# Uradni list C 438/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 438 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6019. december 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 438

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6019. december 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 438/01 | Sporočilo Komisije – Ustrezne mejne vrednosti iz direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| 2017/C 438/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8703 – Porsche Digital/Axel Springer/JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2017/C 438/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8729 – EQT Fund Management/G+E Getec Holding) (
  1
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 438/01

Sporočilo Komisije – Ustrezne mejne vrednosti iz direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta

1

2017/C 438/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8703 – Porsche Digital/Axel Springer/JV) (
  1
  )

1

4

2017/C 438/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8729 – EQT Fund Management/G+E Getec Holding) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 438/04 | Sklepi Sveta o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene | 5 |
| 2017/C 438/05 | Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/119/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini | 25 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 438/06 | Menjalni tečaji eura | 26 |
| 2017/C 438/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve, podano na seji 4. julija 2016 o osnutku sklepa v zvezi z zadevo M.7724 – ASL/Arianespace – Država poročevalka: Litva | 27 |
| 2017/C 438/08 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – ASL/Arianespace (M.7724) | 29 |
| 2017/C 438/09 | Povzetek Sklepa Komisije z dne 20. julija 2016 o združljivosti koncentracije z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva M.7724 – ASL/Arianespace) (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4621) | 31 |
| 2017/C 438/10 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 37 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2017/C 438/11 | Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) | 38 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 438/04

Sklepi Sveta o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene

5

2017/C 438/05

Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/119/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

25

Evropska komisija

2017/C 438/06

Menjalni tečaji eura

26

2017/C 438/07

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve, podano na seji 4. julija 2016 o osnutku sklepa v zvezi z zadevo M.7724 – ASL/Arianespace – Država poročevalka: Litva

27

2017/C 438/08

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – ASL/Arianespace (M.7724)

29

2017/C 438/09

Povzetek Sklepa Komisije z dne 20. julija 2016 o združljivosti koncentracije z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva M.7724 – ASL/Arianespace) (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4621)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4621)

31

2017/C 438/10

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

37

Evropska agencija za varnost hrane

2017/C 438/11

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

38

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 438/12 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza silicija s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije | 39 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 438/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  ) | 49 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2017/C 438/12

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza silicija s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije

39

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 438/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  )

1

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Ustrezne mejne vrednosti iz direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(2017/C 438/01)

Ustrezne mejne vrednosti iz direktiv 2014/23/EU (1), 2014/24/EU (2), 2014/25/EU (3) in 2009/81/ES (4) v nacionalnih valutah razen eura so naslednje:

| 80 000 EUR | BGN | lev | 156 464 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 2 151 760 |
| | DKK | danska krona | 595 608 |
| | GBP | funt šterling | 65 630 |
| | HRK | kuna | 601 232 |
| | HUF | forint | 24 852 800 |
| | PLN | zlot | 344 936 |
| | RON | romunski leu | 360 160 |
| | SEK | švedska krona | 758 768 |

80 000 EUR

BGN

lev

156 464

CZK

češka krona

2 151 760

DKK

danska krona

595 608

GBP

funt šterling

65 630

HRK

kuna

601 232

HUF

forint

24 852 800

PLN

zlot

344 936

RON

romunski leu

360 160

SEK

švedska krona

758 768

| 144 000 EUR | BGN | lev | 281 635 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 3 873 168 |
| | DKK | danska krona | 1 072 094 |
| | GBP | funt šterling | 118 133 |
| | HRK | kuna | 1 082 218 |
| | HUF | forint | 44 735 040 |
| | PLN | zlot | 620 885 |
| | RON | romunski leu | 648 288 |
| | SEK | švedska krona | 1 365 782 |

144 000 EUR

BGN

lev

281 635

CZK

češka krona

3 873 168

DKK

danska krona

1 072 094

GBP

funt šterling

118 133

HRK

kuna

1 082 218

HUF

forint

44 735 040

PLN

zlot

620 885

RON

romunski leu

648 288

SEK

švedska krona

1 365 782

| 221 000 EUR | BGN | lev | 432 232 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 5 944 237 |
| | DKK | danska krona | 1 645 367 |
| | GBP | funt šterling | 181 302 |
| | HRK | kuna | 1 660 903 |
| | HUF | forint | 68 655 860 |
| | PLN | zlot | 952 886 |
| | RON | romunski leu | 994 942 |
| | SEK | švedska krona | 2 096 097 |

221 000 EUR

BGN

lev

432 232

CZK

češka krona

5 944 237

DKK

danska krona

1 645 367

GBP

funt šterling

181 302

HRK

kuna

1 660 903

HUF

forint

68 655 860

PLN

zlot

952 886

RON

romunski leu

994 942

SEK

švedska krona

2 096 097

| 443 000 EUR | BGN | lev | 866 419 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 11 915 371 |
| | DKK | danska krona | 3 298 179 |
| | GBP | funt šterling | 363 424 |
| | HRK | kuna | 3 329 322 |
| | HUF | forint | 137 622 380 |
| | PLN | zlot | 1 910 083 |
| | RON | romunski leu | 1 994 386 |
| | SEK | švedska krona | 4 201 678 |

443 000 EUR

BGN

lev

866 419

CZK

češka krona

11 915 371

DKK

danska krona

3 298 179

GBP

funt šterling

363 424

HRK

kuna

3 329 322

HUF

forint

137 622 380

PLN

zlot

1 910 083

RON

romunski leu

1 994 386

SEK

švedska krona

4 201 678

| 750 000 EUR | BGN | lev | 1 466 850 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 20 172 750 |
| | DKK | danska krona | 5 583 825 |
| | GBP | funt šterling | 615 278 |
| | HRK | kuna | 5 636 550 |
| | HUF | forint | 232 995 000 |
| | PLN | zlot | 3 233 775 |
| | RON | romunski leu | 3 376 500 |
| | SEK | švedska krona | 7 113 450 |

750 000 EUR

BGN

lev

1 466 850 EUR

CZK

češka krona

20 172 750

DKK

danska krona

5 583 825

GBP

funt šterling

615 278

HRK

kuna

5 636 550

HUF

forint

232 995 000

PLN

zlot

3 233 775

RON

romunski leu

3 376 500

SEK

švedska krona

7 113 450

| 1 000 000 EUR | BGN | lev | 1 955 800 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 26 897 000 |
| | DKK | danska krona | 7 445 100 |
| | GBP | funt šterling | 820 370 |
| | HRK | kuna | 7 515 400 |
| | HUF | forint | 310 660 000 |
| | PLN | zlot | 4 311 700 |
| | RON | romunski leu | 4 502 000 |
| | SEK | švedska krona | 9 484 600 |

1 000 000 EUR

BGN

lev

1 955 800 EUR

CZK

češka krona

26 897 000

DKK

danska krona

7 445 100

GBP

funt šterling

820 370

HRK

kuna

7 515 400

HUF

forint

310 660 000

PLN

zlot

4 311 700

RON

romunski leu

4 502 000

SEK

švedska krona

9 484 600

| 5 548 000 EUR | BGN | lev | 10 850 778 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | češka krona | 149 224 556 |
| | DKK | danska krona | 41 305 415 |
| | GBP | funt šterling | 4 551 413 |
| | HRK | kuna | 41 695 439 |
| | HUF | forint | 1 723 541 680 |
| | PLN | zlot | 23 921 312 |
| | RON | romunski leu | 24 977 096 |
| | SEK | švedska krona | 52 620 561 |

5 548 000 EUR

BGN

lev

10 850 778

CZK

češka krona

149 224 556

DKK

danska krona

41 305 415

GBP

funt šterling

4 551 413

HRK

kuna

41 695 439

HUF

forint

1 723 541 680

PLN

zlot

23 921 312

RON

romunski leu

24 977 096

SEK

švedska krona

52 620 561

---

(1)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

(2)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(3)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(4)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8703 – Porsche Digital/Axel Springer/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 438/02)

Komisija se je 12. decembra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8703. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8703. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8729 – EQT Fund Management/G+E Getec Holding)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 438/03)

Komisija se je 13. decembra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8729. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8729. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/5

---

SKLEPI SVETA

o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (*1)

(2017/C 438/04)

SVET EVROPSKE UNIJE

| 1. | SE SKLICUJE na sklepe Sveta o zunanji strategiji za obdavčenje in ukrepih za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov z dne 25. maja 2016, ter zlasti točke 6–10 teh sklepov, in sklepe Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene; |
| --- | --- |

1.

SE SKLICUJE na sklepe Sveta o zunanji strategiji za obdavčenje in ukrepih za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov z dne 25. maja 2016, ter zlasti točke 6–10 teh sklepov, in sklepe Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene;

| 2. | POUDARJA pomen globalnega spodbujanja meril o davčni preglednosti, pravični obdavčitvi in izvajanju standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki jih je Svet odobril v sklepih z dne 8. novembra 2016 („merila“) iz Priloge V k temu osnutku in so nadalje opredeljeni v prilogah VI in VII; |
| --- | --- |

2.

POUDARJA pomen globalnega spodbujanja meril o davčni preglednosti, pravični obdavčitvi in izvajanju standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki jih je Svet odobril v sklepih z dne 8. novembra 2016 („merila“) iz Priloge V k temu osnutku in so nadalje opredeljeni v prilogah VI in VII;

| 3. | OCENJUJE rezultate dela Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksah ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

3.

OCENJUJE rezultate dela Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksah ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| 4. | POZDRAVLJA delo, ki ga je opravila Skupina za kodeks ravnanja na področju obdavčitve podjetij (v nadaljnjem besedilu: Skupina za kodeks ravnanja) v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, kar zadeva izbor zadevnih jurisdikcij ter analizo in oceno dejstev v zvezi z njihovimi zakonodajami in politikami na področju obdavčevanja v okviru navedenih meril; |
| --- | --- |

4.

POZDRAVLJA delo, ki ga je opravila Skupina za kodeks ravnanja na področju obdavčitve podjetij (v nadaljnjem besedilu: Skupina za kodeks ravnanja) v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, kar zadeva izbor zadevnih jurisdikcij ter analizo in oceno dejstev v zvezi z njihovimi zakonodajami in politikami na področju obdavčevanja v okviru navedenih meril;

| 5. | POZDRAVLJA dejstvo, da se je večina teh jurisdikcij odločila za sodelovanje v procesu in dialogu in da so se dejavno vključile v reševanje vprašanj, ki jih je Skupina za kodeks ravnanja opredelila kot področja davčne preglednosti, pravične obdavčitve in izvajanja standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

5.

POZDRAVLJA dejstvo, da se je večina teh jurisdikcij odločila za sodelovanje v procesu in dialogu in da so se dejavno vključile v reševanje vprašanj, ki jih je Skupina za kodeks ravnanja opredelila kot področja davčne preglednosti, pravične obdavčitve in izvajanja standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| 6. | kljub temu UGOTAVLJA, da več jurisdikcij ni sprejelo stvarnih ukrepov za učinkovito obravnavanje pomanjkljivosti in se niso vključile v konstruktiven, na merilih temelječ dialog, ki bi lahko privedel do takih zavez; |
| --- | --- |

6.

kljub temu UGOTAVLJA, da več jurisdikcij ni sprejelo stvarnih ukrepov za učinkovito obravnavanje pomanjkljivosti in se niso vključile v konstruktiven, na merilih temelječ dialog, ki bi lahko privedel do takih zavez;

| 7. | JE PREPRIČAN, da je – ali da je lahko – v takšnem primeru rezultat davčne zakonodaje, politik in upravnih praks teh jurisdikcij izguba davčnega prihodka za države članice in da bi bilo treba zato takšne jurisdikcije odločno spodbuditi, da izvedejo potrebne spremembe za odpravo tega stanja; |
| --- | --- |

7.

JE PREPRIČAN, da je – ali da je lahko – v takšnem primeru rezultat davčne zakonodaje, politik in upravnih praks teh jurisdikcij izguba davčnega prihodka za države članice in da bi bilo treba zato takšne jurisdikcije odločno spodbuditi, da izvedejo potrebne spremembe za odpravo tega stanja;

| 8. | PONOVNO POUDARJA, da je vzpostavitev učinkovitih zaščitnih mehanizmov bistvenega pomena za boj proti eroziji davčnih osnov držav članic prek davčnih goljufij, utaj in izogibanja plačevanja davkov; |
| --- | --- |

8.

PONOVNO POUDARJA, da je vzpostavitev učinkovitih zaščitnih mehanizmov bistvenega pomena za boj proti eroziji davčnih osnov držav članic prek davčnih goljufij, utaj in izogibanja plačevanja davkov;

| 9. | ustrezno POTRJUJE seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, kot je naveden v Prilogi I, in POTRJUJE, da bodo te jurisdikcije ostale na seznamu, dokler ne izpolnijo meril, na primer, dokler ne uresničijo priporočil o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da bi bile z njega umaknjene; |
| --- | --- |

9.

ustrezno POTRJUJE seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, kot je naveden v Prilogi I, in POTRJUJE, da bodo te jurisdikcije ostale na seznamu, dokler ne izpolnijo meril, na primer, dokler ne uresničijo priporočil o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da bi bile z njega umaknjene;

| 10. | MENI, da bi bilo ustrezno, da Skupina za kodeks ravnanja začne razprave z jurisdikcijami, uvrščenimi na seznam, da bi se dogovorili o ukrepih, ki se od njih pričakujejo, in spremljanju teh ukrepov, če želijo, da se jih s seznama umakne, te jurisdikcije pa obenem POZIVA, naj čim prej izpolnijo merila; |
| --- | --- |

10.

MENI, da bi bilo ustrezno, da Skupina za kodeks ravnanja začne razprave z jurisdikcijami, uvrščenimi na seznam, da bi se dogovorili o ukrepih, ki se od njih pričakujejo, in spremljanju teh ukrepov, če želijo, da se jih s seznama umakne, te jurisdikcije pa obenem POZIVA, naj čim prej izpolnijo merila;

| 11. | Z ZADOVOLJSTVOM UGOTAVLJA, da je kljub dejstvu, da glede zakonodaje, politike in upravnih praks na področju obdavčevanja v nekaterih jurisdikcijah obstajajo pomisleki v zvezi z davčno preglednostjo, pravično obdavčitvijo in izvajanjem standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, več izmed teh jurisdikcij vendarle sprejelo pomembne zaveze na visoki politični ravni, da bodo do dogovorjenih rokov sprejele potrebne ukrepe za rešitev preostalih vprašanj, zato naj jih na tej stopnji ne bi uvrstili na seznam nesodelujočih jurisdikcij. Skupina za kodeks ravnanja naj bi nadaljevala dialog in še naprej spremljala dejansko izvajanje zavez s strani teh jurisdikcij, poleg tega naj bi na podlagi morebitnih novih sprejetih zavez in izvajanja teh zavez kadar koli priporočila posodobitev seznama jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Trenutno stanje glede sodelovanja z EU na področju zavez, sprejetih za izvajanje načel dobrega finančnega upravljanja, je navedeno v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Z ZADOVOLJSTVOM UGOTAVLJA, da je kljub dejstvu, da glede zakonodaje, politike in upravnih praks na področju obdavčevanja v nekaterih jurisdikcijah obstajajo pomisleki v zvezi z davčno preglednostjo, pravično obdavčitvijo in izvajanjem standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, več izmed teh jurisdikcij vendarle sprejelo pomembne zaveze na visoki politični ravni, da bodo do dogovorjenih rokov sprejele potrebne ukrepe za rešitev preostalih vprašanj, zato naj jih na tej stopnji ne bi uvrstili na seznam nesodelujočih jurisdikcij. Skupina za kodeks ravnanja naj bi nadaljevala dialog in še naprej spremljala dejansko izvajanje zavez s strani teh jurisdikcij, poleg tega naj bi na podlagi morebitnih novih sprejetih zavez in izvajanja teh zavez kadar koli priporočila posodobitev seznama jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Trenutno stanje glede sodelovanja z EU na področju zavez, sprejetih za izvajanje načel dobrega finančnega upravljanja, je navedeno v Prilogi II.

| 12. | SOČUSTVUJE s karibskimi jurisdikcijami, ki so jih v septembru 2017 opustošila huda neurja, ki so povzročila smrtne žrtve in ogromno škodo na ključni infrastrukturi, in te jurisdikcije podpira ter MENI, da bi morali postopek preverjanja za te jurisdikcije (Ameriški Deviški otoki, Angvila, Antigva in Barbuda, Bahami, Britanski Deviški otoki, Dominika, Otoki Turks in Caicos, Saint Kitts in Nevis) preložiti. Kljub temu bi morala Skupina za kodeks ravnanja do februarja 2018 ostati v stiku s temi jurisdikcijami, da bi ta vprašanja rešili do konca leta 2018; |
| --- | --- |

12.

SOČUSTVUJE s karibskimi jurisdikcijami, ki so jih v septembru 2017 opustošila huda neurja, ki so povzročila smrtne žrtve in ogromno škodo na ključni infrastrukturi, in te jurisdikcije podpira ter MENI, da bi morali postopek preverjanja za te jurisdikcije (Ameriški Deviški otoki, Angvila, Antigva in Barbuda, Bahami, Britanski Deviški otoki, Dominika, Otoki Turks in Caicos, Saint Kitts in Nevis) preložiti. Kljub temu bi morala Skupina za kodeks ravnanja do februarja 2018 ostati v stiku s temi jurisdikcijami, da bi ta vprašanja rešili do konca leta 2018;

| 13. | ZAPROŠA zlasti, naj Skupina za kodeks ravnanja nadaljuje dialog in nemudoma od začetka leta 2018 začne postopek spremljanja zavez s strani jurisdikcij, da bi zagotovila njihovo učinkovito izvajanje v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom; |
| --- | --- |

13.

ZAPROŠA zlasti, naj Skupina za kodeks ravnanja nadaljuje dialog in nemudoma od začetka leta 2018 začne postopek spremljanja zavez s strani jurisdikcij, da bi zagotovila njihovo učinkovito izvajanje v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom;

| 14. | Skupino za kodeks ravnanja POZIVA, naj se dogovori o postopkih za izvedbo procesa spremljanja in pred poletjem 2018 pripravi poročilo o napredku v zvezi s to zadevo; |
| --- | --- |

14.

Skupino za kodeks ravnanja POZIVA, naj se dogovori o postopkih za izvedbo procesa spremljanja in pred poletjem 2018 pripravi poročilo o napredku v zvezi s to zadevo;

| 15. | Skupini za kodeks ravnanja ustrezno NALAGA, naj začne oziroma nadaljuje razprave z zadevnimi jurisdikcijami, naj poišče potrebna zagotovila, naj omogoča spremljanje izpolnjevanja teh zavez ter po potrebi redno poroča Svetu in predlaga spremembe seznama nesodelujočih jurisdikcij; |
| --- | --- |

15.

Skupini za kodeks ravnanja ustrezno NALAGA, naj začne oziroma nadaljuje razprave z zadevnimi jurisdikcijami, naj poišče potrebna zagotovila, naj omogoča spremljanje izpolnjevanja teh zavez ter po potrebi redno poroča Svetu in predlaga spremembe seznama nesodelujočih jurisdikcij;

| 16. | MENI, kot je navedeno v Prilogi III, da bi lahko EU in države članice za nesodelujoče jurisdikcije, kolikor so na takem seznamu, uporabile učinkovite in sorazmerne zaščitne ukrepe, tako na področju obdavčevanja kot na drugih področjih; |
| --- | --- |

16.

MENI, kot je navedeno v Prilogi III, da bi lahko EU in države članice za nesodelujoče jurisdikcije, kolikor so na takem seznamu, uporabile učinkovite in sorazmerne zaščitne ukrepe, tako na področju obdavčevanja kot na drugih področjih;

| 17. | PRIPOROČA, da države članice sprejmejo določene usklajene zaščitne ukrepe na področju obdavčevanja, kot je navedeno v Prilogi III k tem sklepom, v skladu z njihovimi nacionalnimi zakonodajami in obveznostmi v okviru prava EU in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

17.

PRIPOROČA, da države članice sprejmejo določene usklajene zaščitne ukrepe na področju obdavčevanja, kot je navedeno v Prilogi III k tem sklepom, v skladu z njihovimi nacionalnimi zakonodajami in obveznostmi v okviru prava EU in mednarodnega prava;

| 18. | POZIVA Skupino za kodeks ravnanja, naj še naprej preučuje nadaljnje usklajene ukrepe na davčnem področju, države članice pa POZIVA, naj to skupino obveščajo o tem, ali in kako uporabljajo zaščitne ukrepe do nesodelujočih jurisdikcij, kolikor so uvrščene na takšen seznam; |
| --- | --- |

18.

POZIVA Skupino za kodeks ravnanja, naj še naprej preučuje nadaljnje usklajene ukrepe na davčnem področju, države članice pa POZIVA, naj to skupino obveščajo o tem, ali in kako uporabljajo zaščitne ukrepe do nesodelujočih jurisdikcij, kolikor so uvrščene na takšen seznam;

| 19. | POZIVA institucije EU in njene države članice, naj v zunanji politiki, ekonomskih odnosih in pri razvojnem sodelovanju z zadevnimi tretjimi državami po potrebi upoštevajo seznam EU, na katerega so uvrščene jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, da bi si prizadevale za celovit pristop glede vprašanja izpolnjevanja meril, brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Unije, kot so določene v Pogodbah; |
| --- | --- |

19.

POZIVA institucije EU in njene države članice, naj v zunanji politiki, ekonomskih odnosih in pri razvojnem sodelovanju z zadevnimi tretjimi državami po potrebi upoštevajo seznam EU, na katerega so uvrščene jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, da bi si prizadevale za celovit pristop glede vprašanja izpolnjevanja meril, brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Unije, kot so določene v Pogodbah;

| 20. | MENI, da bosta seznam nesodelujočih jurisdikcij in seznam zaščitnih ukrepov, v primerih, ko se bosta uporabljala, zadevnim jurisdikcijam poslala jasno sporočilo in tako spodbudila pozitivne spremembe, ki bodo vodile v umik jurisdikcij s seznama; |
| --- | --- |

20.

MENI, da bosta seznam nesodelujočih jurisdikcij in seznam zaščitnih ukrepov, v primerih, ko se bosta uporabljala, zadevnim jurisdikcijam poslala jasno sporočilo in tako spodbudila pozitivne spremembe, ki bodo vodile v umik jurisdikcij s seznama;

| 21. | POTRJUJE, da so ti ukrepi, ki so jih skupaj sprejele države članice EU, v skladu z agendo, ki jo promovirajo skupina G20, OECD in drugi mednarodni forumi; |
| --- | --- |

21.

