošanā, kas paredzēta Parlamenta Reglamenta 204. pantā; tā kā Emily O’Reilly 2014. gada decembrī efektīvi un pārredzami rīkotajās vēlēšanās tika atkārtoti ievēlēta ombuda amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu;

| AK. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle — šis tīkls aptver arī to valstu parlamentu lūgumrakstu komitejas, kuros šādas komitejas pastāv, — un tā kā ir svarīgi, lai dalībvalstu parlamenti izveidotu lūgumrakstu komitejas, tās stiprinātu gadījumos, kad tādas jau ir izveidotas, un uzlabotu sadarbība starp tām, |
| --- | --- |

AK.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle — šis tīkls aptver arī to valstu parlamentu lūgumrakstu komitejas, kuros šādas komitejas pastāv, — un tā kā ir svarīgi, lai dalībvalstu parlamenti izveidotu lūgumrakstu komitejas, tās stiprinātu gadījumos, kad tādas jau ir izveidotas, un uzlabotu sadarbība starp tām,

| 1. | uzsver Lūgumrakstu komitejas darbu, ko tā veikusi, nodrošinot ES pilsoņu un iedzīvotāju zināmu līdzdalību savu tiesību aizsardzībā un veicināšanā un Savienības regulējuma pareizas piemērošanas kontrolē, jo, pateicoties viņu lūgumrakstiem, var iepazīties ar iedzīvotāju bažām, lai viņu pamatotās sūdzības tiktu atrisinātas pieņemamā laika periodā; norāda, ka pieņemamie lūgumraksti, jāizskata Komitejā deviņu mēnešu laikā pēc lūgumraksta iesniegšanas; atkārtoti izsaka viedokli, ka labāka institucionāla koordinēšana ar ES, valsts un reģionālajām iestādēm, kā arī citām struktūrām ir būtiska, lai lūgumrakstos skartos jautājumus risinātu ātri; |
| --- | --- |

1.

uzsver Lūgumrakstu komitejas darbu, ko tā veikusi, nodrošinot ES pilsoņu un iedzīvotāju zināmu līdzdalību savu tiesību aizsardzībā un veicināšanā un Savienības regulējuma pareizas piemērošanas kontrolē, jo, pateicoties viņu lūgumrakstiem, var iepazīties ar iedzīvotāju bažām, lai viņu pamatotās sūdzības tiktu atrisinātas pieņemamā laika periodā; norāda, ka pieņemamie lūgumraksti, jāizskata Komitejā deviņu mēnešu laikā pēc lūgumraksta iesniegšanas; atkārtoti izsaka viedokli, ka labāka institucionāla koordinēšana ar ES, valsts un reģionālajām iestādēm, kā arī citām struktūrām ir būtiska, lai lūgumrakstos skartos jautājumus risinātu ātri;

| 2. | uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja (kā iedzīvotāja kontaktpunkts), Eiropas Ombuds un EPI visi kopā var tikt uzskatīti par iedzīvotāju aktīvākas politiskās līdzdalības nodrošināšanas pamatinstrumentu kopumu, attiecībā uz kuriem ir jāpanāk iedzīvotāju pārredzamas un pienācīgas piekļuves iespējas un jānodrošina to netraucēta darbība; uzsver minēto instrumentu uzdevumu popularizēt Eiropas pilsonību un stiprināt ES iestāžu atpazīstamību un uzticamību; prasa, lai ES iestādes vairāk ņemtu vērā Eiropas ombuda veikto darbu; prasa izstrādāt papildu mehānismus, ar kuriem nodrošināt iedzīvotāju tiešu līdzdalību Eiropas iestāžu lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja (kā iedzīvotāja kontaktpunkts), Eiropas Ombuds un EPI visi kopā var tikt uzskatīti par iedzīvotāju aktīvākas politiskās līdzdalības nodrošināšanas pamatinstrumentu kopumu, attiecībā uz kuriem ir jāpanāk iedzīvotāju pārredzamas un pienācīgas piekļuves iespējas un jānodrošina to netraucēta darbība; uzsver minēto instrumentu uzdevumu popularizēt Eiropas pilsonību un stiprināt ES iestāžu atpazīstamību un uzticamību; prasa, lai ES iestādes vairāk ņemtu vērā Eiropas ombuda veikto darbu; prasa izstrādāt papildu mehānismus, ar kuriem nodrošināt iedzīvotāju tiešu līdzdalību Eiropas iestāžu lēmumu pieņemšanas procesos;

| 3. | uzsver, ka pastiprināta sadarbība ar valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm par jautājumiem, kas attiecas uz ES tiesību piemērošanu, ir būtiska, lai strādātu pie tuvināšanās ar ES iedzīvotājiem un Eiropas Parlamenta lēmumu pieņemšanas procesa demokrātiskās leģitimitātes un atbildības par to pastiprināšanas; konstatē, ka sadarbību uzlabo informācijas proaktīva apmaiņa visos iestāžu līmeņos un ka tas ir galvenais aspekts, ar ko risina lūgumrakstu iesniedzēju skartos jautājumus; pauž nožēlu, ka valsts, reģionālās un vietējās iestādes uz Lūgumrakstu komitejas pieprasījumiem atsevišķos gadījumos nereaģē; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pastiprināta sadarbība ar valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm par jautājumiem, kas attiecas uz ES tiesību piemērošanu, ir būtiska, lai strādātu pie tuvināšanās ar ES iedzīvotājiem un Eiropas Parlamenta lēmumu pieņemšanas procesa demokrātiskās leģitimitātes un atbildības par to pastiprināšanas; konstatē, ka sadarbību uzlabo informācijas proaktīva apmaiņa visos iestāžu līmeņos un ka tas ir galvenais aspekts, ar ko risina lūgumrakstu iesniedzēju skartos jautājumus; pauž nožēlu, ka valsts, reģionālās un vietējās iestādes uz Lūgumrakstu komitejas pieprasījumiem atsevišķos gadījumos nereaģē;

| 4. | brīdina par joprojām neizskatītajiem lūgumrakstiem, jo Lūgumrakstu komitejas sekretariāta cilvēkresursi ir ierobežoti, kas savukārt acīmredzami ietekmē lūgumrakstu izskatīšanai paredzēto laiku, jo īpaši laiku, kurā nosaka to pieņemamību; uzskata, ka šādi kavējumi nav pieņemami, ja mērķis ir nodrošināt teicamas kvalitātes pakalpojumus, un ka tie ne vien mazina tiesību iesniegt lūgumrakstus efektīvu izmantošanu, bet arī kaitē Eiropas iestāžu uzticamībai no ieinteresēto iedzīvotāju viedokļa; aicina Parlamenta atbildīgās politiskās un administratīvās struktūrvienības sadarbībā ar Budžeta komiteju rast atbilstošu risinājumu, lai nodrošinātu Lūgumrakstu komitejas darba atbilstību Līgumu būtībai; |
| --- | --- |

4.

brīdina par joprojām neizskatītajiem lūgumrakstiem, jo Lūgumrakstu komitejas sekretariāta cilvēkresursi ir ierobežoti, kas savukārt acīmredzami ietekmē lūgumrakstu izskatīšanai paredzēto laiku, jo īpaši laiku, kurā nosaka to pieņemamību; uzskata, ka šādi kavējumi nav pieņemami, ja mērķis ir nodrošināt teicamas kvalitātes pakalpojumus, un ka tie ne vien mazina tiesību iesniegt lūgumrakstus efektīvu izmantošanu, bet arī kaitē Eiropas iestāžu uzticamībai no ieinteresēto iedzīvotāju viedokļa; aicina Parlamenta atbildīgās politiskās un administratīvās struktūrvienības sadarbībā ar Budžeta komiteju rast atbilstošu risinājumu, lai nodrošinātu Lūgumrakstu komitejas darba atbilstību Līgumu būtībai;

| 5. | uzsver, ka lūgumrakstu iesniedzējiem ir jāsaņem rūpīgs to iemeslu skaidrojums, kuru dēļ lūgumraksts ir atzīts par nepieņemamu vai tā izskatīšana ir izbeigta; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka lūgumrakstu iesniedzējiem ir jāsaņem rūpīgs to iemeslu skaidrojums, kuru dēļ lūgumraksts ir atzīts par nepieņemamu vai tā izskatīšana ir izbeigta;

| 6. | aicina Lūgumrakstu komiteju un vajadzības gadījumā Parlamenta komitejas, kas atbild par Reglamenta grozījumiem, precīzāk nošķirt pieņemamības un pamatotības noskaidrošanas kritērijus un lēmuma par lūgumraksta izskatīšanu un izskatīšanas izbeigšanu kritērijus, kā arī nodrošināt to, lai šī sistēma būtu saprotama iespējamajiem lūgumrakstu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Lūgumrakstu komiteju un vajadzības gadījumā Parlamenta komitejas, kas atbild par Reglamenta grozījumiem, precīzāk nošķirt pieņemamības un pamatotības noskaidrošanas kritērijus un lēmuma par lūgumraksta izskatīšanu un izskatīšanas izbeigšanu kritērijus, kā arī nodrošināt to, lai šī sistēma būtu saprotama iespējamajiem lūgumrakstu iesniedzējiem;

| 7. | uzsver svarīgo lomu, kāda ir Komisijai, kas sniedz palīdzību lūgumrakstos aplūkoto gadījumu izmeklēšanā, un prasa, lai tā proaktīvi un savlaicīgi uzraudzītu atsevišķus projektus, par kuriem sūdzas lūgumrakstu iesniedzēji un kuru oficiālo plānojumu īstenojot, ES tiesību akti jau ir pārkāpti vai turpmāk tiks pārkāpti; aicina Komisiju kā Līgumu pareizas izpildes uzraudzi novērst šādus ES tiesību nepareizas transponēšanas vai netransponēšanas vispār gadījumus, jo par tiem Parlaments saņem daudzus lūgumrakstus; papildus tam aicina Komisiju šajā sakarībā aktīvāk izmantot iespēju ierosināt pienākumu neizpildes procedūru; uzsver, ka, ierosinot valsts pienākumu neizpildes procedūru, nedrīkst radīt iespaidu, ka vairāk tiek ievērotas lielāko dalībvalstu intereses; aicina Komisiju regulāri informēt Lūgumrakstu komiteju par tās pienākumu neizpildes procedūras gaitu un konkrētajiem rezultātiem, kura ir tieši saistīta ar kādu no konkrētiem lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver svarīgo lomu, kāda ir Komisijai, kas sniedz palīdzību lūgumrakstos aplūkoto gadījumu izmeklēšanā, un prasa, lai tā proaktīvi un savlaicīgi uzraudzītu atsevišķus projektus, par kuriem sūdzas lūgumrakstu iesniedzēji un kuru oficiālo plānojumu īstenojot, ES tiesību akti jau ir pārkāpti vai turpmāk tiks pārkāpti; aicina Komisiju kā Līgumu pareizas izpildes uzraudzi novērst šādus ES tiesību nepareizas transponēšanas vai netransponēšanas vispār gadījumus, jo par tiem Parlaments saņem daudzus lūgumrakstus; papildus tam aicina Komisiju šajā sakarībā aktīvāk izmantot iespēju ierosināt pienākumu neizpildes procedūru; uzsver, ka, ierosinot valsts pienākumu neizpildes procedūru, nedrīkst radīt iespaidu, ka vairāk tiek ievērotas lielāko dalībvalstu intereses; aicina Komisiju regulāri informēt Lūgumrakstu komiteju par tās pienākumu neizpildes procedūras gaitu un konkrētajiem rezultātiem, kura ir tieši saistīta ar kādu no konkrētiem lūgumrakstiem;

| 8. | aicina Komisiju pilnībā iesaistīties lūgumrakstu izskatīšanas procedūrā, piemēram, veicot rūpīgu izpēti par tai iesniegtajiem pieņemamajiem gadījumiem un noslēgumā
  savlaicīgi
  sniegt precīzas un aktuālas rakstveida atbildes lūgumrakstu iesniedzējiem sagaida, ka šīs atbildes tiks sīkāk iztirzātas, šos jautājumus mutiski apspriežot Lūgumrakstu komitejas publiskajās sanāksmēs; uzskata, ka institucionālās uzticamības dēļ Komisija šādās debatēs būtu jāpārstāv attiecīga ranga amatpersonai;
  uzskata, ka
  Komisijai kā Līgumu pareizas izpildes uzraudzei būtu pamatīgāk jāpiepazīstas ar lietu būtību, vadoties pēc attiecīgā ES tiesību akta precīzā gara; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju pilnībā iesaistīties lūgumrakstu izskatīšanas procedūrā, piemēram, veicot rūpīgu izpēti par tai iesniegtajiem pieņemamajiem gadījumiem un noslēgumā
  savlaicīgi
  sniegt precīzas un aktuālas rakstveida atbildes lūgumrakstu iesniedzējiem sagaida, ka šīs atbildes tiks sīkāk iztirzātas, šos jautājumus mutiski apspriežot Lūgumrakstu komitejas publiskajās sanāksmēs; uzskata, ka institucionālās uzticamības dēļ Komisija šādās debatēs būtu jāpārstāv attiecīga ranga amatpersonai;
  uzskata, ka
  Komisijai kā Līgumu pareizas izpildes uzraudzei būtu pamatīgāk jāpiepazīstas ar lietu būtību, vadoties pēc attiecīgā ES tiesību akta precīzā gara;

| 9. | pārredzamības labad un nolūkā nodrošināt dažādo ES iestāžu uzticamu sadarbību prasa Komisijai atvieglot piekļuvi dokumentiem, kas satur visu attiecīgo informāciju par ES izmēģinājuma procedūrām, jo īpaši saistībā ar iesniegtajiem lūgumrakstiem, tostarp jautājumu un atbilžu apmaiņai Komisijas un attiecīgo dalībvalstu starpā, vismaz tad, kad procedūras ir pabeigtas; |
| --- | --- |

9.

pārredzamības labad un nolūkā nodrošināt dažādo ES iestāžu uzticamu sadarbību prasa Komisijai atvieglot piekļuvi dokumentiem, kas satur visu attiecīgo informāciju par ES izmēģinājuma procedūrām, jo īpaši saistībā ar iesniegtajiem lūgumrakstiem, tostarp jautājumu un atbilžu apmaiņai Komisijas un attiecīgo dalībvalstu starpā, vismaz tad, kad procedūras ir pabeigtas;

| 10. | uzsver — ir svarīgi, lai Komisija īstenotu proaktīvu uzraudzību un savlaicīgu preventīvu rīcību, ja ir pamatoti pierādījumi, ka konkrēti plānoti projekti, par kuriem ir publicēta informācija, varētu būt pretrunā ES tiesību aktiem; pauž bažas par pašreiz Komisijā vērojamo tendenci, ka, pamatojoties uz tīri procesuālas dabas apsvērumiem, tiek liegta daudzu lūgumrakstu pārbaude pēc būtības; nepiekrīt vairākkārtējiem ierosinājumiem slēgt daudzas ar konkrētiem lūgumrakstiem saistītas lietas, nesaņemot tādas izmeklēšanas rezultātu, kas tiek veikta par minētajos lūgumrakstos skartajiem jautājumiem, un uzskata, ka tas ir pretrunā Komisijas galvenajam mērķim būt par Līgumu pareizas izpildes uzraudzītāju; prasa pievērst vēl lielāku uzmanību un atbilstoši rīkoties, jo īpaši attiecībā uz lūgumrakstu iesniedzēju aprakstītajiem gadījumiem, kad ES tiesību aktus, iespējams, ir pārkāpusi pati Komisija, piemēram, nenodrošinot publisku piekļuvi dokumentiem, kas ir garantēta Orhūsas konvencijā; |
| --- | --- |

10.

uzsver — ir svarīgi, lai Komisija īstenotu proaktīvu uzraudzību un savlaicīgu preventīvu rīcību, ja ir pamatoti pierādījumi, ka konkrēti plānoti projekti, par kuriem ir publicēta informācija, varētu būt pretrunā ES tiesību aktiem; pauž bažas par pašreiz Komisijā vērojamo tendenci, ka, pamatojoties uz tīri procesuālas dabas apsvērumiem, tiek liegta daudzu lūgumrakstu pārbaude pēc būtības; nepiekrīt vairākkārtējiem ierosinājumiem slēgt daudzas ar konkrētiem lūgumrakstiem saistītas lietas, nesaņemot tādas izmeklēšanas rezultātu, kas tiek veikta par minētajos lūgumrakstos skartajiem jautājumiem, un uzskata, ka tas ir pretrunā Komisijas galvenajam mērķim būt par Līgumu pareizas izpildes uzraudzītāju; prasa pievērst vēl lielāku uzmanību un atbilstoši rīkoties, jo īpaši attiecībā uz lūgumrakstu iesniedzēju aprakstītajiem gadījumiem, kad ES tiesību aktus, iespējams, ir pārkāpusi pati Komisija, piemēram, nenodrošinot publisku piekļuvi dokumentiem, kas ir garantēta Orhūsas konvencijā;

| 11. | norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija detalizēti un proaktīvi atbildētu uz visiem lūgumrakstiem un to darītu iespējami ātri; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija detalizēti un proaktīvi atbildētu uz visiem lūgumrakstiem un to darītu iespējami ātri;

| 12. | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas īpašo nozīmi un lielo noslogotību, kas saistīta ar sazināšanos ar tūkstošiem pilsoņu un iedzīvotāju, kuri katru gadu iesniedz lūgumrakstus, aicina palielināt komitejas sekretariāta rīcībā esošos cilvēkresursus; |
| --- | --- |

12.

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas īpašo nozīmi un lielo noslogotību, kas saistīta ar sazināšanos ar tūkstošiem pilsoņu un iedzīvotāju, kuri katru gadu iesniedz lūgumrakstus, aicina palielināt komitejas sekretariāta rīcībā esošos cilvēkresursus;

| 13. | uzsver nepieciešamību uzlabot saraksti ar iedzīvotājiem, lai izskatītu viņu prasības; |
| --- | --- |

13.

uzsver nepieciešamību uzlabot saraksti ar iedzīvotājiem, lai izskatītu viņu prasības;

| 14. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi pastiprināt sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem, to attiecīgajām komitejām un valdībām un mudināt dalībvalstu iestādes ES tiesību aktus transponēt un piemērot pilnīgi pārredzami; uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Komisiju un dalībvalstīm, lai efektīvāk un pārredzamāk aizstāvētu iedzīvotāju tiesības, un mudina nodrošināt dalībvalstu pārstāvju klātbūtni sanāksmēs; uzsver nepieciešamību pēc tā, lai Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un uzklausīšanās piedalītos maksimāli augsta ranga Padomes un Komisijas pārstāvji, ja minēto iestāžu iesaistīšanos diktē apspriesto jautājumu saturs; atkārtoti pauž aicinājumu, kas tika izteikts 2014. gada 11. marta rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbību 2013. gadā (1), uzsākt plašāku strukturēto dialogu ar dalībvalstīm, proti, organizēt regulāras sanāksmes ar valstu lūgumrakstu komiteju vai citu kompetento iestāžu locekļiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi pastiprināt sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem, to attiecīgajām komitejām un valdībām un mudināt dalībvalstu iestādes ES tiesību aktus transponēt un piemērot pilnīgi pārredzami; uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Komisiju un dalībvalstīm, lai efektīvāk un pārredzamāk aizstāvētu iedzīvotāju tiesības, un mudina nodrošināt dalībvalstu pārstāvju klātbūtni sanāksmēs; uzsver nepieciešamību pēc tā, lai Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un uzklausīšanās piedalītos maksimāli augsta ranga Padomes un Komisijas pārstāvji, ja minēto iestāžu iesaistīšanos diktē apspriesto jautājumu saturs; atkārtoti pauž aicinājumu, kas tika izteikts 2014. gada 11. marta rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbību 2013. gadā (1), uzsākt plašāku strukturēto dialogu ar dalībvalstīm, proti, organizēt regulāras sanāksmes ar valstu lūgumrakstu komiteju vai citu kompetento iestāžu locekļiem;

| 15. | aicina dalībvalstis normatīvi standartizēt pienākumu veidot efektīvi funkcionējošas lūgumrakstu komitejas valstu parlamentos, tādējādi ievērojami uzlabojot Lūgumrakstu komitejas un dalībvalstu parlamentu sadarbības efektivitāti; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis normatīvi standartizēt pienākumu veidot efektīvi funkcionējošas lūgumrakstu komitejas valstu parlamentos, tādējādi ievērojami uzlabojot Lūgumrakstu komitejas un dalībvalstu parlamentu sadarbības efektivitāti;

| 16. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi Lūgumrakstu komitejai ciešāk sadarboties ar citām Parlamenta komitejām, prasot tām sniegt atzinumus par lūgumrakstiem, aicinot to locekļus uz debatēm, kas attiecas uz šo komiteju attiecīgo kompetences jomu, vairāk iesaistoties to darbā kā komitejai, kas sniedz atzinumus par atsevišķiem ziņojumiem, jo īpaši par ziņojumiem, kuros aplūkota ES tiesību pareiza transponēšana un piemērošana dalībvalstīs; prasa, lai kompetentās komitejas pienācīgi izskatītu tām nosūtītos lūgumrakstus un sniegtu atbildes, kas nepieciešamas, lai pareizi izskatītu lūgumrakstus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi Lūgumrakstu komitejai ciešāk sadarboties ar citām Parlamenta komitejām, prasot tām sniegt atzinumus par lūgumrakstiem, aicinot to locekļus uz debatēm, kas attiecas uz šo komiteju attiecīgo kompetences jomu, vairāk iesaistoties to darbā kā komitejai, kas sniedz atzinumus par atsevišķiem ziņojumiem, jo īpaši par ziņojumiem, kuros aplūkota ES tiesību pareiza transponēšana un piemērošana dalībvalstīs; prasa, lai kompetentās komitejas pienācīgi izskatītu tām nosūtītos lūgumrakstus un sniegtu atbildes, kas nepieciešamas, lai pareizi izskatītu lūgumrakstus;

| 17. | uzsver Lūgumrakstu komitejas kā pārbaudošās komitejas pieaugošo nozīmi — tai vajadzētu kļūt par atsauces punktu Eiropas tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā administratīvajā līmenī dalībvalstīs; atkārtoti izsaka iepriekšminētajā rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbību 2013. gadā formulēto prasību plenārsēžu laikā rīkot plašākas politiskās debates un aktīvāk īstenot saziņu par Eiropas iedzīvotāju lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver Lūgumrakstu komitejas kā pārbaudošās komitejas pieaugošo nozīmi — tai vajadzētu kļūt par atsauces punktu Eiropas tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā administratīvajā līmenī dalībvalstīs; atkārtoti izsaka iepriekšminētajā rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbību 2013. gadā formulēto prasību plenārsēžu laikā rīkot plašākas politiskās debates un aktīvāk īstenot saziņu par Eiropas iedzīvotāju lūgumrakstiem;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka Lūgumrakstu komiteju personīgi iepazīstināt ar savu situāciju nevar lielāks skaits lūgumrakstu iesniedzēju, kas daļēji skaidrojams ar sanāksmju laika trūkumu un cilvēkresursu trūkumu šīs komitejas sekretariātā; prasa uzlabot termiņus, kuros lūgumrakstu iesniedzējus informē par viņu iesniegto lūgumrakstu izskatīšanu un viņu ierašanos komitejā; atbalsta videokonferenču vai citu līdzekļu plašāku izmantošanu, kas ļautu lūgumrakstu iesniedzējiem aktīvi piedalīties Lūgumrakstu komitejas darbā, pat ja viņi nevar ierasties fiziski; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka Lūgumrakstu komiteju personīgi iepazīstināt ar savu situāciju nevar lielāks skaits lūgumrakstu iesniedzēju, kas daļēji skaidrojams ar sanāksmju laika trūkumu un cilvēkresursu trūkumu šīs komitejas sekretariātā; prasa uzlabot termiņus, kuros lūgumrakstu iesniedzējus informē par viņu iesniegto lūgumrakstu izskatīšanu un viņu ierašanos komitejā; atbalsta videokonferenču vai citu līdzekļu plašāku izmantošanu, kas ļautu lūgumrakstu iesniedzējiem aktīvi piedalīties Lūgumrakstu komitejas darbā, pat ja viņi nevar ierasties fiziski;

| 19. | aicina Parlamentā ātri izveidot neoficiālu Lūgumrakstu tīklu, kurā iesaistītos katras Parlamenta komitejas locekļi, lai nodrošinātu ar lūgumrakstiem saistītā darba vienmērīgu un efektīvu koordinēšanu, kas uzlabotu tiesību iesniegt lūgumrakstus izmantošanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Parlamentā ātri izveidot neoficiālu Lūgumrakstu tīklu, kurā iesaistītos katras Parlamenta komitejas locekļi, lai nodrošinātu ar lūgumrakstiem saistītā darba vienmērīgu un efektīvu koordinēšanu, kas uzlabotu tiesību iesniegt lūgumrakstus izmantošanu;

| 20. | norāda uz lielo nozīmi, kādai ir jābūt pārējām Parlamenta komitejām, tostarp tām sanāksmēs izskatot jautājumus, kas skarti lūgumrakstos un kas saistīti ar to attiecīgo kompetences jomu, un vajadzības gadījumā tām izmantojot saņemtos lūgumrakstus kā informācijas avotu likumdošanas procesos; |
| --- | --- |