POTRJUJE, da so ti ukrepi, ki so jih skupaj sprejele države članice EU, v skladu z agendo, ki jo promovirajo skupina G20, OECD in drugi mednarodni forumi;

| 22. | OPOZARJA na dogovor Sveta o pristopu k neobstoju sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb oziroma uporabi ničelne ali skoraj ničelne nominalne stopnje davka v okviru merila, ki zahteva, da jurisdikcija ne sme omogočati struktur ali ureditev off-shore, ki bi privabljale dobiček, ki ne odraža realnih gospodarskih dejavnosti v jurisdikciji, kot je določeno v Prilogi VII; |
| --- | --- |

22.

OPOZARJA na dogovor Sveta o pristopu k neobstoju sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb oziroma uporabi ničelne ali skoraj ničelne nominalne stopnje davka v okviru merila, ki zahteva, da jurisdikcija ne sme omogočati struktur ali ureditev off-shore, ki bi privabljale dobiček, ki ne odraža realnih gospodarskih dejavnosti v jurisdikciji, kot je določeno v Prilogi VII;

| 23. | OPOZARJA, da v skladu s sklepi Sveta z dne 8. novembra 2016 ti ukrepi ne posegajo v posamezna področja pristojnosti držav članic, kot je pristojnost za pogajanja in sklepanja dvostranskih davčnih sporazumov, uporaba dodatnih ukrepov ali vzdrževanje – na nacionalni ravni – seznamov širšega obsega, na katere so uvrščene nesodelujoče jurisdikcije; |
| --- | --- |

23.

OPOZARJA, da v skladu s sklepi Sveta z dne 8. novembra 2016 ti ukrepi ne posegajo v posamezna področja pristojnosti držav članic, kot je pristojnost za pogajanja in sklepanja dvostranskih davčnih sporazumov, uporaba dodatnih ukrepov ali vzdrževanje – na nacionalni ravni – seznamov širšega obsega, na katere so uvrščene nesodelujoče jurisdikcije;

| 24. | POTRJUJE, da bo sklep o spremembi seznama sprejel Svet na podlagi relevantnih dejstev, ki jih bo Svetu dala na voljo Skupina za kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

24.

POTRJUJE, da bo sklep o spremembi seznama sprejel Svet na podlagi relevantnih dejstev, ki jih bo Svetu dala na voljo Skupina za kodeks ravnanja;

| 25. | UGOTAVLJA, da bi bilo treba seznam nesodelujočih jurisdikcij posodobiti vsaj enkrat v koledarskem letu, razmere v jurisdikcijah, uvrščenih na seznam, ter drugih jurisdikcijah, zajetih v postopku preverjanja v letu 2017, pa bi bilo treba neprekinjeno spremljati. Na podlagi meril, dogovorjenih v Svetu, bi lahko Skupina za kodeks ravnanja spremljanje razširila na druge jurisdikcije; |
| --- | --- |

25.

UGOTAVLJA, da bi bilo treba seznam nesodelujočih jurisdikcij posodobiti vsaj enkrat v koledarskem letu, razmere v jurisdikcijah, uvrščenih na seznam, ter drugih jurisdikcijah, zajetih v postopku preverjanja v letu 2017, pa bi bilo treba neprekinjeno spremljati. Na podlagi meril, dogovorjenih v Svetu, bi lahko Skupina za kodeks ravnanja spremljanje razširila na druge jurisdikcije;

| 26. | POZIVA Skupino za kodeks ravnanja, naj nadaljuje dialog z zadevnimi jurisdikcijami, da bi spodbudili davčno preglednost, pravično obdavčitev in izvajanje standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter da bi nadaljevali delo v zvezi z analizo zaščitnih ukrepov, ki bi bila lahko usklajeno dodatno opredeljena in uporabljena za nesodelujoče jurisdikcije, brez poseganja v obveznosti držav članic v okviru prava EU in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

26.

POZIVA Skupino za kodeks ravnanja, naj nadaljuje dialog z zadevnimi jurisdikcijami, da bi spodbudili davčno preglednost, pravično obdavčitev in izvajanje standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter da bi nadaljevali delo v zvezi z analizo zaščitnih ukrepov, ki bi bila lahko usklajeno dodatno opredeljena in uporabljena za nesodelujoče jurisdikcije, brez poseganja v obveznosti držav članic v okviru prava EU in mednarodnega prava;

| 27. | PONOVNO POUDARJA, da bi morala Skupina za kodeks ravnanja ob podpori generalnega sekretariata Sveta v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja še naprej izvajati in nadzirati ta proces. Tej skupini bo pomagala Komisija, in sicer tako, da bo izvedla potrebne priprave za postopek preverjanja v skladu z vlogami, kot so trenutno opredeljene v okviru procesa kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, zlasti ob navezavi na prejšnje in trenutne dialoge s tretjimi državami; |
| --- | --- |

27.

PONOVNO POUDARJA, da bi morala Skupina za kodeks ravnanja ob podpori generalnega sekretariata Sveta v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja še naprej izvajati in nadzirati ta proces. Tej skupini bo pomagala Komisija, in sicer tako, da bo izvedla potrebne priprave za postopek preverjanja v skladu z vlogami, kot so trenutno opredeljene v okviru procesa kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, zlasti ob navezavi na prejšnje in trenutne dialoge s tretjimi državami;

| 28. | MENI, da je v zvezi s tem ustrezno, da se določijo smernice za nadaljnje delo na tem področju, kot je določeno v Prilogi IV; |
| --- | --- |

28.

MENI, da je v zvezi s tem ustrezno, da se določijo smernice za nadaljnje delo na tem področju, kot je določeno v Prilogi IV;

| 29. | POTRJUJE, da bo Svet po potrebi redno posodabljal merila, ob upoštevanju sprememb v mednarodnem merilu in ob upoštevanju razvoja mednarodnih standardov, ter MENI, da bi morala prihodnja ocena in dialog z zadevnimi jurisdikcijami temeljiti na tistih standardih, ki poudarjajo pomen stalnega in hitrega napredka vseh zadevnih jurisdikcij na teh področjih. |
| --- | --- |

29.

POTRJUJE, da bo Svet po potrebi redno posodabljal merila, ob upoštevanju sprememb v mednarodnem merilu in ob upoštevanju razvoja mednarodnih standardov, ter MENI, da bi morala prihodnja ocena in dialog z zadevnimi jurisdikcijami temeljiti na tistih standardih, ki poudarjajo pomen stalnega in hitrega napredka vseh zadevnih jurisdikcij na teh področjih.

---

(*1)  Svet je sklenil, da se ti sklepi v informativne namene objavijo v Uradnem listu.

---

PRILOGA I

Seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (1)

I.   SEZNAM EU Z JURISDIKCIJAMI, KI NISO PRIPRAVLJENE SODELOVATI V DAVČNE NAMENE

1.   Ameriška Samoa

Ameriška Samoa ne izvaja nikakršne avtomatične izmenjave finančnih informacij, ni podpisala in ratificirala – niti prek jurisdikcije, od katere je odvisna – večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2018.

2.   Bahrajn

Bahrajn ne izvaja avtomatične izmenjave informacij z vsemi državami članicami EU, ni podpisal in ratificiral večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, spodbuja off-shore strukture in ureditve, katerih namen je pritegovanje dobička brez prave gospodarske vsebine, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezal, da bo ta vprašanja rešil do 31. decembra 2018.

3.   Barbados

Barbados ima škodljiv preferenčni davčni režim in se ni jasno zavezal, da ga bo spremenil ali ukinil do 31. decembra 2018.

Spremljalo se bo, ali Barbados spoštuje zavezo, da bo v skladu z merilom 2.1 spremenil ali odpravil druge škodljive davčne režime.

4.   Grenada

Grenada ni podpisala in ratificirala večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ter se ni jasno zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2018.

Zaveza Grenade, da bo izpolnjevala merila 1.1, 2.1 in 3, bo spremljana.

5.   Guam

Guam ne izvaja nikakršne avtomatične izmenjave finančnih informacij, ni podpisal in ratificiral – niti prek jurisdikcije, od katere je odvisen – večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezal, da bo ta vprašanja rešil do 31. decembra 2018.

6.   Republika Koreja

Republika Koreja ima škodljive preferenčne davčne režime in se ni zavezala, da jih bo spremenila ali odpravila do 31. decembra 2018.

7.   Posebno upravno območje Macao

Posebno upravno območje Macao niti prek jurisdikcije, od katere je odvisno, ni podpisalo in ratificiralo večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ter se ni zavezalo, da bo ta vprašanja rešilo do 31. decembra 2018.

Zaveza Posebnega upravnega območja Macao, da bo izpolnjevalo merili 1.1 in 2.1, bo spremljana.

8.   Marshallovi otoki

Marshallovi otoki spodbujajo strukture ali ureditve off-shore, katerih namen je pritegovanje dobička, ki ne odseva dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije, ne uporabljajo minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se niso zavezali, da bodo ta vprašanja rešili do 31. decembra 2018.

Zaveza Marshallovih otokov, da bodo izpolnjevali merili 1.1 in 1.2, bo spremljana.

9.   Mongolija

Mongolija ni članica Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene, ni podpisala in ratificirala večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2019.

10.   Namibija

Namibija ni članica Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene, ni podpisala in ratificirala večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2019. Poleg tega ima škodljive preferenčne davčne režime in se ni zavezala, da jih bo spremenila ali odpravila do 31. decembra 2018.

11.   Palau

Palau spodbuja strukture ali ureditve off-shore, katerih namen je pritegovanje dobička, ki ne odseva dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije, in noče sodelovati v konstruktivnem dialogu, da bi se ugotovilo, ali izpolnjuje merilo 2.2.

Zaveza Palaua, da bo izpolnjeval merila 1.1, 1.2, 1.3 in 3, bo spremljana.

12.   Panama

Panama ima škodljiv preferenčni davčni režim in se ni jasno zavezala, da ga bo spremenila ali ukinila do 31. decembra 2018.

Zaveza Paname, da bo spremenila ali odpravila druge škodljive davčne režime v skladu z merilom 2.1, bo spremljana.

13.   Sveta Lucija

Sveta Lucija ima škodljive preferenčne davčne režime, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni jasno zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2018.

14.   Samoa

Samoa ima škodljive preferenčne davčne režime, ne uporablja minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se ni zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2018.

15.   Trinidad in Tobago

Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene je Trinidad in Tobago ocenil kot „neskladen“, poleg tega pa ta država ni podpisala in ratificirala večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, kakor je bila spremenjena, ima škodljiv preferenčni davčni režim ter se ni zavezala, da bo ta vprašanja rešila do 31. decembra 2018.

Spremljalo se bo, ali Trinidad in Tobago spoštuje zavezo, da bo upošteval merili 1.1 in 3.

16.   Tunizija

Tunizija ima škodljive preferenčne davčne režime in se ni zavezala, da jih bo spremenila ali odpravila do 31. decembra 2018.

Spremljalo se bo, ali Tunizija spoštuje zavezo, da bo upoštevala merilo 3.

17.   Združeni arabski emirati

Združeni arabski emirati ne uporabljajo minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter se niso jasno zavezali, da bodo ta vprašanja rešili do 31. decembra 2018.

Zaveza Združenih arabskih emiratov, da bodo izpolnjevali merili 1.1 in 1.3, bo spremljana.

II.   PRIPOROČILA ZA JURISDIKCIJE O UKREPIH, KI JIH MORAJO SPREJETI, DA BI BILE UMAKNJENE S SEZNAMA

Vse jurisdikcije s seznama so pozvane, naj učinkovito odpravijo pomanjkljivosti iz te priloge.

---

(1)  Na podlagi odgovorov, prejetih do 4. decembra 2017; 17.00 (UTC +01.00).

---

PRILOGA II

Trenutno stanje glede sodelovanja z EU na področju zavez, sprejetih za izvajanje načel dobrega finančnega upravljanja (1)

Skupina za kodeks ravnanja je v okviru pregleda usklajenosti zakonodaje pozvala vse jurisdikcije, v katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, naj jih odpravijo. Velika večina jurisdikcij se je odločila uvesti ustrezne spremembe davčne zakonodaje, potrebne za uskladitev z merili EU iz pregleda usklajenosti zakonodaje.

Rezultat tega procesa kaže, kako konstruktiven je dialog vseh teh jurisdikcij z EU ter kako si prizadevajo za izpolnjevanje davčnih standardov EU in mednarodnih davčnih standardov, izpostavlja pa tudi pozitiven odnos, ki ga je EU vzpostavila z vsemi temi jurisdikcijami. Za te jurisdikcije je bilo zato ugotovljeno, da so – pod pogojem, da uspešno uresničijo svoje zaveze – pripravljene sodelovati v davčne namene.

Skupina za kodeks ravnanja bo spremljala izvajanje teh zavez v praksi in bo v ta namen nadaljevala konstruktivni dialog, vzpostavljen s temi jurisdikcijami.

Zaveze naj bi bile v večini jurisdikcij izpolnjene do konca leta 2018, države v razvoju pa morajo svoje zaveze glede meril za preglednost ter ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička uresničiti do konca leta 2019.

V tem pregledu „trenutnega stanja glede sodelovanja z EU na področju zavez, sprejetih za izvajanje načel dobrega finančnega upravljanja,“ so navedene zaveze, ki so jih sprejele preverjene jurisdikcije, da bi odpravile pomanjkljivosti glede meril, o katerih se je novembra 2016 dogovoril Svet ECOFIN in ki so zbrana v razdelkih o preglednosti, pravični obdavčitvi ter ukrepih za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

1.   Preglednost

| 1.1 | Zavezanost izvajanju avtomatične izmenjave informacij, bodisi na podlagi podpisa večstranskega sporazuma med pristojnimi organi bodisi na podlagi dvostranskih sporazumov
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo avtomatično izmenjavo informacij uvedle do leta 2018:

  Curaçao, Katar, Nova Kaledonija, Oman, Posebno upravno območje Hongkong in Tajvan

  Naslednja jurisdikcija se je zavezala, da bo avtomatično izmenjavo informacij uvedla do leta 2019:

  Turčija |
| --- | --- |

1.1

Zavezanost izvajanju avtomatične izmenjave informacij, bodisi na podlagi podpisa večstranskega sporazuma med pristojnimi organi bodisi na podlagi dvostranskih sporazumov

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo avtomatično izmenjavo informacij uvedle do leta 2018:

Curaçao, Katar, Nova Kaledonija, Oman, Posebno upravno območje Hongkong in Tajvan

Naslednja jurisdikcija se je zavezala, da bo avtomatično izmenjavo informacij uvedla do leta 2019:

Turčija

| 1.2 | Članstvo v Svetovnem forumu za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene ter zadovoljiva ocena skladnosti
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice Svetovnega foruma in/ali imele zadovoljivo oceno skladnosti do leta 2018:

  Curaçao, Nova Kaledonija in Oman

  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice Svetovnega foruma in/ali imele zadostno oceno skladnosti do leta 2019:

  Bosna in Hercegovina, Črna gora, Fidži, Jordanija, Srbija, Svazi, Turčija, Vietnam in Zelenortski otoki |
| --- | --- |

1.2

Članstvo v Svetovnem forumu za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene ter zadovoljiva ocena skladnosti

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice Svetovnega foruma in/ali imele zadovoljivo oceno skladnosti do leta 2018:

Curaçao, Nova Kaledonija in Oman

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice Svetovnega foruma in/ali imele zadostno oceno skladnosti do leta 2019:

Bosna in Hercegovina, Črna gora, Fidži, Jordanija, Srbija, Svazi, Turčija, Vietnam in Zelenortski otoki

| 1.3 | Podpis in ratifikacija večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči ali mreža sporazumov, ki zajema vse države članice EU
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo podpisale in ratificirale konvencijo o medsebojni upravni pomoči ali vzpostavile mrežo sporazumov, ki zajema vse države članice EU, do leta 2018:

  Katar, Nova Kaledonija, Oman, Posebno upravno območje Hongkong in Tajvan

  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo podpisale in ratificirale konvencijo o medsebojni upravni pomoči ali vzpostavile mrežo sporazumov, ki zajema vse države članice EU, do leta 2019:

  Armenija, Bosna in Hercegovina, Bocvana, Črna gora, Fidži, Jamajka, Jordanija, Maldivi, Maroko, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Peru, Srbija, Svazi, Tajska, Turčija, Vietnam in Zelenortski otoki |
| --- | --- |

1.3

Podpis in ratifikacija večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči ali mreža sporazumov, ki zajema vse države članice EU

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo podpisale in ratificirale konvencijo o medsebojni upravni pomoči ali vzpostavile mrežo sporazumov, ki zajema vse države članice EU, do leta 2018:

Katar, Nova Kaledonija, Oman, Posebno upravno območje Hongkong in Tajvan

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo podpisale in ratificirale konvencijo o medsebojni upravni pomoči ali vzpostavile mrežo sporazumov, ki zajema vse države članice EU, do leta 2019:

Armenija, Bosna in Hercegovina, Bocvana, Črna gora, Fidži, Jamajka, Jordanija, Maldivi, Maroko, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Peru, Srbija, Svazi, Tajska, Turčija, Vietnam in Zelenortski otoki

2.   Pravična obdavčitev

| 2.1 | Obstoj škodljivih davčnih režimov
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo škodljive režime spremenile ali odpravile do leta 2018:

  Andora, Armenija, Aruba, Belize, Bocvana, Cookovi otoki, Curaçao, Fidži, Jordanija, Lihtenštajn, Maldivi, Maroko, Mauritius, Posebno upravno območje Hongkong, Saint Vincent in Grenadine, San Marino, Sejšeli, Švica, Tajska, Tajvan, Turčija, Urugvaj, Vietnam in Zelenortski otoki

  Naslednji jurisdikciji nista izrecno potrdili zaveze, sprejete v okviru foruma OECD za škodljive davčne prakse, da bosta takšne režime spremenili ali odpravili do leta 2018:

  Malezija in Otok Labuan |
| --- | --- |

2.1

Obstoj škodljivih davčnih režimov

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo škodljive režime spremenile ali odpravile do leta 2018:

Andora, Armenija, Aruba, Belize, Bocvana, Cookovi otoki, Curaçao, Fidži, Jordanija, Lihtenštajn, Maldivi, Maroko, Mauritius, Posebno upravno območje Hongkong, Saint Vincent in Grenadine, San Marino, Sejšeli, Švica, Tajska, Tajvan, Turčija, Urugvaj, Vietnam in Zelenortski otoki

Naslednji jurisdikciji nista izrecno potrdili zaveze, sprejete v okviru foruma OECD za škodljive davčne prakse, da bosta takšne režime spremenili ali odpravili do leta 2018:

Malezija in Otok Labuan

| 2.2 | Obstoj davčnih režimov, ki spodbujajo off-shore strukture, katerih namen je pritegovanje dobička, ki ne odseva dejanske gospodarske dejavnosti
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo pomisleke glede gospodarske vsebine odpravile do leta 2018:

  Bermuda, Guernsey, Jersey, Kajmanski otoki, Otok Man in Vanuatu |
| --- | --- |

2.2

Obstoj davčnih režimov, ki spodbujajo off-shore strukture, katerih namen je pritegovanje dobička, ki ne odseva dejanske gospodarske dejavnosti

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo pomisleke glede gospodarske vsebine odpravile do leta 2018:

Bermuda, Guernsey, Jersey, Kajmanski otoki, Otok Man in Vanuatu

3.   Ukrepi za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička

| 3.1 | Članstvo v vključujočem okviru za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ali izvajanje tozadevnih minimalnih standardov
  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice vključujočega okvira ali začele izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička do leta 2018:

  Aruba, Cookovi otoki, Ferski otoki, Grenlandija, Nova Kaledonija, Saint Vincent in Grenadine, Tajvan in Vanuatu

  Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice vključujočega okvira ali začele izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička do leta 2019:

  Albanija, Armenija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Fidži, Jordanija, Maldivi, Maroko, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija, Svazi in Zelenortski otoki

  Naslednji jurisdikciji sta se zavezali, da bosta postali članici vključujočega okvira ali začeli izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, če in ko bo to postalo relevantno:

  Nauru, Niue |
| --- | --- |

3.1

Članstvo v vključujočem okviru za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ali izvajanje tozadevnih minimalnih standardov

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice vključujočega okvira ali začele izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička do leta 2018:

Aruba, Cookovi otoki, Ferski otoki, Grenlandija, Nova Kaledonija, Saint Vincent in Grenadine, Tajvan in Vanuatu

Naslednje jurisdikcije so se zavezale, da bodo postale članice vključujočega okvira ali začele izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička do leta 2019:

Albanija, Armenija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Fidži, Jordanija, Maldivi, Maroko, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija, Svazi in Zelenortski otoki

Naslednji jurisdikciji sta se zavezali, da bosta postali članici vključujočega okvira ali začeli izvajati minimalne standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, če in ko bo to postalo relevantno:

Nauru, Niue

---

(1)  Na podlagi odgovorov, prejetih do 4. decembra 2017; 17.00 (UTC +01.00).

---

PRILOGA III

ZAŠČITNI UKREPI

| 1. | Pričakuje se, da bo uvrstitev jurisdikcije na seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, imela odvračilni učinek in bo jurisdikcije spodbudila, da izpolnijo merila, kot so določena v Prilogi IV k temu osnutku in nadalje opisana v prilogah V in VI, pa tudi druge ustrezne mednarodne standarde. |
| --- | --- |

1.

Pričakuje se, da bo uvrstitev jurisdikcije na seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, imela odvračilni učinek in bo jurisdikcije spodbudila, da izpolnijo merila, kot so določena v Prilogi IV k temu osnutku in nadalje opisana v prilogah V in VI, pa tudi druge ustrezne mednarodne standarde.

| 2. | Pomembno je, da se zagotovijo učinkoviti zaščitni mehanizmi za boj proti eroziji davčnih osnov držav članic prek davčnih goljufij, utaj in izogibanja plačevanja davkov ter posledično uporabijo učinkoviti in sorazmerni zaščitni ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni za jurisdikcije, uvrščene na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. |
| --- | --- |

2.

Pomembno je, da se zagotovijo učinkoviti zaščitni mehanizmi za boj proti eroziji davčnih osnov držav članic prek davčnih goljufij, utaj in izogibanja plačevanja davkov ter posledično uporabijo učinkoviti in sorazmerni zaščitni ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni za jurisdikcije, uvrščene na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene.

| 3. | V delu A te priloge je določenih več zaščitnih ukrepov na nedavčnih področjih na ravni EU, ki so povezani s seznamom EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. |
| --- | --- |

3.

V delu A te priloge je določenih več zaščitnih ukrepov na nedavčnih področjih na ravni EU, ki so povezani s seznamom EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene.

| 4. | Poleg tega bi lahko države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami sprejele določene zaščitne ukrepe na davčnem področju, poleg nedavčnih ukrepov, ki jih sprejme EU, s čimer bi se v jurisdikcijah, uvrščenih na seznam, učinkovito odvračalo od praks nesodelovanja. |
| --- | --- |

4.

Poleg tega bi lahko države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami sprejele določene zaščitne ukrepe na davčnem področju, poleg nedavčnih ukrepov, ki jih sprejme EU, s čimer bi se v jurisdikcijah, uvrščenih na seznam, učinkovito odvračalo od praks nesodelovanja.

| 5. | Seznam takih ukrepov na davčnem področju je v delu B te priloge. Ker bi morali biti ti ukrepi skladni z nacionalnimi davčnimi sistemi držav članic EU, so za njihovo izvajanje pristojne države članice. |
| --- | --- |

5.

Seznam takih ukrepov na davčnem področju je v delu B te priloge. Ker bi morali biti ti ukrepi skladni z nacionalnimi davčnimi sistemi držav članic EU, so za njihovo izvajanje pristojne države članice.

| 6. | Treba je opozoriti, da kakršni koli zaščitni ukrepi ne bi smeli posegati v področja pristojnosti držav članic, da uporabijo dodatne ukrepe ali na nacionalni ravni vzdržujejo sezname širšega obsega, na katere so uvrščene nesodelujoče jurisdikcije. |
| --- | --- |

6.

Treba je opozoriti, da kakršni koli zaščitni ukrepi ne bi smeli posegati v področja pristojnosti držav članic, da uporabijo dodatne ukrepe ali na nacionalni ravni vzdržujejo sezname širšega obsega, na katere so uvrščene nesodelujoče jurisdikcije.

A.   ZAŠČITNI UKREPI NA NEDAVČNEM PODROČJU

Člen 22 Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD vsebuje povezavo na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati.

Poleg tega, če bi bila povezava na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, v prihodnje vključena v druge zakonodajne akte EU na nedavčnem področju, bi se to štelo kot del zaščitnih ukrepov v okviru teh sklepov Sveta.

Splošni vplivi izpolnjevanja meril s strani jurisdikcij, kot rezultat takih ukrepov, bi morali spremljati Skupina za kodeks ravnanja ter Delovna skupina na visoki ravni za davčna vprašanja v okviru izvajanja zunanje strategije EU na področju obdavčevanja.

B.   ZAŠČITNI UKREPI NA DAVČNEM PODROČJU

| B.1. | Za zagotovitev usklajenega delovanja bi morale države članice uporabiti najmanj enega od naslednjih upravnih ukrepov na področju obdavčevanja:






  (a) | okrepljeno spremljanje določenih transakcij; |
| --- | --- | --- |

B.1.

Za zagotovitev usklajenega delovanja bi morale države članice uporabiti najmanj enega od naslednjih upravnih ukrepov na področju obdavčevanja:

(a)

okrepljeno spremljanje določenih transakcij;

| (b) | povečana revizijska tveganja za davčne zavezance, ki koristijo zadevne ureditve; |
| --- | --- |

(b)

povečana revizijska tveganja za davčne zavezance, ki koristijo zadevne ureditve;

| (c) | povečana revizijska tveganja za davčne zavezance, ki uporabljajo strukture ali ureditve, v katere so vključene te jurisdikcije. |
| --- | --- |

(c)

povečana revizijska tveganja za davčne zavezance, ki uporabljajo strukture ali ureditve, v katere so vključene te jurisdikcije.

| B.2. | Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic, da uporabijo dodatne ukrepe, so zaščitni ukrepi zakonodajne narave na področju obdavčevanja, ki bi jih države članice lahko uporabile:






  (a) | neodbitnost stroškov; |
| --- | --- | --- |

B.2.

Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic, da uporabijo dodatne ukrepe, so zaščitni ukrepi zakonodajne narave na področju obdavčevanja, ki bi jih države članice lahko uporabile:

(a)

neodbitnost stroškov;

| (b) | pravila tujih odvisnih družb; |
| --- | --- |

(b)

pravila tujih odvisnih družb;

| (c) | ukrepi davčnih odtegljajev; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi davčnih odtegljajev;

| (d) | omejitev oprostitve udeležbe; |
| --- | --- |

(d)

omejitev oprostitve udeležbe;

| (e) | pravilo o menjavi; |
| --- | --- |

(e)

pravilo o menjavi;

| (f) | obrnjeno dokazno breme; |
| --- | --- |

(f)

obrnjeno dokazno breme;

| (g) | zahteve po posebni dokumentaciji; |
| --- | --- |

(g)

zahteve po posebni dokumentaciji;

| (h) | obvezno razkritje posebnih davčnih shem, kar zadeva čezmejne ureditve, s strani davčnih posrednikov. |
| --- | --- |

(h)

obvezno razkritje posebnih davčnih shem, kar zadeva čezmejne ureditve, s strani davčnih posrednikov.

| B.3. | Države članice bi ob izvajanju Direktive Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, lahko razmislile o uporabi seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, kot orodja za olajšanje učinkovanja ustreznih določb o preprečevanju zlorab. Na primer, kadar države članice v skladu s to direktivo pri prenosu pravil tujih odvisnih družb v svojo nacionalno zakonodajo uporabljajo „črne“ sezname, bi lahko takšni seznami zajemali vsaj jurisdikcije, uvrščene na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. |
| --- | --- |

B.3.

Države članice bi ob izvajanju Direktive Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, lahko razmislile o uporabi seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, kot orodja za olajšanje učinkovanja ustreznih določb o preprečevanju zlorab. Na primer, kadar države članice v skladu s to direktivo pri prenosu pravil tujih odvisnih družb v svojo nacionalno zakonodajo uporabljajo „črne“ sezname, bi lahko takšni seznami zajemali vsaj jurisdikcije, uvrščene na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene.

---

PRILOGA IV

Smernice za nadaljnji proces glede seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene

1.   REVIZIJA SEZNAMA IN PROCES UMIKA Z NJEGA

| 1.1 | Svet najmanj enkrat letno na podlagi poročila, ki mu ga pošlje Skupina za kodeks ravnanja, revidira in potrdi seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, iz Priloge I, pri čemer navede datum začetka uporabe te spremembe. |
| --- | --- |

1.1

Svet najmanj enkrat letno na podlagi poročila, ki mu ga pošlje Skupina za kodeks ravnanja, revidira in potrdi seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, iz Priloge I, pri čemer navede datum začetka uporabe te spremembe.

| 1.2 | Seznam se lahko posodobi in njegova veljavnost spremeni v skladu z enakimi procesnimi pravili, ki veljajo za njegovo odobritev. Pri tem procesu bi morala Evropska komisija zagotoviti potrebno tehnično pomoč. |
| --- | --- |

1.2

Seznam se lahko posodobi in njegova veljavnost spremeni v skladu z enakimi procesnimi pravili, ki veljajo za njegovo odobritev. Pri tem procesu bi morala Evropska komisija zagotoviti potrebno tehnično pomoč.

| 1.3 | Sklep Sveta bo temeljil na poročilu Skupine za kodeks ravnanja v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, pripravil pa ga bo Odbor stalnih predstavnikov. |
| --- | --- |

1.3

Sklep Sveta bo temeljil na poročilu Skupine za kodeks ravnanja v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, pripravil pa ga bo Odbor stalnih predstavnikov.

| 1.4 | Takoj ko bo jurisdikcija uvrščena na seznam, bo o tem obveščena v pismu, ki ga podpiše predsedujoči Skupini za kodeks ravnanja, v njem pa je jasno navedeno:






  (a) | kakšni so razlogi za njegovo vključitev na seznam in |
| --- | --- | --- |

1.4

Takoj ko bo jurisdikcija uvrščena na seznam, bo o tem obveščena v pismu, ki ga podpiše predsedujoči Skupini za kodeks ravnanja, v njem pa je jasno navedeno:

(a)

kakšni so razlogi za njegovo vključitev na seznam in

| (b) | kakšni ukrepi se pričakujejo od te jurisdikcije, da bi bila s seznama umaknjena. |
| --- | --- |

(b)

kakšni ukrepi se pričakujejo od te jurisdikcije, da bi bila s seznama umaknjena.

| 1.5 | Ko bo jurisdikcija umaknjena s seznama, bo o tem takoj obveščena v pismu, ki ga podpiše predsedujoči Skupini za kodeks ravnanja, pri čemer se navede datum začetka uporabe te spremembe. |
| --- | --- |

1.5

Ko bo jurisdikcija umaknjena s seznama, bo o tem takoj obveščena v pismu, ki ga podpiše predsedujoči Skupini za kodeks ravnanja, pri čemer se navede datum začetka uporabe te spremembe.

| 1.6 | V sklepih o uvrstitvi jurisdikcije na seznam ali umiku z njega bi morali biti jasno navedeni datumi, ko se zaščitni ukrepi na davčnem področju začnejo oziroma prenehajo uporabljati, odvisno od narave ukrepa, brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic, kot je prilagoditev nacionalne zakonodaje o uporabi zaščitnih ukrepov, ki se sprejmejo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.6

V sklepih o uvrstitvi jurisdikcije na seznam ali umiku z njega bi morali biti jasno navedeni datumi, ko se zaščitni ukrepi na davčnem področju začnejo oziroma prenehajo uporabljati, odvisno od narave ukrepa, brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic, kot je prilagoditev nacionalne zakonodaje o uporabi zaščitnih ukrepov, ki se sprejmejo na nacionalni ravni.

2.   ZAVEZE JURISDIKCIJ, SPREMLJANJE, DIALOG IN UKREPI V PRIHODNJE

| 2.1 | Uradne zaveze jurisdikcij za izvajanje priporočil, ki jih je Svet zahteval, da bi obravnavali ugotovljene probleme, mora Skupina za kodeks ravnanja ob podpori generalnega sekretariata Sveta in tehnični pomoči Evropske komisije skrbno spremljati, da bi ocenil njihovo dejansko izvajanje. |
| --- | --- |

2.1

Uradne zaveze jurisdikcij za izvajanje priporočil, ki jih je Svet zahteval, da bi obravnavali ugotovljene probleme, mora Skupina za kodeks ravnanja ob podpori generalnega sekretariata Sveta in tehnični pomoči Evropske komisije skrbno spremljati, da bi ocenil njihovo dejansko izvajanje.

| 2.2 | Če te jurisdikcije ne obravnavajo zavez v dogovorjenem roku, Svet razmisli o tem, ali naj jih ponovno vključi na seznam iz Priloge I. |
| --- | --- |

2.2

Če te jurisdikcije ne obravnavajo zavez v dogovorjenem roku, Svet razmisli o tem, ali naj jih ponovno vključi na seznam iz Priloge I.

| 2.3 | Jurisdikcije, glede katerih obstajajo pomisleki zaradi neizpolnjevanja zahtev iz meril, mora Skupina za kodeks ravnanja spodbuditi, da se na visoki ravni politično zavežejo, določijo konkretne roke in učinkovito obravnavajo pomisleke, ugotovljene med postopkom preverjanja. |
| --- | --- |

2.3

Jurisdikcije, glede katerih obstajajo pomisleki zaradi neizpolnjevanja zahtev iz meril, mora Skupina za kodeks ravnanja spodbuditi, da se na visoki ravni politično zavežejo, določijo konkretne roke in učinkovito obravnavajo pomisleke, ugotovljene med postopkom preverjanja.

| 2.4 | Cilj dvostranskih razprav bi moral biti predvsem:






  (a) | iskanje in določanje rešitev za ugotovljene pomisleke v davčnih sistemih in politikah teh jurisdikcij ter |
| --- | --- | --- |

2.4

Cilj dvostranskih razprav bi moral biti predvsem:

(a)

iskanje in določanje rešitev za ugotovljene pomisleke v davčnih sistemih in politikah teh jurisdikcij ter

| (b) | potrditev ustreznih in potrebnih zavez za odpravo pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(b)

potrditev ustreznih in potrebnih zavez za odpravo pomanjkljivosti.

| 2.5 | Pri zavezah glede spremljanja bi bilo treba še naprej upoštevati dosedanje delo v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksah ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. |
| --- | --- |

2.5

Pri zavezah glede spremljanja bi bilo treba še naprej upoštevati dosedanje delo v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksah ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

| 2.6 | Skupina za kodeks ravnanja bi morala še naprej na globalni ravni spodbujati merila in usklajevati delo v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksa ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. |
| --- | --- |

2.6

Skupina za kodeks ravnanja bi morala še naprej na globalni ravni spodbujati merila in usklajevati delo v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene in Foruma o škodljivih davčnih praksa ter vključujoč okvir OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

| 2.7 | Če na podlagi meril, o katerih se je dogovoril Svet, tako odloči Skupina za kodeks ravnanja, se lahko spremljanje, kjer je ustrezno, razširi na jurisdikcije, ki v letu 2017 niso bile zajete v postopek preverjanja. |
| --- | --- |

2.7

Če na podlagi meril, o katerih se je dogovoril Svet, tako odloči Skupina za kodeks ravnanja, se lahko spremljanje, kjer je ustrezno, razširi na jurisdikcije, ki v letu 2017 niso bile zajete v postopek preverjanja.

| 2.8 | Skupina za kodeks ravnanja bo ob podpori generalnega sekretariata Sveta in v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja še naprej izvajala in nadzirala ta proces. Tej skupini bodo pomagale službe Komisije tako, da bodo izvedle potrebne priprave za postopek preverjanja v skladu z vlogami, kot so trenutno opredeljene v okviru procesa kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, zlasti ob navezavi na prejšnje in trenutne dialoge s tretjimi državami. |
| --- | --- |

2.8

Skupina za kodeks ravnanja bo ob podpori generalnega sekretariata Sveta in v sodelovanju z Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja še naprej izvajala in nadzirala ta proces. Tej skupini bodo pomagale službe Komisije tako, da bodo izvedle potrebne priprave za postopek preverjanja v skladu z vlogami, kot so trenutno opredeljene v okviru procesa kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, zlasti ob navezavi na prejšnje in trenutne dialoge s tretjimi državami.

| 2.9 | Skupina za kodeks ravnanja bi morala še naprej razvijati ustrezne praktične ureditve za izvajanje teh smernic. |
| --- | --- |

2.9

Skupina za kodeks ravnanja bi morala še naprej razvijati ustrezne praktične ureditve za izvajanje teh smernic.

| 2.10 | Svet bi moral seznam jurisdikcij po potrebi redno posodabljati v skladu s temi smernicami in na podlagi informacij, ki bodo na voljo Skupini za kodeks ravnanja. Skupina za kodeks ravnanja deluje na podlagi informacij, ki jih prejme, med drugim od zadevnih jurisdikcij, Komisije in držav članic. |
| --- | --- |

2.10

Svet bi moral seznam jurisdikcij po potrebi redno posodabljati v skladu s temi smernicami in na podlagi informacij, ki bodo na voljo Skupini za kodeks ravnanja. Skupina za kodeks ravnanja deluje na podlagi informacij, ki jih prejme, med drugim od zadevnih jurisdikcij, Komisije in držav članic.

| 2.11 | Po uravnoteženem pregledu vseh informacij Skupina za kodeks ravnanja najmanj enkrat letno poroča Svetu o seznamu nesodelujočih jurisdikcij, da bi Svetu omogočila, da po potrebi odloči, da jih uvrsti na seznam nesodelujočih jurisdikcij, če ne izpolnjujejo meril preverjanja, oziroma jih s tega seznama nemudoma umakne, če izpolnjujejo pogoje. |
| --- | --- |

2.11

Po uravnoteženem pregledu vseh informacij Skupina za kodeks ravnanja najmanj enkrat letno poroča Svetu o seznamu nesodelujočih jurisdikcij, da bi Svetu omogočila, da po potrebi odloči, da jih uvrsti na seznam nesodelujočih jurisdikcij, če ne izpolnjujejo meril preverjanja, oziroma jih s tega seznama nemudoma umakne, če izpolnjujejo pogoje.

| 2.12 | Generalni sekretariat Sveta bo še naprej deloval kot informacijska točka, da bi olajšal proces, opisan v tem dokumentu. |
| --- | --- |

2.12

Generalni sekretariat Sveta bo še naprej deloval kot informacijska točka, da bi olajšal proces, opisan v tem dokumentu.

---

PRILOGA V

Merila o davčni preglednosti, pravični obdavčitvi ter izvajanju ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, za katera se zavzemajo države članice EU

Pri preverjanju jurisdikcij z namenom oblikovanja seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, bi bilo v skladu s smernicami za preverjanje treba uporabiti naslednja merila dobrega davčnega upravljanja. V postopku preverjanja se bo kumulativno ocenjevalo, ali jurisdikcije zagotavljajo davčno preglednost in pravično obdavčitev ter ali izvajajo ukrepe za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

1.   Davčna preglednost

Merila, ki bi jih morala jurisdikcija izpolnjevati, da bi veljala za skladno na področju davčne preglednosti:

| 1.1 | Izhodiščno merilo v zvezi s standardom OECD za avtomatično izmenjavo informacij (skupni standard poročanja): jurisdikcija bi morala biti zavezana, da bo učinkovito izvajala skupni standard poročanja, in tudi že sprožiti zakonodajni postopek v ta namen, pri čemer bi bilo treba prve izmenjave izvesti najpozneje leta 2018 (v zvezi z letom 2017) in imeti vzpostavljeno ureditev za izmenjavo informacij z vsemi državami članicami do konca leta 2017, in sicer s podpisom večstranskega sporazuma med pristojnimi organi ali prek dvostranskih sporazumov;
  nadaljnje merilo v zvezi s skupnim standardom poročanja, ki se uporablja od leta 2018: jurisdikcija bi morala s strani Svetovnega foruma pridobiti vsaj oceno „pretežno skladna“, kar zadeva standard za avtomatično izmenjavo informacij (skupni standard poročanja), in |
| --- | --- |

1.1

Izhodiščno merilo v zvezi s standardom OECD za avtomatično izmenjavo informacij (skupni standard poročanja): jurisdikcija bi morala biti zavezana, da bo učinkovito izvajala skupni standard poročanja, in tudi že sprožiti zakonodajni postopek v ta namen, pri čemer bi bilo treba prve izmenjave izvesti najpozneje leta 2018 (v zvezi z letom 2017) in imeti vzpostavljeno ureditev za izmenjavo informacij z vsemi državami članicami do konca leta 2017, in sicer s podpisom večstranskega sporazuma med pristojnimi organi ali prek dvostranskih sporazumov;

nadaljnje merilo v zvezi s skupnim standardom poročanja, ki se uporablja od leta 2018: jurisdikcija bi morala s strani Svetovnega foruma pridobiti vsaj oceno „pretežno skladna“, kar zadeva standard za avtomatično izmenjavo informacij (skupni standard poročanja), in

| 1.2 | jurisdikcija bi morala s strani Svetovnega foruma pridobiti vsaj oceno „pretežno skladna“, kar zadeva standard OECD za izmenjavo informacij na zahtevo, pri čemer bi se moral ustrezno upoštevati skrajšani postopek, in |
| --- | --- |

1.2

jurisdikcija bi morala s strani Svetovnega foruma pridobiti vsaj oceno „pretežno skladna“, kar zadeva standard OECD za izmenjavo informacij na zahtevo, pri čemer bi se moral ustrezno upoštevati skrajšani postopek, in

| 1.3 | (v primeru suverenih držav) jurisdikcija bi morala bodisi:






  (i) | že ratificirati večstransko Konvencijo OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, kakor je bila spremenjena, doseči dogovor o ratifikaciji te konvencije, biti v postopku ratifikacije ali se zavezati, da bo konvencija v razumnem časovnem okviru začela veljati, ali |
| --- | --- | --- |

1.3

(v primeru suverenih držav) jurisdikcija bi morala bodisi:

(i)

že ratificirati večstransko Konvencijo OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, kakor je bila spremenjena, doseči dogovor o ratifikaciji te konvencije, biti v postopku ratifikacije ali se zavezati, da bo konvencija v razumnem časovnem okviru začela veljati, ali

| (ii) | do 31. decembra 2018 vzpostaviti mrežo za ureditev izmenjav, ki je dovolj obsežna, da zajema vse države članice, ter omogoča učinkovito izmenjavo informacij na zahtevo in avtomatično izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2018 vzpostaviti mrežo za ureditev izmenjav, ki je dovolj obsežna, da zajema vse države članice, ter omogoča učinkovito izmenjavo informacij na zahtevo in avtomatično izmenjavo informacij;

(v primeru nesuverenih jurisdikcij) jurisdikcija bi morala bodisi:

| (i) | sodelovati pri večstranski Konvenciji o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, kakor je bila ta spremenjena in zanjo že velja oziroma naj bi zanjo začela veljati v razumnem časovnem okviru, ali |
| --- | --- |

(i)

sodelovati pri večstranski Konvenciji o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, kakor je bila ta spremenjena in zanjo že velja oziroma naj bi zanjo začela veljati v razumnem časovnem okviru, ali

| (ii) | imeti vzpostavljeno mrežo za ureditev izmenjav ali že sprejeti potrebne ukrepe za uveljavitev takšnih ureditev v razumnem časovnem okviru, mreža pa bi morala biti dovolj obsežna, da bi zajemala vse države članice ter omogočala izmenjavo informacij na zahtevo in avtomatično izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(ii)

imeti vzpostavljeno mrežo za ureditev izmenjav ali že sprejeti potrebne ukrepe za uveljavitev takšnih ureditev v razumnem časovnem okviru, mreža pa bi morala biti dovolj obsežna, da bi zajemala vse države članice ter omogočala izmenjavo informacij na zahtevo in avtomatično izmenjavo informacij.

| 1.4 | Nadaljnje merilo: glede na pobudo za prihodnjo mednarodno izmenjavo informacij v zvezi z dejanskim lastništvom bo vidik dejanskega lastništva vključen v eni od poznejših faz kot četrto merilo preglednosti pri preverjanju.
  Do 30. junija 2019 bi morala veljati naslednja izjema:






  — | jurisdikcija, ki izpolnjuje vsaj dve od meril – 1.1, 1.2 ali 1.3 –, se lahko šteje kot skladna na področju davčne preglednosti. |
| --- | --- | --- |

1.4

Nadaljnje merilo: glede na pobudo za prihodnjo mednarodno izmenjavo informacij v zvezi z dejanskim lastništvom bo vidik dejanskega lastništva vključen v eni od poznejših faz kot četrto merilo preglednosti pri preverjanju.

Do 30. junija 2019 bi morala veljati naslednja izjema:

—

jurisdikcija, ki izpolnjuje vsaj dve od meril – 1.1, 1.2 ali 1.3 –, se lahko šteje kot skladna na področju davčne preglednosti.

Ta izjema ne velja za jurisdikcije, ki so v zvezi z merilom 1.2 dobile oceno „neskladna“ ali ki do 30. junija 2018 v zvezi s tem merilom ne bodo dobile vsaj ocene „pretežno skladna“.

Države in jurisdikcije, ki bodo uvrščene na seznam nesodelujočih jurisdikcij, ki ga pripravljajo OECD in članice skupine G-20, bodo v izboru za morebiten vnos na seznam EU, ne glede na to, ali so bile izbrane za preverjanje ali ne.