20.

norāda uz lielo nozīmi, kādai ir jābūt pārējām Parlamenta komitejām, tostarp tām sanāksmēs izskatot jautājumus, kas skarti lūgumrakstos un kas saistīti ar to attiecīgo kompetences jomu, un vajadzības gadījumā tām izmantojot saņemtos lūgumrakstus kā informācijas avotu likumdošanas procesos;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka Pamattiesību harta nav pieņemta visās dalībvalstīs un ka daudzi cilvēki tās īstenošanā ir atklājuši neskaidrības un tās piemērošana zināmā mērā ir viņiem likusi vilties; papildus tam nožēlo, ka ES vēl nav pievienojusies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kā tas paredzēts LES 6. panta 2. punktā, un ka Eiropas iedzīvotājiem nav pieejama pietiekami plaša informācija par šajā sakarībā spēkā esošajām procedūrām; pauž nožēlu par to, cik stingri Komisija interpretē Pamattiesību hartas 51. pantu, kurā noteikts, ka hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus; atgādina, ka Komisija bieži vien, kad Lūgumrakstu komiteja tai ir pieprasījusi rīkoties pamattiesību jomā, ir norādījusi uz savu nespēju attiecīgi rīkoties, pamatojoties uz Pamattiesību hartas 51. pantu; uzsver to, ka iedzīvotāju vēlmes bieži vien pārsniedz to, ko pieļauj hartas stingrie juridiskie noteikumi; prasa, lai Komisija darītu vairāk, lai apmierinātu iedzīvotāju vēlmes un nāktu klajā ar jaunu 51. panta interpretācijas metodi; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka Pamattiesību harta nav pieņemta visās dalībvalstīs un ka daudzi cilvēki tās īstenošanā ir atklājuši neskaidrības un tās piemērošana zināmā mērā ir viņiem likusi vilties; papildus tam nožēlo, ka ES vēl nav pievienojusies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kā tas paredzēts LES 6. panta 2. punktā, un ka Eiropas iedzīvotājiem nav pieejama pietiekami plaša informācija par šajā sakarībā spēkā esošajām procedūrām; pauž nožēlu par to, cik stingri Komisija interpretē Pamattiesību hartas 51. pantu, kurā noteikts, ka hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus; atgādina, ka Komisija bieži vien, kad Lūgumrakstu komiteja tai ir pieprasījusi rīkoties pamattiesību jomā, ir norādījusi uz savu nespēju attiecīgi rīkoties, pamatojoties uz Pamattiesību hartas 51. pantu; uzsver to, ka iedzīvotāju vēlmes bieži vien pārsniedz to, ko pieļauj hartas stingrie juridiskie noteikumi; prasa, lai Komisija darītu vairāk, lai apmierinātu iedzīvotāju vēlmes un nāktu klajā ar jaunu 51. panta interpretācijas metodi;

| 22. | uzsver svarīgo darbu, ko Lūgumrakstu komiteja veica saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu; šajā sakarībā pienācīgi ņem vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēdzošos komentārus par sākotnējo Eiropas Savienības ziņojumu (2); uzsver, ka saskaņā ar konvencijas prasībām Eiropas Savienības sistēma būtu jānodrošina ar pienācīgiem resursiem; šajā sakarībā aicina uzlabot Lūgumrakstu komitejas un tās sekretariāta spējas, ļaujot Lūgumrakstu komitejai pienācīgi pildīt savus aizsardzības pienākumus; prasa norīkot īpašu speciālistu, kura pienākums būtu ar invaliditāti saistīto jautājumu izskatīšana; uzsver Lūgumrakstu komitejas vēlmi cieši sadarboties ar citām likumdošanas komitejām, kas iesaistītas Parlamenta Invaliditātes tīklā; uzsver vajadzību pēc papildu centieniem un rīcības no Lūgumrakstu komitejas puses attiecībā uz personu ar invaliditāti aizsardzību, piemēram, pēc rīcības, kas vērsta uz Marrākešas nolīguma ātras ratificēšanas veicināšanu; |
| --- | --- |

22.

uzsver svarīgo darbu, ko Lūgumrakstu komiteja veica saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu; šajā sakarībā pienācīgi ņem vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēdzošos komentārus par sākotnējo Eiropas Savienības ziņojumu (2); uzsver, ka saskaņā ar konvencijas prasībām Eiropas Savienības sistēma būtu jānodrošina ar pienācīgiem resursiem; šajā sakarībā aicina uzlabot Lūgumrakstu komitejas un tās sekretariāta spējas, ļaujot Lūgumrakstu komitejai pienācīgi pildīt savus aizsardzības pienākumus; prasa norīkot īpašu speciālistu, kura pienākums būtu ar invaliditāti saistīto jautājumu izskatīšana; uzsver Lūgumrakstu komitejas vēlmi cieši sadarboties ar citām likumdošanas komitejām, kas iesaistītas Parlamenta Invaliditātes tīklā; uzsver vajadzību pēc papildu centieniem un rīcības no Lūgumrakstu komitejas puses attiecībā uz personu ar invaliditāti aizsardzību, piemēram, pēc rīcības, kas vērsta uz Marrākešas nolīguma ātras ratificēšanas veicināšanu;

| 23. | uzsver iedzīvotāju paustās bažas attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), kurās Komisija piedalās, kā liecina daudzi 2014. gadā saņemtie lūgumraksti; norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija steidzami īstenotu Eiropas ombuda ieteikumus šajā jautājumā; |
| --- | --- |

23.

uzsver iedzīvotāju paustās bažas attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), kurās Komisija piedalās, kā liecina daudzi 2014. gadā saņemtie lūgumraksti; norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija steidzami īstenotu Eiropas ombuda ieteikumus šajā jautājumā;

| 24. | norāda uz Lūgumrakstu komitejas sagatavoto atzinumu par Komisijas ieteikumiem attiecībā uz TTIP sarunām, kurā, kā norādīts daudzos saņemtos lūgumrakstos, tiek noraidīts šķīrējtiesas instruments, kas pazīstams kā ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas instruments (ISDS), un pauž nožēlu, ka ir noraidīta EPI pret TTIP; |
| --- | --- |

24.

norāda uz Lūgumrakstu komitejas sagatavoto atzinumu par Komisijas ieteikumiem attiecībā uz TTIP sarunām, kurā, kā norādīts daudzos saņemtos lūgumrakstos, tiek noraidīts šķīrējtiesas instruments, kas pazīstams kā ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas instruments (ISDS), un pauž nožēlu, ka ir noraidīta EPI pret TTIP;

| 25. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis vēl nav ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, un aicina tās parakstīt un ratificēt minēto konvenciju pēc iespējas ātri; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis vēl nav ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, un aicina tās parakstīt un ratificēt minēto konvenciju pēc iespējas ātri;

| 26. | aicina ES un dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

26.

aicina ES un dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu;

| 27. | aicina dalībvalstis bez turpmākas kavēšanās parakstīt un ratificēt Marrākešas nolīgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām ar redzes traucējumiem un drukas lasītnespēju; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis bez turpmākas kavēšanās parakstīt un ratificēt Marrākešas nolīgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām ar redzes traucējumiem un drukas lasītnespēju;

| 28. | konstatē īpašo uzmanību, kas pievērsta atsevišķiem lūgumrakstiem par iespējamo naftas rezervju Kanāriju salās izpētes un ieguves projektu; atzīst, ka lūgumrakstu iesniedzēji, kuri vides aizsardzības apsvērumu dēļ iebilst pret šo projektu, ievērojami palīdzēja noskaidrot pušu nostājas šajā jautājumā; atzīst, ka lūgumrakstu iesniedzēji joprojām piešķir prioritāti ar vidi saistītiem jautājumiem, tādējādi izgaismojot visus šajā jomā dalībvalstīs pastāvošos trūkumus; konstatē, ka daudzos no šiem lūgumrakstiem galvenā uzmanība ir pievērsta atkritumu apsaimniekošanai, ūdensapgādes nepārtrauktībai, kodolenerģētikai, lielpatēriņa hidropārraušanai un dzīvnieku sugu aizsardzībai; |
| --- | --- |

28.

konstatē īpašo uzmanību, kas pievērsta atsevišķiem lūgumrakstiem par iespējamo naftas rezervju Kanāriju salās izpētes un ieguves projektu; atzīst, ka lūgumrakstu iesniedzēji, kuri vides aizsardzības apsvērumu dēļ iebilst pret šo projektu, ievērojami palīdzēja noskaidrot pušu nostājas šajā jautājumā; atzīst, ka lūgumrakstu iesniedzēji joprojām piešķir prioritāti ar vidi saistītiem jautājumiem, tādējādi izgaismojot visus šajā jomā dalībvalstīs pastāvošos trūkumus; konstatē, ka daudzos no šiem lūgumrakstiem galvenā uzmanība ir pievērsta atkritumu apsaimniekošanai, ūdensapgādes nepārtrauktībai, kodolenerģētikai, lielpatēriņa hidropārraušanai un dzīvnieku sugu aizsardzībai;

| 29. | uzsver lielo skaitu tādu saņemto lūgumrakstu, kuros nosodīta lielpatēriņa hidropārraušanas metodes izmantošana gāzes un naftas ieguvei no grunts un uzsvērta šāda paņēmiena izmantošanas ietekme uz apkārtējo vidi, ekonomiku un sociālo jomu; |
| --- | --- |

29.

uzsver lielo skaitu tādu saņemto lūgumrakstu, kuros nosodīta lielpatēriņa hidropārraušanas metodes izmantošana gāzes un naftas ieguvei no grunts un uzsvērta šāda paņēmiena izmantošanas ietekme uz apkārtējo vidi, ekonomiku un sociālo jomu;

| 30. | īpaši nosoda praksi projektu sadalīt posmos, kas atkārtoti novērojama attiecībā uz lieliem infrastruktūras vai urbumu projektiem, par kuriem ir izteiktas sūdzības daudzos vides jautājumiem veltītos lūgumrakstos; |
| --- | --- |

30.

īpaši nosoda praksi projektu sadalīt posmos, kas atkārtoti novērojama attiecībā uz lieliem infrastruktūras vai urbumu projektiem, par kuriem ir izteiktas sūdzības daudzos vides jautājumiem veltītos lūgumrakstos;

| 31. | konstatē lūgumrakstu iesniedzēju paustās bažas par netaisnībām, kas, iespējams, pieļautas, īstenojot administratīvās un tiesu procedūras lietās par vecāku šķirtību un laulības šķiršanu, kurās tika skatīti jautājumi par mazgadīgu bērnu aizgādību un piespiedu adopciju dažās dalībvalstīs; šajā sakarībā konstatē, ka dažās dalībvalstīs pāru ar dažādu valstspiederību gadījumā var tikt pieļauta diskriminācija valstspiederības dēļ par labu laulātajam no tās dalībvalsts, kurā notiek tiesvedība, pret personu, kas nav šīs valsts valstspiederīgais, kas nereti ļoti negatīvi un dramatiski ietekmē bērna tiesības; uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja ir informēta par gadījumiem, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis (Vācija (jo īpaši saistībā ar Bērnu un jauniešu lietu iestādes darbu), Francija, Nīderlande, Slovākija un Dānija) un Norvēģija, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē regulas “Brisele IIa” gaidāmo pārskatīšanu 2016. gadā; uzsver, ka 2015. gadā Lūgumrakstu komitejā tika izveidota jauna darba grupa, kuras uzdevums bija ātri un saskanīgi reaģēt uz šīm bažām, un ka šī grupa devās faktu konstatēšanās braucienā uz Apvienoto Karalisti, lai izmeklētu šāda veida sūdzības uz vietas; |
| --- | --- |

31.

konstatē lūgumrakstu iesniedzēju paustās bažas par netaisnībām, kas, iespējams, pieļautas, īstenojot administratīvās un tiesu procedūras lietās par vecāku šķirtību un laulības šķiršanu, kurās tika skatīti jautājumi par mazgadīgu bērnu aizgādību un piespiedu adopciju dažās dalībvalstīs; šajā sakarībā konstatē, ka dažās dalībvalstīs pāru ar dažādu valstspiederību gadījumā var tikt pieļauta diskriminācija valstspiederības dēļ par labu laulātajam no tās dalībvalsts, kurā notiek tiesvedība, pret personu, kas nav šīs valsts valstspiederīgais, kas nereti ļoti negatīvi un dramatiski ietekmē bērna tiesības; uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja ir informēta par gadījumiem, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis (Vācija (jo īpaši saistībā ar Bērnu un jauniešu lietu iestādes darbu), Francija, Nīderlande, Slovākija un Dānija) un Norvēģija, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē regulas “Brisele IIa” gaidāmo pārskatīšanu 2016. gadā; uzsver, ka 2015. gadā Lūgumrakstu komitejā tika izveidota jauna darba grupa, kuras uzdevums bija ātri un saskanīgi reaģēt uz šīm bažām, un ka šī grupa devās faktu konstatēšanās braucienā uz Apvienoto Karalisti, lai izmeklētu šāda veida sūdzības uz vietas;

| 32. | uzsver to saņemto lūgumrakstu lielo skaitu, kuros pausta barga kritika un brīdinājums par sekām, ko rada ES migrācijas politika, tirdzniecības politika un ārpolitika attiecībā uz tādu normu ievērošanu, kurās ir prasīta migrantu cilvēktiesību aizsardzība; norāda, ka visu ES aģentūru, struktūru un iestāžu, tostarp Frontex, pienākums ir to attiecīgajās darbības jomās vienmēr nodrošināt cilvēktiesību un Pamattiesību hartā noteikto pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

32.

uzsver to saņemto lūgumrakstu lielo skaitu, kuros pausta barga kritika un brīdinājums par sekām, ko rada ES migrācijas politika, tirdzniecības politika un ārpolitika attiecībā uz tādu normu ievērošanu, kurās ir prasīta migrantu cilvēktiesību aizsardzība; norāda, ka visu ES aģentūru, struktūru un iestāžu, tostarp Frontex, pienākums ir to attiecīgajās darbības jomās vienmēr nodrošināt cilvēktiesību un Pamattiesību hartā noteikto pamattiesību ievērošanu;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, sākot ar 2007. gadu, katru gadu rīkot sabiedrības dialogu “Bērnu tiesību forums”, kura mērķis ir sekmēt bērnu tiesību ievērošanu ES iekšējos un ārējos pasākumos; konstatē, ka šajā dialogā piedalās dalībvalstu pārstāvji, bērnu tiesību pārstāvji, Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Eiropas Padome, UNICEF un virkne nevalstisko organizāciju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, sākot ar 2007. gadu, katru gadu rīkot sabiedrības dialogu “Bērnu tiesību forums”, kura mērķis ir sekmēt bērnu tiesību ievērošanu ES iekšējos un ārējos pasākumos; konstatē, ka šajā dialogā piedalās dalībvalstu pārstāvji, bērnu tiesību pārstāvji, Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Eiropas Padome, UNICEF un virkne nevalstisko organizāciju;

| 34. | uzsver iedzīvotāju iesniegtajos lūgumrakstos skarto tematu dažādību, piemēram, par pamattiesībām, cilvēktiesībām, personu ar invaliditāti tiesībām, iekšējo tirgu, vides tiesībām, darba attiecībām, migrācijas politiku, tirdzniecības nolīgumiem, sabiedrības veselības jautājumiem, bērnu labklājību, transportu, dzīvnieku tiesībām un diskrimināciju; aicina Lūgumrakstu komiteju savu darbu specializēt vēl vairāk, svarīgākajās politikas jomās, par kurām raksta lūgumrakstu iesniedzēji; prasa Lūgumrakstu komitejas sekretariātam piešķirt vairāk resursu, lai komiteja spētu tikt galā ar visu šo sarežģīto un plašo lūgumrakstu klāstu; |
| --- | --- |

34.

uzsver iedzīvotāju iesniegtajos lūgumrakstos skarto tematu dažādību, piemēram, par pamattiesībām, cilvēktiesībām, personu ar invaliditāti tiesībām, iekšējo tirgu, vides tiesībām, darba attiecībām, migrācijas politiku, tirdzniecības nolīgumiem, sabiedrības veselības jautājumiem, bērnu labklājību, transportu, dzīvnieku tiesībām un diskrimināciju; aicina Lūgumrakstu komiteju savu darbu specializēt vēl vairāk, svarīgākajās politikas jomās, par kurām raksta lūgumrakstu iesniedzēji; prasa Lūgumrakstu komitejas sekretariātam piešķirt vairāk resursu, lai komiteja spētu tikt galā ar visu šo sarežģīto un plašo lūgumrakstu klāstu;

| 35. | uzskata, ka publisku uzklausīšanu rīkošana ir svarīgs veids, kā izskatīt lūgumrakstu iesniedzēju aprakstītās problēmas; vēlas vērst uzmanību uz publiskām uzklausīšanām, kas ir rīkotas sadarbībā ar Vides komiteju par EPI “Tiesības uz ūdeni — cilvēktiesības” un ar Juridisko komiteju, izskatot EPI “Viens no mums”; pauž viedokli, ka EPI ir uzskatāma par instrumentu, ar kura palīdzību tiek sekmēta transnacionāla, līdzdalības un reprezentatīva demokrātija, kas pēc jaunas regulas apstiprināšanas varētu nodrošināt iedzīvotāju tiešāku piedalīšanos tādu ES politikas nostādņu un likumdošanas jautājumu veidošanā, aktualizēšanā un svarīguma noteikšanā, kas ir jāatrisina; vēlreiz apstiprina savu apņēmību proaktīvi piedalīties tādu publisku uzklausīšanu organizēšanā, kurās apspriež pieņemtās pilsoņu iniciatīvas; apņemas institucionālā līmenī par prioritāti uzskatīt šā līdzdalības procesa efektivitātes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, pienācīgi veikt tiesību aktu pieņemšanai sekojošos pasākumus; atzinīgi vērtē to, ka uzklausīšanās izmanto personām ar invaliditāti paredzētus palīdzības risinājumus, piemēram, ekrānu teksta konvertācijai runā; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka publisku uzklausīšanu rīkošana ir svarīgs veids, kā izskatīt lūgumrakstu iesniedzēju aprakstītās problēmas; vēlas vērst uzmanību uz publiskām uzklausīšanām, kas ir rīkotas sadarbībā ar Vides komiteju par EPI “Tiesības uz ūdeni — cilvēktiesības” un ar Juridisko komiteju, izskatot EPI “Viens no mums”; pauž viedokli, ka EPI ir uzskatāma par instrumentu, ar kura palīdzību tiek sekmēta transnacionāla, līdzdalības un reprezentatīva demokrātija, kas pēc jaunas regulas apstiprināšanas varētu nodrošināt iedzīvotāju tiešāku piedalīšanos tādu ES politikas nostādņu un likumdošanas jautājumu veidošanā, aktualizēšanā un svarīguma noteikšanā, kas ir jāatrisina; vēlreiz apstiprina savu apņēmību proaktīvi piedalīties tādu publisku uzklausīšanu organizēšanā, kurās apspriež pieņemtās pilsoņu iniciatīvas; apņemas institucionālā līmenī par prioritāti uzskatīt šā līdzdalības procesa efektivitātes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, pienācīgi veikt tiesību aktu pieņemšanai sekojošos pasākumus; atzinīgi vērtē to, ka uzklausīšanās izmanto personām ar invaliditāti paredzētus palīdzības risinājumus, piemēram, ekrānu teksta konvertācijai runā;

| 36. | pauž nožēlu par Komisijas reakciju uz dažām sekmīgajām EPI un ir sarūgtināts, ka saistībā ar vienīgo transnacionālās demokrātijas instrumentu Eiropas Savienībā ticis īstenots maz pasākumu; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par Komisijas reakciju uz dažām sekmīgajām EPI un ir sarūgtināts, ka saistībā ar vienīgo transnacionālās demokrātijas instrumentu Eiropas Savienībā ticis īstenots maz pasākumu;

| 37. | pievērš uzmanību vairākām 2014. gadā pieņemtām rezolūcijām, piemēram, 2014. gada 12. marta rezolūcijai par 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību: ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne (3), kas bija viens no faktoriem, kura dēļ tika rīkotas debates par pensiju tiesību saskaņošanu un iedzīvotāju aktīvajām un pasīvajām vēlēšanu tiesībām; pievērš uzmanību komitejas gada ziņojumam par šīs komitejas darbību 2013. gadā (A7-0131/2014) un 2015. gada 15. janvāra rezolūcijai par gada ziņojumu par Eiropas ombuda darbību 2013. gadā (4), jo īpaši attiecībā uz TTIP nolīgumu; |
| --- | --- |

37.

pievērš uzmanību vairākām 2014. gadā pieņemtām rezolūcijām, piemēram, 2014. gada 12. marta rezolūcijai par 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību: ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne (3), kas bija viens no faktoriem, kura dēļ tika rīkotas debates par pensiju tiesību saskaņošanu un iedzīvotāju aktīvajām un pasīvajām vēlēšanu tiesībām; pievērš uzmanību komitejas gada ziņojumam par šīs komitejas darbību 2013. gadā (A7-0131/2014) un 2015. gada 15. janvāra rezolūcijai par gada ziņojumu par Eiropas ombuda darbību 2013. gadā (4), jo īpaši attiecībā uz TTIP nolīgumu;