2.   Pravična obdavčitev

Merila, ki bi jih morala jurisdikcija izpolnjevati, da bi štela za skladno na področju pravične obdavčitve:

| 2.1 | jurisdikcija ne bi smela uporabljati preferenčnih davčnih ukrepov, ki bi se lahko šteli za škodljive v skladu z merili iz Resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o Kodeksu ravnanja na področju obdavčitve podjetij (1), in |
| --- | --- |

2.1

jurisdikcija ne bi smela uporabljati preferenčnih davčnih ukrepov, ki bi se lahko šteli za škodljive v skladu z merili iz Resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o Kodeksu ravnanja na področju obdavčitve podjetij (1), in

| 2.2 | Jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije. |
| --- | --- |

2.2

Jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije.

3.   Izvajanje ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička

| 3.1 | Izhodiščno merilo, ki bi ga jurisdikcija morala izpolnjevati, da bi se štela za skladno, kar zadeva izvajanje ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička:






  — | jurisdikcija bi se morala do konca leta 2017 zavezati, da bo spoštovala dogovorjene minimalne standarde OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter jih dosledno izvajala. |
| --- | --- | --- |

3.1

Izhodiščno merilo, ki bi ga jurisdikcija morala izpolnjevati, da bi se štela za skladno, kar zadeva izvajanje ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička:

—

jurisdikcija bi se morala do konca leta 2017 zavezati, da bo spoštovala dogovorjene minimalne standarde OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter jih dosledno izvajala.

| 3.2 | Nadaljnje merilo, ki bi ga jurisdikcija morala izpolnjevati, da bi se štela za skladno, kar zadeva izvajanje ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (ki se začne uporabljati, ko bodo zaključeni pregledi dogovorjenih minimalnih standardov v okviru vključujočega okvira):






  — | jurisdikcija bi morala prejeti pozitivno oceno (2) glede učinkovitega izvajanja dogovorjenih minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. |
| --- | --- | --- |

3.2

Nadaljnje merilo, ki bi ga jurisdikcija morala izpolnjevati, da bi se štela za skladno, kar zadeva izvajanje ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (ki se začne uporabljati, ko bodo zaključeni pregledi dogovorjenih minimalnih standardov v okviru vključujočega okvira):

—

jurisdikcija bi morala prejeti pozitivno oceno (2) glede učinkovitega izvajanja dogovorjenih minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

---

(1)  UL C 2, 6.1.1998, str. 2.

(2)  Ko bo metodologija dogovorjena, bo Svet ustrezno revidiral besedilo merila.

---

PRILOGA VI

Merilo 1.3 (razumni časovni okvir)

| 1. | Skupina za kodeks ravnanja bi morala v skladu s točko 13 smernic za postopek preverjanja jurisdikcij, priloženih sklepom Sveta, na podlagi objektivnih meril opredeliti razumni časovni okvir iz merila 1.3. |
| --- | --- |

1.

Skupina za kodeks ravnanja bi morala v skladu s točko 13 smernic za postopek preverjanja jurisdikcij, priloženih sklepom Sveta, na podlagi objektivnih meril opredeliti razumni časovni okvir iz merila 1.3.

| 2. | Za namene uporabe merila 1.3 razumni časovni okvir iz merila 1.3 pomeni naslednje: |
| --- | --- |

2.

Za namene uporabe merila 1.3 razumni časovni okvir iz merila 1.3 pomeni naslednje:

| 3. | V zvezi z merilom 1.3(i) (podtočka, ki zadeva suverene države) se izraz „v razumnem časovnem okviru“ nanaša na začetek veljavnosti večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, za zadevno jurisdikcijo, ne pa na zavezo. |
| --- | --- |

3.

V zvezi z merilom 1.3(i) (podtočka, ki zadeva suverene države) se izraz „v razumnem časovnem okviru“ nanaša na začetek veljavnosti večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, za zadevno jurisdikcijo, ne pa na zavezo.

| 4. | V zvezi z meriloma 1.3(i) in 1.3(ii) (podtočki, ki zadevata nesuverene jurisdikcije) se izraz „v razumnem časovnem okviru“ nanaša na začetek veljavnosti večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, za zadevno jurisdikcijo oziroma na vzpostavitev mreže za ureditev izmenjav, ki bo dovolj obsežna, da bo zajemala vse države članice, v zadevni jurisdikciji. |
| --- | --- |

4.

V zvezi z meriloma 1.3(i) in 1.3(ii) (podtočki, ki zadevata nesuverene jurisdikcije) se izraz „v razumnem časovnem okviru“ nanaša na začetek veljavnosti večstranske konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči, kakor je bila spremenjena, za zadevno jurisdikcijo oziroma na vzpostavitev mreže za ureditev izmenjav, ki bo dovolj obsežna, da bo zajemala vse države članice, v zadevni jurisdikciji.

| 5. | Razumni časovni okvir za te tri točke je enak roku, ki se uporablja pri merilu 1.3(ii) za suverene države: 31. december 2018 (tj. rok, ki velja tudi za suvereno tretjo jursidikcijo za vzpostavitev mreže za ureditev izmenjav, ki bo dovolj široka, da bo zajemala vse države članice). |
| --- | --- |

5.

Razumni časovni okvir za te tri točke je enak roku, ki se uporablja pri merilu 1.3(ii) za suverene države: 31. december 2018 (tj. rok, ki velja tudi za suvereno tretjo jursidikcijo za vzpostavitev mreže za ureditev izmenjav, ki bo dovolj široka, da bo zajemala vse države članice).

| 6. | Brez poseganja v rok, določen za 31. december 2018, razumni časovni okvir ne bi smel trajati dlje, kot je potrebno za:






  (a) | dokončanje postopkovnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom, |
| --- | --- | --- |

6.

Brez poseganja v rok, določen za 31. december 2018, razumni časovni okvir ne bi smel trajati dlje, kot je potrebno za:

(a)

dokončanje postopkovnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom,

| (b) | sprejetje in začetek veljavnosti vseh potrebnih sprememb nacionalnega prava ter |
| --- | --- |

(b)

sprejetje in začetek veljavnosti vseh potrebnih sprememb nacionalnega prava ter

| (c) | za to, da je spoštovan vsak drug objektiven rok, ki bi lahko izhajal iz uradne zaveze (na primer: za jurisdikcijo, ki izrazi soglasje, da jo zavezuje večstranska konvencija OECD o medsebojni upravni pomoči, začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi). |
| --- | --- |

(c)

za to, da je spoštovan vsak drug objektiven rok, ki bi lahko izhajal iz uradne zaveze (na primer: za jurisdikcijo, ki izrazi soglasje, da jo zavezuje večstranska konvencija OECD o medsebojni upravni pomoči, začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi).

| 7. | Razumni časovni okvir se lahko za določeno nesuvereno jurisikcijo podaljša le s soglasjem Skupine za kodeks ravnanja in le v ustrezno utemeljenih primerih. |
| --- | --- |

7.

Razumni časovni okvir se lahko za določeno nesuvereno jurisikcijo podaljša le s soglasjem Skupine za kodeks ravnanja in le v ustrezno utemeljenih primerih.

---

PRILOGA VII

Področje uporabe merila 2.2

| 1. | Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabo nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije razumeti kot v okviru odstavka A Kodeksa ravnanja na področju obdavčitve podjetij z dne 1. decembra 1997 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) (1). |
| --- | --- |

1.

Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabo nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije razumeti kot v okviru odstavka A Kodeksa ravnanja na področju obdavčitve podjetij z dne 1. decembra 1997 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) (1).

| 2. | Kadar se, v zvezi s tem, merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja (2), in sicer zaradi „neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom“ (3), bi bilo treba pet dejavnikov iz odstavka B kodeksa ravnanja uporabljati po analogiji in tako oceniti, ali je merilo 2.2 (4) izpolnjeno. |
| --- | --- |

2.

Kadar se, v zvezi s tem, merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja (2), in sicer zaradi „neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom“ (3), bi bilo treba pet dejavnikov iz odstavka B kodeksa ravnanja uporabljati po analogiji in tako oceniti, ali je merilo 2.2 (4) izpolnjeno.

| 3. | Kar zadeva merilo 2.2, neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, sama po sebi ne more biti razlog za sklep, da jurisdikcija ne izpolnjuje zahtev merila 2.2. |
| --- | --- |

3.

Kar zadeva merilo 2.2, neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, sama po sebi ne more biti razlog za sklep, da jurisdikcija ne izpolnjuje zahtev merila 2.2.

| 4. | Za jurisdikcijo se šteje, da ne izpolnjuje merila 2.2, če noče sodelovati v konstruktivnem dialogu oziroma ne zagotovi informacij ali pojasnil, ki jih Skupina za kodeks ravnanja lahko upravičeno zahteva, ali kako drugače ne sodeluje s Skupino za kodeks ravnanja, kadar mora ta pri izvajanju postopka preverjanja ugotoviti, ali zadevna jurisdikcija izpolnjuje merilo 2.2. |
| --- | --- |

4.

Za jurisdikcijo se šteje, da ne izpolnjuje merila 2.2, če noče sodelovati v konstruktivnem dialogu oziroma ne zagotovi informacij ali pojasnil, ki jih Skupina za kodeks ravnanja lahko upravičeno zahteva, ali kako drugače ne sodeluje s Skupino za kodeks ravnanja, kadar mora ta pri izvajanju postopka preverjanja ugotoviti, ali zadevna jurisdikcija izpolnjuje merilo 2.2.

Pogoji za uporabo testa kodeksa po analogiji

A.   SPLOŠEN OKVIR

1.   Merilo iz sklepov Sveta ECOFIN z dne 8. novembra 2016

Jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije.

2.   Obseg uporabe merila 2.2 (Svet ECOFIN, februar 2017)

| 1. | Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije razumeti kot v okviru odstavka A Kodeksa ravnanja na področju obdavčitve podjetij z dne 1. decembra 1997 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) (5). |
| --- | --- |

1.

Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije razumeti kot v okviru odstavka A Kodeksa ravnanja na področju obdavčitve podjetij z dne 1. decembra 1997 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) (5).

| 2. | Kadar se, v zvezi s tem, merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja (6), in sicer zaradi „neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom“ (7), bi bilo treba pet dejavnikov iz odstavka B kodeksa ravnanja uporabljati po analogiji in tako oceniti, ali je merilo 2.2 (8) izpolnjeno. |
| --- | --- |

2.

Kadar se, v zvezi s tem, merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja (6), in sicer zaradi „neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom“ (7), bi bilo treba pet dejavnikov iz odstavka B kodeksa ravnanja uporabljati po analogiji in tako oceniti, ali je merilo 2.2 (8) izpolnjeno.

| 3. | Kar zadeva merilo 2.2, neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, sama po sebi ne more biti razlog za sklep, da jurisdikcija ne izpolnjuje zahtev merila 2.2. |
| --- | --- |

3.

Kar zadeva merilo 2.2, neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporaba nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, sama po sebi ne more biti razlog za sklep, da jurisdikcija ne izpolnjuje zahtev merila 2.2.

| 4. | Za jurisdikcijo se šteje, da ne izpolnjuje merila 2.2, če noče sodelovati v konstruktivnem dialogu oziroma ne zagotovi informacij ali pojasnil, ki jih Skupina za kodeks ravnanja lahko upravičeno zahteva, ali kako drugače ne sodeluje s Skupino za kodeks ravnanja, kadar mora ta pri izvajanju postopka preverjanja ugotoviti, ali zadevna jurisdikcija izpolnjuje merilo 2.2. |
| --- | --- |

4.

Za jurisdikcijo se šteje, da ne izpolnjuje merila 2.2, če noče sodelovati v konstruktivnem dialogu oziroma ne zagotovi informacij ali pojasnil, ki jih Skupina za kodeks ravnanja lahko upravičeno zahteva, ali kako drugače ne sodeluje s Skupino za kodeks ravnanja, kadar mora ta pri izvajanju postopka preverjanja ugotoviti, ali zadevna jurisdikcija izpolnjuje merilo 2.2.

3.   Splošne opombe

| — | V zvezi z obsegom uporabe merila 2.2, kakor ga opredeljuje Svet ECOFIN, se neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali nominalna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, v jurisdikciji šteje za „ukrep“, ki pomembno vpliva na kraj poslovanja (odstavek A kodeksa ravnanja). |
| --- | --- |

—

V zvezi z obsegom uporabe merila 2.2, kakor ga opredeljuje Svet ECOFIN, se neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali nominalna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, v jurisdikciji šteje za „ukrep“, ki pomembno vpliva na kraj poslovanja (odstavek A kodeksa ravnanja).

| — | V tem okviru je merilo 2.2 namenjeno temu, da se preveri, ali ta „ukrep“ spodbuja strukture ali ureditve off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije. |
| --- | --- |

—

V tem okviru je merilo 2.2 namenjeno temu, da se preveri, ali ta „ukrep“ spodbuja strukture ali ureditve off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije.

| — | Merilo 2.2 se uporablja le takrat, kadar zaradi neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb v jurisdikciji tretje države ali zaradi uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije standardne ocene kodeksa (tj. merila 2.1) ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

—

Merilo 2.2 se uporablja le takrat, kadar zaradi neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb v jurisdikciji tretje države ali zaradi uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, s strani jurisdikcije standardne ocene kodeksa (tj. merila 2.1) ni mogoče uporabiti.

| — | Z merilom 2.2 se ocenjujejo pravni okvir in nekateri ekonomski dokazi jurisdikcije v zvezi s petimi merili iz odstavka B kodeksa ravnanja, ki jih je treba razlagati po analogiji. |
| --- | --- |

—

Z merilom 2.2 se ocenjujejo pravni okvir in nekateri ekonomski dokazi jurisdikcije v zvezi s petimi merili iz odstavka B kodeksa ravnanja, ki jih je treba razlagati po analogiji.

| — | Ugodnosti, ki jih dajejo jurisdikcije tretjih držav in ki pomembno vplivajo na kraj poslovanja, je treba razumeti v povezavi z nominalno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, ter v povezavi z neobstojem sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, kolikor ni mogoče v obeh primerih uporabiti standardnega testa kodeksa ravnanja. Ravno te zadnje elemente je treba že same po sebi šteti za ugodnosti, ki jih je treba oceniti z omenjenim testom kodeksa. |
| --- | --- |

—

Ugodnosti, ki jih dajejo jurisdikcije tretjih držav in ki pomembno vplivajo na kraj poslovanja, je treba razumeti v povezavi z nominalno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom, ter v povezavi z neobstojem sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, kolikor ni mogoče v obeh primerih uporabiti standardnega testa kodeksa ravnanja. Ravno te zadnje elemente je treba že same po sebi šteti za ugodnosti, ki jih je treba oceniti z omenjenim testom kodeksa.

| — | V splošnem bi bilo treba za namene tega testa vse smernice, ki jih je za ocenjevanje davčnih ukrepov v področju uporabe kodeksa ravnanja iz leta 1998 skozi leta oblikovala Skupina za kodeks ravnanja, uporabljati dosledno in po analogiji (9). |
| --- | --- |

—

V splošnem bi bilo treba za namene tega testa vse smernice, ki jih je za ocenjevanje davčnih ukrepov v področju uporabe kodeksa ravnanja iz leta 1998 skozi leta oblikovala Skupina za kodeks ravnanja, uporabljati dosledno in po analogiji (9).

| — | Za jurisdikcijo se šteje, da glede na to merilo ni dobila zadovoljive ocene le takrat, kadar so „strukture in ureditve off-shore za privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije“ nastale zaradi pravil ali praks – tudi zunaj davčnega področja –, za katere je povsem razumno zahtevati, da jih jurisdikcija spremeni, ali zaradi neobstoja navedenih pravil in zahtev, ki zagotavljajo uspešnost tega testa, za katere je povsem razumno zahtevati, da jih jurisdikcija uvede. |
| --- | --- |

—

Za jurisdikcijo se šteje, da glede na to merilo ni dobila zadovoljive ocene le takrat, kadar so „strukture in ureditve off-shore za privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije“ nastale zaradi pravil ali praks – tudi zunaj davčnega področja –, za katere je povsem razumno zahtevati, da jih jurisdikcija spremeni, ali zaradi neobstoja navedenih pravil in zahtev, ki zagotavljajo uspešnost tega testa, za katere je povsem razumno zahtevati, da jih jurisdikcija uvede.

| — | Uvedba sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali pozitivne stopnje obdavčitve dohodkov pravnih oseb ne spada med ukrepe, ki jih je mogoče zahtevati od jurisdikcije tretje države, da bi izpolnjevala zahteve iz tega testa, saj se neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb oziroma ničelna ali skoraj ničelna stopnja davka ne more samo po sebi šteti kot merilo, po katerem bi bila jurisdikcija ocenjena za neskladno. |
| --- | --- |

—

Uvedba sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali pozitivne stopnje obdavčitve dohodkov pravnih oseb ne spada med ukrepe, ki jih je mogoče zahtevati od jurisdikcije tretje države, da bi izpolnjevala zahteve iz tega testa, saj se neobstoj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb oziroma ničelna ali skoraj ničelna stopnja davka ne more samo po sebi šteti kot merilo, po katerem bi bila jurisdikcija ocenjena za neskladno.

| — | Merilo 2.2 kljub temu pomeni avtomatsko neskladnost za tiste jurisdikcije, ki pri ocenjevanju njihovega pravnega okvira nočejo sodelovati z EU. |
| --- | --- |

—

Merilo 2.2 kljub temu pomeni avtomatsko neskladnost za tiste jurisdikcije, ki pri ocenjevanju njihovega pravnega okvira nočejo sodelovati z EU.

B.   TEST DOSTOPNOSTI

1.   Merilo dostopnosti, kakor je zapisano v kodeksu ravnanja

„Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki zagotavljajo znatno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu.“

2.   Smernice za uporabo po analogiji

Smernice za uporabo po analogiji

| — | Delovanje testa dostopnosti je iz opredelitve področja uporabe merila 2.2, nastale po dogovoru Sveta ECOFIN februarja letos, precej jasno. |
| --- | --- |

—

Delovanje testa dostopnosti je iz opredelitve področja uporabe merila 2.2, nastale po dogovoru Sveta ECOFIN februarja letos, precej jasno.

| — | Zlasti je ta test uspešno opravljen, kadar „se [...] merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja, in sicer zaradi ‚neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom‘“. |
| --- | --- |

—

Zlasti je ta test uspešno opravljen, kadar „se [...] merilo 2.1 ne uporablja zgolj zaradi dejstva, da zadevna jurisdikcija ne izpolnjuje merila dostopnosti iz odstavka B kodeksa ravnanja, in sicer zaradi ‚neobstoja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb ali uporabe nominalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je enaka ali se približuje nič odstotkom‘“.

C.   MERILI 1 IN 2

1.   Merilo 1, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

Merilo 1, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

„[A]li so do ugodnosti upravičeni le nerezidenti ali transakcije z nerezidenti[.]“

2.   Merilo 2, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

Merilo 2, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

„[A]li so ugodnosti ločene od domačega trga, tako da ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo[.]“

3.   Smernice za uporabo po analogiji

Smernice za uporabo po analogiji

| — | Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba „ugodnosti“ razumeti kot obstoj ničelne oziroma skoraj ničelne obdavčitve ali kot neobstoj obdavčitve dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

—

Za namene uporabe merila 2.2 bi bilo treba „ugodnosti“ razumeti kot obstoj ničelne oziroma skoraj ničelne obdavčitve ali kot neobstoj obdavčitve dohodkov pravnih oseb.

| — | Dejavnik 1 in dejavnik 2 sedanjih meril kodeksa vsebujeta dva glavna elementa: (a) pravno ločevanje in (b) ločevanje de facto. |
| --- | --- |

—

Dejavnik 1 in dejavnik 2 sedanjih meril kodeksa vsebujeta dva glavna elementa: (a) pravno ločevanje in (b) ločevanje de facto.

| — | Ločevanje de iure se pojavlja, kadar se ugodnosti dodeljujejo le nerezidentom na podlagi zakonodaje in predpisov, ki urejajo ustanavljanje in poslovanje podjetij v določeni jurisdikciji. |
| --- | --- |

—

Ločevanje de iure se pojavlja, kadar se ugodnosti dodeljujejo le nerezidentom na podlagi zakonodaje in predpisov, ki urejajo ustanavljanje in poslovanje podjetij v določeni jurisdikciji.

| — | Če ni vzpostavljen noben učinkovit sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, bi bilo treba oceniti, ali pravni okvir, vključno z vidiki, ki niso vezani na obdavčitev dohodkov pravnih oseb, učinkovito omogoča ločevalni scenarij. |
| --- | --- |

—

Če ni vzpostavljen noben učinkovit sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, bi bilo treba oceniti, ali pravni okvir, vključno z vidiki, ki niso vezani na obdavčitev dohodkov pravnih oseb, učinkovito omogoča ločevalni scenarij.

| — | Primer za to bi bile nedavčne zahteve za podjetja, da omogočijo rezidentstvo ali dostop do domačega trga jurisdikcije, ki opravlja test. |
| --- | --- |

—

Primer za to bi bile nedavčne zahteve za podjetja, da omogočijo rezidentstvo ali dostop do domačega trga jurisdikcije, ki opravlja test.

| — | V ta namen se ocenijo vsi ukrepi, ki omogočajo različno obravnavo domačih podjetij in podjetij, ki so v lasti nerezidentov ali katerih dejavnosti so ločene od domačega trga. |
| --- | --- |

—

V ta namen se ocenijo vsi ukrepi, ki omogočajo različno obravnavo domačih podjetij in podjetij, ki so v lasti nerezidentov ali katerih dejavnosti so ločene od domačega trga.

| — | Če na primer jurisdikcija dodeli „ugodnosti“ podjetju le pod pogojem, da se vzdrži dejavnosti v lokalni ekonomiji (merilo 2), ali le če so take dejavnosti odvisne od posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti (merili 1 in 2), ali le če dejavnosti opravljajo nerezidenti (merilo 1), se to lahko oceni kot možen element vzpostavljenega ločevalnega sistema. To bi po analogiji lahko bilo relevantno tudi za druge vrste davkov (npr. ki ne spadajo v obdavčitev dohodkov pravnih oseb). |
| --- | --- |

—

Če na primer jurisdikcija dodeli „ugodnosti“ podjetju le pod pogojem, da se vzdrži dejavnosti v lokalni ekonomiji (merilo 2), ali le če so take dejavnosti odvisne od posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti (merili 1 in 2), ali le če dejavnosti opravljajo nerezidenti (merilo 1), se to lahko oceni kot možen element vzpostavljenega ločevalnega sistema. To bi po analogiji lahko bilo relevantno tudi za druge vrste davkov (npr. ki ne spadajo v obdavčitev dohodkov pravnih oseb).

| — | O ločevanju de facto običajno govorimo, kadar država ugodnosti ne dodeli izrecno le nerezidentom, a jo dejansko uživajo samo ali skoraj samo nerezidenti. |
| --- | --- |

—

O ločevanju de facto običajno govorimo, kadar država ugodnosti ne dodeli izrecno le nerezidentom, a jo dejansko uživajo samo ali skoraj samo nerezidenti.

| — | Pri ločevanju de facto se običajno upošteva, koliko davčnih zavezancev, ki koristijo ugodnosti, je dejansko nerezidentov. Če so na primer vsi ali skoraj vsi subjekti, ki uživajo ničelno obdavčitev, nerezidenti (vključno z domačimi podjetji s tujim deležem), bi se štelo, da sta podmerili 1(b) in 2(b) izpolnjeni (tj. jurisdikcija bi bila na tej točki testa kodeksa ocenjena za neskladno). |
| --- | --- |

—

Pri ločevanju de facto se običajno upošteva, koliko davčnih zavezancev, ki koristijo ugodnosti, je dejansko nerezidentov. Če so na primer vsi ali skoraj vsi subjekti, ki uživajo ničelno obdavčitev, nerezidenti (vključno z domačimi podjetji s tujim deležem), bi se štelo, da sta podmerili 1(b) in 2(b) izpolnjeni (tj. jurisdikcija bi bila na tej točki testa kodeksa ocenjena za neskladno).

D.   MERILO 3

1.   Merilo 3, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

Merilo 3, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

„[A]li so ugodnosti odobrene tudi brez prave gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki omogoča takšne davčne ugodnosti[.]“

2.   Smernice za uporabo po analogiji

Smernice za uporabo po analogiji

Da bi ocenili, ali so ugodnosti odobrene tudi brez prave gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti, je treba ugotoviti:

| — | ali jurisdikcija od družbe ali katerega koli drugega podjetja (npr. za svojo ustanovitev in/ali svoje poslovanje) zahteva, da izvaja prave gospodarske dejavnosti in znatno gospodarsko prisotnost:






  — | „Prava gospodarska dejavnost“ se nanaša na naravo dejavnosti, ki koristi zadevne neobdavčitve. |
| --- | --- | --- |

—

ali jurisdikcija od družbe ali katerega koli drugega podjetja (npr. za svojo ustanovitev in/ali svoje poslovanje) zahteva, da izvaja prave gospodarske dejavnosti in znatno gospodarsko prisotnost:

—

„Prava gospodarska dejavnost“ se nanaša na naravo dejavnosti, ki koristi zadevne neobdavčitve.

| — | „Znatna gospodarska prisotnost“ se nanaša na dejansko izkazovanje dejavnosti, ki koristi zadevno neobdavčitev. |
| --- | --- |

—

„Znatna gospodarska prisotnost“ se nanaša na dejansko izkazovanje dejavnosti, ki koristi zadevno neobdavčitev.

| — | Kot primer in ob predpostavki, da so na splošno elementi, ki jih je v preteklosti preučila Skupina za kodeks ravnanja, relevantni tudi za to analizo, bi bilo treba v sedanji oceni preučiti naslednje elemente, v katerih so upoštevani parametri zadevne industrije/sektorja: ustrezna raven zaposlenih, ustrezna raven letnih odhodkov, ki bodo nastali; fizične pisarne in prostori, naložbe ali ustrezne vrste dejavnosti, ki bodo izvedene; |
| --- | --- |

—

Kot primer in ob predpostavki, da so na splošno elementi, ki jih je v preteklosti preučila Skupina za kodeks ravnanja, relevantni tudi za to analizo, bi bilo treba v sedanji oceni preučiti naslednje elemente, v katerih so upoštevani parametri zadevne industrije/sektorja: ustrezna raven zaposlenih, ustrezna raven letnih odhodkov, ki bodo nastali; fizične pisarne in prostori, naložbe ali ustrezne vrste dejavnosti, ki bodo izvedene;

| — | ali med pravo gospodarsko dejavnostjo, ki se izvaja v jurisdikciji, in neobdavčljivim dobičkom obstaja ustrezna de iure in de facto povezava; |
| --- | --- |

—

ali med pravo gospodarsko dejavnostjo, ki se izvaja v jurisdikciji, in neobdavčljivim dobičkom obstaja ustrezna de iure in de facto povezava;

| — | ali so vladni organi, vključno z davčnimi organi jurisdikcije, sposobni (in to dejansko počnejo) preverjati izvajanje pravih gospodarskih dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti na svojem ozemlju in si izmenjavati relevantne informacije z drugimi davčnimi organi; |
| --- | --- |

—

ali so vladni organi, vključno z davčnimi organi jurisdikcije, sposobni (in to dejansko počnejo) preverjati izvajanje pravih gospodarskih dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti na svojem ozemlju in si izmenjavati relevantne informacije z drugimi davčnimi organi;

| — | ali se neizpolnjevanje zahtev v zvezi z znatnim delom dejavnosti kaznuje. |
| --- | --- |

—

ali se neizpolnjevanje zahtev v zvezi z znatnim delom dejavnosti kaznuje.

E.   MERILO 4

1.   Merilo 4, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

Merilo 4, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

„[A]li pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru večnacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravila, dogovorjena v OECD[.]“

2.   Smernice za uporabo po analogiji

Smernice za uporabo po analogiji

| — | Pri ocenjevanju, ali pravila za določitev dobička upoštevajo mednarodno dogovorjene standarde (npr. smernice OECD za določanje transfernih cen ali druge podobne računovodske standarde), bi bilo treba najprej preveriti, ali in v kolikšni meri je ta analiza relevantna za jurisdikcije, ki ne uporabljajo sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

—

Pri ocenjevanju, ali pravila za določitev dobička upoštevajo mednarodno dogovorjene standarde (npr. smernice OECD za določanje transfernih cen ali druge podobne računovodske standarde), bi bilo treba najprej preveriti, ali in v kolikšni meri je ta analiza relevantna za jurisdikcije, ki ne uporabljajo sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb.

| — | V ta namen bi bilo smiselno upoštevati, da jurisdikcija, ki ne uporablja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne bi smela negativno vplivati na ustrezno razdelitev dobička, ki ni pridobljen po mednarodno dogovorjenih standardih. Jurisdikcije bi morale z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da so države, ki obdavčujejo, sposobne uveljavljati svoje pravice do obdavčevanja, tj. s pomočjo poročanja po državah, preglednosti in drugih načinov izmenjave informacij. |
| --- | --- |

—

V ta namen bi bilo smiselno upoštevati, da jurisdikcija, ki ne uporablja sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne bi smela negativno vplivati na ustrezno razdelitev dobička, ki ni pridobljen po mednarodno dogovorjenih standardih. Jurisdikcije bi morale z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da so države, ki obdavčujejo, sposobne uveljavljati svoje pravice do obdavčevanja, tj. s pomočjo poročanja po državah, preglednosti in drugih načinov izmenjave informacij.

| — | Po potrebi bi bilo treba ugotoviti, ali so bili dogovorjena načela OECD oziroma podobni računovodski standardi za določitev dobička v določeni jurisdikciji sprejeti. |
| --- | --- |

—

Po potrebi bi bilo treba ugotoviti, ali so bili dogovorjena načela OECD oziroma podobni računovodski standardi za določitev dobička v določeni jurisdikciji sprejeti.

| — | V zvezi s tem je bistveno ugotoviti, kako se v zadevnih jurisdikcijah ta pravila izvajajo in kako so prenesena v nacionalno zakonodajo. V primeru neobstoja obdavčitve dohodkov pravnih oseb v določeni jurisdikciji se lahko upoštevajo tudi alternativna pravila za določanje transfernih cen, pri čemer se preveri, ali so primerljiva in skladna z mednarodno dogovorjenimi načeli (na primer pristop poštene tržne vrednosti po mednarodnih računovodskih načelih). |
| --- | --- |

—

V zvezi s tem je bistveno ugotoviti, kako se v zadevnih jurisdikcijah ta pravila izvajajo in kako so prenesena v nacionalno zakonodajo. V primeru neobstoja obdavčitve dohodkov pravnih oseb v določeni jurisdikciji se lahko upoštevajo tudi alternativna pravila za določanje transfernih cen, pri čemer se preveri, ali so primerljiva in skladna z mednarodno dogovorjenimi načeli (na primer pristop poštene tržne vrednosti po mednarodnih računovodskih načelih).

| — | S tem merilom se večnacionalnim podjetjem prepreči, da bi uporabljala pravila za določanje transfernih cen, ki odstopajo od smernic OECD za določanje transfernih cen z namenom, da bi svoj dobiček razdelila med jurisdikcije z ničelno obdavčitvijo. |
| --- | --- |

—

S tem merilom se večnacionalnim podjetjem prepreči, da bi uporabljala pravila za določanje transfernih cen, ki odstopajo od smernic OECD za določanje transfernih cen z namenom, da bi svoj dobiček razdelila med jurisdikcije z ničelno obdavčitvijo.

| — | Odgovori na vprašanja od 2.9 do 2.12 bi morali vsebovati dovolj izčrpne informacije o tem, kako se določi dobiček, pri tem pa izpostaviti vsako pomembno odstopanje od mednarodno dogovorjenih standardov. |
| --- | --- |

—

Odgovori na vprašanja od 2.9 do 2.12 bi morali vsebovati dovolj izčrpne informacije o tem, kako se določi dobiček, pri tem pa izpostaviti vsako pomembno odstopanje od mednarodno dogovorjenih standardov.

F.   MERILO 5

1.   Merilo 5, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

Merilo 5, kot je navedeno v sedanjem kodeksu ravnanja

„[A]li davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih so zakonske določbe sproščene na upravni ravni na nepregleden način.“

2.   Smernice za uporabo po analogiji

Smernice za uporabo po analogiji

| — | Z merilom 5 se oceni, ali nekateri elementi pravnega sistema, tudi kar zadeva ustanovitev podjetja na ozemlju tega sistema, niso dovolj pregledni. |
| --- | --- |

—

Z merilom 5 se oceni, ali nekateri elementi pravnega sistema, tudi kar zadeva ustanovitev podjetja na ozemlju tega sistema, niso dovolj pregledni.

| — | Natančneje, oceniti je treba, ali se lahko kateri koli elementi pravnega sistema, vključno z dodelitvijo davčnega rezidentstva ali ustanovitvijo podjetij, dodelijo na diskrecijski osnovi ali pa jih veže zakon, pri tem pa preveriti, ali se lahko katera koli zakonska določba, vključno z nedavčnimi določbami, šteje za diskrecijsko v zadevah, povezanih ustanovitvijo podjetja v navedeni jurisdikciji. |
| --- | --- |

—

Natančneje, oceniti je treba, ali se lahko kateri koli elementi pravnega sistema, vključno z dodelitvijo davčnega rezidentstva ali ustanovitvijo podjetij, dodelijo na diskrecijski osnovi ali pa jih veže zakon, pri tem pa preveriti, ali se lahko katera koli zakonska določba, vključno z nedavčnimi določbami, šteje za diskrecijsko v zadevah, povezanih ustanovitvijo podjetja v navedeni jurisdikciji.

| — | S tem dejavnikom se prepreči, da bi imela jurisdikcija premalo pregleden regulativni okvir, ob upoštevanju, da ugodnosti, preučene v tem testu kodeksa, izhajajo iz registracije podjetja v jurisdikciji. |
| --- | --- |

—

S tem dejavnikom se prepreči, da bi imela jurisdikcija premalo pregleden regulativni okvir, ob upoštevanju, da ugodnosti, preučene v tem testu kodeksa, izhajajo iz registracije podjetja v jurisdikciji.

| — | Odgovori na vprašanja od 2.13 do 2.16 bi morali vsebovati dovolj izčrpne informacije o tem, kako se v jurisdikciji zagotavlja preglednost v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti podjetja, če želijo koristiti ugodnosti, ki jih nudi ta jurisdikcija. |
| --- | --- |

—

Odgovori na vprašanja od 2.13 do 2.16 bi morali vsebovati dovolj izčrpne informacije o tem, kako se v jurisdikciji zagotavlja preglednost v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti podjetja, če želijo koristiti ugodnosti, ki jih nudi ta jurisdikcija.

---

(1)  „Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Skupnosti ta kodeks ravnanja, ki se nanaša na obdavčitev podjetij, zadeva tiste ukrepe, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na kraj poslovanja v Skupnosti.“ (UL C 2, 6.1.1998, str. 3.)

1

(2)  „Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki zagotavljajo znatno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu. Takšna stopnja obdavčitve lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.“ (UL C 2, 6.1.1998, str. 3.)

2

(3)  To lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.

3

(4)  Merilo 2.2 se glasi: „Jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije.“

4

(5)  „Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Skupnosti ta kodeks ravnanja, ki se nanaša na obdavčitev podjetij, zadeva tiste ukrepe, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na kraj poslovanja v Skupnosti.“ (UL C 2, 6.1.1998, str. 3.)

5

(6)  „Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki zagotavljajo znatno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu. Takšna stopnja obdavčitve lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.“ (UL C 2, 6.1.1998, str. 3.)

6

(7)  To lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.

7

(8)  Merilo 2.2 se glasi: „Jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je privabljanje dobička, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije.“

8

(9)  Glej dok. 14039/98 z dne 11. decembra 1998„Code of Conduct (Business Taxation) – Interpretation of Criteria“ (Kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) – Razlaga meril) in posodobitve tega dokumenta.

9

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/25

---

Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/119/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

(2017/C 438/05)

Viktorja Ivanovycha Ratushniaka, navedenega v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/119/SZVP (1) in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 208/2014 (2) o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini, obveščamo o naslednjem:

Svet namerava ohraniti omejevalne ukrepe proti navedeni osebi. To osebo obveščamo, da lahko do 3. januarja 2018 Svetu pošlje zahtevek za pridobitev elementov, ki jih ima Svet v zadevi v zvezi z njeno uvrstitvijo na seznam, na naslednji naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

V zvezi s tem zadevno osebo opozarjamo na redni pregled seznama oseb s seznamov iz Sklepa 2014/119/SZVP in Uredbe (EU) št. 208/2014 s strani Sveta.

---

(1)  UL L 66, 6.3.2014, str. 26.

(2)  UL L 66, 6.3.2014, str. 1.

---

Evropska komisija

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/26

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. decembra 2017

(2017/C 438/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1795 |
| JPY | japonski jen | 132,66 |
| DKK | danska krona | 7,4440 |
| GBP | funt šterling | 0,88208 |
| SEK | švedska krona | 9,9588 |
| CHF | švicarski frank | 1,1652 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,8573 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,685 |
| HUF | madžarski forint | 313,67 |
| PLN | poljski zlot | 4,2070 |
| RON | romunski leu | 4,6228 |
| TRY | turška lira | 4,5253 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5392 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5185 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2194 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6836 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5904 |
| KRW | južnokorejski won | 1 282,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,1661 |
| CNY | kitajski juan | 7,8055 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5430 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 027,64 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8141 |
| PHP | filipinski peso | 59,551 |
| RUB | ruski rubelj | 69,1462 |
| THB | tajski bat | 38,499 |
| BRL | brazilski real | 3,8734 |
| MXN | mehiški peso | 22,4718 |
| INR | indijska rupija | 75,7645 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1795

JPY

japonski jen

132,66

DKK

danska krona

7,4440

GBP

funt šterling

0,88208

SEK

švedska krona

9,9588

CHF

švicarski frank

1,1652

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,8573

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,685

HUF

madžarski forint

313,67

PLN

poljski zlot

4,2070

RON

romunski leu

4,6228

TRY

turška lira

4,5253

AUD

avstralski dolar

1,5392

CAD

kanadski dolar

1,5185

HKD

hongkonški dolar

9,2194

NZD

novozelandski dolar

1,6836

SGD

singapurski dolar

1,5904

KRW

južnokorejski won

1 282,23

ZAR

južnoafriški rand

15,1661

CNY

kitajski juan

7,8055

HRK

hrvaška kuna

7,5430

IDR

indonezijska rupija

16 027,64

MYR

malezijski ringit

4,8141

PHP

filipinski peso

59,551

RUB

ruski rubelj

69,1462

THB

tajski bat

38,499

BRL

brazilski real

3,8734

MXN

mehiški peso

22,4718

INR

indijska rupija

75,7645

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/27

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve, podano na seji 4. julija 2016 o osnutku sklepa v zvezi z zadevo M.7724 – ASL/Arianespace

Država poročevalka: Litva

(2017/C 438/07)

Delovanje

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da transakcija pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da transakcija pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

Razsežnost Unije

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima transakcija razsežnost Unije v smislu člena 1(2) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima transakcija razsežnost Unije v smislu člena 1(2) Uredbe o združitvah.

Proizvodni in geografski trg

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s sklepi Komisije glede naslednjih upoštevnih proizvodnih trgov:






  3.1 | Trgi za storitve izstrelitve; |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s sklepi Komisije glede naslednjih upoštevnih proizvodnih trgov:

3.1

Trgi za storitve izstrelitve;

| 3.2 | Trgi za satelite; |
| --- | --- |

3.2

Trgi za satelite;

| 3.3 | Trg za nosilne rakete, ki jih koristi Arianespace; |
| --- | --- |

3.3

Trg za nosilne rakete, ki jih koristi Arianespace;

| 3.4 | Trgi za (i) nosilce koristnega tovora in (ii) sprožilce koristnega tovora; |
| --- | --- |

3.4

Trgi za (i) nosilce koristnega tovora in (ii) sprožilce koristnega tovora;

| 3.5 | Trg za vesoljske zavarovalniške storitve; ter |
| --- | --- |

3.5

Trg za vesoljske zavarovalniške storitve; ter

| 3.6 | Trgi za upravljanje satelitov. |
| --- | --- |

3.6

Trgi za upravljanje satelitov.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s sklepi Komisije glede naslednjih upoštevnih geografskih trgov:






  4.1 | Trgi za storitve izstrelitve; |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s sklepi Komisije glede naslednjih upoštevnih geografskih trgov:

4.1

Trgi za storitve izstrelitve;

| 4.2 | Trgi za satelite; |
| --- | --- |

4.2

Trgi za satelite;

| 4.3 | Trg za nosilne rakete, ki jih koristi Arianespace; |
| --- | --- |

4.3

Trg za nosilne rakete, ki jih koristi Arianespace;

| 4.4 | Trgi za (i) nosilce koristnega tovora in (ii) sprožilce koristnega tovora; |
| --- | --- |

4.4

Trgi za (i) nosilce koristnega tovora in (ii) sprožilce koristnega tovora;

| 4.5 | Trg za vesoljske zavarovalniške storitve; ter |
| --- | --- |

4.5

Trg za vesoljske zavarovalniške storitve; ter

| 4.6 | Trgi za upravljanje satelitov. |
| --- | --- |

4.6

Trgi za upravljanje satelitov.

Presoja konkurenčnosti

| 5. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih za (i) izstrelitvene storitve in (ii) satelite v zvezi s pošiljanjem občutljivih podatkov (i) družbe Arianespace družbi Airbus v razmerju do drugih proizvajalcev satelitov ter podatkov (ii) družbe Airbus družbi Arianespace v razmerju do drugih ponudnikov storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih za (i) izstrelitvene storitve in (ii) satelite v zvezi s pošiljanjem občutljivih podatkov (i) družbe Arianespace družbi Airbus v razmerju do drugih proizvajalcev satelitov ter podatkov (ii) družbe Airbus družbi Arianespace v razmerju do drugih ponudnikov storitev izstrelitve.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da končne zaveze, ki jih je 20. maja 2016 ponudil priglasitelj, odpravljajo pomisleke Komisije glede konkurence. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da končne zaveze, ki jih je 20. maja 2016 ponudil priglasitelj, odpravljajo pomisleke Komisije glede konkurence.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco glede na razmerje med dejavnostmi strank na:






  7.1 | trgih za storitve izstrelitve in trgih za satelite; |
| --- | --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco glede na razmerje med dejavnostmi strank na:

7.1

trgih za storitve izstrelitve in trgih za satelite;

| 7.2 | trg za nosilne rakete, ki jih koristi družba Arianespace in trgih za storitve izstrelitve; |
| --- | --- |

7.2

trg za nosilne rakete, ki jih koristi družba Arianespace in trgih za storitve izstrelitve;

| 7.3 | trgih za storitve izstrelitve in trgih za sprožilce koristnega tovora in nosilce koristnega tovora; |
| --- | --- |

7.3

trgih za storitve izstrelitve in trgih za sprožilce koristnega tovora in nosilce koristnega tovora;

| 7.4 | trgih vesoljskih zavarovalniških storitev in trgih za upravljanje satelitov in satelite; ter |
| --- | --- |

7.4

trgih vesoljskih zavarovalniških storitev in trgih za upravljanje satelitov in satelite; ter

| 7.5 | trgih za storitve izstrelitve in trgih za upravljanje satelitov. |
| --- | --- |

7.5

trgih za storitve izstrelitve in trgih za upravljanje satelitov.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ob polnem upoštevanju končnih zavez, ki jih je 20. maja 2016 ponudil priglasitelj, ni verjetno, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na notranjem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ob polnem upoštevanju končnih zavez, ki jih je 20. maja 2016 ponudil priglasitelj, ni verjetno, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na notranjem trgu ali na njegovem znatnem delu.

Združljivost z notranjim trgom

| 9. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je treba transakcijo zato razglasiti za združljivo z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je treba transakcijo zato razglasiti za združljivo z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/29

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

ASL/Arianespace

(M.7724)

(2017/C 438/08)

| 1. | Komisija je 8. januarja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije („predlagana koncentracija“), s katero podjetje Airbus Safran Launchers („ASL“, Francija), ki je skupno podjetje pod skupnim nadzorom podjetja Airbus Group S.E. („Airbus“, Nizozemska) in podjetja Safran S.A. („Safran“, Francija), pridobi izključni nadzor nad podjetjem Arianespace Participation S.A. in podjetjem Arianespace S.A. (skupaj „Arianespace“, Francija). Podjetja Airbus, Safran in ASL so v nadaljnjem besedilu imenovana „stranke“. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. januarja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije („predlagana koncentracija“), s katero podjetje Airbus Safran Launchers („ASL“, Francija), ki je skupno podjetje pod skupnim nadzorom podjetja Airbus Group S.E. („Airbus“, Nizozemska) in podjetja Safran S.A. („Safran“, Francija), pridobi izključni nadzor nad podjetjem Arianespace Participation S.A. in podjetjem Arianespace S.A. (skupaj „Arianespace“, Francija). Podjetja Airbus, Safran in ASL so v nadaljnjem besedilu imenovana „stranke“.

| 2. | Komisija je 1. februarja 2016 obvestila stranke o pomislekih, ki izhajajo iz predhodne ocene predlagane koncentracije na sestanku o trenutnem stanju. Nato so stranke 5. februarja 2016 predlagale zaveze, osnutek revidiranih zavez pa 9. februarja 2016. |
| --- | --- |

2.