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu 2014. gadā turpināt 2013. gadā aizsāktos pasākumus, kas tika veikti iniciatīvas “Eiropas Pilsoņu gads” ietvaros, lielāku uzsvaru liekot uz Eiropas vēlēšanām (tās notika 2014. gada 22.–25. maijā); uzteic Komisijas vēlmi iedzīvotājus informēt par viņiem pieejamajiem līdzekļiem, kas nodrošina viņu dalību ES lēmumu pieņemšanas procesā, un tās gatavību tobrīd sniegt informāciju un padomus ES iedzīvotājiem par viņu tiesībām un demokrātiskajiem instrumentiem, kas ir nodoti iedzīvotāju rīcībā, lai šīs tiesības aizstāvētu; uzsver, ka būtu jādara vēl vairāk, lai uzlabotu informētību par Eiropas vēlēšanām, ņemot vērā, ka vēlētāju aktivitāte 2014. gada vēlēšanās daudzās dalībvalstīs bija mazāka par 50 %; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu 2014. gadā turpināt 2013. gadā aizsāktos pasākumus, kas tika veikti iniciatīvas “Eiropas Pilsoņu gads” ietvaros, lielāku uzsvaru liekot uz Eiropas vēlēšanām (tās notika 2014. gada 22.–25. maijā); uzteic Komisijas vēlmi iedzīvotājus informēt par viņiem pieejamajiem līdzekļiem, kas nodrošina viņu dalību ES lēmumu pieņemšanas procesā, un tās gatavību tobrīd sniegt informāciju un padomus ES iedzīvotājiem par viņu tiesībām un demokrātiskajiem instrumentiem, kas ir nodoti iedzīvotāju rīcībā, lai šīs tiesības aizstāvētu; uzsver, ka būtu jādara vēl vairāk, lai uzlabotu informētību par Eiropas vēlēšanām, ņemot vērā, ka vēlētāju aktivitāte 2014. gada vēlēšanās daudzās dalībvalstīs bija mazāka par 50 %;

| 39. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt to, lai pilnībā darbotos Lūgumrakstu komitejas interneta portāls, kurā lūgumrakstu iesniedzēji var efektīvi reģistrēties, iesniegt savu lūgumrakstu, augšuplādēt pamatojošos dokumentus, atbalstīt pieņemamos lūgumrakstus un saņemt informāciju par sava lūgumraksta izskatīšanu, kā arī ar automātiskajām e-pasta vēstulēm saņemt paziņojumus par lūgumraksta statusa maiņu, un izmantot iespēju tieši sazināties ar ES iestāžu ierēdņiem, lai iegūtu skaidru un precīzu informāciju par lūgumrakstā skartā jautājuma izskatīšanas virzību; pauž nožēlu, ka darbs nav veikts paredzētajā īstenošanas grafikā un ka daudzas no plānotajām iespējām joprojām nav pabeigtas; mudina atbildīgās administratīvās struktūras paātrināti veikt nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu projekta atlikušo posmu īstenošanu un novērstu jebkādas pašreizējās nepilnības; uzsver, ka nepieciešama papildu rīcība, lai uzlabotu lūgumrakstu procesa pārredzamību; |
| --- | --- |

39.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt to, lai pilnībā darbotos Lūgumrakstu komitejas interneta portāls, kurā lūgumrakstu iesniedzēji var efektīvi reģistrēties, iesniegt savu lūgumrakstu, augšuplādēt pamatojošos dokumentus, atbalstīt pieņemamos lūgumrakstus un saņemt informāciju par sava lūgumraksta izskatīšanu, kā arī ar automātiskajām e-pasta vēstulēm saņemt paziņojumus par lūgumraksta statusa maiņu, un izmantot iespēju tieši sazināties ar ES iestāžu ierēdņiem, lai iegūtu skaidru un precīzu informāciju par lūgumrakstā skartā jautājuma izskatīšanas virzību; pauž nožēlu, ka darbs nav veikts paredzētajā īstenošanas grafikā un ka daudzas no plānotajām iespējām joprojām nav pabeigtas; mudina atbildīgās administratīvās struktūras paātrināti veikt nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu projekta atlikušo posmu īstenošanu un novērstu jebkādas pašreizējās nepilnības; uzsver, ka nepieciešama papildu rīcība, lai uzlabotu lūgumrakstu procesa pārredzamību;

| 40. | prasa, lai Parlaments, dalībvalstu parlamenti un dalībvalstu zemāka līmeņa iestādes, kurām ir atbilstošas apstrīdēšanas instances, īstenotu kopīgu pieeju, balstoties uz kuru, iedzīvotāji pilnībā saprastu, kāda līmeņa iestādē viņi var vērsties ar lūgumrakstiem un kādās instancēs var apstrīdēt saņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

40.

prasa, lai Parlaments, dalībvalstu parlamenti un dalībvalstu zemāka līmeņa iestādes, kurām ir atbilstošas apstrīdēšanas instances, īstenotu kopīgu pieeju, balstoties uz kuru, iedzīvotāji pilnībā saprastu, kāda līmeņa iestādē viņi var vērsties ar lūgumrakstiem un kādās instancēs var apstrīdēt saņemtos lēmumus;

| 41. | prasa nodrošināt Lūgumrakstu komitejas sekretariāta darbinieku efektīvu novērtējumu, galveno vērību pievēršot kvalitatīvas un kvantitatīvas atbilstības nodrošināšanai, jo ir uzkrājies liels neizskatīto lūgumrakstu apjoms un turpinās kavēšanās ar to izskatīšanu; uzskata, ka apstiprināto lūgumrakstu atbilstoša izskatīšana un izvērtēšana, kā arī taisnīgas atbildes sniegšana lūgumrakstu iesniedzējiem ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības un Eiropas iestāžu saiknes stiprināšanas galvenais aspekts; |
| --- | --- |

41.

prasa nodrošināt Lūgumrakstu komitejas sekretariāta darbinieku efektīvu novērtējumu, galveno vērību pievēršot kvalitatīvas un kvantitatīvas atbilstības nodrošināšanai, jo ir uzkrājies liels neizskatīto lūgumrakstu apjoms un turpinās kavēšanās ar to izskatīšanu; uzskata, ka apstiprināto lūgumrakstu atbilstoša izskatīšana un izvērtēšana, kā arī taisnīgas atbildes sniegšana lūgumrakstu iesniedzējiem ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības un Eiropas iestāžu saiknes stiprināšanas galvenais aspekts;

| 42. | uzsver nepieciešamību Lūgumrakstu komitejas tīmekļa vietnē nodrošināt konstruktīvāku informāciju iedzīvotājiem, organizējot mācību seminārus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

42.

uzsver nepieciešamību Lūgumrakstu komitejas tīmekļa vietnē nodrošināt konstruktīvāku informāciju iedzīvotājiem, organizējot mācību seminārus dalībvalstīs;

| 43. | uzsver SOLVIT tīkla nozīmīgo lomu, jo tas regulāri palīdz atklāt un atrisināt problēmas saistībā ar iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošanu; mudina Komisiju šo instrumentu modernizēt, atļaut Lūgumrakstu komitejas locekļu piekļuvi visai SOLVIT tīklā pieejamajai informācijai un viņus informēt par lietām, kas attiecas uz iesniegtajiem lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

43.

uzsver SOLVIT tīkla nozīmīgo lomu, jo tas regulāri palīdz atklāt un atrisināt problēmas saistībā ar iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošanu; mudina Komisiju šo instrumentu modernizēt, atļaut Lūgumrakstu komitejas locekļu piekļuvi visai SOLVIT tīklā pieejamajai informācijai un viņus informēt par lietām, kas attiecas uz iesniegtajiem lūgumrakstiem;

| 44. | uzsver nepieciešamību pastiprināt Lūgumrakstu komitejas sadarbību ar citām ES iestādēm un struktūrām un dalībvalstu iestādēm; uzskata, ka ir būtiski uzlabot dialogus un sistemātisku sadarbību ar dalībvalstīm, jo īpaši ar dalībvalstu parlamentu lūgumrakstu komitejām; iesaka, lai visu dalībvalstu parlamenti, kuri vēl nav izveidojuši lūgumrakstu komitejas, to izdarītu; uzskata, ka Skotijas parlamenta Lūgumrakstu komitejas delegācijas 2014. gada 2. decembra vizīte Lūgumrakstu komitejā ir viens no šādas sadarbības piemēriem un ka šāda veida partnerība dos iespēju apmainīties ar paraugpraksi, dalīties iegūtajā pieredzē un īstenot efektīvu un regulāru procedūru lūgumrakstu nodošanai kompetentajām struktūrām; |
| --- | --- |

44.

uzsver nepieciešamību pastiprināt Lūgumrakstu komitejas sadarbību ar citām ES iestādēm un struktūrām un dalībvalstu iestādēm; uzskata, ka ir būtiski uzlabot dialogus un sistemātisku sadarbību ar dalībvalstīm, jo īpaši ar dalībvalstu parlamentu lūgumrakstu komitejām; iesaka, lai visu dalībvalstu parlamenti, kuri vēl nav izveidojuši lūgumrakstu komitejas, to izdarītu; uzskata, ka Skotijas parlamenta Lūgumrakstu komitejas delegācijas 2014. gada 2. decembra vizīte Lūgumrakstu komitejā ir viens no šādas sadarbības piemēriem un ka šāda veida partnerība dos iespēju apmainīties ar paraugpraksi, dalīties iegūtajā pieredzē un īstenot efektīvu un regulāru procedūru lūgumrakstu nodošanai kompetentajām struktūrām;

| 45. | uzsver, ka cieša sadarbība ar dalībvalstīm Lūgumrakstu komitejas darbā ir ļoti svarīga; mudina dalībvalstis proaktīvi reaģēt uz lūgumrakstiem, kuri attiecas uz ES tiesību aktu īstenošanu un ievērošanu, un uzskata, ka liela nozīme ir dalībvalstu pārstāvju dalībai un aktīvai sadarbībai Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; norāda uz Grieķijas valdības pārstāvju klātbūtni 2014. gada 10. februāra sanāksmē, kurā iepazīstināja ar ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu uz Grieķiju saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu (2013. gada 18.–20. septembris); |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka cieša sadarbība ar dalībvalstīm Lūgumrakstu komitejas darbā ir ļoti svarīga; mudina dalībvalstis proaktīvi reaģēt uz lūgumrakstiem, kuri attiecas uz ES tiesību aktu īstenošanu un ievērošanu, un uzskata, ka liela nozīme ir dalībvalstu pārstāvju dalībai un aktīvai sadarbībai Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; norāda uz Grieķijas valdības pārstāvju klātbūtni 2014. gada 10. februāra sanāksmē, kurā iepazīstināja ar ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu uz Grieķiju saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu (2013. gada 18.–20. septembris);

| 46. | atgādina, ka faktu konstatēšanas braucieni ir viens no svarīgākajiem izmeklēšanas instrumentiem, kurus saskaņā ar noteikumiem var izmantot Lūgumrakstu komiteja, kaut arī 2014. gadā neviens šāds brauciens nav rīkots; uzskata par ļoti svarīgu to, lai tiktu nodrošināta kontinuitāte attiecībā uz lūgumrakstiem, kuros minētos apstākļus pārbauda faktu konstatēšanas braucienos, tostarp Parlamenta vēlēšanu un jauna sasaukuma veidošanas procesā, un aicina Parlamenta komitejas vienoties par attiecīgu kārtību; uzsver, ka pēc faktu konstatēšanas braucieniem jāsniedz precīzi ieteikumi, kas vērsti uz lūgumraksta iesniedzēja problēmu atrisināšanu; sagaida, ka Lūgumrakstu komitejas regulārā darbība, rīkojot faktu konstatēšanas braucienus, atsāksies 2016. gadā; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka faktu konstatēšanas braucieni ir viens no svarīgākajiem izmeklēšanas instrumentiem, kurus saskaņā ar noteikumiem var izmantot Lūgumrakstu komiteja, kaut arī 2014. gadā neviens šāds brauciens nav rīkots; uzskata par ļoti svarīgu to, lai tiktu nodrošināta kontinuitāte attiecībā uz lūgumrakstiem, kuros minētos apstākļus pārbauda faktu konstatēšanas braucienos, tostarp Parlamenta vēlēšanu un jauna sasaukuma veidošanas procesā, un aicina Parlamenta komitejas vienoties par attiecīgu kārtību; uzsver, ka pēc faktu konstatēšanas braucieniem jāsniedz precīzi ieteikumi, kas vērsti uz lūgumraksta iesniedzēja problēmu atrisināšanu; sagaida, ka Lūgumrakstu komitejas regulārā darbība, rīkojot faktu konstatēšanas braucienus, atsāksies 2016. gadā;

| 47. | aicina Grieķiju ņemt vērā ieteikumus par atkritumu vākšanu un izgāztuvju vietām Grieķijā, kas minēti pēc faktu konstatēšanas brauciena izstrādātajā un Lūgumraksta komitejas 2014. gada februāra sanāksmē pieņemtajā ziņojumā; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt atkritumu savākšanai piešķirto līdzekļu izlietojumu; aicina dalībvalstis ievērot ES direktīvas par atkritumu pārstrādi; |
| --- | --- |

47.

aicina Grieķiju ņemt vērā ieteikumus par atkritumu vākšanu un izgāztuvju vietām Grieķijā, kas minēti pēc faktu konstatēšanas brauciena izstrādātajā un Lūgumraksta komitejas 2014. gada februāra sanāksmē pieņemtajā ziņojumā; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt atkritumu savākšanai piešķirto līdzekļu izlietojumu; aicina dalībvalstis ievērot ES direktīvas par atkritumu pārstrādi;

| 48. | kā ļoti nozīmīgu vērtē dalībvalstu pārstāvju klātbūtni un aktīvu sadarbību Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; atzinīgi vērtē attiecīgo dalībvalstu publiskās varas iestāžu pārstāvju klātbūtni, viņu dalību un aktīvo sadarbību un mudina šādu attieksmi apliecināt arī turpmāk; mudina visas dalībvalstis aktīvi piedalīties lūgumrakstu procesā; |
| --- | --- |

48.

kā ļoti nozīmīgu vērtē dalībvalstu pārstāvju klātbūtni un aktīvu sadarbību Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; atzinīgi vērtē attiecīgo dalībvalstu publiskās varas iestāžu pārstāvju klātbūtni, viņu dalību un aktīvo sadarbību un mudina šādu attieksmi apliecināt arī turpmāk; mudina visas dalībvalstis aktīvi piedalīties lūgumrakstu procesā;

| 49. | uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Eiropas ombudu un Parlamenta iesaistīšanās Eiropas ombudu tīklā; atzinīgi vērtē ombuda un Lūgumrakstu komitejas lieliskās attiecības iestāžu līmenī; sevišķi atzinīgi vērtē ombuda pastāvīgo ieguldījumu Lūgumrakstu komitejas darbā visa gada laikā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Eiropas ombudu un Parlamenta iesaistīšanās Eiropas ombudu tīklā; atzinīgi vērtē ombuda un Lūgumrakstu komitejas lieliskās attiecības iestāžu līmenī; sevišķi atzinīgi vērtē ombuda pastāvīgo ieguldījumu Lūgumrakstu komitejas darbā visa gada laikā;

| 50. | cer turpmāk pastiprināt sadarbību ar dažādu to dalībvalstu valstu un reģionālo parlamentu lūgumrakstu komitejām, kurās šādas komitejas pastāv; apņemas nodrošināt instrukcijas attiecībā uz šādu komiteju izveidi atlikušajās dalībvalstīs, kas to vēlas; |
| --- | --- |

50.

cer turpmāk pastiprināt sadarbību ar dažādu to dalībvalstu valstu un reģionālo parlamentu lūgumrakstu komitejām, kurās šādas komitejas pastāv; apņemas nodrošināt instrukcijas attiecībā uz šādu komiteju izveidi atlikušajās dalībvalstīs, kas to vēlas;

| 51. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām, kā arī to parlamentiem, lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām, kā arī to parlamentiem, lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām kompetentajām iestādēm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0204.

(2)  ANO komiteja to pieņēma savā četrpadsmitajā sesijā (2015. gada 17. augusts–4. septembris); skat.: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0233.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0009.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/116 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/116

---

P8_TA(2016)0022

Indijā aizturētie ES pilsoņi, jo īpaši Igaunijas un Apvienotās Karalistes jūrnieki

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Indijā aizturētajiem Igaunijas un Apvienotās Karalistes jūrniekiem (2016/2522(RSP))

(2018/C 011/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un jo īpaši tā 9., 10. un 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un jo īpaši tā 9., 10. un 14. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 12. oktobrī Tamilnādas štatā (Indijā) arestēja ASV uzņēmumam piederošā un ar Sjerraleones karogu kuģojošā kuģa MV Seaman Guard Ohio 35 apkalpes locekļus (tostarp 14 Igaunijas un 6 Apvienotās Karalistes valstspiederīgos, kā arī Indijas un Ukrainas valstspiederīgos), apsūdzot viņus ieroču nelikumīgā nēsāšanā Indijas teritoriālajos ūdeņos; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 12. oktobrī Tamilnādas štatā (Indijā) arestēja ASV uzņēmumam piederošā un ar Sjerraleones karogu kuģojošā kuģa MV Seaman Guard Ohio 35 apkalpes locekļus (tostarp 14 Igaunijas un 6 Apvienotās Karalistes valstspiederīgos, kā arī Indijas un Ukrainas valstspiederīgos), apsūdzot viņus ieroču nelikumīgā nēsāšanā Indijas teritoriālajos ūdeņos;

| B. | tā kā apkalpe acīmredzot bija pirātisma apkarošanas misijā, neveica nekādas agresīvs darbības pret Indijas valstspiederīgajiem un ir konsekventi noliegusi jebkādu savu vainu; |
| --- | --- |

B.

tā kā apkalpe acīmredzot bija pirātisma apkarošanas misijā, neveica nekādas agresīvs darbības pret Indijas valstspiederīgajiem un ir konsekventi noliegusi jebkādu savu vainu;

| C. | tā kā apsūdzības drīz tika atceltas, bet Indijas iestādes šo lēmumu pārsūdzēja, un Augstākā tiesa nosprieda, ka tiesas process ir jāturpina; tā kā apkalpes locekļi šī procesa laikā nevarēja atstāt Indiju un strādāt; |
| --- | --- |

C.

tā kā apsūdzības drīz tika atceltas, bet Indijas iestādes šo lēmumu pārsūdzēja, un Augstākā tiesa nosprieda, ka tiesas process ir jāturpina; tā kā apkalpes locekļi šī procesa laikā nevarēja atstāt Indiju un strādāt;

| D. | tā kā Indijas, Apvienotās Karalistes un Igaunijas iestādes šo jautājumu plaši un regulāri ir apspriedušas augstākajā līmenī — arī ministru un premjerministru līmenī; tā kā tajās ir pieprasīta apkalpes locekļu vidū esošo 14 Igaunijas un sešu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo priekšlaicīga atgriešanās dzimtenē, pievēršot uzmanību viņu ģimeņu finansiālajām grūtībām un lielajiem pārdzīvojumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Indijas, Apvienotās Karalistes un Igaunijas iestādes šo jautājumu plaši un regulāri ir apspriedušas augstākajā līmenī — arī ministru un premjerministru līmenī; tā kā tajās ir pieprasīta apkalpes locekļu vidū esošo 14 Igaunijas un sešu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo priekšlaicīga atgriešanās dzimtenē, pievēršot uzmanību viņu ģimeņu finansiālajām grūtībām un lielajiem pārdzīvojumiem;

| E. | tā kā 2016. gada 12. janvārī katram no 35 jūrniekiem un sargiem piesprieda maksimālo likumā paredzēto sodu — piecus gadus “stingrā režīma cietumā” un naudas sodu 3 000 INR (40 EUR) apmērā; tā kā šie apkalpes locekļi tagad atrodas Tamilnādas štatā esošajā Palayamkottai cietumā; tā kā viņi apsver iespēju pārsūdzēt spriedumu likumā paredzētajā 90 dienu laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2016. gada 12. janvārī katram no 35 jūrniekiem un sargiem piesprieda maksimālo likumā paredzēto sodu — piecus gadus “stingrā režīma cietumā” un naudas sodu 3 000 INR (40 EUR) apmērā; tā kā šie apkalpes locekļi tagad atrodas Tamilnādas štatā esošajā Palayamkottai cietumā; tā kā viņi apsver iespēju pārsūdzēt spriedumu likumā paredzētajā 90 dienu laikā;

| F. | tā kā šis notikumu pavērsiens daudzviet ir izraisījis pārsteiguma un sašutuma pilnu reakciju, |
| --- | --- |

F.

tā kā šis notikumu pavērsiens daudzviet ir izraisījis pārsteiguma un sašutuma pilnu reakciju,

| 1. | ciena Indijas suverenitāti attiecībā uz savu teritoriju un jurisdikciju un atzīst Indijas tiesību sistēmas taisnīgumu; |
| --- | --- |

1.

ciena Indijas suverenitāti attiecībā uz savu teritoriju un jurisdikciju un atzīst Indijas tiesību sistēmas taisnīgumu;

| 2. | izprot Indijas pamatotās bažas un saasināto piesardzību nesenās ar terorismu saistītās pieredzes dēļ; |
| --- | --- |

2.

izprot Indijas pamatotās bažas un saasināto piesardzību nesenās ar terorismu saistītās pieredzes dēļ;

| 3. | apzinās, ka attiecīgo apkalpes locekļu pienākums, kā tiek ziņots, bija nodrošināt aizsardzību pret pirātismu un ka ir pierādījies, ka sardzes grupas uz kuģa klāja ir visiedarbīgākais līdzeklis, ko izmantot aizsardzībā pret pirātismu, tāpēc tas ir pelnījis starptautiskās sabiedrības, tostarp arī Indijas, atbalstu; |
| --- | --- |

3.

apzinās, ka attiecīgo apkalpes locekļu pienākums, kā tiek ziņots, bija nodrošināt aizsardzību pret pirātismu un ka ir pierādījies, ka sardzes grupas uz kuģa klāja ir visiedarbīgākais līdzeklis, ko izmantot aizsardzībā pret pirātismu, tāpēc tas ir pelnījis starptautiskās sabiedrības, tostarp arī Indijas, atbalstu;

| 4. | aicina Indijas iestādes nodrošināt, ka MV Seaman Guard Ohio apkalpes lieta tiek izskatīta, pilnībā ievērojot tiesājamo cilvēktiesības un juridiskās tiesības, atbilstīgi pienākumiem, kas paredzēti dažādajās cilvēktiesību hartās, līgumos un konvencijās, kuras Indija ir parakstījusi; |
| --- | --- |

4.

aicina Indijas iestādes nodrošināt, ka MV Seaman Guard Ohio apkalpes lieta tiek izskatīta, pilnībā ievērojot tiesājamo cilvēktiesības un juridiskās tiesības, atbilstīgi pienākumiem, kas paredzēti dažādajās cilvēktiesību hartās, līgumos un konvencijās, kuras Indija ir parakstījusi;

| 5. | mudina Indijas iestādes šajā lietā rīkoties iejūtīgi, iespējami drīz pabeigt tiesvedību un atbrīvot visus iesaistītos apkalpes locekļus, kamēr tiesvedība vēl nav pabeigta, lai mazinātu negatīvās sekas procesā iesaistītajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

5.

mudina Indijas iestādes šajā lietā rīkoties iejūtīgi, iespējami drīz pabeigt tiesvedību un atbrīvot visus iesaistītos apkalpes locekļus, kamēr tiesvedība vēl nav pabeigta, lai mazinātu negatīvās sekas procesā iesaistītajiem un viņu ģimenēm;

| 6. | iesaka Indijai apsvērt iespēju parakstīt 2008. gada 18. septembra Montrē (Montreux) dokumentu, kurā cita starpā definēts, kā starptautiskās tiesības attiecas uz privātu militāro un apsardzes uzņēmumu darbību; |
| --- | --- |

6.

iesaka Indijai apsvērt iespēju parakstīt 2008. gada 18. septembra Montrē (Montreux) dokumentu, kurā cita starpā definēts, kā starptautiskās tiesības attiecas uz privātu militāro un apsardzes uzņēmumu darbību;

| 7. | uzsver ilgstošās ļoti labās attiecības starp ES un tās dalībvalstīm un Indiju; mudina Indiju un iesaistītās Eiropas valstis nodrošināt, ka šis incidents negatīvi neietekmē to vispārējās attiecības; uzsver, cik nozīmīgas ir ciešas ekonomiskās, politiskās un stratēģiskās attiecības starp Indiju un ES dalībvalstīm, kā arī Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

7.

uzsver ilgstošās ļoti labās attiecības starp ES un tās dalībvalstīm un Indiju; mudina Indiju un iesaistītās Eiropas valstis nodrošināt, ka šis incidents negatīvi neietekmē to vispārējās attiecības; uzsver, cik nozīmīgas ir ciešas ekonomiskās, politiskās un stratēģiskās attiecības starp Indiju un ES dalībvalstīm, kā arī Eiropas Savienību;

| 8. | aicina ES un Indiju palielināt sadarbības apmērus jūras drošības un pirātisma apkarošanas jomās, tostarp izstrādājot starptautisku doktrīnu un standarta operāciju procedūras, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz Indijas loma reģionā; turklāt pauž stingru pārliecību, ka tas palīdzēs novērst līdzīgus strīdīgus gadījumus nākotnē; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un Indiju palielināt sadarbības apmērus jūras drošības un pirātisma apkarošanas jomās, tostarp izstrādājot starptautisku doktrīnu un standarta operāciju procedūras, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz Indijas loma reģionā; turklāt pauž stingru pārliecību, ka tas palīdzēs novērst līdzīgus strīdīgus gadījumus nākotnē;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Indijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Indijas valdībai un parlamentam.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/118 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/118

---

P8_TA(2016)0023

Etiopija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par stāvokli Etiopijā (2016/2520(RSP))

(2018/C 011/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Etiopijā un nesenākās šim jautājumam veltītās debates plenārsēdē, kas notika 2015. gada 20. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Etiopijā un nesenākās šim jautājumam veltītās debates plenārsēdē, kas notika 2015. gada 20. maijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 23. decembra paziņojumu par nesenajām sadursmēm Etiopijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 23. decembra paziņojumu par nesenajām sadursmēm Etiopijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni un Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas ārlietu ministra Tedros Adhanom2015. gada 20. oktobra kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni un Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas ārlietu ministra Tedros Adhanom2015. gada 20. oktobra kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā (PV/AP) Federikas Mogerīni un Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas ārlietu ministra Tedros Adhanom2016. gada 13. janvāra sanāksmes preses relīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā (PV/AP) Federikas Mogerīni un Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas ārlietu ministra Tedros Adhanom2016. gada 13. janvāra sanāksmes preses relīzi,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2015. gada 27. maija paziņojumu par vēlēšanām Etiopijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2015. gada 27. maija paziņojumu par vēlēšanām Etiopijā,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta tiesību uz uzskatu un vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos David Kaye2015. gada 10. jūlija deklarāciju par Etiopijas žurnālistu atbrīvošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta tiesību uz uzskatu un vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos David Kaye2015. gada 10. jūlija deklarāciju par Etiopijas žurnālistu atbrīvošanu,

| — | ņemot vērā jaunāko vispārējo periodisko pārskatu par Etiopiju, kas iesniegts ANO Cilvēktiesību padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunāko vispārējo periodisko pārskatu par Etiopiju, kas iesniegts ANO Cilvēktiesību padomei,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 8. decembrī pieņemto Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas Konstitūciju un jo īpaši tās III sadaļas noteikumus par pamattiesībām un pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un demokrātiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 8. decembrī pieņemto Etiopijas Federālās Demokrātiskās Republikas Konstitūciju un jo īpaši tās III sadaļas noteikumus par pamattiesībām un pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un demokrātiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO 1994. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ko Etiopija ratificēja 1994. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1994. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ko Etiopija ratificēja 1994. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 24. maijā notika vispārējas vēlēšanas, kurās vadošo stāvokli saglabāja un visas vietas valsts parlamentā ieguva Etiopijas Tautas Revolucionārā Fronte (EPRDF), jo vēlēšanu procesā trūka platformas kritiskam vai atšķirīgam viedoklim; tā kā maijā notikušās federālās vēlēšanas notika iebiedēšanas apstākļos un pastāv šaubas par Nacionālās vēlēšanu padomes neatkarīgumu; tā kā EPRDF ir pie varas 24 gadus (kopš militārās valdības gāšanas 1991. gadā); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 24. maijā notika vispārējas vēlēšanas, kurās vadošo stāvokli saglabāja un visas vietas valsts parlamentā ieguva Etiopijas Tautas Revolucionārā Fronte (EPRDF), jo vēlēšanu procesā trūka platformas kritiskam vai atšķirīgam viedoklim; tā kā maijā notikušās federālās vēlēšanas notika iebiedēšanas apstākļos un pastāv šaubas par Nacionālās vēlēšanu padomes neatkarīgumu; tā kā EPRDF ir pie varas 24 gadus (kopš militārās valdības gāšanas 1991. gadā);

| B. | tā kā pēdējo divu mēnešu laikā Etiopijas lielāko reģionu Oromiju, ko apdzīvo Etiopijas lielākā etniskā grupa, ir pārņēmis protestu vilnis par galvaspilsētas Adisabebas municipālās robežas paplašināšanu, kas rada draudus zemniekiem, ka viņi varētu tikt padzīti no savas zemes; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo divu mēnešu laikā Etiopijas lielāko reģionu Oromiju, ko apdzīvo Etiopijas lielākā etniskā grupa, ir pārņēmis protestu vilnis par galvaspilsētas Adisabebas municipālās robežas paplašināšanu, kas rada draudus zemniekiem, ka viņi varētu tikt padzīti no savas zemes;

| C. | tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju informāciju drošības spēki, reaģējot uz pamatā miermīlīgiem protestiem, ir nogalinājuši vismaz 140 protestētāju un daudzus ievainojuši, līdz ar to šī ir lielākā krīze Etiopijā kopš vardarbības, kas bija saistīta ar 2005. gada vēlēšanām; tā kā gluži otrādi — valdība ir tikai atzinusi, ka bojāgājuši vairāki cilvēki, kā arī 12 drošības spēku locekļi; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju informāciju drošības spēki, reaģējot uz pamatā miermīlīgiem protestiem, ir nogalinājuši vismaz 140 protestētāju un daudzus ievainojuši, līdz ar to šī ir lielākā krīze Etiopijā kopš vardarbības, kas bija saistīta ar 2005. gada vēlēšanām; tā kā gluži otrādi — valdība ir tikai atzinusi, ka bojāgājuši vairāki cilvēki, kā arī 12 drošības spēku locekļi;

| D. | ņemot vērā to, ka 2016. gada 14. janvārī valdība pieņēma lēmumu atcelt plaši apstrīdēto liela mēroga pilsētas attīstības plānu; tā kā tad, ja plāns tiktu īstenots, pilsēta kļūtu 20 reižu lielāka; tā kā Adisabebas paplašināšanās dēļ mājas ir bijuši spiesti pamest miljoni Oromo zemnieku, kas nonākuši nabadzības varā; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā to, ka 2016. gada 14. janvārī valdība pieņēma lēmumu atcelt plaši apstrīdēto liela mēroga pilsētas attīstības plānu; tā kā tad, ja plāns tiktu īstenots, pilsēta kļūtu 20 reižu lielāka; tā kā Adisabebas paplašināšanās dēļ mājas ir bijuši spiesti pamest miljoni Oromo zemnieku, kas nonākuši nabadzības varā;

| E. | tā kā Etiopijā valda liela reliģisko piederību un kultūras daudzveidība; tā kā dažas no etniskajām kopienām, īpaši oromo un somālieši (ogadeni) ir tikuši marginalizēti par lavu amhariem un tigrejiem un šīs marginalizētās kopienas ir slikti pārstāvētas politiskajos procesos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Etiopijā valda liela reliģisko piederību un kultūras daudzveidība; tā kā dažas no etniskajām kopienām, īpaši oromo un somālieši (ogadeni) ir tikuši marginalizēti par lavu amhariem un tigrejiem un šīs marginalizētās kopienas ir slikti pārstāvētas politiskajos procesos;

| F. | tā kā Etiopijas iestādes ir patvaļīgi arestējušas vairākus miermīlīgus protestētājus, žurnālistus, opozīcijas līderus, brutāli apspiežot protestus Oromijas reģionā; tā kā arestētie tiek spīdzināti un pret viņiem slikti izturas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Etiopijas iestādes ir patvaļīgi arestējušas vairākus miermīlīgus protestētājus, žurnālistus, opozīcijas līderus, brutāli apspiežot protestus Oromijas reģionā; tā kā arestētie tiek spīdzināti un pret viņiem slikti izturas;

| G. | tā kā lielā mērā miermīlīgos protestētājus valdība ir nosaukusi par teroristiem, piemēro viņiem Prettetrorisma proklamāciju (Likums Nr. 652/2009) un vērš pret viņiem militāros spēkus; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielā mērā miermīlīgos protestētājus valdība ir nosaukusi par teroristiem, piemēro viņiem Prettetrorisma proklamāciju (Likums Nr. 652/2009) un vērš pret viņiem militāros spēkus;

| H. | tā kā 2015. gada 23. decembrī iestādes arestēja lielākās likumīgi reģistrētās politiskās partijas Oromo Federālistu kongresa (OFC) priekšsēdētāju Bekele Gerba; tā kā Bekele Gerba tika apcietināts un saskaņā ar ziņām — īsi pēc tam hospitalizēts; tā kā šobrīd viņa atrašanās vieta nav zināma; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada 23. decembrī iestādes arestēja lielākās likumīgi reģistrētās politiskās partijas Oromo Federālistu kongresa (OFC) priekšsēdētāju Bekele Gerba; tā kā Bekele Gerba tika apcietināts un saskaņā ar ziņām — īsi pēc tam hospitalizēts; tā kā šobrīd viņa atrašanās vieta nav zināma;

| I. | tā kā pēdējās nedēļās augstākie OFC līderi ir patvaļīgi arestēti vai faktiski atrodas mājas arestā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēdējās nedēļās augstākie OFC līderi ir patvaļīgi arestēti vai faktiski atrodas mājas arestā;

| J. | tā kā šī nav pirmā reize, kas Etiopijas drošības spēki, reaģējot uz miermīlīgiem protestiem, ir smagi pārkāpuši cilvēktiesības un tā kā ir zināms, ka Etiopijas valdība sistemātiski apspiež vārda un pulcēšanās brīvību un aizliedz cilvēkiem nepiekrist valdības politikai vai kritizēt to, tādējādi ierobežojot civilo un politisko dzīvi, tā kā tiek veiktas politiski motivētas tiesu prāvas, kurās piemēro drakonisko pretterorisma likumu, likvidēti neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi, apspiestas plaša mēroga pilsoniskās sabiedrības darbības un apspiestas opozīcijas partijas; |
| --- | --- |

J.

tā kā šī nav pirmā reize, kas Etiopijas drošības spēki, reaģējot uz miermīlīgiem protestiem, ir smagi pārkāpuši cilvēktiesības un tā kā ir zināms, ka Etiopijas valdība sistemātiski apspiež vārda un pulcēšanās brīvību un aizliedz cilvēkiem nepiekrist valdības politikai vai kritizēt to, tādējādi ierobežojot civilo un politisko dzīvi, tā kā tiek veiktas politiski motivētas tiesu prāvas, kurās piemēro drakonisko pretterorisma likumu, likvidēti neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi, apspiestas plaša mēroga pilsoniskās sabiedrības darbības un apspiestas opozīcijas partijas;

| K. | tā kā 2015. gada decembrī patvaļīgi tika arestēti vadoši politiskie aktīvisti, piemēram, Getachew Shife (izdevuma “Negere Ethiopia” galvenais redaktors), Yonathan Teressa (interneta aktīvists) un Fikadu Mirkana (Oromijas radio un TV žurnālists), taču Etiopijas iestādes viņiem nav uzrādījušas apsūdzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada decembrī patvaļīgi tika arestēti vadoši politiskie aktīvisti, piemēram, Getachew Shife (izdevuma “Negere Ethiopia” galvenais redaktors), Yonathan Teressa (interneta aktīvists) un Fikadu Mirkana (Oromijas radio un TV žurnālists), taču Etiopijas iestādes viņiem nav uzrādījušas apsūdzību;

| L. | tā kā Etiopijas valdība noteica visaptverošus neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ierobežojumus; tā kā saskaņā ar 2014. gada gadā veikto ieslodzīto uzskaiti, ko veica Žurnālistu aizsardzības komiteja (ŽAK), Etiopijā bija ceturtais lielākais apcietināto žurnālistu skaits pasaulē — vismaz 17 žurnālisti arestēti, 57 plašsaziņas līdzekļu speciālisti pametuši Etiopiju iepriekšējos piecos gados un virkne neatkarīgo izdevumu beidza pastāvēt oficiālā spiediena rezultātā; tā kā Etiopija papildus tam minētās organizācijas pētījumā 2015. gadā tika ierindota starp 10 valstīm, kurās ir vislielākā cenzūra (SD, ALDE); |
| --- | --- |

L.

tā kā Etiopijas valdība noteica visaptverošus neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ierobežojumus; tā kā saskaņā ar 2014. gada gadā veikto ieslodzīto uzskaiti, ko veica Žurnālistu aizsardzības komiteja (ŽAK), Etiopijā bija ceturtais lielākais apcietināto žurnālistu skaits pasaulē — vismaz 17 žurnālisti arestēti, 57 plašsaziņas līdzekļu speciālisti pametuši Etiopiju iepriekšējos piecos gados un virkne neatkarīgo izdevumu beidza pastāvēt oficiālā spiediena rezultātā; tā kā Etiopija papildus tam minētās organizācijas pētījumā 2015. gadā tika ierindota starp 10 valstīm, kurās ir vislielākā cenzūra (SD, ALDE);

| M. | tā kā joprojām apcietinājumā tiek turētas daudzas personas, kas iepriekšējos gados tika ieslodzītās viņu pārliecības dēļ — tikai par to, ka viņi saskaņā ar tiesību aktiem izmantoja savas tiesības uz vārda un domas brīvību, tostarp žurnālisti un opozīcijas politisko partiju locekļi; tā kā daži no viņiem ir notiesāti netaisnīgos tiesu procesos, daži nav notiesāti joprojām un dažus tur aiz restēm, neizvirzot nekādas apsūdzības, tostarp Eskinder Nega, Temesghen Desalegn, Solomon Kebede, Yesuf Getachew, Woubshet Taye, Saleh Edris un Tesfalidet Kidane; |
| --- | --- |

M.

tā kā joprojām apcietinājumā tiek turētas daudzas personas, kas iepriekšējos gados tika ieslodzītās viņu pārliecības dēļ — tikai par to, ka viņi saskaņā ar tiesību aktiem izmantoja savas tiesības uz vārda un domas brīvību, tostarp žurnālisti un opozīcijas politisko partiju locekļi; tā kā daži no viņiem ir notiesāti netaisnīgos tiesu procesos, daži nav notiesāti joprojām un dažus tur aiz restēm, neizvirzot nekādas apsūdzības, tostarp Eskinder Nega, Temesghen Desalegn, Solomon Kebede, Yesuf Getachew, Woubshet Taye, Saleh Edris un Tesfalidet Kidane;

| N. | tā kā 2014. gada jūnijā tika arestēts britu pavalstnieks un Etiopijas pilsonis un opozīcijas partijas vadītājs Andargachew Tsege, kas dzīvo izsūtījumā; tā kā Andargachew Tsege tika aizmuguriski piespriests nāvessods un nāvinieku kamerā viņš praktiski bez saziņas iespējām atrodas kopš apcietināšanas brīža; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2014. gada jūnijā tika arestēts britu pavalstnieks un Etiopijas pilsonis un opozīcijas partijas vadītājs Andargachew Tsege, kas dzīvo izsūtījumā; tā kā Andargachew Tsege tika aizmuguriski piespriests nāvessods un nāvinieku kamerā viņš praktiski bez saziņas iespējām atrodas kopš apcietināšanas brīža;

| O. | tā kā Etiopijas Labdarības un sabiedrību proklamācijas likumā ir noteikta prasība aizstāvības organizācijām 90 % no savas darbības finansējuma iegūt no vietējiem avotiem, kā rezultātā samazinājās pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) aktivitāte un daudzas no tām savu darbību izbeidza pavisam; tā kā Etiopija ir noraidījusi tās rekomendācijas labot Labdarības un sabiedrību proklamāciju un Terorisma apkarošanas proklamāciju, kuras izteica vairākas valstis, 2014. gada maijā periodiskās pārskatīšanas ietvaros Cilvēktiesību padomē izskatot Etiopijas cilvēktiesību situāciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Etiopijas Labdarības un sabiedrību proklamācijas likumā ir noteikta prasība aizstāvības organizācijām 90 % no savas darbības finansējuma iegūt no vietējiem avotiem, kā rezultātā samazinājās pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) aktivitāte un daudzas no tām savu darbību izbeidza pavisam; tā kā Etiopija ir noraidījusi tās rekomendācijas labot Labdarības un sabiedrību proklamāciju un Terorisma apkarošanas proklamāciju, kuras izteica vairākas valstis, 2014. gada maijā periodiskās pārskatīšanas ietvaros Cilvēktiesību padomē izskatot Etiopijas cilvēktiesību situāciju;

| P. | tā kā Etiopijas valdība de facto ir noteikusi vērienīgu Etiopijas Ogadena reģiona blokādi — šajā reģionā ir bagātas naftas un gāzes iegulas; tā kā starptautisko plašsaziņas līdzekļu un humanitāro grupu mēģinājumi strādāt šajā reģionā un ziņot par to tiek uztverti kā noziedzīgi nodarījumi, kas ir jāsoda saskaņā ar Terorisma apkarošanas proklamāciju; tā kā tiek saņemtas ziņas par kara noziegumiem un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, kurus pret Ogadena reģiona iedzīvotājiem ir izdarījusi armija un valdības desanta spēki; |
| --- | --- |

P.

tā kā Etiopijas valdība de facto ir noteikusi vērienīgu Etiopijas Ogadena reģiona blokādi — šajā reģionā ir bagātas naftas un gāzes iegulas; tā kā starptautisko plašsaziņas līdzekļu un humanitāro grupu mēģinājumi strādāt šajā reģionā un ziņot par to tiek uztverti kā noziedzīgi nodarījumi, kas ir jāsoda saskaņā ar Terorisma apkarošanas proklamāciju; tā kā tiek saņemtas ziņas par kara noziegumiem un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, kurus pret Ogadena reģiona iedzīvotājiem ir izdarījusi armija un valdības desanta spēki;

| Q. | tā kā Etiopija ir otrā visapdzīvotākā Āfrikas valsts un esot viena no visstraujāk augošajām Āfrikas ekonomikām — vidējais izaugsmes radītājs pagājušajā desmitgadē bija 10 %; tā kā, neskatoties uz to, tā joprojām ir arī viena no visnabadzīgākajām valstīm, jo tās nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir USD 632; tā kā tā atrodas 173. vietā no 187 valstīm 2014. gada tautas attīstības sarakstā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Etiopija ir otrā visapdzīvotākā Āfrikas valsts un esot viena no visstraujāk augošajām Āfrikas ekonomikām — vidējais izaugsmes radītājs pagājušajā desmitgadē bija 10 %; tā kā, neskatoties uz to, tā joprojām ir arī viena no visnabadzīgākajām valstīm, jo tās nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir USD 632; tā kā tā atrodas 173. vietā no 187 valstīm 2014. gada tautas attīstības sarakstā;

| R. | tā kā Etiopijai ir šā reģiona vissvarīgākā valsts un rietumu līdzekļu devēji tai un lielākajai daļai tās kaimiņvalstu sniedz atbalstu — galvenokārt tāpēc, ka tā ir Āfrikas Savienības (AS) mītnes valsts un tā piedalās ANO miera uzturēšanas, drošības un palīdzības partnerībā līdztekus rietumu valstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā Etiopijai ir šā reģiona vissvarīgākā valsts un rietumu līdzekļu devēji tai un lielākajai daļai tās kaimiņvalstu sniedz atbalstu — galvenokārt tāpēc, ka tā ir Āfrikas Savienības (AS) mītnes valsts un tā piedalās ANO miera uzturēšanas, drošības un palīdzības partnerībā līdztekus rietumu valstīm;

| S. | tā kā ekonomiskā izaugsme saglabājas augsta (kopsakarā ar lielām ārvalstu investīcijām, tostarp lauksaimniecībā, celtniecībā un ražošanas nozarēs, liela apjoma attīstības projektos, piemēram, hidroelektriskās stacijas aizsprosta celtniecībā un plantācijās, kā arī izplatītajā zemes nomā — bieži vien rietumu uzņēmumiem), daudzi cilvēki, tostarp lauksaimnieki un lopkopji, tiek padzīti no savām mājām; |
| --- | --- |

S.

tā kā ekonomiskā izaugsme saglabājas augsta (kopsakarā ar lielām ārvalstu investīcijām, tostarp lauksaimniecībā, celtniecībā un ražošanas nozarēs, liela apjoma attīstības projektos, piemēram, hidroelektriskās stacijas aizsprosta celtniecībā un plantācijās, kā arī izplatītajā zemes nomā — bieži vien rietumu uzņēmumiem), daudzi cilvēki, tostarp lauksaimnieki un lopkopji, tiek padzīti no savām mājām;

| T. | tā kā Etiopijas konstitūcijas 40. panta 5. punktā ir garantēta Etiopijas lopkopju tiesības uz brīvām ganībām un aramzemi un tiesības netikt pārvietotiem no savas zemes uz citurieni; |
| --- | --- |

T.

tā kā Etiopijas konstitūcijas 40. panta 5. punktā ir garantēta Etiopijas lopkopju tiesības uz brīvām ganībām un aramzemi un tiesības netikt pārvietotiem no savas zemes uz citurieni;

| U. | tā kā Etiopija ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa; (EPP) |
| --- | --- |

U.

tā kā Etiopija ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa; (EPP)

| V. | tā kā Etiopijā valda vairāku desmitgažu lielākais sausums, kura dēļ samazinās nodrošinājums ar pārtiku, pieaug novājēšana un neparasti lielā daudzumā iet bojā mājlopi; tā kā plūdu, vardarbīgu sadursmju par trūcīgajiem resursiem un sausuma dēļ gandrīz 560 000 cilvēku tiek pārvietoti valsts iekšienē; tā kā Etiopijas valdība lēš, ka sausuma dēļ 10,1 miljonam cilvēku — puse no viņiem ir bērnu — ir nepieciešama ārkārtas pārtika; |
| --- | --- |

V.

tā kā Etiopijā valda vairāku desmitgažu lielākais sausums, kura dēļ samazinās nodrošinājums ar pārtiku, pieaug novājēšana un neparasti lielā daudzumā iet bojā mājlopi; tā kā plūdu, vardarbīgu sadursmju par trūcīgajiem resursiem un sausuma dēļ gandrīz 560 000 cilvēku tiek pārvietoti valsts iekšienē; tā kā Etiopijas valdība lēš, ka sausuma dēļ 10,1 miljonam cilvēku — puse no viņiem ir bērnu — ir nepieciešama ārkārtas pārtika;

| W. | tā kā Etiopijā nemitīgi ieplūst imigranti un tajā patvērumu rod aptuveni 700 000 bēgļu — galvenokārt no Dienvidsudānas, Eritrejas un Somālijas; tā kā 2015. gada 11. novembrī ES un Etiopija parakstīja Kopējo migrācijas un mobilitātes programmu (CAMM), lai pastiprinātu abu pušu sadarbību un dialogu migrācijas jomā; |
| --- | --- |

W.

tā kā Etiopijā nemitīgi ieplūst imigranti un tajā patvērumu rod aptuveni 700 000 bēgļu — galvenokārt no Dienvidsudānas, Eritrejas un Somālijas; tā kā 2015. gada 11. novembrī ES un Etiopija parakstīja Kopējo migrācijas un mobilitātes programmu (CAMM), lai pastiprinātu abu pušu sadarbību un dialogu migrācijas jomā;

| 1. | stingri nosoda to, ka drošības spēki Oromijā un visos Etiopijas reģionos nesen piemēroja nesamērīgi lielu spēku un ka tika izdarīts lielāks skaits cilvēktiesību pārkāpumu; pauž līdzjūtību cietušo personu ģimenēm un mudina nekavējoties atbrīvot visus tos, kas izmantoja tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda to, ka drošības spēki Oromijā un visos Etiopijas reģionos nesen piemēroja nesamērīgi lielu spēku un ka tika izdarīts lielāks skaits cilvēktiesību pārkāpumu; pauž līdzjūtību cietušo personu ģimenēm un mudina nekavējoties atbrīvot visus tos, kas izmantoja tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību;

| 2. | Etiopijas valdībai atgādina par tās pienākumiem aizsargāt pamattiesības, tostarp iespējas nodrošināt taisnīgumu un tiesības uz taisnīgu tiesu, kas ir paredzētas Āfrikas hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos, tostarp Kotonū nolīgumā un jo īpaši tā 8. un 96. pantā; |
| --- | --- |

2.