Komisija je 1. februarja 2016 obvestila stranke o pomislekih, ki izhajajo iz predhodne ocene predlagane koncentracije na sestanku o trenutnem stanju. Nato so stranke 5. februarja 2016 predlagale zaveze, osnutek revidiranih zavez pa 9. februarja 2016.

| 3. | Komisija je 26. februarja 2016 sprejela sklep o začetku postopka na podlagi člena 6(1)(c) uredbe o združitvah (2). V tem sklepu je Komisija navedla, da na podlagi predlaganih zavez ni bilo mogoče izključiti pomislekov v zvezi s konkurenco, ki so bili ugotovljeni v prvi fazi preiskave. |
| --- | --- |

3.

Komisija je 26. februarja 2016 sprejela sklep o začetku postopka na podlagi člena 6(1)(c) uredbe o združitvah (2). V tem sklepu je Komisija navedla, da na podlagi predlaganih zavez ni bilo mogoče izključiti pomislekov v zvezi s konkurenco, ki so bili ugotovljeni v prvi fazi preiskave.

| 4. | Stranke so 11. marca 2016 predložile pisne pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka. |
| --- | --- |

4.

Stranke so 11. marca 2016 predložile pisne pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka.

| 5. | Dne 22. marca 2016 sem na podlagi člena 5 Sklepa 2011/695/EU in utemeljene zahteve odobril zaslišanje podjetja Avio s.p.a, konkurenta podjetja ASL, kot zainteresirane tretje strani. Dne 24. junija 2016 sem na njuno utemeljeno zahtevo prav tako priznal podjetje MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanada), in njegovo hčerinsko družbo Space Systems/Loral (ZDA), ki sta konkurenta podjetju Airbus, kot zainteresirani tretji osebi. |
| --- | --- |

5.

Dne 22. marca 2016 sem na podlagi člena 5 Sklepa 2011/695/EU in utemeljene zahteve odobril zaslišanje podjetja Avio s.p.a, konkurenta podjetja ASL, kot zainteresirane tretje strani. Dne 24. junija 2016 sem na njuno utemeljeno zahtevo prav tako priznal podjetje MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanada), in njegovo hčerinsko družbo Space Systems/Loral (ZDA), ki sta konkurenta podjetju Airbus, kot zainteresirani tretji osebi.

| 6. | V skladu s tretjim stavkom drugega pododstavka člena 10(3) uredbe o združitvah je bila 1. aprila 2016 druga faza za presojo predlagane koncentracije podaljšana za 10 delovnih dni. V skladu z isto pravno podlago je Komisija 27. aprila 2016 sklenila, da podaljša obdobje pregleda za nadaljnjih 10 delovnih dni. |
| --- | --- |

6.

V skladu s tretjim stavkom drugega pododstavka člena 10(3) uredbe o združitvah je bila 1. aprila 2016 druga faza za presojo predlagane koncentracije podaljšana za 10 delovnih dni. V skladu z isto pravno podlago je Komisija 27. aprila 2016 sklenila, da podaljša obdobje pregleda za nadaljnjih 10 delovnih dni.

| 7. | Stranke so 4. maja 2016 predložile nov sveženj predlaganih zavez. Na podlagi povratnih informacij iz ciljnega preskusa trga tega svežnja, ki ga je opravila Komisija, so stranke 20. maja 2016 ponudile revidirane zaveze. |
| --- | --- |

7.

Stranke so 4. maja 2016 predložile nov sveženj predlaganih zavez. Na podlagi povratnih informacij iz ciljnega preskusa trga tega svežnja, ki ga je opravila Komisija, so stranke 20. maja 2016 ponudile revidirane zaveze.

| 8. | Komisija ni izdala obvestila o nasprotovanju iz člena 13(2) uredbe o združitvah (3). Uradnega ustnega zaslišanja iz člena 14 Uredbe zato ni bilo. |
| --- | --- |

8.

Komisija ni izdala obvestila o nasprotovanju iz člena 13(2) uredbe o združitvah (3). Uradnega ustnega zaslišanja iz člena 14 Uredbe zato ni bilo.

| 9. | Osnutek sklepa ugotavlja, da je predlagana koncentracija, kakor je bila spremenjena z zavezami, ki so jih stranke ponudile 20. maja 2016, združljiva z notranjim trgom in Sporazumom EGP, ob upoštevanju pogojev in obveznosti, s katerimi se zagotovi, da bodo stranke izpolnile svoje obveznosti. |
| --- | --- |

9.

Osnutek sklepa ugotavlja, da je predlagana koncentracija, kakor je bila spremenjena z zavezami, ki so jih stranke ponudile 20. maja 2016, združljiva z notranjim trgom in Sporazumom EGP, ob upoštevanju pogojev in obveznosti, s katerimi se zagotovi, da bodo stranke izpolnile svoje obveznosti.

| 10. | V skladu s členom 16 Sklepa 2011/695/EU sem preučil, ali osnutek sklepa obravnava samo ugovore, v zvezi s katerimi so imele stranke v postopku priložnost izraziti svoja stališča. Ugotavljam, da je tako. |
| --- | --- |

10.

V skladu s členom 16 Sklepa 2011/695/EU sem preučil, ali osnutek sklepa obravnava samo ugovore, v zvezi s katerimi so imele stranke v postopku priložnost izraziti svoja stališča. Ugotavljam, da je tako.

| 11. | Na splošno menim, da se je v tem postopku spoštovalo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic. |
| --- | --- |

11.

Na splošno menim, da se je v tem postopku spoštovalo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic.

Bruselj, 11. julij 2016

Joos STRAGIER

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29) (v nadaljnjem besedilu: „Sklep 2011/695/EU“).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1) („uredba o združitvah“).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 133, 30.4.2004, str. 1; popravek UL L 172, 6.5.2004, str. 9).

3

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/31

---

Povzetek Sklepa Komisije

z dne 20. julija 2016

o združljivosti koncentracije z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva M.7724 – ASL/Arianespace)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4621)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2017/C 438/09)

Komisija je 20. julija 2016 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij
   (1), in zlasti člena 8(1) navedene uredbe sprejela sklep glede združitve. Različica celotnega sklepa, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   STRANKE IN POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija je 8. januarja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero ASL, skupno podjetje pod skupnim nadzorom družb Airbus Group S.E. (v nadaljnjem besedilu: Airbus, Nizozemska) in Safran S.A. (v nadaljnjem besedilu: Safran, Francija), z nakupom celotnega kapitalskega deleža, ki ga imata trenutno v lasti Centre National d’Etudes Spatiales (v nadaljnjem besedilu: CNES) in družba Arianespace (v nadaljnjem besedilu: transakcija), pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad družbama Arianespace Participation S.A. in Arianespace S.A. (v nadaljnjem besedilu skupaj: Arianespace, Francija). Družbi Airbus in Safran skupaj ter ASL so v nadaljnjem besedilu imenovane stranke. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija je 8. januarja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero ASL, skupno podjetje pod skupnim nadzorom družb Airbus Group S.E. (v nadaljnjem besedilu: Airbus, Nizozemska) in Safran S.A. (v nadaljnjem besedilu: Safran, Francija), z nakupom celotnega kapitalskega deleža, ki ga imata trenutno v lasti Centre National d’Etudes Spatiales (v nadaljnjem besedilu: CNES) in družba Arianespace (v nadaljnjem besedilu: transakcija), pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad družbama Arianespace Participation S.A. in Arianespace S.A. (v nadaljnjem besedilu skupaj: Arianespace, Francija). Družbi Airbus in Safran skupaj ter ASL so v nadaljnjem besedilu imenovane stranke.

| (2) | Arianespace je družba, ki so jo leta 1980 ustanovili CNES kot glavni delničar in satelitska industrija, udeležena v programu Ariane, tj. družbi Airbus, Safran in enajst drugih evropskih družb, ki so zastopale deset evropskih držav, ki so s sodelovanjem v Evropski vesoljski agenciji (ESA) financirale razvoj nosilne rakete Ariane. Ta začetna struktura delničarjev se do zdaj skoraj ni spreminjala. Družba Arianespace izvaja izstrelitve satelitov in drugih vesoljskih vozil za zasebne in institucionalne stranke iz raketnega izstrelišča Guiana Space Centre (CSG) v Kourouju v Franciji. Zato ji je ESA zaupala ekskluzivno pravico komercializacije nosilnih raket Ariane in Vega, ki ju financira ESA. Na podlagi sporazumov, ki so jih podpisale Rusija, ESA in Francija, ima družba Arianespace tudi ekskluzivno pravico izvajati storitve izstrelitve za komercialne polete z rusko nosilno raketo Sojuz s CSG. |
| --- | --- |

(2)

Arianespace je družba, ki so jo leta 1980 ustanovili CNES kot glavni delničar in satelitska industrija, udeležena v programu Ariane, tj. družbi Airbus, Safran in enajst drugih evropskih družb, ki so zastopale deset evropskih držav, ki so s sodelovanjem v Evropski vesoljski agenciji (ESA) financirale razvoj nosilne rakete Ariane. Ta začetna struktura delničarjev se do zdaj skoraj ni spreminjala. Družba Arianespace izvaja izstrelitve satelitov in drugih vesoljskih vozil za zasebne in institucionalne stranke iz raketnega izstrelišča Guiana Space Centre (CSG) v Kourouju v Franciji. Zato ji je ESA zaupala ekskluzivno pravico komercializacije nosilnih raket Ariane in Vega, ki ju financira ESA. Na podlagi sporazumov, ki so jih podpisale Rusija, ESA in Francija, ima družba Arianespace tudi ekskluzivno pravico izvajati storitve izstrelitve za komercialne polete z rusko nosilno raketo Sojuz s CSG.

| (3) | ASL je družba, ustanovljena po francoskem pravu, pod skupnim nadzorom družb Airbus in Safran (50/50), ki združuje dejavnosti svojih matičnih družb v sektorju civilnih in vojaških nosilnih raket ter satelitskih podsistemov in opreme. Ustanovitev skupine ASL je bila Komisiji priglašena 8. oktobra 2014 v zadevi M.7353 in pod določenimi pogoji odobrena 26. novembra 2014. |
| --- | --- |

(3)

ASL je družba, ustanovljena po francoskem pravu, pod skupnim nadzorom družb Airbus in Safran (50/50), ki združuje dejavnosti svojih matičnih družb v sektorju civilnih in vojaških nosilnih raket ter satelitskih podsistemov in opreme. Ustanovitev skupine ASL je bila Komisiji priglašena 8. oktobra 2014 v zadevi M.7353 in pod določenimi pogoji odobrena 26. novembra 2014.

| (4) | Airbus je družba, ustanovljena po nizozemskem pravu, ki deluje na področjih aeronavtike, vesolja in obrambe. Trenutno kotira na borzah v Frankfurtu, Madridu in Parizu. Družbo Airbus sestavljajo trije glavni oddelki: (i) Airbusov oddelek, ki se ukvarja s proizvodnjo komercialnih zrakoplovov (68,4 % skupnih prihodkov skupine v letu 2014), (ii) družba Airbus Helicopters (9,8 % skupnih prihodkov skupine) in (iii) družba Airbus Defence and Space (v nadaljnjem besedilu: družba Airbus DS), ki združuje širok portfelj proizvodov s področja obrambe, varnosti in varnih aplikacij na podlagi vesoljskih tehnologij (20,9 % skupnih prihodkov skupine), vključno s podsistemi za nosilne rakete (prek španske odvisne družbe Airbus Defence and Space SAU, v nadaljnjem besedilu: Airbus DS SAU) in sateliti. Družba Airbus DS deluje tudi kot satelitski operater za telekomunikacije in satelite za opazovanje Zemlje. |
| --- | --- |

(4)

Airbus je družba, ustanovljena po nizozemskem pravu, ki deluje na področjih aeronavtike, vesolja in obrambe. Trenutno kotira na borzah v Frankfurtu, Madridu in Parizu. Družbo Airbus sestavljajo trije glavni oddelki: (i) Airbusov oddelek, ki se ukvarja s proizvodnjo komercialnih zrakoplovov (68,4 % skupnih prihodkov skupine v letu 2014), (ii) družba Airbus Helicopters (9,8 % skupnih prihodkov skupine) in (iii) družba Airbus Defence and Space (v nadaljnjem besedilu: družba Airbus DS), ki združuje širok portfelj proizvodov s področja obrambe, varnosti in varnih aplikacij na podlagi vesoljskih tehnologij (20,9 % skupnih prihodkov skupine), vključno s podsistemi za nosilne rakete (prek španske odvisne družbe Airbus Defence and Space SAU, v nadaljnjem besedilu: Airbus DS SAU) in sateliti. Družba Airbus DS deluje tudi kot satelitski operater za telekomunikacije in satelite za opazovanje Zemlje.

| (5) | Safran je družba s sedežem v Franciji, ki kotira na pariški borzi in se osredotoča na tri glavna področja: (i) vesoljski pogon (53 % skupnih prihodkov skupine), (ii) oprema zrakoplovov (29 % skupnih prihodkov skupine) ter (iii) obramba in varnost (18 % skupnih prihodkov skupine). |
| --- | --- |

(5)

Safran je družba s sedežem v Franciji, ki kotira na pariški borzi in se osredotoča na tri glavna področja: (i) vesoljski pogon (53 % skupnih prihodkov skupine), (ii) oprema zrakoplovov (29 % skupnih prihodkov skupine) ter (iii) obramba in varnost (18 % skupnih prihodkov skupine).

II.   POVZETEK

| (6) | Transakcija je bila Komisiji priglašena 8. januarja 2016. |
| --- | --- |

(6)

Transakcija je bila Komisiji priglašena 8. januarja 2016.

| (7) | Dne 26. februarja 2016 je Komisija odločila, da priglašena koncentracija povzroča resne dvome o združljivosti z notranjim trgom in sprejela odločitev o uvedbi postopka v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah (v nadaljnjem besedilu: odločitev na podlagi člena 6(1)(c)). |
| --- | --- |

(7)

Dne 26. februarja 2016 je Komisija odločila, da priglašena koncentracija povzroča resne dvome o združljivosti z notranjim trgom in sprejela odločitev o uvedbi postopka v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah (v nadaljnjem besedilu: odločitev na podlagi člena 6(1)(c)).

| (8) | Podrobna preiskava je potrdila pomisleke glede konkurence, ki so bili prvotno opredeljeni glede izmenjave občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus. |
| --- | --- |

(8)

Podrobna preiskava je potrdila pomisleke glede konkurence, ki so bili prvotno opredeljeni glede izmenjave občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus.

| (9) | Priglasitvena stranka je 20. maja 2016 predložila končne zaveze (v nadaljnjem besedilu: končne zaveze), na podlagi katerih je transakcija združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(9)

Priglasitvena stranka je 20. maja 2016 predložila končne zaveze (v nadaljnjem besedilu: končne zaveze), na podlagi katerih je transakcija združljiva z notranjim trgom.

| (10) | Zato se sklep o odobritvi v skladu s členom 8(2) Uredbe o združitvah predlaga za sprejetje. |
| --- | --- |

(10)

Zato se sklep o odobritvi v skladu s členom 8(2) Uredbe o združitvah predlaga za sprejetje.

III.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

A.   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRGI

1.   Trg nosilnih raket, ki ga uporablja družba Arianespace

| (11) | Družba Arianespace nabavlja nosilne rakete od glavnih izvajalcev nosilnih raket (ASL za Ariane, ELV za Vego in TsSKB za Sojuz). Družba ASL je dejavna kot glavni izvajalec za nosilne rakete Ariane. |
| --- | --- |

(11)

Družba Arianespace nabavlja nosilne rakete od glavnih izvajalcev nosilnih raket (ASL za Ariane, ELV za Vego in TsSKB za Sojuz). Družba ASL je dejavna kot glavni izvajalec za nosilne rakete Ariane.

| (12) | V tem smislu Komisija proučuje obstoj trga nosilnih raket, ki ga uporablja Arianespace in ki bi bil po obsegu evropski. |
| --- | --- |

(12)

V tem smislu Komisija proučuje obstoj trga nosilnih raket, ki ga uporablja Arianespace in ki bi bil po obsegu evropski.

2.   Trg storitev izstrelitve

| (13) | Družba Arianespace izvaja izstrelitve satelitov in drugih vesoljskih vozil za institucionalne in komercialne stranke. Izstrelitve izvaja v geostacionarne orbite (GSO) in ne-geostacionarne orbite. Družba ASL je v manjši meri dejavna na trgu storitev izstrelitve prek svojega skupnega podjetja Eurockot, ki trži nosilno raketo Rokot. Nosilna raketa se uporablja za izstrelitve v ne-geostacionarne orbite za komercialne in institucionalne stranke. |
| --- | --- |

(13)

Družba Arianespace izvaja izstrelitve satelitov in drugih vesoljskih vozil za institucionalne in komercialne stranke. Izstrelitve izvaja v geostacionarne orbite (GSO) in ne-geostacionarne orbite. Družba ASL je v manjši meri dejavna na trgu storitev izstrelitve prek svojega skupnega podjetja Eurockot, ki trži nosilno raketo Rokot. Nosilna raketa se uporablja za izstrelitve v ne-geostacionarne orbite za komercialne in institucionalne stranke.

| (14) | V tem smislu Komisija meni, da poleti v (i) GSO in (ii) ne-geostacionarne orbite pomenijo različna trga. Vsakega od teh je mogoče nadalje razdeliti v (i) odprte izstrelitve in (ii) zaprte izstrelitve (civilne in vojaške). To ustreza naslednjim ločenim upoštevnim trgom: (i) prostemu trgu storitev izstrelitve v GSO, (ii) prostemu trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite, (iii) zaprtemu trgu storitev izstrelitve v GSO in (iv) zaprtemu trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite. Za namen tega sklepa opredelitev, ali je trge storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite mogoče razčleniti v izstrelitve v nizkozemeljske orbite in srednjezemeljske orbite, ni potrebna. |
| --- | --- |

(14)

V tem smislu Komisija meni, da poleti v (i) GSO in (ii) ne-geostacionarne orbite pomenijo različna trga. Vsakega od teh je mogoče nadalje razdeliti v (i) odprte izstrelitve in (ii) zaprte izstrelitve (civilne in vojaške). To ustreza naslednjim ločenim upoštevnim trgom: (i) prostemu trgu storitev izstrelitve v GSO, (ii) prostemu trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite, (iii) zaprtemu trgu storitev izstrelitve v GSO in (iv) zaprtemu trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite. Za namen tega sklepa opredelitev, ali je trge storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite mogoče razčleniti v izstrelitve v nizkozemeljske orbite in srednjezemeljske orbite, ni potrebna.

| (15) | V zvezi z geografskim obsegom Komisija meni, da so (i) prosti trgi storitev izstrelitve (izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite) po obsegu svetovni in (ii) da so zaprti trgi storitev izstrelitve (izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite) po obsegu nacionalni ali regionalni. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z geografskim obsegom Komisija meni, da so (i) prosti trgi storitev izstrelitve (izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite) po obsegu svetovni in (ii) da so zaprti trgi storitev izstrelitve (izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite) po obsegu nacionalni ali regionalni.

3.   Trg satelitov

| (16) | Družba Airbus deluje kot proizvajalec satelitov – komercialnih, institucionalnih in vojaških – ter konstelacij satelitov. |
| --- | --- |

(16)

Družba Airbus deluje kot proizvajalec satelitov – komercialnih, institucionalnih in vojaških – ter konstelacij satelitov.

| (17) | S tem v zvezi Komisija proučuje naslednje upoštevne trge: (i) trg satelitov za evropske institucije, (ii) trge satelitov za nacionalne institucije znotraj EU, (iii) trg izvoza satelitov za institucije, (iv) trg komercialnih satelitov in (v) trg vojaških satelitov. Za namen tega sklepa opredelitev, ali je treba trg satelitov nadalje razčleniti glede na vrsto orbite (GSO, ne-geostacionarna orbita) in ali konstelacije satelitov pomenijo ločen trg, ni potrebna. |
| --- | --- |

(17)

S tem v zvezi Komisija proučuje naslednje upoštevne trge: (i) trg satelitov za evropske institucije, (ii) trge satelitov za nacionalne institucije znotraj EU, (iii) trg izvoza satelitov za institucije, (iv) trg komercialnih satelitov in (v) trg vojaških satelitov. Za namen tega sklepa opredelitev, ali je treba trg satelitov nadalje razčleniti glede na vrsto orbite (GSO, ne-geostacionarna orbita) in ali konstelacije satelitov pomenijo ločen trg, ni potrebna.

| (18) | Komisija meni, da (i) je trg komercialnih satelitov po obsegu svetoven, da je (ii) trg evropskih institucionalnih satelitov evropski ali nacionalen, odvisno od javnega naročnika, da je (iii) trg izvoza institucionalnih satelitov po obsegu svetoven, in da je (iv) trg vojaških satelitov po obsegu nacionalen. |
| --- | --- |

(18)

Komisija meni, da (i) je trg komercialnih satelitov po obsegu svetoven, da je (ii) trg evropskih institucionalnih satelitov evropski ali nacionalen, odvisno od javnega naročnika, da je (iii) trg izvoza institucionalnih satelitov po obsegu svetoven, in da je (iv) trg vojaških satelitov po obsegu nacionalen.

4.   Trg nosilcev za koristni tovor ter sprožilcev za koristni tovor

| (19) | Družba ASL je dejavna kot dobaviteljica sprožilcev za koristni tovor za Ariane 5 (za konstelacijo Galileo) in za Sojuz (za konstelacijo Globalstar). Družba Airbus DS SAU je dejavna kot dobaviteljica nosilcev za koristni tovor za Ariane 5. |
| --- | --- |

(19)

Družba ASL je dejavna kot dobaviteljica sprožilcev za koristni tovor za Ariane 5 (za konstelacijo Galileo) in za Sojuz (za konstelacijo Globalstar). Družba Airbus DS SAU je dejavna kot dobaviteljica nosilcev za koristni tovor za Ariane 5.

| (20) | V zvezi s tem Komisija meni, da (i) trg nosilcev za koristni tovor ter (ii) trg sprožilcev za koristni tovor pomenita ločena proizvodna trga. Glede geografskega obsega teh dveh trgov ni natančno opredeljeno, ali zajemata celoten EGS ali sta svetovna. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s tem Komisija meni, da (i) trg nosilcev za koristni tovor ter (ii) trg sprožilcev za koristni tovor pomenita ločena proizvodna trga. Glede geografskega obsega teh dveh trgov ni natančno opredeljeno, ali zajemata celoten EGS ali sta svetovna.