Etiopijas valdībai atgādina par tās pienākumiem aizsargāt pamattiesības, tostarp iespējas nodrošināt taisnīgumu un tiesības uz taisnīgu tiesu, kas ir paredzētas Āfrikas hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos, tostarp Kotonū nolīgumā un jo īpaši tā 8. un 96. pantā;

| 3. | prasa veikt ticamu, pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz protestētāju nogalināšanu un citiem iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izdarīti, apspiežot protesta kustību, un aicina valdību kompetentās tiesās taisnīgi sodīt tos, kas minētos noziegumus ir izdarījuši; |
| --- | --- |

3.

prasa veikt ticamu, pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz protestētāju nogalināšanu un citiem iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izdarīti, apspiežot protesta kustību, un aicina valdību kompetentās tiesās taisnīgi sodīt tos, kas minētos noziegumus ir izdarījuši;

| 4. | aicina Etiopijas valdību ievērot Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju un Āfrikas Savienības cilvēku un tautu tiesību hartu, tostarp tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, vārda brīvību un biedrošanās brīvību; mudina valdību nekavējoties uzaicināt ANO īpašo ziņotāju biedrošanās brīvības un miermīlīgas pulcēšanās jautājumos un citus ANO cilvēktiesību ekspertus apmeklēt Etiopiju un ziņot par situāciju; |
| --- | --- |

4.

aicina Etiopijas valdību ievērot Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju un Āfrikas Savienības cilvēku un tautu tiesību hartu, tostarp tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, vārda brīvību un biedrošanās brīvību; mudina valdību nekavējoties uzaicināt ANO īpašo ziņotāju biedrošanās brīvības un miermīlīgas pulcēšanās jautājumos un citus ANO cilvēktiesību ekspertus apmeklēt Etiopiju un ziņot par situāciju;

| 5. | atzinīgi vērtē valdības lēmumu pilnībā apturēt Adisabebas un Oromijas īpašās zonas stratēģisko plānu; prasa nekavējoties īstenot visaptverošu un pārredzamu politisko dialogu, ietverot arī valdību, opozīcijas partijas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un vietējos iedzīvotājus, novēršot turpmāku vardarbību vai iedzīvotāju radikalizēšanos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē valdības lēmumu pilnībā apturēt Adisabebas un Oromijas īpašās zonas stratēģisko plānu; prasa nekavējoties īstenot visaptverošu un pārredzamu politisko dialogu, ietverot arī valdību, opozīcijas partijas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un vietējos iedzīvotājus, novēršot turpmāku vardarbību vai iedzīvotāju radikalizēšanos;

| 6. | uzsver, ka brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir svarīgi, lai nodrošinātu iedzīvotāju informētību, aktivitāti un līdzdalību, un prasa, lai Etiopijas iestādes izbeigtu informācijas brīvas aprites apspiešanu, tostarp izbeigtu plašsaziņas līdzekļu raidījumu kropļošanu un to represēšanu, nodrošinot vietējās pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu tiesību aizsardzību un atvieglot neatkarīgo žurnālistu un cilvēktiesību uzraugu brīvu pārvietošanos visā Etiopijā; atzīst, ka nesen tika atbrīvoti “Zone9” emuāristi un 6 žurnālisti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir svarīgi, lai nodrošinātu iedzīvotāju informētību, aktivitāti un līdzdalību, un prasa, lai Etiopijas iestādes izbeigtu informācijas brīvas aprites apspiešanu, tostarp izbeigtu plašsaziņas līdzekļu raidījumu kropļošanu un to represēšanu, nodrošinot vietējās pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu tiesību aizsardzību un atvieglot neatkarīgo žurnālistu un cilvēktiesību uzraugu brīvu pārvietošanos visā Etiopijā; atzīst, ka nesen tika atbrīvoti “Zone9” emuāristi un 6 žurnālisti;

| 7. | prasa, lai Etiopijas iestādes izbeigtu izmantot terorisma apkarošanas tiesību aktus (Pretterora proklamācija Nr. 652/2009) nolūkā vajāt politiskos pretiniekus, disidentus, cilvēktiesību aizstāvjus, citas pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un neatkarīgos žurnālistus; papildus tam aicina Etiopijas valdību pārskatīt tās terorisma apkarošanas regulējumu, lai panāktu tā atbilstību starptautiskajām cilvēktiesībām un principiem; |
| --- | --- |

7.

prasa, lai Etiopijas iestādes izbeigtu izmantot terorisma apkarošanas tiesību aktus (Pretterora proklamācija Nr. 652/2009) nolūkā vajāt politiskos pretiniekus, disidentus, cilvēktiesību aizstāvjus, citas pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un neatkarīgos žurnālistus; papildus tam aicina Etiopijas valdību pārskatīt tās terorisma apkarošanas regulējumu, lai panāktu tā atbilstību starptautiskajām cilvēktiesībām un principiem;

| 8. | nosoda nesamērīgi stingros ierobežojumus, kādi ir noteikti Labdarības un sabiedrību proklamācijā attiecībā uz minēto NVO darbu cilvēktiesību jomā, liedzot šīm organizācijām iespēju iegūt nepieciešamo finansējumu un Labdarības un sabiedrību aģentūrai piešķirot nesamērīgi lielas pilnvaras iejaukties cilvēktiesību organizāciju darbībā, vēl vairāk apdraudot cilvēktiesību pārkāpumu upurus, jo tiek pārkāpti konfidencialitātes principi; |
| --- | --- |

8.

nosoda nesamērīgi stingros ierobežojumus, kādi ir noteikti Labdarības un sabiedrību proklamācijā attiecībā uz minēto NVO darbu cilvēktiesību jomā, liedzot šīm organizācijām iespēju iegūt nepieciešamo finansējumu un Labdarības un sabiedrību aģentūrai piešķirot nesamērīgi lielas pilnvaras iejaukties cilvēktiesību organizāciju darbībā, vēl vairāk apdraudot cilvēktiesību pārkāpumu upurus, jo tiek pārkāpti konfidencialitātes principi;

| 9. | aicina Etiopijas iestādes novērst jebkādu etnisko vai reliģisko diskrimināciju un sekmēt miermīlīgu un konstruktīvu dialogu visu kopienu starpā, un rīkoties atbilstoši šim uzstādījumam; |
| --- | --- |

9.

aicina Etiopijas iestādes novērst jebkādu etnisko vai reliģisko diskrimināciju un sekmēt miermīlīgu un konstruktīvu dialogu visu kopienu starpā, un rīkoties atbilstoši šim uzstādījumam;

| 10. | atzinīgi vērtē Etiopijas 2013. gada cilvēktiesību rīcības plānu un prasa to īstenot ātri un pilnībā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Etiopijas 2013. gada cilvēktiesību rīcības plānu un prasa to īstenot ātri un pilnībā;

| 11. | jo īpaši mudina iestādes īstenot Cilvēktiesību padomes Patvaļīgas aizturēšanas darba grupas rekomendācijas un nekavējoties atbrīvot britu pavalstnieku un politisko aktīvistu Andargachew Tsege; |
| --- | --- |

11.

jo īpaši mudina iestādes īstenot Cilvēktiesību padomes Patvaļīgas aizturēšanas darba grupas rekomendācijas un nekavējoties atbrīvot britu pavalstnieku un politisko aktīvistu Andargachew Tsege;

| 12. | apgalvo, ka cilvēktiesību un tiesiskas valsts principa ievērošana ir izšķiroši svarīga no ES politikas virzienu viedokļa, lai sekmētu attīstību Etiopijā un visā Āfrikas ragā; aicina ĀS pievērst uzmanību tās mītnes zemes — Etiopijas — politiskajai, ekonomiskajai un sociālajai situācijai |
| --- | --- |

12.

apgalvo, ka cilvēktiesību un tiesiskas valsts principa ievērošana ir izšķiroši svarīga no ES politikas virzienu viedokļa, lai sekmētu attīstību Etiopijā un visā Āfrikas ragā; aicina ĀS pievērst uzmanību tās mītnes zemes — Etiopijas — politiskajai, ekonomiskajai un sociālajai situācijai

| 13. | aicina ES, kas ir vienīgā lielākā līdzekļu devēja, efektīvi uzraudzīt programmu un politikas virzienu īstenošanu, lai nodrošinātu to, ka ar ES attīstības palīdzību netiek atbalstīti cilvēktiesību pārkāpumi Etiopijā, jo īpaši programmas par lauksaimnieku un lopkopju pārvietošanu, un izstrādāt stratēģijas, ar kurām maksimāli mazina jebkādu ES finansēto attīstības projektu negatīvo ietekmi uz pārvietošanu; uzsver, ka ES būtu finansiālais atbalsts jāsniedz atkarībā no Etiopijas cilvēktiesību situācijas un no apmēra, kādā Etiopijas valdība veicina demokrātijas iedibināšanas reformas; |
| --- | --- |

13.

aicina ES, kas ir vienīgā lielākā līdzekļu devēja, efektīvi uzraudzīt programmu un politikas virzienu īstenošanu, lai nodrošinātu to, ka ar ES attīstības palīdzību netiek atbalstīti cilvēktiesību pārkāpumi Etiopijā, jo īpaši programmas par lauksaimnieku un lopkopju pārvietošanu, un izstrādāt stratēģijas, ar kurām maksimāli mazina jebkādu ES finansēto attīstības projektu negatīvo ietekmi uz pārvietošanu; uzsver, ka ES būtu finansiālais atbalsts jāsniedz atkarībā no Etiopijas cilvēktiesību situācijas un no apmēra, kādā Etiopijas valdība veicina demokrātijas iedibināšanas reformas;

| 14. | aicina valdību vietējās kopienas iekļaut dialogā par visu liela apjoma attīstības projektu īstenošanu; pauž bažas par valdības īstenoto piespiedu pārmitināšanas programmu; |
| --- | --- |

14.

aicina valdību vietējās kopienas iekļaut dialogā par visu liela apjoma attīstības projektu īstenošanu; pauž bažas par valdības īstenoto piespiedu pārmitināšanas programmu;

| 15. | ir dziļi nobažījies par pašreizējiem postošajiem klimatiskajiem apstākļiem, kas valda Etiopijā un kuru dēļ ir pasliktinājusies humanitārā situācija šajā valstī; aicina ES un citus starptautiskos partnerus pastiprināt savu atbalstu Etiopijas valdībai un tautai; atzinīgi vērtē nesen ES izsludināto ieguldījumu un aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai šis papildu finansējums tiktu sniegts ātri; |
| --- | --- |

15.

ir dziļi nobažījies par pašreizējiem postošajiem klimatiskajiem apstākļiem, kas valda Etiopijā un kuru dēļ ir pasliktinājusies humanitārā situācija šajā valstī; aicina ES un citus starptautiskos partnerus pastiprināt savu atbalstu Etiopijas valdībai un tautai; atzinīgi vērtē nesen ES izsludināto ieguldījumu un aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai šis papildu finansējums tiktu sniegts ātri;

| 16. | atgādina, ka Etiopija ir svarīga valsts, kas kalpo par migrantu un patvēruma meklētāju galapunkta, tranzīta un izcelsmes valsti un ka tajā atrodas Āfrikas lielākais bēgļu kontingents; tādēļ pieņem zināšanai, ka ES un Etiopija ir pieņēmušas Kopīgo migrācijas programmu, kurā reglamentēti bēgļu jautājumi, robežkontrole un cīņa ar cilvēku tirdzniecību; papildus tam aicina Eiropas Komisiju cieši uzraudzīt visus projektus, kurus nesen ierosināja ES Āfrikas trasta fonda ietvaros; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Etiopija ir svarīga valsts, kas kalpo par migrantu un patvēruma meklētāju galapunkta, tranzīta un izcelsmes valsti un ka tajā atrodas Āfrikas lielākais bēgļu kontingents; tādēļ pieņem zināšanai, ka ES un Etiopija ir pieņēmušas Kopīgo migrācijas programmu, kurā reglamentēti bēgļu jautājumi, robežkontrole un cīņa ar cilvēku tirdzniecību; papildus tam aicina Eiropas Komisiju cieši uzraudzīt visus projektus, kurus nesen ierosināja ES Āfrikas trasta fonda ietvaros;

| 17. | ir ļoti norūpējies par Etiopijas iedzīvotāju ekonomisko un sociālo situāciju, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un minoritātēm, kā arī bēgļiem un pārvietotajām personām, kuru skaits turpina pieaugt, ņemot vērā reģionā valdošo krīzi un nestabilitāti; atkārtoti pauž atbalstu visām humanitārajām organizācijām, kas darbojas uz vietas Etiopijā un bēgļus uzņemošajās kaimiņvalstīs; atbalsta starptautiskās kopienas un humanitāro organizāciju aicinājumu palielināt palīdzību bēgļiem un pārvietotajām personām; |
| --- | --- |

17.

ir ļoti norūpējies par Etiopijas iedzīvotāju ekonomisko un sociālo situāciju, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un minoritātēm, kā arī bēgļiem un pārvietotajām personām, kuru skaits turpina pieaugt, ņemot vērā reģionā valdošo krīzi un nestabilitāti; atkārtoti pauž atbalstu visām humanitārajām organizācijām, kas darbojas uz vietas Etiopijā un bēgļus uzņemošajās kaimiņvalstīs; atbalsta starptautiskās kopienas un humanitāro organizāciju aicinājumu palielināt palīdzību bēgļiem un pārvietotajām personām;

| 18. | uzsver, ka nolūkā sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus ir nepieciešami ļoti nopietni publisko investīciju plāni, jo īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā; aicina Etiopijas iestādes efektīvi ķerties pie ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka nolūkā sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus ir nepieciešami ļoti nopietni publisko investīciju plāni, jo īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā; aicina Etiopijas iestādes efektīvi ķerties pie ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Etiopijas valdībai un parlamentam, Eiropas Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES ĀKK Ministru padomei, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram, kā arī Visāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Etiopijas valdībai un parlamentam, Eiropas Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES ĀKK Ministru padomei, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram, kā arī Visāfrikas parlamentam.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/123

---

P8_TA(2016)0024

Ziemeļkoreja

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra rezolūcija par Ziemeļkoreju (2016/2521(RSP))

(2018/C 011/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ziemeļkoreju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ziemeļkoreju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2016. gada 6. janvāra paziņojumu par iespējamo kodolizmēģinājumu Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (KTDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2016. gada 6. janvāra paziņojumu par iespējamo kodolizmēģinājumu Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (KTDR),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 6. janvāra paziņojumu par kodolizmēģinājumu, par ko ziņojusi Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 6. janvāra paziņojumu par kodolizmēģinājumu, par ko ziņojusi Korejas Tautas Demokrātiskā Republika,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1718(2006), 1874(2009), 2087(2013) un 2094(2013), kas skaidri aizliedz Korejas Tautas Demokrātiskajai Republikai veikt kodolizmēģinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1718(2006), 1874(2009), 2087(2013) un 2094(2013), kas skaidri aizliedz Korejas Tautas Demokrātiskajai Republikai veikt kodolizmēģinājumus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā ANO 2015. gada aprīļa ziņojumu “Korejas Tautas Demokrātiskā Republika 2015: vajadzības un prioritātes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2015. gada aprīļa ziņojumu “Korejas Tautas Demokrātiskā Republika 2015: vajadzības un prioritātes”,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 27. marta rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 27. marta rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā Izmeklēšanas komisijas par cilvēktiesībām Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā 2014. gada 7. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izmeklēšanas komisijas par cilvēktiesībām Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā 2014. gada 7. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, kurām visām Korejas Tautas Demokrātiskā Republika ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, kurām visām Korejas Tautas Demokrātiskā Republika ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības Padome un ANO Drošības padome ir nosodījušas KTDR 2016. gada 6. janvāra rīcību, ko tā pati ir nosaukusi par “sekmīgu ūdeņraža bumbas izmēģinājumu” un kas nepārprotami ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām atbilstoši ANO Drošības padomes rezolūcijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Padome un ANO Drošības padome ir nosodījušas KTDR 2016. gada 6. janvāra rīcību, ko tā pati ir nosaukusi par “sekmīgu ūdeņraža bumbas izmēģinājumu” un kas nepārprotami ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām atbilstoši ANO Drošības padomes rezolūcijām;

| B. | tā kā kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana apdraud starptautisko mieru un drošību; tā kā KTDR 2003. gadā izstājās no Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL), kopš 2006. gada veic kodolizmēģinājumus un 2009. gadā oficiāli paziņoja, ka ir izstrādājusi kodolieroci, un tas nozīmē, ka KTDR kodolspēju attīstības radītie draudi nepārprotami ir palielinājušies; tā kā KTDR nelikumīgo kodolprogrammu un ballistisko raķešu programmu turpināšana ir izaicinājums starptautiskajam kodolieroču neizplatīšanas režīmam un rada reģionālu saspīlējumu pastiprināšanās risku; |
| --- | --- |

B.

tā kā kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana apdraud starptautisko mieru un drošību; tā kā KTDR 2003. gadā izstājās no Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL), kopš 2006. gada veic kodolizmēģinājumus un 2009. gadā oficiāli paziņoja, ka ir izstrādājusi kodolieroci, un tas nozīmē, ka KTDR kodolspēju attīstības radītie draudi nepārprotami ir palielinājušies; tā kā KTDR nelikumīgo kodolprogrammu un ballistisko raķešu programmu turpināšana ir izaicinājums starptautiskajam kodolieroču neizplatīšanas režīmam un rada reģionālu saspīlējumu pastiprināšanās risku;

| C. | tā kā ar savu uz militarizāciju orientēto ekonomiku KTDR ne tuvu nav sasniegusi savu mērķi kļūt par spēcīgu un plaukstošu valsti, bet — gluži pretēji — tiecoties iegūt masu iznīcināšanas ieročus un to nogādes līdzekļus, ir novedusi savus iedzīvotājus aizvien lielākā izolētībā un nabadzībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar savu uz militarizāciju orientēto ekonomiku KTDR ne tuvu nav sasniegusi savu mērķi kļūt par spēcīgu un plaukstošu valsti, bet — gluži pretēji — tiecoties iegūt masu iznīcināšanas ieročus un to nogādes līdzekļus, ir novedusi savus iedzīvotājus aizvien lielākā izolētībā un nabadzībā;

| D. | tā kā ES stingri atbalsta no kodolieročiem brīvas Korejas pussalas ideju un uzskata, ka nolūkā reģionā panākt mieru, drošību un stabilitāti ir būtiski atsākt sešu pušu sarunas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES stingri atbalsta no kodolieročiem brīvas Korejas pussalas ideju un uzskata, ka nolūkā reģionā panākt mieru, drošību un stabilitāti ir būtiski atsākt sešu pušu sarunas;

| E. | tā kā var uzskatīt, ka KTDR, par ieguldījumu pamatmērķi izvēlēdamās bruņotos spēkus, noziedzīgi ignorē savu iedzīvotāju pamatvajadzības, jo jāņem vērā, ka aptuveni 70 % no 24,6 miljoniem valsts iedzīvotāju ir nepietiekami nodrošināti ar pārtiku un ka gandrīz 30 % bērnu vecumā zem pieciem gadiem cieš no akūta pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

E.

tā kā var uzskatīt, ka KTDR, par ieguldījumu pamatmērķi izvēlēdamās bruņotos spēkus, noziedzīgi ignorē savu iedzīvotāju pamatvajadzības, jo jāņem vērā, ka aptuveni 70 % no 24,6 miljoniem valsts iedzīvotāju ir nepietiekami nodrošināti ar pārtiku un ka gandrīz 30 % bērnu vecumā zem pieciem gadiem cieš no akūta pārtikas trūkuma;

| F. | tā kā KTDR cilvēktiesību stāvoklis ilgus gadus ir bijis ārkārtīgi problemātisks; tā kā KTDR režīms gandrīz nemaz nav sadarbojies ar ANO un ir noraidījis visas ANO Cilvēktiesību padomes un Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par cilvēktiesībām Ziemeļkorejā; tā kā tas nav sadarbojies ar ANO īpašo referentu attiecībā uz cilvēktiesību situāciju šajā valstī un ir noraidījis jebkādu ANO augstā cilvēktiesību komisāra palīdzību, kas tiktu sniegta speciālo procedūru ietvaros; |
| --- | --- |

F.

tā kā KTDR cilvēktiesību stāvoklis ilgus gadus ir bijis ārkārtīgi problemātisks; tā kā KTDR režīms gandrīz nemaz nav sadarbojies ar ANO un ir noraidījis visas ANO Cilvēktiesību padomes un Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par cilvēktiesībām Ziemeļkorejā; tā kā tas nav sadarbojies ar ANO īpašo referentu attiecībā uz cilvēktiesību situāciju šajā valstī un ir noraidījis jebkādu ANO augstā cilvēktiesību komisāra palīdzību, kas tiktu sniegta speciālo procedūru ietvaros;

| G. | tā kā pēc Cilvēktiesību padomes 2015. gada 27. marta rezolūcijas pieņemšanas notika sanāksme, kurā piedalījās Ziemeļkorejas diplomāti un Marzuki Darusman, Drošības padomes īpašais referents attiecībā uz cilvēktiesībām Ziemeļkorejā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc Cilvēktiesību padomes 2015. gada 27. marta rezolūcijas pieņemšanas notika sanāksme, kurā piedalījās Ziemeļkorejas diplomāti un Marzuki Darusman, Drošības padomes īpašais referents attiecībā uz cilvēktiesībām Ziemeļkorejā;

| H. | tā kā Eiropas Savienība aizstāv un sekmē cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē; tā kā ES un KTDR cilvēktiesību dialogu 2013. gadā KTDR pārtrauca; tā kā ES un KTDR 2015. gada jūnijā noturēja politiskā dialoga kārtu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība aizstāv un sekmē cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē; tā kā ES un KTDR cilvēktiesību dialogu 2013. gadā KTDR pārtrauca; tā kā ES un KTDR 2015. gada jūnijā noturēja politiskā dialoga kārtu;

| I. | tā kā ANO Izmeklēšanas komisija (IK) ir izmeklējusi “sistemātiskus, ļoti izplatītus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus” Ziemeļkorejā un 2014. gada 7. februārī publicēja ziņojumu; tā kā IK savā ziņojumā secināja, ka Phenjanas izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem “mūsdienu pasaulē nav līdzinieku”, un konstatēja, ka “gandrīz pilnībā ir liegtas tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību, kā arī tiesības uz uzskatu, vārda, informācijas un biedrošanās brīvību”; tā kā IK konstatēja, ka daudzos gadījumos cilvēktiesību pārkāpumi ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci; tā kā kopš 2014. gada KTDR cilvēktiesību stāvoklis ir pasliktinājies; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO Izmeklēšanas komisija (IK) ir izmeklējusi “sistemātiskus, ļoti izplatītus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus” Ziemeļkorejā un 2014. gada 7. februārī publicēja ziņojumu; tā kā IK savā ziņojumā secināja, ka Phenjanas izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem “mūsdienu pasaulē nav līdzinieku”, un konstatēja, ka “gandrīz pilnībā ir liegtas tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību, kā arī tiesības uz uzskatu, vārda, informācijas un biedrošanās brīvību”; tā kā IK konstatēja, ka daudzos gadījumos cilvēktiesību pārkāpumi ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci; tā kā kopš 2014. gada KTDR cilvēktiesību stāvoklis ir pasliktinājies;

| J. | tā kā KTDR valdība nepieļauj nekādu politisko opozīciju, brīvas un taisnīgas vēlēšanas, brīvus medijus, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, koplīgumu slēgšanu un pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

J.

tā kā KTDR valdība nepieļauj nekādu politisko opozīciju, brīvas un taisnīgas vēlēšanas, brīvus medijus, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, koplīgumu slēgšanu un pārvietošanās brīvību;

| K. | tā kā KTDR ir plaša un labi strukturēta drošības sistēma, kas cieši uzrauga gandrīz katra iedzīvotāja dzīvi un nepieļauj valstī nekādas pamatbrīvības; |
| --- | --- |

K.

tā kā KTDR ir plaša un labi strukturēta drošības sistēma, kas cieši uzrauga gandrīz katra iedzīvotāja dzīvi un nepieļauj valstī nekādas pamatbrīvības;

| L. | tā kā KTDR valsts iestādes sistemātiski izpilda nāvessodus bez tiesas sprieduma, patvaļīgi aiztur cilvēkus un ir atbildīgas par cilvēku pazušanu, tostarp nolaupa citu valstu valstspiederīgos, un ir ieslodzījušas vairāk nekā 100 000 cilvēkus cietumos un pāraudzināšanas nometnēs; |
| --- | --- |

L.

tā kā KTDR valsts iestādes sistemātiski izpilda nāvessodus bez tiesas sprieduma, patvaļīgi aiztur cilvēkus un ir atbildīgas par cilvēku pazušanu, tostarp nolaupa citu valstu valstspiederīgos, un ir ieslodzījušas vairāk nekā 100 000 cilvēkus cietumos un pāraudzināšanas nometnēs;

| M. | tā kā KTDR iedzīvotājiem daudzus gadu desmitus ir nācies piedzīvot nepietiekamu attīstību, kam raksturīga slikta veselības aprūpe un augsts nepietiekama uztura līmenis mātēm un bērniem, ciešot no politiskas un ekonomiskas izolācijas, biežām dabas katastrofām un pārtikas un degvielas cenu pieauguma starptautiskajā tirgū; tā kā KTDR neievēro savu iedzīvotāju tiesības uz pārtiku, |
| --- | --- |

M.

tā kā KTDR iedzīvotājiem daudzus gadu desmitus ir nācies piedzīvot nepietiekamu attīstību, kam raksturīga slikta veselības aprūpe un augsts nepietiekama uztura līmenis mātēm un bērniem, ciešot no politiskas un ekonomiskas izolācijas, biežām dabas katastrofām un pārtikas un degvielas cenu pieauguma starptautiskajā tirgū; tā kā KTDR neievēro savu iedzīvotāju tiesības uz pārtiku,

| 1. | asi nosoda ceturto kodolizmēģinājumu, kas notika 2016. gada 6. janvārī, atzīdams to par lieku un bīstamu provokāciju, kā arī attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju pārkāpumu un nopietnu draudu Korejas pussalas un Ziemeļaustrumāzijas reģiona mieram un drošībai; atbalsta jēgpilnu un efektīvu sankciju pieņemšanu pēc nesenā kodolizmēģinājuma, par kurām būtu jālemj starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda ceturto kodolizmēģinājumu, kas notika 2016. gada 6. janvārī, atzīdams to par lieku un bīstamu provokāciju, kā arī attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju pārkāpumu un nopietnu draudu Korejas pussalas un Ziemeļaustrumāzijas reģiona mieram un drošībai; atbalsta jēgpilnu un efektīvu sankciju pieņemšanu pēc nesenā kodolizmēģinājuma, par kurām būtu jālemj starptautiskajai sabiedrībai;

| 2. | mudina KTDR atturēties no turpmākas provokatīvas rīcības un pilnīgi, pārbaudāmi un neatgriezeniski apturēt savu kodolprogrammu un ballistisko raķešu programmu, izbeigt visas saistītās darbības un nekavējoties panākt atbilstību visām savām starptautiskajām saistībām, tostarp ANO Drošības padomes un SAEA Valdes rezolūcijām, kā arī citām starptautiskajām atbruņošanās un neizplatīšanas normām; pieprasa, lai KTDR nekavējoties paraksta un ratificē Līgumu par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu un ievēro savas saistības atbilstoši sešu pušu sarunu 2005. gada 19. septembra kopīgajam paziņojumam; |
| --- | --- |

2.

mudina KTDR atturēties no turpmākas provokatīvas rīcības un pilnīgi, pārbaudāmi un neatgriezeniski apturēt savu kodolprogrammu un ballistisko raķešu programmu, izbeigt visas saistītās darbības un nekavējoties panākt atbilstību visām savām starptautiskajām saistībām, tostarp ANO Drošības padomes un SAEA Valdes rezolūcijām, kā arī citām starptautiskajām atbruņošanās un neizplatīšanas normām; pieprasa, lai KTDR nekavējoties paraksta un ratificē Līgumu par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu un ievēro savas saistības atbilstoši sešu pušu sarunu 2005. gada 19. septembra kopīgajam paziņojumam;

| 3. | apstiprina vēlmi rast diplomātisku un politisku risinājumu KTDR kodoljautājumā; atkārtoti pauž atbalstu sešu pušu sarunām un prasa tās atsākt; mudina visas sešu pušu sarunās iesaistītās puses pastiprināt centienus; aicina KTDR atsākt konstruktīvas attiecības ar starptautisko sabiedrību un it īpaši sešu pušu sarunu dalībniekiem, lai censtos rast ilgstošu mieru un drošību no kodolieročiem brīvā Korejas pussalā un uzskatot to par labāko veidu, kā nodrošināt KTDR labklājīgāku un stabilāku nākotni; |
| --- | --- |

3.

apstiprina vēlmi rast diplomātisku un politisku risinājumu KTDR kodoljautājumā; atkārtoti pauž atbalstu sešu pušu sarunām un prasa tās atsākt; mudina visas sešu pušu sarunās iesaistītās puses pastiprināt centienus; aicina KTDR atsākt konstruktīvas attiecības ar starptautisko sabiedrību un it īpaši sešu pušu sarunu dalībniekiem, lai censtos rast ilgstošu mieru un drošību no kodolieročiem brīvā Korejas pussalā un uzskatot to par labāko veidu, kā nodrošināt KTDR labklājīgāku un stabilāku nākotni;

| 4. | pauž pārliecību, ka ir pienācis laiks starptautiskajai sabiedrībai veikt konkrētus pasākumus, lai izbeigtu pārkāpēju nesodāmību; prasa, lai tie, kas visvairāk atbildīgi par KTDR veiktajiem noziegumiem pret cilvēci, tiktu saukti pie atbildības, viņu lietas tiktu izskatītas Starptautiskajā Krimināltiesā un viņiem tiktu piemērotas mērķtiecīgas sankcijas; |
| --- | --- |

4.

pauž pārliecību, ka ir pienācis laiks starptautiskajai sabiedrībai veikt konkrētus pasākumus, lai izbeigtu pārkāpēju nesodāmību; prasa, lai tie, kas visvairāk atbildīgi par KTDR veiktajiem noziegumiem pret cilvēci, tiktu saukti pie atbildības, viņu lietas tiktu izskatītas Starptautiskajā Krimināltiesā un viņiem tiktu piemērotas mērķtiecīgas sankcijas;

| 5. | uzsver, ka IK ziņojumā aprakstītie pārkāpumi, no kuriem daudzi uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci, ir notikuši pārāk ilgi, starptautiskajai sabiedrībai noskatoties; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka IK ziņojumā aprakstītie pārkāpumi, no kuriem daudzi uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci, ir notikuši pārāk ilgi, starptautiskajai sabiedrībai noskatoties;

| 6. | mudina KTDR valdību nekavējoties īstenot Izmeklēšanas komisijas ieteikumus; |
| --- | --- |

6.

mudina KTDR valdību nekavējoties īstenot Izmeklēšanas komisijas ieteikumus;

| 7. | aicina Ķīnas Tautas Republikas valdību izmantot savu lielāko ietekmi, kā arī politiskās un ekonomiskās sviras attiecībā uz KTDR, lai nodrošinātu, ka situācija nesaasinās vēl vairāk; aicina Ķīnas Tautas Republiku sadarbībā ar starptautisko sabiedrību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu mieru un stabilitāti Korejas pussalā; pieņem zināšanai Ķīnas Tautas Republikas atbalstu ANO Drošības padomes rezolūcijai 2094(2013); norāda uz ANO Drošības padomes locekļu vienprātību, reaģējot uz KTDR nesen veikto kodolizmēģinājumu; |
| --- | --- |

7.

aicina Ķīnas Tautas Republikas valdību izmantot savu lielāko ietekmi, kā arī politiskās un ekonomiskās sviras attiecībā uz KTDR, lai nodrošinātu, ka situācija nesaasinās vēl vairāk; aicina Ķīnas Tautas Republiku sadarbībā ar starptautisko sabiedrību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu mieru un stabilitāti Korejas pussalā; pieņem zināšanai Ķīnas Tautas Republikas atbalstu ANO Drošības padomes rezolūcijai 2094(2013); norāda uz ANO Drošības padomes locekļu vienprātību, reaģējot uz KTDR nesen veikto kodolizmēģinājumu;

| 8. | mudina Ķīnas Tautas Republikas valdību — ņemot vērā Ķīnas kā ANO Bēgļu konvencijas dalībvalsts pienākumus — neliegt bēgļiem no Ziemeļkorejas, kuri šķērso robežu un ierodas Ķīnā, tiesības lūgt patvērumu un piespiedu kārtā neatgriezt viņus Ziemeļkorejā, bet gan aizsargāt viņu fundamentālās cilvēktiesības; aicina ES izdarīt diplomātisku spiedienu šajā nolūkā; atkārtoti aicina visas valstis, kuras uzņem bēgļus no KTDR, ievērot 1951. gada Ženēvas konvenciju un 1967. gada protokolu, nesūtot nevienu Ziemeļkorejas bēgli atpakaļ uz KTDR; |
| --- | --- |

8.

mudina Ķīnas Tautas Republikas valdību — ņemot vērā Ķīnas kā ANO Bēgļu konvencijas dalībvalsts pienākumus — neliegt bēgļiem no Ziemeļkorejas, kuri šķērso robežu un ierodas Ķīnā, tiesības lūgt patvērumu un piespiedu kārtā neatgriezt viņus Ziemeļkorejā, bet gan aizsargāt viņu fundamentālās cilvēktiesības; aicina ES izdarīt diplomātisku spiedienu šajā nolūkā; atkārtoti aicina visas valstis, kuras uzņem bēgļus no KTDR, ievērot 1951. gada Ženēvas konvenciju un 1967. gada protokolu, nesūtot nevienu Ziemeļkorejas bēgli atpakaļ uz KTDR;

| 9. | atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, kuru atbalstīja visas ES dalībvalstis; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt pievērsties smagajai cilvēktiesību situācijai KTDR; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, kuru atbalstīja visas ES dalībvalstis; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt pievērsties smagajai cilvēktiesību situācijai KTDR;

| 10. | aicina PV/AP Federiku Mogerīni izmantot Korejas Republikas speciālās zināšanas, formulējot ES stratēģiju attiecībā uz KTDR; aicina PV/AP uzraudzīt turpmāko notikumu attīstību KTDR un ziņot Parlamentam, lai cilvēktiesību jautājums KTDR paliktu ES politiskās darba kārtības augšgalā; uzskata, ka ES ir jāuzņemas konstruktīva loma, izmantojot tās kritisko iesaisti ar KTDR valdību; |
| --- | --- |

10.

aicina PV/AP Federiku Mogerīni izmantot Korejas Republikas speciālās zināšanas, formulējot ES stratēģiju attiecībā uz KTDR; aicina PV/AP uzraudzīt turpmāko notikumu attīstību KTDR un ziņot Parlamentam, lai cilvēktiesību jautājums KTDR paliktu ES politiskās darba kārtības augšgalā; uzskata, ka ES ir jāuzņemas konstruktīva loma, izmantojot tās kritisko iesaisti ar KTDR valdību;

| 11. | pauž dziļas bažas par to, ka humanitārā situācija KTDR arvien pasliktinās; aicina KTDR valdību pildīt pienākumus, kas noteikti cilvēktiesību instrumentos, kuru dalībvalsts tā ir, un nodrošināt, lai humanitārajām organizācijām, neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem un ANO īpašajam referentam attiecībā uz cilvēktiesību situāciju KTDR būtu pieeja šai valstij un tiktu īstenota vajadzīgā sadarbība; |
| --- | --- |

11.

pauž dziļas bažas par to, ka humanitārā situācija KTDR arvien pasliktinās; aicina KTDR valdību pildīt pienākumus, kas noteikti cilvēktiesību instrumentos, kuru dalībvalsts tā ir, un nodrošināt, lai humanitārajām organizācijām, neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem un ANO īpašajam referentam attiecībā uz cilvēktiesību situāciju KTDR būtu pieeja šai valstij un tiktu īstenota vajadzīgā sadarbība;

| 12. | aicina KTDR valdību nekavējoties izbeigt sistemātisko cilvēktiesību apspiešanu, ko tā izmanto kā politisku instrumentu savu iedzīvotāju kontrolei un uzraudzībai; |
| --- | --- |

12.

aicina KTDR valdību nekavējoties izbeigt sistemātisko cilvēktiesību apspiešanu, ko tā izmanto kā politisku instrumentu savu iedzīvotāju kontrolei un uzraudzībai;

| 13. | stingri nosoda nāvessoda sistemātisko un liela mēroga izmantošanu KTDR; aicina KTDR valdību izsludināt moratoriju attiecībā uz visām izpildēm, lai tuvākajā nākotnē nāvessodu atceltu; aicina KTDR izbeigt sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma un novērst piespiedu pazušanas, atbrīvot politieslodzītos un ļaut visiem iedzīvotājiem brīvi ceļot gan valsts iekšienē, gan ārpus valsts; aicina KTDR nodrošināt valsts un starptautiskajiem medijiem vārda brīvību un preses brīvību, kā arī ļaut iedzīvotājiem piekļūt internetam bez cenzūras starpniecības; |
| --- | --- |

13.

stingri nosoda nāvessoda sistemātisko un liela mēroga izmantošanu KTDR; aicina KTDR valdību izsludināt moratoriju attiecībā uz visām izpildēm, lai tuvākajā nākotnē nāvessodu atceltu; aicina KTDR izbeigt sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma un novērst piespiedu pazušanas, atbrīvot politieslodzītos un ļaut visiem iedzīvotājiem brīvi ceļot gan valsts iekšienē, gan ārpus valsts; aicina KTDR nodrošināt valsts un starptautiskajiem medijiem vārda brīvību un preses brīvību, kā arī ļaut iedzīvotājiem piekļūt internetam bez cenzūras starpniecības;

| 14. | mudina KTDR valdību pārtraukts valsts atbalstīto piespiedu darba programmu, saskaņā ar kuru ārvalstis ir nelegāli nolīgušas desmitiem tūkstošu Ziemeļkorejas strādnieku darbam galvenokārt kalnrūpniecības, mežizstrādes, tekstilrūpniecības un celtniecības projektos, tādējādi radot konvertējamu valūtu, kas palīdz saglabāt režīmu; norāda, ka šajā gadījumā pienākums aizsargāt darba tiesības gulstas uz uzņēmējvalstīm, kurām būtu jānodrošina darba un cilvēktiesību standartu aizsardzība; |
| --- | --- |

14.

mudina KTDR valdību pārtraukts valsts atbalstīto piespiedu darba programmu, saskaņā ar kuru ārvalstis ir nelegāli nolīgušas desmitiem tūkstošu Ziemeļkorejas strādnieku darbam galvenokārt kalnrūpniecības, mežizstrādes, tekstilrūpniecības un celtniecības projektos, tādējādi radot konvertējamu valūtu, kas palīdz saglabāt režīmu; norāda, ka šajā gadījumā pienākums aizsargāt darba tiesības gulstas uz uzņēmējvalstīm, kurām būtu jānodrošina darba un cilvēktiesību standartu aizsardzība;

| 15. | nosoda stingros domas, apziņas, reliģijas vai ticības, uzskatu un vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumus, kā arī diskrimināciju, kuras pamatā ir songbun sistēma, kas klasificē cilvēkus pēc valsts noteiktām sociālām šķirām un dzimšanas un ietver arī ar politiskajiem uzskatiem un reliģiju saistītus kritērijus; |
| --- | --- |

15.

nosoda stingros domas, apziņas, reliģijas vai ticības, uzskatu un vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumus, kā arī diskrimināciju, kuras pamatā ir songbun sistēma, kas klasificē cilvēkus pēc valsts noteiktām sociālām šķirām un dzimšanas un ietver arī ar politiskajiem uzskatiem un reliģiju saistītus kritērijus;

| 16. | pauž īpašas bažas par smago stāvokli ar pārtikas apgādi valstī un tā ietekmi uz iedzīvotāju ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; aicina Komisiju saglabāt pašreizējās humānās palīdzības programmas un komunikācijas kanālus ar KTDR un nodrošināt drošas piegādes attiecīgajām iedzīvotāju grupām; aicina KTDR varasiestādes saskaņā ar humanitāriem principiem nodrošināt pārtikas un humānās palīdzības pieejamību visiem iedzīvotājiem, kuriem tas nepieciešams; |
| --- | --- |

16.

pauž īpašas bažas par smago stāvokli ar pārtikas apgādi valstī un tā ietekmi uz iedzīvotāju ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; aicina Komisiju saglabāt pašreizējās humānās palīdzības programmas un komunikācijas kanālus ar KTDR un nodrošināt drošas piegādes attiecīgajām iedzīvotāju grupām; aicina KTDR varasiestādes saskaņā ar humanitāriem principiem nodrošināt pārtikas un humānās palīdzības pieejamību visiem iedzīvotājiem, kuriem tas nepieciešams;

| 17. | mudina KTDR varasiestādes steidzami atrisināt sistemātiskas personu nolaupīšanas jautājumu, iesniegt informāciju par visiem trešo valstu, tostarp Japānas un Korejas Republikas, valstspiederīgajiem, par kuru nolaupīšanu pēdējās desmitgadēs tiek turēti aizdomās Ziemeļkorejas valsts aģenti, un nekavējoties atgriezt joprojām aizturētās nolaupītās personas to mītnes valstīs; |
| --- | --- |

17.

mudina KTDR varasiestādes steidzami atrisināt sistemātiskas personu nolaupīšanas jautājumu, iesniegt informāciju par visiem trešo valstu, tostarp Japānas un Korejas Republikas, valstspiederīgajiem, par kuru nolaupīšanu pēdējās desmitgadēs tiek turēti aizdomās Ziemeļkorejas valsts aģenti, un nekavējoties atgriezt joprojām aizturētās nolaupītās personas to mītnes valstīs;

| 18. | aicina KTDR konstruktīvi iesaistīties sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu konkrētus cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumus šajā valstī, tostarp izmantojot dialogus un oficiālus valsts apmeklējumus un paplašinot cilvēku savstarpējos kontaktus; |
| --- | --- |

18.

aicina KTDR konstruktīvi iesaistīties sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu konkrētus cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumus šajā valstī, tostarp izmantojot dialogus un oficiālus valsts apmeklējumus un paplašinot cilvēku savstarpējos kontaktus;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam, Korejas Republikas valdībai un parlamentam, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Amerikas Savienoto Valstu valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Japānas valdībai un parlamentam, ANO īpašajam referentam attiecībā uz cilvēktiesību situāciju KTDR un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam, Korejas Republikas valdībai un parlamentam, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Amerikas Savienoto Valstu valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Japānas valdībai un parlamentam, ANO īpašajam referentam attiecībā uz cilvēktiesību situāciju KTDR un ANO ģenerālsekretāram.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/128

---

P8_TA(2016)0001

Pieprasījums atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2241(IMM))