5.   Trg vesoljskih zavarovalnih storitev

| (21) | Družba Arianespace svojim strankam zagotavlja zavarovalne storitve prek svoje odvisne družbe „S3R“, ki je v celoti v njeni lasti. |
| --- | --- |

(21)

Družba Arianespace svojim strankam zagotavlja zavarovalne storitve prek svoje odvisne družbe „S3R“, ki je v celoti v njeni lasti.

| (22) | Komisija meni, da natančna opredelitev obsega proizvodnega trga vesoljskih zavarovalnih storitev ni potrebna. Zato tudi natančna opredelitev geografskega obsega tega trga ni potrebna. |
| --- | --- |

(22)

Komisija meni, da natančna opredelitev obsega proizvodnega trga vesoljskih zavarovalnih storitev ni potrebna. Zato tudi natančna opredelitev geografskega obsega tega trga ni potrebna.

6.   Trg storitev satelitskih operaterjev

| (23) | Družba Airbus deluje kot satelitski operater (i) satelitov za opazovanje Zemlje (v svojem imenu in v imenu evropskih vesoljskih agencij) prek svojega oddelka Airbus DS za geoinformacijske storitve (prej Spot Image in Infoterra) ter (ii) vojaških telekomunikacij (v glavnem v imenu ministrstva za obrambo Združenega kraljestva) prek svoje odvisne družbe Paradigm v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(23)

Družba Airbus deluje kot satelitski operater (i) satelitov za opazovanje Zemlje (v svojem imenu in v imenu evropskih vesoljskih agencij) prek svojega oddelka Airbus DS za geoinformacijske storitve (prej Spot Image in Infoterra) ter (ii) vojaških telekomunikacij (v glavnem v imenu ministrstva za obrambo Združenega kraljestva) prek svoje odvisne družbe Paradigm v Združenem kraljestvu.

| (24) | Komisija meni, da natančna opredelitev obsega proizvodnega trga storitev satelitskih operaterjev ni potrebna. Glede geografskega obsega pa Komisija meni, da sta ta dva trga po obsegu svetovna. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da natančna opredelitev obsega proizvodnega trga storitev satelitskih operaterjev ni potrebna. Glede geografskega obsega pa Komisija meni, da sta ta dva trga po obsegu svetovna.

B.   PRESOJA KONKURENČNOSTI

| (25) | Družbi Airbus in ASL sta dejavni na trgih, ki so vertikalno ali drugače povezani z dejavnostmi družbe Arianespace. Natančneje, obstajajo povezave med dejavnostmi družbe Arianespace kot ponudnice storitev izstrelitve in dejavnostmi: (i) družbe ASL kot dobaviteljice družine nosilnih raket Ariane družbi Arianespace, (ii) družbe Airbus DS SAU kot dobaviteljice nosilcev za koristni tovor, (iii) družb Airbus DS SAU in ASL kot dobaviteljic sprožilcev za koristni tovor, (iv) družbe Airbus kot proizvajalke satelitov in (v) družbe Airbus kot satelitskega operaterja. Transakcija pa ustvarja še eno povezavo, in sicer med dejavnostmi družbe Arianespace kot ponudnico zavarovalnih storitev in dejavnostmi družbe Airbus kot (i) proizvajalko satelitov in (ii) satelitskim operaterjem. |
| --- | --- |

(25)

Družbi Airbus in ASL sta dejavni na trgih, ki so vertikalno ali drugače povezani z dejavnostmi družbe Arianespace. Natančneje, obstajajo povezave med dejavnostmi družbe Arianespace kot ponudnice storitev izstrelitve in dejavnostmi: (i) družbe ASL kot dobaviteljice družine nosilnih raket Ariane družbi Arianespace, (ii) družbe Airbus DS SAU kot dobaviteljice nosilcev za koristni tovor, (iii) družb Airbus DS SAU in ASL kot dobaviteljic sprožilcev za koristni tovor, (iv) družbe Airbus kot proizvajalke satelitov in (v) družbe Airbus kot satelitskega operaterja. Transakcija pa ustvarja še eno povezavo, in sicer med dejavnostmi družbe Arianespace kot ponudnico zavarovalnih storitev in dejavnostmi družbe Airbus kot (i) proizvajalko satelitov in (ii) satelitskim operaterjem.

1.   Presoja konkurenčnosti: povezava med (i) družbo Arianespace kot ponudnico storitev izstrelitve in (ii) družbo Airbus kot proizvajalko satelitov

Izmenjava občutljivih informacij

| (26) | V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) je bil izražen resen pomislek o tveganju, da bi izmenjava občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus lahko škodila drugim proizvajalcem satelitov in drugim ponudnikom storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

(26)

V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) je bil izražen resen pomislek o tveganju, da bi izmenjava občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus lahko škodila drugim proizvajalcem satelitov in drugim ponudnikom storitev izstrelitve.

| (27) | Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da bi transakcija privedla do znatnega oviranja učinkovite konkurence glede izmenjave občutljivih informacij, ki bi jih (i) družba Arianespace razkrila družbi Airbus glede drugih proizvajalcev satelitov in (ii) družba Airbus razkrila družbi Arianespace glede drugih ponudnikov storitev izstrelitev. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da bi transakcija privedla do znatnega oviranja učinkovite konkurence glede izmenjave občutljivih informacij, ki bi jih (i) družba Arianespace razkrila družbi Airbus glede drugih proizvajalcev satelitov in (ii) družba Airbus razkrila družbi Arianespace glede drugih ponudnikov storitev izstrelitev.

| (28) | Na podlagi preiskave Komisije se je izkazalo, da ima družba Arianespace dostop do občutljivih informacij o proizvajalcih satelitov, tj. tehničnih informacij o masi in časovnem razporedu, naravi poleta, težišču in zahtevah glede orbite, zgradbi satelitov itd., ter poslovnih informacij. Trenutne klavzule o zaupnosti (na primer določbe o nerazkrivanju), ki jih vsebujejo pogodbe med proizvajalci satelitov in družbo Arianespace, ne zadoščajo, da bi se preprečil prenos poslovno občutljivih informacij od družbe Arianespace družbi Airbus. Komisija je zato sklenila, da bi družba Arianespace družbi Airbus verjetno lahko razkrila občutljive informacije o drugih proizvajalcih satelitov. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi preiskave Komisije se je izkazalo, da ima družba Arianespace dostop do občutljivih informacij o proizvajalcih satelitov, tj. tehničnih informacij o masi in časovnem razporedu, naravi poleta, težišču in zahtevah glede orbite, zgradbi satelitov itd., ter poslovnih informacij. Trenutne klavzule o zaupnosti (na primer določbe o nerazkrivanju), ki jih vsebujejo pogodbe med proizvajalci satelitov in družbo Arianespace, ne zadoščajo, da bi se preprečil prenos poslovno občutljivih informacij od družbe Arianespace družbi Airbus. Komisija je zato sklenila, da bi družba Arianespace družbi Airbus verjetno lahko razkrila občutljive informacije o drugih proizvajalcih satelitov.

| (29) | Poleg tega so informacije, ki jih proizvajalci satelitov zagotavljajo družbi Arianespace, take narave, da bi lahko družba Airbus z dostopom do takih informacij pridobila prednost pred konkurenti. Komisija je zato sklenila, da bi družbo Arianespace to verjetno spodbudilo k temu, da bi družbi Airbus razkrila občutljive informacije o drugih proizvajalcih satelitov. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega so informacije, ki jih proizvajalci satelitov zagotavljajo družbi Arianespace, take narave, da bi lahko družba Airbus z dostopom do takih informacij pridobila prednost pred konkurenti. Komisija je zato sklenila, da bi družbo Arianespace to verjetno spodbudilo k temu, da bi družbi Airbus razkrila občutljive informacije o drugih proizvajalcih satelitov.

| (30) | Poleg tega bi razkritje občutljivih informacij družbe Arianespace družbi Airbus o drugih proizvajalcih satelitov verjetno imelo znaten škodljiv učinek na konkurenco na trgih satelitov. Posledično bi to pomenilo (i) manj konkurenčne ponudbe, saj bi družba Airbus svojo strategijo prilagodila informacijam, ki bi jih pridobila o svojih konkurentih, ter (ii) manjše število inovacij na trgu, saj bi imeli konkurenti manj spodbude za inovacije, če bi lahko družba Airbus brez težav kopirala njihove inovacije in prednosti, pridobljene z njimi. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega bi razkritje občutljivih informacij družbe Arianespace družbi Airbus o drugih proizvajalcih satelitov verjetno imelo znaten škodljiv učinek na konkurenco na trgih satelitov. Posledično bi to pomenilo (i) manj konkurenčne ponudbe, saj bi družba Airbus svojo strategijo prilagodila informacijam, ki bi jih pridobila o svojih konkurentih, ter (ii) manjše število inovacij na trgu, saj bi imeli konkurenti manj spodbude za inovacije, če bi lahko družba Airbus brez težav kopirala njihove inovacije in prednosti, pridobljene z njimi.

| (31) | Komisija je sklenila tudi, da ima družba Airbus dostop do občutljivih informacij o ponudnikih storitev izstrelitve, kar zajema tudi informacije o prostih mestih za izstrelitev, cenah in novostih. Tako kot v primeru informacij, ki jih družba Arianespace razkrije družbi Airbus, klavzule o zaupnosti ne preprečujejo, da se ne bi izmenjale informacije z matično ali odvisno družbo. Zato je Komisija sklenila, da bi družba Airbus družbi Arianespace verjetno lahko razkrila občutljive informacije o drugih ponudnikih storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je sklenila tudi, da ima družba Airbus dostop do občutljivih informacij o ponudnikih storitev izstrelitve, kar zajema tudi informacije o prostih mestih za izstrelitev, cenah in novostih. Tako kot v primeru informacij, ki jih družba Arianespace razkrije družbi Airbus, klavzule o zaupnosti ne preprečujejo, da se ne bi izmenjale informacije z matično ali odvisno družbo. Zato je Komisija sklenila, da bi družba Airbus družbi Arianespace verjetno lahko razkrila občutljive informacije o drugih ponudnikih storitev izstrelitve.

| (32) | Komisija je sklenila tudi, da čeprav je družba Airbus že prisotna v družbi Arianespace, bi bilo verjetneje, da bi razkrila informacije o drugih ponudnikih storitev izstrelitve družbi Arianespace po transakciji. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je sklenila tudi, da čeprav je družba Airbus že prisotna v družbi Arianespace, bi bilo verjetneje, da bi razkrila informacije o drugih ponudnikih storitev izstrelitve družbi Arianespace po transakciji.

| (33) | In končno, Komisija je sklenila, da bi lahko imelo razkritje občutljivih informacij družbe Airbus družbi Arianespace o drugih ponudnikih storitev izstrelitve znatne škodljive učinke na konkurenco na trgih storitev izstrelitve. Razlog je v tem, da bi družba Arianespace dostop do tehničnih in poslovnih informacij o drugih ponudnikih storitev izstrelitve lahko uporabila za nevtraliziranje tehnične prednosti, zaradi česar bi se zmanjšale spodbude konkurentov za inovacije in konkuriranje. |
| --- | --- |

(33)

In končno, Komisija je sklenila, da bi lahko imelo razkritje občutljivih informacij družbe Airbus družbi Arianespace o drugih ponudnikih storitev izstrelitve znatne škodljive učinke na konkurenco na trgih storitev izstrelitve. Razlog je v tem, da bi družba Arianespace dostop do tehničnih in poslovnih informacij o drugih ponudnikih storitev izstrelitve lahko uporabila za nevtraliziranje tehnične prednosti, zaradi česar bi se zmanjšale spodbude konkurentov za inovacije in konkuriranje.

Izključitev konkurentov družbe Airbus na trgih satelitov

| (34) | V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki glede možnosti, da bi po izvedbi transakcije družba Arianespace svoj položaj na trgih storitev izstrelitve uporabila tako, da bi dajala prednost prodaji satelitov družbe Airbus, s tem pa diskriminatorno preprečila dostop konkurentom družbe Airbus do trgov satelitov. |
| --- | --- |

(34)

V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki glede možnosti, da bi po izvedbi transakcije družba Arianespace svoj položaj na trgih storitev izstrelitve uporabila tako, da bi dajala prednost prodaji satelitov družbe Airbus, s tem pa diskriminatorno preprečila dostop konkurentom družbe Airbus do trgov satelitov.

| (35) | Stranke bi na primer lahko kupcem ponudile popust pri hkratnem nakupu satelitov družbe Airbus in storitev izstrelitve družbe Arianespace, pri tem pa zvišale cene teh dveh sestavnih delov pri nakupu posameznega sestavnega dela. Poleg tega bi družba Arianespace lahko pri dodelitvi prostih mest za izstrelitev družbi Airbus zagotovila prednostno obravnavo (če se torej kupci zavežejo, da bodo od družbe Airbus kupili satelit), izstrelitvam drugih satelitov pa namenila manj ugodna prosta mesta. |
| --- | --- |

(35)

Stranke bi na primer lahko kupcem ponudile popust pri hkratnem nakupu satelitov družbe Airbus in storitev izstrelitve družbe Arianespace, pri tem pa zvišale cene teh dveh sestavnih delov pri nakupu posameznega sestavnega dela. Poleg tega bi družba Arianespace lahko pri dodelitvi prostih mest za izstrelitev družbi Airbus zagotovila prednostno obravnavo (če se torej kupci zavežejo, da bodo od družbe Airbus kupili satelit), izstrelitvam drugih satelitov pa namenila manj ugodna prosta mesta.

| (36) | Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezave med dejavnostmi strank na svetovnem prostem trgu storitev izstrelitve v GSO in na svetovnem trgu komercialnih satelitov. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezave med dejavnostmi strank na svetovnem prostem trgu storitev izstrelitve v GSO in na svetovnem trgu komercialnih satelitov.

| (37) | Prvič, Komisija je sklenila, da stranke po izvedbi transakcije verjetno ne bodo mogle uspešno preprečiti dostopa konkurentom družbe Airbus do trga satelitov. Razlog je v tem, da (i) čeprav je družba Arianespace trenutno vodilna na trgu, obstajajo verodostojne alternative, kot na primer družbi SpaceX in ILS; (ii) trg storitev izstrelitve je dinamično konkurenčno okolje, na katerega je sčasoma mogoče vstopiti, položaj družb pa se hitro spreminja; (iii) satelitski operaterji lahko delno izravnajo možnost strank za izključitev konkurenčnih proizvajalcev satelitov; (iv) značilnosti trgov satelitov bodo verjetno preprečile izključitev konkurentov družbe Airbus na področju komercialnih satelitov, vsaj kratkoročno; in (v) učinkovita izključitev proizvajalcev komercialnih satelitov bi bila dolgoročno zelo malo verjetna. |
| --- | --- |

(37)

Prvič, Komisija je sklenila, da stranke po izvedbi transakcije verjetno ne bodo mogle uspešno preprečiti dostopa konkurentom družbe Airbus do trga satelitov. Razlog je v tem, da (i) čeprav je družba Arianespace trenutno vodilna na trgu, obstajajo verodostojne alternative, kot na primer družbi SpaceX in ILS; (ii) trg storitev izstrelitve je dinamično konkurenčno okolje, na katerega je sčasoma mogoče vstopiti, položaj družb pa se hitro spreminja; (iii) satelitski operaterji lahko delno izravnajo možnost strank za izključitev konkurenčnih proizvajalcev satelitov; (iv) značilnosti trgov satelitov bodo verjetno preprečile izključitev konkurentov družbe Airbus na področju komercialnih satelitov, vsaj kratkoročno; in (v) učinkovita izključitev proizvajalcev komercialnih satelitov bi bila dolgoročno zelo malo verjetna.

| (38) | Drugič, glede spodbude za izključitev konkurentov na področju satelitov, je analiza, ki jo je opravila Komisija, pokazala, da čeprav obstajajo elementi, ki kažejo na obstoj nekaterih spodbud, obstajajo tudi nasprotni dejavniki, ki lahko izravnajo take morebitne spodbude. Komisija je torej glede na verjetno odsotnost zmožnosti izključitev sklenila, da se lahko vprašanje, ali bi bile stranke spodbujene k temu, da bi konkurentom družbe Airbus preprečile dostop do svetovnega trga komercialnih satelitov, pusti odprto. |
| --- | --- |

(38)

Drugič, glede spodbude za izključitev konkurentov na področju satelitov, je analiza, ki jo je opravila Komisija, pokazala, da čeprav obstajajo elementi, ki kažejo na obstoj nekaterih spodbud, obstajajo tudi nasprotni dejavniki, ki lahko izravnajo take morebitne spodbude. Komisija je torej glede na verjetno odsotnost zmožnosti izključitev sklenila, da se lahko vprašanje, ali bi bile stranke spodbujene k temu, da bi konkurentom družbe Airbus preprečile dostop do svetovnega trga komercialnih satelitov, pusti odprto.

| (39) | Tretjič, Komisija je analizirala učinek sprejetja strategije z učinki izključitve na konkurenco v najslabšem primeru hipotetične izključitve enega od konkurentov družbe Airbus. V tem scenariju, ki ni najbolj verjeten, je Komisija sklenila, da bi bilo vseeno malo verjetno, da bi imelo sprejetje take strategije izključitve znaten škodljiv učinek na konkurenco. Razlog je v tem, da (i) je v komercialnem segmentu dejavnih tudi več drugih akterjev, (ii) da se lahko glede na obstoječe proste zmogljivosti proizvajalci satelitov brez težav širijo in (iii) da imajo satelitski operaterji določeno mero izravnalne moči kupca. |
| --- | --- |

(39)

Tretjič, Komisija je analizirala učinek sprejetja strategije z učinki izključitve na konkurenco v najslabšem primeru hipotetične izključitve enega od konkurentov družbe Airbus. V tem scenariju, ki ni najbolj verjeten, je Komisija sklenila, da bi bilo vseeno malo verjetno, da bi imelo sprejetje take strategije izključitve znaten škodljiv učinek na konkurenco. Razlog je v tem, da (i) je v komercialnem segmentu dejavnih tudi več drugih akterjev, (ii) da se lahko glede na obstoječe proste zmogljivosti proizvajalci satelitov brez težav širijo in (iii) da imajo satelitski operaterji določeno mero izravnalne moči kupca.

| (40) | Poleg tega je Komisija sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezav med dejavnostmi strank (i) na svetovnem prostem trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite ter (ii) trgu izvoza institucionalnih satelitov in hipotetičnem svetovnem trgu konstelacij satelitov. Komisija je tudi sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezav med dejavnostmi strank (i) na evropskih in nacionalnih (znotraj EU) zaprtih trgih storitev izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite ter (ii) na evropskem trgu satelitov za institucije in nacionalnih trgih vojaških satelitov/satelitov za institucije. |
| --- | --- |

(40)

Poleg tega je Komisija sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezav med dejavnostmi strank (i) na svetovnem prostem trgu storitev izstrelitve v ne-geostacionarne orbite ter (ii) trgu izvoza institucionalnih satelitov in hipotetičnem svetovnem trgu konstelacij satelitov. Komisija je tudi sklenila, da transakcija glede strategij izključitve ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi povezav med dejavnostmi strank (i) na evropskih in nacionalnih (znotraj EU) zaprtih trgih storitev izstrelitve v GSO in ne-geostacionarne orbite ter (ii) na evropskem trgu satelitov za institucije in nacionalnih trgih vojaških satelitov/satelitov za institucije.

2.   Presoja konkurenčnosti: vertikalne povezave med (i) družbo Arianespace kot ponudnico storitev izstrelitve in (ii) družbo ASL kot dobaviteljico družine nosilnih raket Ariane

| (41) | V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki o morebitni strategiji izključitve pri strankah, pri kateri bi stranke dale prednost izstrelitvam z nosilnimi raketami Ariane, kar bi škodovalo nosilnim raketam Vega, ki jih proizvaja družba ELV in trži družba Arianespace. |
| --- | --- |

(41)

V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki o morebitni strategiji izključitve pri strankah, pri kateri bi stranke dale prednost izstrelitvam z nosilnimi raketami Ariane, kar bi škodovalo nosilnim raketam Vega, ki jih proizvaja družba ELV in trži družba Arianespace.

| (42) | Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da stranke ne bodo imele možnosti ali spodbude, da bi proti družbi ELV izvajale strategijo izključitve pri strankah, in da taka strategija niti v hipotetičnem primeru ne bi imela znatnega škodljivega učinka na konkurenco. Iz ugotovitev Komisije zlasti izhaja, da se bo platforma Ariane le redko uporabljala za polete iste vrste kot platforma Vega in da tudi hipotetično sprejetje strategije izključitve pri strankah proti družbi ELV ne bi imelo nobenih učinkov na konkurente družbe Arianespace na trgih storitev izstrelitve. Razlog je v tem, da je družba ELV zavezana svoje nosilne rakete prodajati izključno družbi Arianespace, vsi konkurenti družbe Arianespace pa uporabljajo svoje nosilne rakete. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da stranke ne bodo imele možnosti ali spodbude, da bi proti družbi ELV izvajale strategijo izključitve pri strankah, in da taka strategija niti v hipotetičnem primeru ne bi imela znatnega škodljivega učinka na konkurenco. Iz ugotovitev Komisije zlasti izhaja, da se bo platforma Ariane le redko uporabljala za polete iste vrste kot platforma Vega in da tudi hipotetično sprejetje strategije izključitve pri strankah proti družbi ELV ne bi imelo nobenih učinkov na konkurente družbe Arianespace na trgih storitev izstrelitve. Razlog je v tem, da je družba ELV zavezana svoje nosilne rakete prodajati izključno družbi Arianespace, vsi konkurenti družbe Arianespace pa uporabljajo svoje nosilne rakete.