(2018/C 011/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti, kuru 2015. gada 13. augustā nosūtīja Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora ierosināto procesu (atsauces numurs CAN-PST-SCW.7421.35493.2015.5.A.0475) un par kuru tika paziņots plenārsēdē 2015. gada 9. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti, kuru 2015. gada 13. augustā nosūtīja Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora ierosināto procesu (atsauces numurs CAN-PST-SCW.7421.35493.2015.5.A.0475) un par kuru tika paziņots plenārsēdē 2015. gada 9. septembrī,

| — | ņemot vērā to, ka Czesław Adam Siekierski atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Czesław Adam Siekierski atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Senatora vai deputāta pienākumu pildīšanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu kopsakarā ar 10.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Senatora vai deputāta pienākumu pildīšanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu kopsakarā ar 10.b pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0004/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0004/2016),

| A. | tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora pieprasījumu atcelt no Polijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Czesław Adam Siekierski imunitāti saistībā ar pārkāpumu, kas definēts Polijas 1971. gada 20. maija Likuma par mazsvarīgiem pārkāpumiem 92. a pantā kopsakarā ar 1997. gada 20. jūnija Ceļu satiksmes likuma 20. panta 1. punktu; jo īpaši tā kā iespējamais pārkāpums ir atļautā ātruma pārsniegšana apbūvētā zonā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora pieprasījumu atcelt no Polijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Czesław Adam Siekierski imunitāti saistībā ar pārkāpumu, kas definēts Polijas 1971. gada 20. maija Likuma par mazsvarīgiem pārkāpumiem 92. a pantā kopsakarā ar 1997. gada 20. jūnija Ceļu satiksmes likuma 20. panta 1. punktu; jo īpaši tā kā iespējamais pārkāpums ir atļautā ātruma pārsniegšana apbūvētā zonā;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir jābūt imunitātei, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir jābūt imunitātei, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. punktu deputātu vai senatoru nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja attiecīgi Sejms vai Senāts nav devis piekrišanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. punktu deputātu vai senatoru nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja attiecīgi Sejms vai Senāts nav devis piekrišanu;

| D. | tā kā līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jālemj par to, vai atcelt vai neatcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jālemj par to, vai atcelt vai neatcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti;

| E. | tā kā iespējamais pārkāpums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Czesław Adam Siekierski pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā; |
| --- | --- |

E.

tā kā iespējamais pārkāpums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Czesław Adam Siekierski pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā;

| F. | tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka pieprasījums ir iesniegts nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam, |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka pieprasījums ir iesniegts nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam,

| 1. | nolemj atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Czesław Adam Siekierski. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Czesław Adam Siekierski.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/130

---

P8_TA(2016)0002

Pieprasījums atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra lēmums par pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti (2015/2268(IMM))

(2018/C 011/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti, kuru 2015. gada 7. septembrī nosūtīja Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektoras ierosināto procesu (atsauces numurs CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) un par kuru tika paziņots plenārsēdē 2015. gada 5. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti, kuru 2015. gada 7. septembrī nosūtīja Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektoras ierosināto procesu (atsauces numurs CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) un par kuru tika paziņots plenārsēdē 2015. gada 5. oktobrī,

| — | ņemot vērā to, ka Czesław Adam Siekierski atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Czesław Adam Siekierski atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Senatora vai deputāta pienākumu pildīšanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu kopsakarā ar 10.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Senatora vai deputāta pienākumu pildīšanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu kopsakarā ar 10.b pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0005/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0005/2016),

| A. | tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora pieprasījumu atcelt no Polijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Czesław Adam Siekierski imunitāti saistībā ar pārkāpumu, kas definēts Polijas 1971. gada 20. maija Likuma par par mazsvarīgiem pārkāpumiem 92. a pantā kopsakarā ar 1997. gada 20. jūnija Ceļu satiksmes likuma 20. panta 1. punktu; jo īpaši tā kā iespējamais pārkāpums ir atļautā ātruma pārsniegšana apbūvētā zonā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Polijas Ceļu satiksmes ģenerālinspektora pieprasījumu atcelt no Polijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Czesław Adam Siekierski imunitāti saistībā ar pārkāpumu, kas definēts Polijas 1971. gada 20. maija Likuma par par mazsvarīgiem pārkāpumiem 92. a pantā kopsakarā ar 1997. gada 20. jūnija Ceļu satiksmes likuma 20. panta 1. punktu; jo īpaši tā kā iespējamais pārkāpums ir atļautā ātruma pārsniegšana apbūvētā zonā;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir jābūt imunitātei, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir jābūt imunitātei, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. punktu deputātu vai senatoru nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja attiecīgi Sejms vai Senāts nav devis piekrišanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. punktu deputātu vai senatoru nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja attiecīgi Sejms vai Senāts nav devis piekrišanu;

| D. | tā kā līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jālemj par to, vai atcelt vai neatcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jālemj par to, vai atcelt vai neatcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti;

| E. | tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 7. punktu Juridiskā komiteja nekādā gadījumā nedrīkst izteikties par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 7. punktu Juridiskā komiteja nekādā gadījumā nedrīkst izteikties par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu;

| F. | tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka pieprasījums ir iesniegts nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam, |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka pieprasījums ir iesniegts nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam,

| 1. | nolemj atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Czesław Adam Siekierski imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Czesław Adam Siekierski. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Czesław Adam Siekierski.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 19. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/132

---

P8_TA(2016)0003

Daudzgadu plāns zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 011/17)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Atjaunošanas plānā ir ņemtas vērā dažādu zvejas rīku īpatnības. Īstenojot atjaunošanas plānu, Savienībai un dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nerūpnieciskās zvejas darbībām un nerūpnieciskajai zvejai raksturīgākajiem un ilgtspējīgākajiem zvejas rīku veidiem, piemēram, tradicionālajām krātiņveida lamatām (almadrabas, tonnare), kas ļoti pozitīvi veicina tunzivs krājumu atjaunošanu, jo tām ir augsta selektivitātes pakāpe un neliela ietekme uz jūras ekosistēmām, un kas ir vērtīgi no zinātniskā viedokļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Atjaunošanas plānā ir ņemtas vērā dažādu zvejas rīku īpatnības. Īstenojot atjaunošanas plānu, Savienībai un dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nerūpnieciskās zvejas darbībām un nerūpnieciskajai zvejai raksturīgākajiem un ilgtspējīgākajiem zvejas rīku veidiem, piemēram, tradicionālajām krātiņveida lamatām (almadrabas, tonnare), kas ļoti pozitīvi veicina tunzivs krājumu atjaunošanu, jo tām ir augsta selektivitātes pakāpe un neliela ietekme uz jūras ekosistēmām, un kas ir vērtīgi no zinātniskā viedokļa.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Visi atjaunošanas plāna grozījumi, kurus ICCAT pieņēmusi 2012., 2013. un 2014. gadā un kuri vēl nav transponēti, būtu
  jāiestrādā
  Savienības tiesību aktos. Tā kā šī transponēšana attiecas uz plānu, kura mērķus un pasākumus ir noteikusi ICCAT, šī regula neaptver visu daudzgadu plānu saturu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 9. un 10. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Visi atjaunošanas plāna grozījumi, kurus ICCAT pieņēmusi 2012., 2013. un 2014. gadā un kuri vēl nav transponēti, būtu
  jāiestrādā
  Savienības tiesību aktos. Tā kā šī transponēšana attiecas uz plānu, kura mērķus un pasākumus ir noteikusi ICCAT, šī regula neaptver visu daudzgadu plānu saturu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 9. un 10. pantā.

| (14) | Visi atjaunošanas plāna grozījumi, kurus ICCAT pieņēmusi
  2006.,
  2012., 2013. un 2014. gadā un kuri vēl nav transponēti, būtu
  jātransponē
  Savienības tiesību aktos. Tā kā šī transponēšana attiecas uz plānu, kura mērķus un pasākumus ir noteikusi ICCAT, šī regula neaptver visu daudzgadu plānu saturu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 9. un 10. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Visi atjaunošanas plāna grozījumi, kurus ICCAT pieņēmusi
  2006.,
  2012., 2013. un 2014. gadā un kuri vēl nav transponēti, būtu
  jātransponē
  Savienības tiesību aktos. Tā kā šī transponēšana attiecas uz plānu, kura mērķus un pasākumus ir noteikusi ICCAT, šī regula neaptver visu daudzgadu plānu saturu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 9. un 10. pantā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Savienības tiesību aktos ir jātransponē turpmāki saistoši atjaunošanas plāna grozījumi. Lai šādus grozījumus raiti iestrādātu Savienības tiesību aktos, būtu jādeleģē Eiropas Komisijai (“Komisija”) pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Savienības tiesību aktos ir jātransponē turpmāki saistoši atjaunošanas plāna grozījumi. Lai šādus grozījumus raiti iestrādātu Savienības tiesību aktos, būtu jādeleģē Eiropas Komisijai (“Komisija”) pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

svītrots

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 tiek ieviests jēdziens “minimālais saglabāšanas references izmērs”. Lai nodrošinātu konsekvenci, ICCAT jēdziens “minimālais izmērs” būtu jātransponē Savienības tiesību aktos kā “minimālais saglabāšanas references izmērs”. Līdz ar to norādes uz zilo tunzivju minimālo izmēru Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/98

   (1a)

  būtu jāsaprot kā norādes uz minimālo saglabāšanas references izmēru šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 tiek ieviests jēdziens “minimālais saglabāšanas references izmērs”. Lai nodrošinātu konsekvenci, ICCAT jēdziens “minimālais izmērs” būtu jātransponē Savienības tiesību aktos kā “minimālais saglabāšanas references izmērs”. Līdz ar to norādes uz zilo tunzivju minimālo izmēru Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/98

   (1a)

  būtu jāsaprot kā norādes uz minimālo saglabāšanas references izmēru šajā regulā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas piemērojami nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar pārvietošanas darbībām, sprostos ievietošanas darbībām un krātiņveida lamatu un kuģu darbību reģistrēšanu un ziņošanu par tām, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas piemērojami nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar pārvietošanas darbībām, sprostos ievietošanas darbībām un krātiņveida lamatu un kuģu darbību reģistrēšanu un ziņošanu par tām, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

svītrots

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu tika ieviests izkraušanas pienākums, kas attiecībā uz zilajām tunzivīm ir piemērojams no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no ICCAT ieteikumiem. Saskaņā ar to pašu noteikumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādas starptautiskas saistības, tostarp jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma, ieviestu Savienības tiesību aktos. Tātad dažos gadījumos, kas noteikti Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētajā regulā (ES) 2015/98, zilo tunzivju izmešana būs atļauta. Tāpēc šādi izmešanas pienākumi šajā regulā nav jāiekļauj, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu tika ieviests izkraušanas pienākums, kas attiecībā uz zilajām tunzivīm ir piemērojams no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no ICCAT ieteikumiem. Saskaņā ar to pašu noteikumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādas starptautiskas saistības, tostarp jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma, ieviestu Savienības tiesību aktos. Tātad dažos gadījumos, kas noteikti Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētajā regulā (ES) 2015/98, zilo tunzivju izmešana būs atļauta. Tāpēc šādi izmešanas pienākumi šajā regulā nav jāiekļauj,

| (24) | Lai Savienība ievērotu savas starptautiskās saistības saskaņā ar konvenciju, Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 ir paredzētas atkāpes no zilo tunzivju izkraušanas pienākuma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā. Ar to tiek īstenoti konkrēti ICCAT Ieteikumā 13-07 paredzētie noteikumi, kuri kuģiem un krātiņveida lamatām, ar ko noteiktos gadījumos Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejo zilās tunzivis, nosaka pienākumu tās izmest un atlaist jūrā. Tāpēc šādi izmešanas un atlaišanas pienākumi šajā regulā nav jāiekļauj, un līdz ar to tā neskars attiecīgos noteikumus, kas paredzēti Deleģētajā regulā (ES) 2015/98. |
| --- | --- |

(24)

Lai Savienība ievērotu savas starptautiskās saistības saskaņā ar konvenciju, Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 ir paredzētas atkāpes no zilo tunzivju izkraušanas pienākuma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā. Ar to tiek īstenoti konkrēti ICCAT Ieteikumā 13-07 paredzētie noteikumi, kuri kuģiem un krātiņveida lamatām, ar ko noteiktos gadījumos Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejo zilās tunzivis, nosaka pienākumu tās izmest un atlaist jūrā. Tāpēc šādi izmešanas un atlaišanas pienākumi šajā regulā nav jāiekļauj, un līdz ar to tā neskars attiecīgos noteikumus, kas paredzēti Deleģētajā regulā (ES) 2015/98.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šajā regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par to, kā Savienība piemēro 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu. | 1.   Šajā regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par to, kā Savienība piemēro 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu
  , ņemot vērā dažādu zvejas rīku veidu īpatnības un īpašu uzmanību pievēršot tradicionāliem, ilgtspējīgākiem un nerūpnieciskās zvejas rīkiem, piemēram, krātiņveida lamatām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šajā regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par to, kā Savienība piemēro 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu.

1.   Šajā regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par to, kā Savienība piemēro 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu
  , ņemot vērā dažādu zvejas rīku veidu īpatnības un īpašu uzmanību pievēršot tradicionāliem, ilgtspējīgākiem un nerūpnieciskās zvejas rīkiem, piemēram, krātiņveida lamatām
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

3. pants – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “audzēšanas kapacitāte” ir zivaudzētavas kapacitāte (tonnās) turēt zivis nobarošanas un audzēšanas nolūkos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

svītrots

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ar tās nozvejotājkuģiem un ar tās krātiņveida lamatām veiktās zvejas
  darbības
  ir
  samērīgas
  ar zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. | 1.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ar tās nozvejotājkuģiem un ar tās krātiņveida lamatām veiktās zvejas
  piepūle
  ir
  samērīga
  ar zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
  , un lai saglabātu tās krātiņveida lamatu sociālekonomisko dzīvotspēju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ar tās nozvejotājkuģiem un ar tās krātiņveida lamatām veiktās zvejas
  darbības
  ir
  samērīgas
  ar zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

1.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ar tās nozvejotājkuģiem un ar tās krātiņveida lamatām veiktās zvejas
  piepūle
  ir
  samērīga
  ar zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
  , un lai saglabātu tās krātiņveida lamatu sociālekonomisko dzīvotspēju
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Katras dalībvalsts iesniegtajā gada zvejas plānā norāda kvotu vienmērīgu sadalījumu zvejas rīku grupām, lai nodrošinātu individuālo kvotu un piezvejas kvotu ievērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Katras dalībvalsts iesniegtajā gada zvejas plānā norāda kvotu vienmērīgu sadalījumu zvejas rīku grupām, lai nodrošinātu individuālo kvotu un piezvejas kvotu ievērošanu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis kvotu valsts sadalē izmanto pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp tādus, kas saistīti ar vidi, sabiedrību un ekonomiku, un tās īpaši ņem vērā tādu mazapjoma, nerūpniecisko un tradicionālo zvejnieku aizsardzību un labklājību, kuri izmanto krātiņveida lamatas un citus selektīvus zvejas paņēmienus, un šādu paņēmienu atbalstīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis kvotu valsts sadalē izmanto pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp tādus, kas saistīti ar vidi, sabiedrību un ekonomiku, un tās īpaši ņem vērā tādu mazapjoma, nerūpniecisko un tradicionālo zvejnieku aizsardzību un labklājību, kuri izmanto krātiņveida lamatas un citus selektīvus zvejas paņēmienus, un šādu paņēmienu atbalstīšanu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits, kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida. | 3.   Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits
  un atbilstošā bruto tilpība
  , kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits, kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida.

3.   Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits
  un atbilstošā bruto tilpība
  , kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

8. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Atkāpjoties no 2., 3. un 5. punkta, dalībvalstis pārskata zilo tunzivju zvejas kvotu sistēmu, kuras dēļ mazapjoma zvejnieki ir nelabvēlīgā situācijā, lai atceltu monopolstāvokli, kādā patlaban atrodas lielo kuģu īpašnieki, un veicinātu ilgtspējīgākas zvejas sistēmas, piemēram, tās, ko izmanto mazapjoma zvejā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a
     
  Atkāpjoties no 2., 3. un 5. punkta, dalībvalstis pārskata zilo tunzivju zvejas kvotu sistēmu, kuras dēļ mazapjoma zvejnieki ir nelabvēlīgā situācijā, lai atceltu monopolstāvokli, kādā patlaban atrodas lielo kuģu īpašnieki, un veicinātu ilgtspējīgākas zvejas sistēmas, piemēram, tās, ko izmanto mazapjoma zvejā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu
  atkāpjoties no 3. un 6. punkta,
  katra dalībvalsts to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu
  un kam nav atļauts zvejot zilās tunzivis saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto atkāpi
  , ierobežo tā, ka tas nepārsniedz to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam tā devusi atļauju 2013. vai 2014. gadā. | 7.   Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu katra dalībvalsts to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu, ierobežo tā, ka tas nepārsniedz to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam tā devusi atļauju 2013. vai 2014. gadā.
  To nepiemēro kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un darbojas saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto atkāpi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu
  atkāpjoties no 3. un 6. punkta,
  katra dalībvalsts to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu
  un kam nav atļauts zvejot zilās tunzivis saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto atkāpi
  , ierobežo tā, ka tas nepārsniedz to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam tā devusi atļauju 2013. vai 2014. gadā.

7.   Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu katra dalībvalsts to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu, ierobežo tā, ka tas nepārsniedz to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam tā devusi atļauju 2013. vai 2014. gadā.
  To nepiemēro kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un darbojas saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto atkāpi.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Zilo tunzivju zveja ar zvejas rīkiem, kas nav nosaukti 1.–4. punktā un 11. pantā, tostarp ar krātiņveida lamatām, ir atļauta visu gadu. | 5.   Zilo tunzivju zveja ar zvejas rīkiem, kas nav nosaukti 1.–4. punktā un 11. pantā, tostarp ar krātiņveida lamatām, ir atļauta visu gadu
  atbilstoši ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Zilo tunzivju zveja ar zvejas rīkiem, kas nav nosaukti 1.–4. punktā un 11. pantā, tostarp ar krātiņveida lamatām, ir atļauta visu gadu.

5.   Zilo tunzivju zveja ar zvejas rīkiem, kas nav nosaukti 1.–4. punktā un 11. pantā, tostarp ar krātiņveida lamatām, ir atļauta visu gadu
  atbilstoši ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

III nodaļa – 2. iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| MINIMĀLAIS IZMĒRS, NEJAUŠA NOZVEJA, PIEZVEJA | MINIMĀLAIS
  SAGLABĀŠANAS REFERENCES
  IZMĒRS, NEJAUŠA NOZVEJA, PIEZVEJA |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

MINIMĀLAIS IZMĒRS, NEJAUŠA NOZVEJA, PIEZVEJA

MINIMĀLAIS
  SAGLABĀŠANAS REFERENCES
  IZMĒRS, NEJAUŠA NOZVEJA, PIEZVEJA

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs iedaļas noteikumi neskar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, arī nevienu
  atkāpi, kas ir saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu
  . | Šīs iedaļas noteikumi neskar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, arī nevienu
  no tiem piemērojamām atkāpēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šīs iedaļas noteikumi neskar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, arī nevienu
  atkāpi, kas ir saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu
  .

Šīs iedaļas noteikumi neskar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, arī nevienu
  no tiem piemērojamām atkāpēm
  .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minimālais izmērs | Minimālais

  saglabāšanas references

  izmērs |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Minimālais izmērs

Minimālais

  saglabāšanas references

  izmērs

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju minimālais izmērs ir 30 kg vai 115 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai). | 1.   Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju minimālais
  saglabāšanas references
  izmērs ir 30 kg vai 115 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju minimālais izmērs ir 30 kg vai 115 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai).

1.   Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju minimālais
  saglabāšanas references
  izmērs ir 30 kg vai 115 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai).

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no 1. punkta, zilo tunzivju minimālo izmēru 8 kg vai 75 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai) piemēro šādās zvejniecībās: | Atkāpjoties no 1. punkta, zilo tunzivju minimālo
  saglabāšanas references
  izmēru 8 kg vai 75 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai) piemēro šādās zvejniecībās: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atkāpjoties no 1. punkta, zilo tunzivju minimālo izmēru 8 kg vai 75 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai) piemēro šādās zvejniecībās:

Atkāpjoties no 1. punkta, zilo tunzivju minimālo
  saglabāšanas references
  izmēru 8 kg vai 75 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai) piemēro šādās zvejniecībās:

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja kvota, kas iedalīta attiecīgā zvejas kuģa vai krātiņveida lamatu dalībvalstij, jau ir izmantota, zilo tunzivju nozveja netiek pieļauta. Nedzīvas zilās tunzivis ir jāizkrauj, tās tiek konfiscētas, un uz tām attiecina atbilstošus pēcpasākumus. Saskaņā ar 27. pantu katra dalībvalsts informāciju par šādiem daudzumiem ik gadus sniedz Komisijai, kas to pārsūta ICCAT Sekretariātam. | 4.   Ja kvota, kas iedalīta attiecīgā zvejas kuģa vai krātiņveida lamatu dalībvalstij, jau ir izmantota, zilo tunzivju nozveja netiek pieļauta. Nedzīvas zilās tunzivis ir jāizkrauj
  veselas un neapstrādātas
  , tās tiek konfiscētas, un uz tām attiecina atbilstošus pēcpasākumus. Saskaņā ar 27. pantu katra dalībvalsts informāciju par šādiem daudzumiem ik gadus sniedz Komisijai, kas to pārsūta ICCAT Sekretariātam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Ja kvota, kas iedalīta attiecīgā zvejas kuģa vai krātiņveida lamatu dalībvalstij, jau ir izmantota, zilo tunzivju nozveja netiek pieļauta. Nedzīvas zilās tunzivis ir jāizkrauj, tās tiek konfiscētas, un uz tām attiecina atbilstošus pēcpasākumus. Saskaņā ar 27. pantu katra dalībvalsts informāciju par šādiem daudzumiem ik gadus sniedz Komisijai, kas to pārsūta ICCAT Sekretariātam.

4.   Ja kvota, kas iedalīta attiecīgā zvejas kuģa vai krātiņveida lamatu dalībvalstij, jau ir izmantota, zilo tunzivju nozveja netiek pieļauta. Nedzīvas zilās tunzivis ir jāizkrauj
  veselas un neapstrādātas
  , tās tiek konfiscētas, un uz tām attiecina atbilstošus pēcpasākumus. Saskaņā ar 27. pantu katra dalībvalsts informāciju par šādiem daudzumiem ik gadus sniedz Komisijai, kas to pārsūta ICCAT Sekretariātam.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

III nodaļa – 3. iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| GAISA
  KUĢU
  IZMANTOŠANA | GAISA
  TRANSPORTLĪDZEKĻU
  IZMANTOŠANA |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

GAISA
  KUĢU
  IZMANTOŠANA

GAISA
  TRANSPORTLĪDZEKĻU
  IZMANTOŠANA

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

18. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Visas izkrautās zilās tunzivis ir nesadalītas, bez žaunām un ķidām. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk atpūtas un sporta zvejā noķerto dzīvu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Visas izkrautās zilās tunzivis ir nesadalītas, bez žaunām un ķidām. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk atpūtas un sporta zvejā noķerto dzīvu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sarakstu ar visiem nozvejotājkuģiem, kas peld ar tās karogu un kam ar
  īpašu
  zvejas atļauju ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

sarakstu ar visiem nozvejotājkuģiem, kas peld ar tās karogu un kam ar
  īpašu
  zvejas atļauju ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā;

| (a) | sarakstu ar visiem nozvejotājkuģiem, kas peld ar tās karogu un kam ar zvejas atļauju ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; |
| --- | --- |

(a)

sarakstu ar visiem nozvejotājkuģiem, kas peld ar tās karogu un kam ar zvejas atļauju ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

19.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 19.a pants |
| | Saistība ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 |
| | Ja šajā nodaļā nav noteikts citādi, papildus Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzētajiem pasākumiem piemēro šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

19.a pants

Saistība ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009

Ja šajā nodaļā nav noteikts citādi, papildus Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzētajiem pasākumiem piemēro šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kad individuālā kvota ir uzskatāma par pilnībā apgūtu, karoga dalībvalsts atsauc zilās tunzivs zvejas atļauju un
  pieprasa
  kuģim nekavējoties doties uz tās apstiprinātu ostu. | 2.   Kad individuālā kvota ir uzskatāma par pilnībā apgūtu, karoga dalībvalsts atsauc zilās tunzivs zvejas atļauju un
  var pieprasīt
  kuģim nekavējoties doties uz tās apstiprinātu ostu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Kad individuālā kvota ir uzskatāma par pilnībā apgūtu, karoga dalībvalsts atsauc zilās tunzivs zvejas atļauju un
  pieprasa
  kuģim nekavējoties doties uz tās apstiprinātu ostu.

2.   Kad individuālā kvota ir uzskatāma par pilnībā apgūtu, karoga dalībvalsts atsauc zilās tunzivs zvejas atļauju un
  var pieprasīt
  kuģim nekavējoties doties uz tās apstiprinātu ostu.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visām krātiņveida lamatām, attiecībā uz kurām ir izdota
  īpaša
  zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņveida lamatu nosaukumu un reģistrācijas numuru, un to sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu. | 1.   Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visām krātiņveida lamatām, attiecībā uz kurām ir izdota zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņveida lamatu nosaukumu un reģistrācijas numuru, un to sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visām krātiņveida lamatām, attiecībā uz kurām ir izdota
  īpaša
  zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņveida lamatu nosaukumu un reģistrācijas numuru, un to sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu.

1.   Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visām krātiņveida lamatām, attiecībā uz kurām ir izdota zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņveida lamatu nosaukumu un reģistrācijas numuru, un to sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

24. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties.

svītrots

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

29. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalstis 1. un 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 404/2011 80. panta 3. punktu, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var paziņot saskaņotajā laikā, kad nosūtāms iepriekšējs paziņojums par ierašanos. | 3.   Ja dalībvalstis 1. un 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem piemēro
  Īstenošanas
  regulas (ES) Nr. 404/2011 80. panta 3. punktu, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var paziņot saskaņotajā laikā, kad nosūtāms iepriekšējs paziņojums par ierašanos.
  Ja zvejas vietas atrodas mazāk nekā četru stundu brauciena attālumā no ostas, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var mainīt jebkurā laikā pirms ierašanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja dalībvalstis 1. un 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 404/2011 80. panta 3. punktu, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var paziņot saskaņotajā laikā, kad nosūtāms iepriekšējs paziņojums par ierašanos.

3.   Ja dalībvalstis 1. un 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem piemēro
  Īstenošanas
  regulas (ES) Nr. 404/2011 80. panta 3. punktu, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var paziņot saskaņotajā laikā, kad nosūtāms iepriekšējs paziņojums par ierašanos.
  Ja zvejas vietas atrodas mazāk nekā četru stundu brauciena attālumā no ostas, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var mainīt jebkurā laikā pirms ierašanās.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties.

svītrots

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

46. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties.

svītrots

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

47. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centri reāllaikā un https data feed formātā pārsūta Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai VMS ziņojumus, kas saņemti no zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu
  . Komisija minētos ziņojumus elektroniski nosūta ICCAT Sekretariātam. | 4.   Dalībvalstis
  šajā pantā paredzētos datus nosūta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 28. pantu
  . Komisija minētos ziņojumus elektroniski nosūta ICCAT Sekretariātam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centri reāllaikā un https data feed formātā pārsūta Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai VMS ziņojumus, kas saņemti no zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu
  . Komisija minētos ziņojumus elektroniski nosūta ICCAT Sekretariātam.

4.   Dalībvalstis
  šajā pantā paredzētos datus nosūta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 28. pantu
  . Komisija minētos ziņojumus elektroniski nosūta ICCAT Sekretariātam.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ikreiz, kad notiek pārvietošana no zivaudzētavas uz citu zivaudzētavu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

ikreiz, kad notiek pārvietošana no zivaudzētavas uz citu zivaudzētavu;

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

49. pants – 5. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | novērot un uzraudzīt zvejas un audzēšanas darbību atbilstību attiecīgajiem ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

novērot un uzraudzīt zvejas un audzēšanas darbību atbilstību attiecīgajiem ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem;

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

57. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 57. pants | svītrots |
| Grozījumu izdarīšanas kārtība | |
| 1.
     
  Ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības tiesību aktos iestrādātu spēkā esošu zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāna noteikumu grozījumus, kas kļūst saistoši Savienībai, Komisija var grozīt nebūtiskus šīs regulas noteikumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 58. pantu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

57. pants

svītrots

Grozījumu izdarīšanas kārtība

1.
     
  Ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības tiesību aktos iestrādātu spēkā esošu zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāna noteikumu grozījumus, kas kļūst saistoši Savienībai, Komisija var grozīt nebūtiskus šīs regulas noteikumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 58. pantu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

58. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 58. pants | svītrots |
| Deleģēšanas īstenošana attiecībā uz grozījumiem | |
| 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. | |
| 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 57. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. | |
| 3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 57. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | |
| 4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | |
| 5.
     
  Saskaņā ar 57. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja 2 mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par 2 mēnešiem. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

58. pants

svītrots

Deleģēšanas īstenošana attiecībā uz grozījumiem

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 57. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 57. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 57. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja 2 mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par 2 mēnešiem.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

59. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

svītrots

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula stājas spēkā
  trešajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Šī regula stājas spēkā
  divdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula stājas spēkā
  trešajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā
  divdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Papildus noteikumiem, kas izklāstīti 8. panta 3. punktā, to nozvejotājkuģu maksimālais skaits, kuriem atļauts Adrijas jūrā zvejot zilās tunzivis audzēšanas vajadzībām saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas piemērojami 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai atkāpei, ir vienāds ar to Savienības nozvejotājkuģu skaitu, kuri 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

Papildus noteikumiem, kas izklāstīti 8. panta 3. punktā, to nozvejotājkuģu maksimālais skaits, kuriem atļauts Adrijas jūrā zvejot zilās tunzivis audzēšanas vajadzībām saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas piemērojami 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai atkāpei, ir vienāds ar to Savienības nozvejotājkuģu skaitu, kuri 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā.

| 2. | Papildus noteikumiem, kas izklāstīti 8. panta 3. punktā, to nozvejotājkuģu maksimālais skaits, kuriem atļauts Adrijas jūrā zvejot zilās tunzivis audzēšanas vajadzībām saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas piemērojami 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai atkāpei, ir vienāds ar to Savienības nozvejotājkuģu skaitu, kuri 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā.
  Šajā nolūkā jāņem vērā Horvātijas nozvejotājkuģi, kas 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā. |
| --- | --- |

2.

Papildus noteikumiem, kas izklāstīti 8. panta 3. punktā, to nozvejotājkuģu maksimālais skaits, kuriem atļauts Adrijas jūrā zvejot zilās tunzivis audzēšanas vajadzībām saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas piemērojami 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai atkāpei, ir vienāds ar to Savienības nozvejotājkuģu skaitu, kuri 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā.
  Šajā nolūkā jāņem vērā Horvātijas nozvejotājkuģi, kas 2008. gadā piedalījās zilo tunzivju specializētajā zvejā.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. punkts – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpatņu skaits: | Suga: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Īpatņu skaits:

Suga:

Īpatņu skaits:

| Īpatņu skaits: | Suga: | Svars: |
| --- | --- | --- |

Suga:

Svars:

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tiek dota piekļuve kuģa
  un
  zivaudzētavas personālam un zvejas rīkiem, sprostiem un aprīkojumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tiek dota piekļuve kuģa
  un
  zivaudzētavas personālam un zvejas rīkiem, sprostiem un aprīkojumam;

| (a) | tiek dota piekļuve kuģa, zivaudzētavas
  un krātiņveida lamatas
  personālam un zvejas rīkiem, sprostiem un aprīkojumam; |
| --- | --- |

(a)

tiek dota piekļuve kuģa, zivaudzētavas
  un krātiņveida lamatas
  personālam un zvejas rīkiem, sprostiem un aprīkojumam;

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta 2. punkta otro daļu (A8-0367/2015).

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354
  /22
  , 28.12.2013.,
  1
  . lpp.).

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013.,
  22
  . lpp.).

(1a)  
  Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētā regula (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā (OV L 16, 23.01.2015., 23. lpp.).

---

Trešdiena, 2016. gada 20. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/147 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/147

---

P8_TA(2016)0010

Transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizēta apmaiņa Latvijā *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Latvija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 011/18)

Eiropas Parlaments,3

| — | ņemot vērā Padomes projektu (13060/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (13060/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Amsterdamas līgumu, 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0338/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Amsterdamas līgumu, 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0338/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0370/2015),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0419.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0269.

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/148

---

P8_TA(2016)0011

Nevainīguma prezumpcija un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesā (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 011/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0821), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0821),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0427/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0427/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 4. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 4. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvības, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0133/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvības, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0133/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 226, 16.7.2014., 63. lpp.

---

P8_TC1-COD(2013)0407

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2016/343.)

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/149

---

P8_TA(2016)0012

Individuālie aizsardzības līdzekļi ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 011/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0186), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0186),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0110/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0110/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0148/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 451, 16.12.2014., 76. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0108

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/425.)

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/150 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/150

---

P8_TA(2016)0013

Gāzveida kurināmā iekārtas ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzveida kurināmā iekārtām (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 011/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0258), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0258),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0006/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0006/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0147/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 458, 19.12.2014., 25. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0136

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par gāzveida kurināmā iekārtām, ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/426.)

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/151

---

P8_TA(2016)0014

Trošu ceļu iekārtas ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trošu ceļu iekārtām (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 011/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0187), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0187),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0111/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0111/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8–0063/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8–0063/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 451, 16.12.2014., 81. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0107

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 20. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/424.)

---

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/152

---

P8_TA(2016)0015

Iebildumu izteikšana pret deleģēto aktu par īpašām sastāva un informācijas prasībām apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai

Eiropas Parlamenta 2016. gada 20. janvāra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 25. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. .../..., ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA))

(2018/C 011/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)06507), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)06507),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību, ko Pasaules Veselības asambleja (PVA) pieņēma 1981. gadā (2) un 16 turpmākās attiecīgās PVA rezolūcijas, īpaši PVA 2010. gada 21. maija Rezolūciju Nr. 63.23, kas mudina dalībvalstis “izbeigt zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas neatbilstošu mārketingu un nodrošināt, ka zīdaiņu un mazu bērnu pārtika netiek marķēta ar uzturvērtības un veselīguma norādēm, ja vien tas nav īpaši paredzēts attiecīgajos pārtikas kodeksa standartos vai dalībvalstu tiesību aktos”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību, ko Pasaules Veselības asambleja (PVA) pieņēma 1981. gadā (2) un 16 turpmākās attiecīgās PVA rezolūcijas, īpaši PVA 2010. gada 21. maija Rezolūciju Nr. 63.23, kas mudina dalībvalstis “izbeigt zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas neatbilstošu mārketingu un nodrošināt, ka zīdaiņu un mazu bērnu pārtika netiek marķēta ar uzturvērtības un veselīguma norādēm, ja vien tas nav īpaši paredzēts attiecīgajos pārtikas kodeksa standartos vai dalībvalstu tiesību aktos”;

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātniskās konsultatīvās komitejas uztura jomā (SCAN) 2007. gada 24. septembra nostājas paziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātniskās konsultatīvās komitejas uztura jomā (SCAN) 2007. gada 24. septembra nostājas paziņojumu (3),

| — | ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 609/2013 5. pantu un tajā minēto piesardzības principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 609/2013 5. pantu un tajā minēto piesardzības principu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā Komisija nav iesniegusi Parlamentam un Padomei ziņojumu par mazu bērnu mātes piena aizstājējiem, kā tas norādīts Regulā (ES) Nr. 609/2013 (12. pants), kas ir nepieciešams priekšnosacījums valstu stratēģiju izstrādei nolūkā samazinātu bērnu aptaukošanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija nav iesniegusi Parlamentam un Padomei ziņojumu par mazu bērnu mātes piena aizstājējiem, kā tas norādīts Regulā (ES) Nr. 609/2013 (12. pants), kas ir nepieciešams priekšnosacījums valstu stratēģiju izstrādei nolūkā samazinātu bērnu aptaukošanos;

| B. | tā kā deleģētās regulas I pielikuma 3. daļā ir atļauts bērnu pārtikā 30 % no enerģētiskās vērtības nodrošināt ar cukuru (7,5 g cukurs/100 kcal ir līdzvērtīgs 30kcal no cukura 100 kcal enerģijas); |
| --- | --- |

B.

tā kā deleģētās regulas I pielikuma 3. daļā ir atļauts bērnu pārtikā 30 % no enerģētiskās vērtības nodrošināt ar cukuru (7,5 g cukurs/100 kcal ir līdzvērtīgs 30kcal no cukura 100 kcal enerģijas);

| C. | tā kā I pielikuma 3. daļas noteikumi ir pretēji visiem Pasaules Veselības organizācijas (PVO) (4) ieteikumiem, kuros brīvo cukuru uzņemšanu ieteikts ierobežot līdz 10 % no kopējā uzņemtās enerģijas apjoma un papildu labvēlīgas ietekmes uz veselību labad to ierobežot līdz mazāk nekā 5 % no kopējā uzņemtās enerģijas apjoma, un dalībvalstu zinātnisko komiteju veselības ieteikumiem, kuros bija ieteikts ievērojami samazināt kopējā cukura devu; tā kā šādu pārtikas produktu ieviešana, jo īpaši tik agrīnā vecumposmā, visticamāk, veicinās bērnu aptaukošanās pieaugumu un var ietekmēt bērnu garšas izjūtu; tā kā īpaši zīdaiņu un mazu bērnu gadījumā pievienotā cukura līmenis būtu jāsamazina līdz minimumam; |
| --- | --- |

C.

tā kā I pielikuma 3. daļas noteikumi ir pretēji visiem Pasaules Veselības organizācijas (PVO) (4) ieteikumiem, kuros brīvo cukuru uzņemšanu ieteikts ierobežot līdz 10 % no kopējā uzņemtās enerģijas apjoma un papildu labvēlīgas ietekmes uz veselību labad to ierobežot līdz mazāk nekā 5 % no kopējā uzņemtās enerģijas apjoma, un dalībvalstu zinātnisko komiteju veselības ieteikumiem, kuros bija ieteikts ievērojami samazināt kopējā cukura devu; tā kā šādu pārtikas produktu ieviešana, jo īpaši tik agrīnā vecumposmā, visticamāk, veicinās bērnu aptaukošanās pieaugumu un var ietekmēt bērnu garšas izjūtu; tā kā īpaši zīdaiņu un mazu bērnu gadījumā pievienotā cukura līmenis būtu jāsamazina līdz minimumam;

| D. | tā kā neveselīgi ēšanas paradumi patlaban ir galvenais slimību un nāves cēlonis visā pasaulē, gadījuma skaita ziņā apsteidzot tādus cēloņus kā tabaka, alkohols un fiziskās aktivitātes trūkums kopā (5); |
| --- | --- |

D.

tā kā neveselīgi ēšanas paradumi patlaban ir galvenais slimību un nāves cēlonis visā pasaulē, gadījuma skaita ziņā apsteidzot tādus cēloņus kā tabaka, alkohols un fiziskās aktivitātes trūkums kopā (5);

| E. | tā kā PVO iesaka no 6 mēnešu vecuma papildus mātes pienam barot zīdaiņus arī ar dažādua atbilstīgu, drošu un uzturvielām bagātu pārtiku, tai nepievienojot ne sāli, ne cukuru (6); |
| --- | --- |

E.

tā kā PVO iesaka no 6 mēnešu vecuma papildus mātes pienam barot zīdaiņus arī ar dažādua atbilstīgu, drošu un uzturvielām bagātu pārtiku, tai nepievienojot ne sāli, ne cukuru (6);

| F. | tā kā visas dalībvalstis ir atbalstījušas Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību, kas pieņemts 34. Pasaules veselības asamblejā 1981. gadā (turpmāk tekstā –– starptautiskais kodekss), un attiecīgās 16 vēlāk pieņemtās PVA rezolūcijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā visas dalībvalstis ir atbalstījušas Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību, kas pieņemts 34. Pasaules veselības asamblejā 1981. gadā (turpmāk tekstā –– starptautiskais kodekss), un attiecīgās 16 vēlāk pieņemtās PVA rezolūcijas;

| G. | tā kā Regulu (ES) Nr. 609/2013 pieņēma pirms bija publicēts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) 2014. gada 5. augusta zinātniskais atzinums par zīdaiņiem paredzētu maisījumu vai papildu ēdināšanas maisījumu pamatsastāvu (7); |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulu (ES) Nr. 609/2013 pieņēma pirms bija publicēts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) 2014. gada 5. augusta zinātniskais atzinums par zīdaiņiem paredzētu maisījumu vai papildu ēdināšanas maisījumu pamatsastāvu (7);

| H. | tā kā Savienībai ir pienākums savās attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā veicināt kvalitatīvas sabiedrības veselības principus, standartus un tiesību aktus un izveidot efektīvu veselības aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Savienībai ir pienākums savās attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā veicināt kvalitatīvas sabiedrības veselības principus, standartus un tiesību aktus un izveidot efektīvu veselības aizsardzības sistēmu;

| I. | tā kā zīdaiņi un mazi bērni ir īpaši neaizsargāta grupa pret endokrīnās sistēmas traucējumus izraisošo ķīmisko vielu un citu piesārņotājvielu iedarbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā zīdaiņi un mazi bērni ir īpaši neaizsargāta grupa pret endokrīnās sistēmas traucējumus izraisošo ķīmisko vielu un citu piesārņotājvielu iedarbību;

| J. | tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (8), |
| --- | --- |

J.

tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (8),

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu;

Aptaukošanās

| 2. | uzskata, ka deleģētajā regulā nav paredzēti pietiekami pasākumi, lai aizsargātu zīdaiņus un mazus bērnus pret aptaukošanos, un ka maksimāli pieļaujamais cukura līmenis būtu ievērojami jāsamazina atbilstoši PVO ieteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka deleģētajā regulā nav paredzēti pietiekami pasākumi, lai aizsargātu zīdaiņus un mazus bērnus pret aptaukošanos, un ka maksimāli pieļaujamais cukura līmenis būtu ievērojami jāsamazina atbilstoši PVO ieteikumiem;

Jaunās tehnoloģijas

| 3. | uzskata, ka saskaņā ar piesardzības principu apstrādātu graudaugu pārtikā un zīdaiņu pārtikā būtu jāaizliedz izmantot tādas jaunās tehnoloģijas kā ĢMO un nanotehnoloģijas, kuru ilgtermiņa riski nav zināmi; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka saskaņā ar piesardzības principu apstrādātu graudaugu pārtikā un zīdaiņu pārtikā būtu jāaizliedz izmantot tādas jaunās tehnoloģijas kā ĢMO un nanotehnoloģijas, kuru ilgtermiņa riski nav zināmi;

Marķējums

| 4. | uzskata, ka –– ņemot vērā globālos sabiedrības veselības ieteikumus, tostarp Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju Nr. 63.23, PVA Globālo stratēģiju par zīdaiņu un mazu bērnu barošanu un Savienības eksporta uz trešām valstīm globālo ietekmi –– mazu bērnu pārstrādātās pārtikas produktu marķēšanā un mārketingā būtu skaidri jānorāda, ka šie produkti nav piemēroti bērniem, kas ir jaunāki par 6 mēnešiem, un ka ar tiem nedrīkst mazināt ieteikuma par bērnu zīdīšanu līdz 6 mēnešu vecumam nozīmi; tādēļ uzskata, ka marķējuma un mārketinga nosacījumi būtu jāpārskata saskaņā ar PVA ieteikumiem attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka –– ņemot vērā globālos sabiedrības veselības ieteikumus, tostarp Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju Nr. 63.23, PVA Globālo stratēģiju par zīdaiņu un mazu bērnu barošanu un Savienības eksporta uz trešām valstīm globālo ietekmi –– mazu bērnu pārstrādātās pārtikas produktu marķēšanā un mārketingā būtu skaidri jānorāda, ka šie produkti nav piemēroti bērniem, kas ir jaunāki par 6 mēnešiem, un ka ar tiem nedrīkst mazināt ieteikuma par bērnu zīdīšanu līdz 6 mēnešu vecumam nozīmi; tādēļ uzskata, ka marķējuma un mārketinga nosacījumi būtu jāpārskata saskaņā ar PVA ieteikumiem attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku;

Pārredzamība

| 5. | uzskata — lai veicinātu pārredzamību un sabiedrības uzticēšanos Savienības iestādēm un ES lēmumu pieņemšanas procesam, ir jāpublisko to divpusējo sanāksmju saraksts (norādot to datumus un dalībniekus), kuras Komisija rīkoja ar ieinteresētajām personām šīs deleģētās regulas izstrādāšanai; |
| --- | --- |

5.

uzskata — lai veicinātu pārredzamību un sabiedrības uzticēšanos Savienības iestādēm un ES lēmumu pieņemšanas procesam, ir jāpublisko to divpusējo sanāksmju saraksts (norādot to datumus un dalībniekus), kuras Komisija rīkoja ar ieinteresētajām personām šīs deleģētās regulas izstrādāšanai;

o

o o

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā;

| 7. | aicina Komisiju nākt klajā ar jaunu deleģēto aktu, kurā ņemti vērā konstatējumi, kas minēti EFSA pārskatā par sastāva prasībām, kuras piemēro apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, un zinātniskie atzinumi par pievienota cukura un pārstrādātas pārtikas produktu priekšlaicīgas lietošanas ietekmi saistībā ar optimāliem zīdaiņu un mazu bērnu barošanas ieteikumiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nākt klajā ar jaunu deleģēto aktu, kurā ņemti vērā konstatējumi, kas minēti EFSA pārskatā par sastāva prasībām, kuras piemēro apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, un zinātniskie atzinumi par pievienota cukura un pārstrādātas pārtikas produktu priekšlaicīgas lietošanas ietekmi saistībā ar optimāliem zīdaiņu un mazu bērnu barošanas ieteikumiem;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 181, 29.06.2013., 35. lpp.

(2)  http://www.who.int/nutrition/publications/code_english.pdf

(3)  http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20140507013106/http://www.sacn.gov.uk/pdfs/position_statement_2007_09_24.pdf

(4)  http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs394/en/

(5)  Changes in health in England, with analysis by English regions and areas of deprivation, 1990–2013: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2013, Lancet 2015; 386: 2257–74 Publicēts tiešsaistē 2015. gada 15. septembrī.

http://thelancet.com/pdfs/journals/lancet/PIIS0140-6736(15)00195-6.pdf

(6)  http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs394/en/

(7)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3 760.pdf

(8)  http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pd

---

Ceturtdiena, 2016. gada 21. janvāris

| 12.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/155 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/155

---

P8_TA(2016)0017

ES un Kosovas stabilizācijas un asociācijas nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 21. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 011/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10725/2/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10725/2/2015),

| — | ņemot vērā projektu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses, (10728/1/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses, (10728/1/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 7. un 8. punktu (C8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 7. un 8. punktu (C8-0328/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0372/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0372/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kosovas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kosovas valdībai un parlamentam.

---