3.   Presoja konkurenčnosti: vertikalne povezave med (i) družbo Arianespace kot ponudnico storitev izstrelitve ter (ii) družbama Airbus DS SAU in ASL kot dobaviteljicama sprožilcev za koristni tovor in nosilcev za koristni tovor

| (43) | V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki o morebitni strategiji izključitve pri strankah, pri kateri bi stranke sprožilce za koristni tovor ter nosilce za koristni tovor dobivale le od družb ASL ali Airbus DS SAU, četudi to ne bi bila najbolj optimalna rešitev, ki bi bila na voljo, saj bi povzročila škodo obstoječim drugim dobaviteljem sprožilcev za koristni tovor ter nosilcev z koristni tovor družbi Arianespace. |
| --- | --- |

(43)

V odločitvi na podlagi člena 6(1)(c) so bili izraženi resni pomisleki o morebitni strategiji izključitve pri strankah, pri kateri bi stranke sprožilce za koristni tovor ter nosilce za koristni tovor dobivale le od družb ASL ali Airbus DS SAU, četudi to ne bi bila najbolj optimalna rešitev, ki bi bila na voljo, saj bi povzročila škodo obstoječim drugim dobaviteljem sprožilcev za koristni tovor ter nosilcev z koristni tovor družbi Arianespace.

| (44) | Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da ni verjetno, da bi stranke lahko omejile dostop do podrejenih trgov sprožilcev za koristni otvor. Komisija je zlasti sklenila, da bi stranke lahko sprejele strategijo izključitve pri strankah le glede sprožilcev za koristni tovor, ki jih ne financira ESA, na trgu sprožilcev za koristni tovor pa bi imele omejene možnosti za preprečitev dostopa konkurentom. Poleg tega je tudi v hipotetičnem scenariju sprejetja strategije izključitve pri strankah glede sprožilcev za koristni tovor malo verjetno, da bi to imelo znatne škodljive učinke na konkurenco na trgih storitev izstrelitve zaradi sorazmerno majhnega deleža cen sprožilcev za koristni tovor v skupnih stroških storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi temeljite preiskave je Komisija sklenila, da ni verjetno, da bi stranke lahko omejile dostop do podrejenih trgov sprožilcev za koristni otvor. Komisija je zlasti sklenila, da bi stranke lahko sprejele strategijo izključitve pri strankah le glede sprožilcev za koristni tovor, ki jih ne financira ESA, na trgu sprožilcev za koristni tovor pa bi imele omejene možnosti za preprečitev dostopa konkurentom. Poleg tega je tudi v hipotetičnem scenariju sprejetja strategije izključitve pri strankah glede sprožilcev za koristni tovor malo verjetno, da bi to imelo znatne škodljive učinke na konkurenco na trgih storitev izstrelitve zaradi sorazmerno majhnega deleža cen sprožilcev za koristni tovor v skupnih stroških storitev izstrelitve.

| (45) | Komisija je sklenila tudi, da stranke glede nosilcev za koristni tovor najverjetneje ne bi mogle preprečiti dostopa do podrejenih trgov. Komisija je zlasti sklenila, da stranke s strategijo izključitve pri strankah verjetno ne bodo mogle preprečiti dostopa do podrejenih trgov glede nosilcev za koristni tovor zaradi omejitev pravil o javnih naročilih ESA in sorazmerno visokih stroškov razvoja novih vosilcev za koristni tovor. Poleg tega tudi v hipotetičnem scenariju sprejetja strategije izključitve pri strankah glede nosilcev za koristni tovor ni verjetno, da bi to imelo znaten škodljiv učinek na konkurenco na trgih storitev izstrelitve zaradi sorazmerno majhnega deleža cen nosilcev za koristni tovor v skupnih stroških storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je sklenila tudi, da stranke glede nosilcev za koristni tovor najverjetneje ne bi mogle preprečiti dostopa do podrejenih trgov. Komisija je zlasti sklenila, da stranke s strategijo izključitve pri strankah verjetno ne bodo mogle preprečiti dostopa do podrejenih trgov glede nosilcev za koristni tovor zaradi omejitev pravil o javnih naročilih ESA in sorazmerno visokih stroškov razvoja novih vosilcev za koristni tovor. Poleg tega tudi v hipotetičnem scenariju sprejetja strategije izključitve pri strankah glede nosilcev za koristni tovor ni verjetno, da bi to imelo znaten škodljiv učinek na konkurenco na trgih storitev izstrelitve zaradi sorazmerno majhnega deleža cen nosilcev za koristni tovor v skupnih stroških storitev izstrelitve.

4.   Presoja konkurenčnosti: povezave med (i) družbo Arianespace kot ponudnico zavarovalnih storitev in (ii-a) družbo Airbus kot satelitskim operaterjem in (ii-b) družbo Airbus kot proizvajalko satelitov

| (46) | Komisija je sklenila, da transakcija glede strategij izključitve pri strankah ali izključitve pri surovinah ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi vertikalnih povezav med dejavnostmi strank na trgih vesoljskih zavarovalnih storitev ter (i) na trgih storitev satelitskih operaterjev in (ii) na trgih satelitov. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je sklenila, da transakcija glede strategij izključitve pri strankah ali izključitve pri surovinah ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi vertikalnih povezav med dejavnostmi strank na trgih vesoljskih zavarovalnih storitev ter (i) na trgih storitev satelitskih operaterjev in (ii) na trgih satelitov.

5.   Presoja konkurenčnosti: vertikalne povezave med (i) družbo Arianespace kot ponudnico storitev izstrelitve in (ii) družbo Airbus kot satelitskim operaterjem

| (47) | Komisija je sklenila, da transakcija glede strategij izključitve pri strankah ali izključitve pri surovinah ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi vertikalnih povezav med dejavnostmi strank na trgih storitev izstrelitve in trgih storitev satelitskih operaterjev. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je sklenila, da transakcija glede strategij izključitve pri strankah ali izključitve pri surovinah ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence zaradi vertikalnih povezav med dejavnostmi strank na trgih storitev izstrelitve in trgih storitev satelitskih operaterjev.

6.   Zaključek

| (48) | Iz sklepa torej izhaja, da bo transakcija znatno ovirala učinkovito konkurenco na trgih satelitov in storitev izstrelitve glede izmenjave občutljivih informacij med družbama Airbus in Arianespace. |
| --- | --- |

(48)

Iz sklepa torej izhaja, da bo transakcija znatno ovirala učinkovito konkurenco na trgih satelitov in storitev izstrelitve glede izmenjave občutljivih informacij med družbama Airbus in Arianespace.

C.   ZAVEZE

| (49) | V odgovor na pomisleke glede konkurence, povezane z morebitno izmenjavo občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus, so stranke dne 20. maja 2016 predložile končne zaveze, opisane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(49)

V odgovor na pomisleke glede konkurence, povezane z morebitno izmenjavo občutljivih informacij med družbama Arianespace in Airbus, so stranke dne 20. maja 2016 predložile končne zaveze, opisane v nadaljevanju.

| (50) | Končne zaveze vsebujejo določbe glede (i) požarnih zidov in (ii) omejitev zaposlovanja na ravni družb Airbus, ASL in Arianespace, ter arbitražo v vseh sporazumih o nerazkrivanju glede izvajanja zavez. |
| --- | --- |

(50)

Končne zaveze vsebujejo določbe glede (i) požarnih zidov in (ii) omejitev zaposlovanja na ravni družb Airbus, ASL in Arianespace, ter arbitražo v vseh sporazumih o nerazkrivanju glede izvajanja zavez.

| (51) | Namen ukrepov požarnih zidov med družbama ASL/Arianespace na eni strani in družbo Airbus na drugi strani je preprečiti izmenjavo: (a) konkurenčno občutljivih informacij glede proizvajalcev satelitov, ki konkurirajo skupini Airbus, (b) konkurenčno občutljivih informacij glede skladnosti nosilnih raket in satelitov ter (c) konkurenčno občutljivih informacij glede storitev izstrelitve ponudnikov storitev izstrelitve, ki niso družba Arianespace. |
| --- | --- |

(51)

Namen ukrepov požarnih zidov med družbama ASL/Arianespace na eni strani in družbo Airbus na drugi strani je preprečiti izmenjavo: (a) konkurenčno občutljivih informacij glede proizvajalcev satelitov, ki konkurirajo skupini Airbus, (b) konkurenčno občutljivih informacij glede skladnosti nosilnih raket in satelitov ter (c) konkurenčno občutljivih informacij glede storitev izstrelitve ponudnikov storitev izstrelitve, ki niso družba Arianespace.

| (52) | Stranki sta z namenom okrepitve opisanih določb o požarnih zidovih predložili tudi sredstvo, ki se nanaša na prepoved imenovanja zaposlenih v družbi Airbus na mesto izvršnega direktorja ali članov sveta/odbora v družbi Arianespace. Poleg tega (i) za osebje družb ASL/Arianespace, ki ima dostop do občutljivih informacij glede proizvajalcev satelitov, ki konkurirajo skupini Airbus, in konkurenčno občutljivih informacij glede skladnosti nosilnih raket in satelitov, velja prehodno obdobje [1–5] let, preden so lahko premeščeni v Airbus DS Satellites in (ii) za osebje Airbus DS Satellites, ki ima dostop do konkurenčno občutljivih informacij glede storitev izstrelitve ponudnikov storitev izstrelitve, ki niso Arianespace, velja prehodno obdobje [1–5] let, preden so lahko premeščeni v ASL/Arianespace. |
| --- | --- |

(52)

Stranki sta z namenom okrepitve opisanih določb o požarnih zidovih predložili tudi sredstvo, ki se nanaša na prepoved imenovanja zaposlenih v družbi Airbus na mesto izvršnega direktorja ali članov sveta/odbora v družbi Arianespace. Poleg tega (i) za osebje družb ASL/Arianespace, ki ima dostop do občutljivih informacij glede proizvajalcev satelitov, ki konkurirajo skupini Airbus, in konkurenčno občutljivih informacij glede skladnosti nosilnih raket in satelitov, velja prehodno obdobje [1–5] let, preden so lahko premeščeni v Airbus DS Satellites in (ii) za osebje Airbus DS Satellites, ki ima dostop do konkurenčno občutljivih informacij glede storitev izstrelitve ponudnikov storitev izstrelitve, ki niso Arianespace, velja prehodno obdobje [1–5] let, preden so lahko premeščeni v ASL/Arianespace.

| (53) | Iz sklepa Komisije torej izhaja, da so končne zaveze primerne in zadostne za odpravo opredeljenih znatnih ovir učinkoviti konkurenci na trgih satelitov in storitev izstrelite glede izmenjave informacij med družbama Airbus in Arianespace. |
| --- | --- |

(53)

Iz sklepa Komisije torej izhaja, da so končne zaveze primerne in zadostne za odpravo opredeljenih znatnih ovir učinkoviti konkurenci na trgih satelitov in storitev izstrelite glede izmenjave informacij med družbama Airbus in Arianespace.

IV.   ZAKLJUČEK

| (54) | Iz zgoraj navedenih razlogov iz sklepa izhaja, da predlagana koncentracija, kot je bila spremenjena z zavezami, predloženimi 20. maja 2016, ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence na notranjem trgu ali na pomembnem delu notranjega trga. |
| --- | --- |

(54)

Iz zgoraj navedenih razlogov iz sklepa izhaja, da predlagana koncentracija, kot je bila spremenjena z zavezami, predloženimi 20. maja 2016, ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence na notranjem trgu ali na pomembnem delu notranjega trga.

| (55) | Zato je koncentracija združljiva z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP, v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(55)

Zato je koncentracija združljiva z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP, v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/37

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2017/C 438/10)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Luksemburg

Priložnostni motiv
  : 150. obletnica luksemburške ustave

Opis motiva
  : Na levi strani kovanca je upodobljena Njegova kraljeva visokost veliki vojvoda Henri, ki gleda proti desni. Na desni strani sta zapisani letnici „1868–2018“ ter besedilo „150 ans“ (150 let). Pod podobo velikega vojvode je besedilo „Constitution du Grand-Duché de Luxembourg“ (Ustava Velikega vojvodstva Luksemburg) in stranski prečni pogled na odprto knjigo.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje
  :

Datum izdaje
  : januar 2018

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/38

---

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

(2017/C 438/11)

Člen 36(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 (1) določa, da „Upravni odbor [Evropske agencije za varnost hrane] na predlog izvršilnega direktorja sestavi seznam za objavo pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice, ki lahko pomagajo agenciji pri izpolnjevanju njenega poslanstva posamično ali v omrežju.“

Upravni odbor Evropske agencije za varnost hrane je seznam prvič sestavil 19. decembra 2006, od takrat pa:

| i. | ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)); |
| --- | --- |

i.

ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2));

| ii. | ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in |
| --- | --- |

ii.

ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in

| iii. | ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij. |
| --- | --- |

iii.

ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij.

Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani agencije EFSA prek naslednjih povezav:

| i. | zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 12. decembra 2017 – http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0; |
| --- | --- |

i.

zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 12. decembra 2017 – http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0;

| ii. | posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in |
| --- | --- |

ii.

posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in

| iii. | iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search. |
| --- | --- |

iii.

iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search.

Evropska agencija za varnost hrane bo to obvestilo posodabljala, zlasti kar zadeva navedene spletne povezave.

Za več informacij se obrnite na naslov Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2230/2004 z dne 23. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 v zvezi z mrežo organizacij, ki delujejo na področjih dela Evropske agencije za varnost hrane (UL L 379, 24.12.2004, str. 64).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/39

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza silicija s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije

(2017/C 438/12)

Evropska komisija („Komisija“) je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu silicija s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije.

1.   Pritožba

Pritožbo sta 8. novembra 2017 vložili družbi Ferroatlántica in Ferropem („pritožnika“), ki predstavljata več kot 85 % celotne proizvodnje silicija v Uniji.

2.   Izdelek v preiskavi

Izdelek v tej preiskavi je silicij z vsebnostjo silicija manj kot 99,99 % dejanske mase („izdelek v preiskavi“).

Silicij se večinoma uporablja v metalurški industriji kot agent za legiranje in v industriji aluminija za proizvodnjo primarnega (aluminij, proizveden iz rude) in sekundarnega (aluminij, proizveden iz ostankov) aluminija. Uporablja se tudi v kemijski industriji.

3.   Trditev o dampingu

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je izdelek v preiskavi s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije („zadevni državi“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2804 69 00. Ta oznaka KN je zgolj informativna.

3.1   
  Bosna in Hercegovina

Ker zanesljivi podatki o domačih cenah za Bosno in Hercegovino niso na voljo, trditev o dampingu temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti (proizvodni stroški, prodajni, splošni in administrativni stroški – PSA stroški – ter dobiček) z izvozno ceno (na ravni franko tovarna) izdelka v preiskavi, ko se proda za izvoz v Unijo.

Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga za Bosno in Hercegovino znatne.

3.2   
  Brazilija

Ker zanesljivi podatki o domačih cenah za Brazilijo niso na voljo, trditev o dampingu temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti (proizvodni stroški, prodajni, splošni in administrativni stroški – PSA stroški – ter dobiček) z izvozno ceno (na ravni franko tovarna) izdelka v preiskavi, ko se proda za izvoz v Unijo.

Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga za Brazilijo znatne.

4.   Trditev o škodi in vzročna zveza

Pritožnika sta predložila dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevnih držav na splošno povečal po absolutnem obsegu in tržnem deležu.

Iz dokazov, ki sta jih predložila pritožnika, je razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na raven cen, ki jih zaračunava industrija Unije, kar od leta 2014 znatno škodi celotnemu poslovanju in finančnemu stanju industrije Unije.

5.   Postopek

Po posredovanju informacij državam članicam je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Unije oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovila, ali gre pri izdelku v preiskavi s poreklom iz zadevnih držav za damping in ali je ta industriji Unije povzročil škodo. Če se to potrdi, bo s preiskavo preučila, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije.

5.1   
  Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Preiskava dampinga in škode bo zajela obdobje od 1. oktobra 2016 do 30. septembra 2017 („obdobje preiskave“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, bo zajela obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

5.2   
  Postopek za ugotavljanje dampinga

Proizvajalci izvozniki (2) izdelka v preiskavi iz zadevnih držav so pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.2.1   Preiskava proizvajalcev izvoznikov

(a)   Vzorčenje

Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce izvoznike ali njihove predstavnike, naj se ji javijo. Komisiji morajo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače, sporočiti informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi I k temu obvestilu.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, obrnila tudi na organe zadevnih držav, po potrebi pa tudi na vsa znana združenja proizvajalcev izvoznikov.

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti druge pomembne informacije glede izbora vzorca, razen zgoraj zahtevanih informacij, morajo to storiti v 21 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Če je vzorec potreben, so proizvajalci izvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce izvoznike, organe zadevnih držav in združenja proizvajalcev izvoznikov, po potrebi po organih zadevnih držav.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki, poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom, izbranim v vzorec, vsem znanim združenjem proizvajalcev izvoznikov in organom zadevnih držav.

Vsi proizvajalci izvozniki, izbrani v vzorec, morajo v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izbiri vzorca predložiti izpolnjen vprašalnik, če ni določeno drugače.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 18 osnovne uredbe se bodo družbe, ki so se strinjale z možno vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bile izbrane, štele za sodelujoče („nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki“). Brez poseganja v oddelek (b) spodaj protidampinška stopnja, ki se lahko uporablja za uvoz nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ne bo presegla tehtane povprečne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalce izvoznike iz vzorca (3).

(b)   Individualna stopnja dampinga za družbe, ki niso vključene v vzorec

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki lahko v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe zahtevajo, da Komisija zanje določi individualne stopnje dampinga („individualna stopnja dampinga“). Proizvajalci izvozniki, ki želijo zahtevati individualno stopnjo dampinga, morajo zaprositi za vprašalnik in ga pravilno izpolnjenega predložiti v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače. Komisija bo preučila, ali se jim lahko odobri individualna stopnja dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

Vendar morajo proizvajalci izvozniki, ki zahtevajo individualno stopnjo dampinga, vedeti, da lahko Komisija odloči, da ne bo določila individualnih stopenj dampinga, če je na primer proizvajalcev izvoznikov toliko, da bi bila določitev individualnih stopenj preveliko breme in bi preprečila pravočasen zaključek preiskave.

5.2.2   Preiskava nepovezanih uvoznikov
   (4)
   (5)

Nepovezani uvozniki izdelka v preiskavi iz zadevnih držav v Unijo so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, naj se ji javijo. Komisiji morajo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače, sporočiti informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi II k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti druge pomembne informacije glede izbora vzorca, razen zgoraj zahtevanih informacij, morajo to storiti v 21 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane nepovezane uvoznike in združenja uvoznikov.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike vzorčenim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim združenjem uvoznikov. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izbiri vzorca, če ni določeno drugače.

5.3   
  Postopek za ugotavljanje škode in preiskava proizvajalcev Unije

Škoda se ugotavlja na podlagi pozitivnih dokazov in vključuje objektivno preučitev obsega dampinškega uvoza, njegovega učinka na cene na trgu Unije in posledičnega učinka takega uvoza na industrijo Unije. Da se ugotovi, ali je bila industriji Unije povzročena škoda, so proizvajalci Unije, ki proizvajajo izdelek v preiskavi, pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike znanim proizvajalcem Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev Unije, in sicer: Ferroatlántica, Ferropem, RW Silicium GmbH in Euroalliages.

Če ni določeno drugače, morajo navedeni proizvajalci Unije in združenja proizvajalcev Unije izpolnjene vprašalnike predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

Komisija poziva vse ostale proizvajalce Unije in združenja proizvajalcev Unije, naj se ji, če ni določeno drugače, javijo najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, po možnosti po elektronski pošti, in zahtevajo vprašalnik.

5.4   
  Postopek za presojo interesa Unije

Če bosta v postopku ugotovljena damping in škoda, bo v skladu s členom 21 osnovne uredbe odločeno, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Reprezentativne potrošniške organizacije morajo za sodelovanje v preiskavi v istem roku dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Strani, ki se javijo v navedenem roku, lahko Komisiji predložijo informacije o interesu Unije v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija. V vsakem primeru se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

5.5   
  Druga pisna stališča

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Te informacije in dokazi morajo prispeti na Komisijo v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

5.6   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje morajo vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o zadevah z začetka preiskave je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci z zainteresiranimi stranmi.

5.7   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (6). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo.

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Limited“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij.

Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, da po elektronski pošti pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na CD-ROM-u ali DVD-ju osebno ali s priporočeno pošto. Če zainteresirane strani uporabijo elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152583.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: |
| Za vprašanja v zvezi z dampingom in Prilogo I: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu |
| Za druga vprašanja: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov:

Za vprašanja v zvezi z dampingom in Prilogo I: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu

Za druga vprašanja: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to zainteresirano stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če odgovor ni bil poslan v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nesorazmerno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

7.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe.

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o zadevah z začetka preiskave je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci z zainteresiranimi stranmi.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najpozneje v 9 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7).

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2)  Proizvajalec izvoznik je družba v zadevni državi, ki proizvaja in izvaža izdelek v preiskavi na trg Unije neposredno ali po tretji osebi, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka v preiskavi.

(3)  V skladu s členom 9(6) osnovne uredbe se vse ničelne stopnje in stopnje de minimis ter stopnje, ki se ugotovijo v okoliščinah iz člena 18 osnovne uredbe, ne bodo upoštevale.

(4)  Vzorčeni so lahko samo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti Prilogo I k vprašalniku za te proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(5)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja dampinga uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(6)  Dokument z oznako „Limited“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

PRILOGA I

Image

☐ Zaupna različica („Limited“) (1)

☐ Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(Označite ustrezno okence.)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK GLEDE UVOZA SILICIJA S POREKLOM IZ BOSNE IN HERCEGOVINE TER BRAZILIJE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA PROIZVAJALCEV IZVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč proizvajalcem izvoznikom iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.2.1.(a) obvestila o začetku.

Različici „Limited“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1. OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

Telefaks

2. PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite prihodke od prodaje v obračunski valuti svoje družbe v obdobju preiskave (izvoz v Unijo za vsako od 28 držav članic (2) ločeno in skupaj ter domača prodaja) silicija, kot je opredeljen v obvestilu o začetku, in pripadajočo količino v metričnih tonah. Navedite uporabljeno valuto.

Količina v metričnih tonah (MT)

Vrednost v obračunski valuti

Navedite uporabljeno valuto

Izvoz izdelka v preiskavi, ki ga je proizvedla vaša družba, v Unijo za vsako od 28 držav članic ločeno in skupaj

Skupaj:

Navedite vsako državo članico (1):

Domača prodaja izdelka v preiskavi, ki ga je proizvedla vaša družba

(1) Po potrebi dodajte nove vrstice.

(1) Ta dokument je samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Dokument je zaupen v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21), in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(2) 28 držav članic Evropske unije: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo.

Image

3. DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka v preiskavi ali njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4. DRUGE INFORMACIJE

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5. INDIVIDUALNA STOPNJA DAMPINGA

Družba mora tudi navesti, ali v primeru, da ne bo izbrana v vzorec, želi prejeti vprašalnik in druge obrazce zahtevka, da jih izpolni in tako zahteva individualno stopnjo dampinga v skladu z oddelkom 5.2.1.(b) obvestila o začetku.

☐ Da

☐ Ne

6. POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije o nesodelujočih proizvajalcih izvoznikih temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

(1) V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

PRILOGA II

Image

☐ Zaupna različica („Limited“) (1)

☐ Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(Označite ustrezno okence.)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK GLEDE UVOZA SILICIJA S POREKLOM IZ BOSNE IN HERCEGOVINE TER BRAZILIJE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.2.2 obvestila o začetku.

Različici „Limited“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1. OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

Telefaks

2. PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), prihodke od prodaje in težo ali količino uvoza v Unijo (2) ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Bosne in Hercegovine ter Brazilije v obdobju preiskave za silicij, kot je opredeljen v obvestilu o začetku, in pripadajočo težo ali količino. Navedite uporabljeno enoto teže ali količine.

Navedite mersko enoto

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Bosne in Hercegovine

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Brazilije

(1) Ta dokument je samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Dokument je zaupen v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21), in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(2) 28 držav članic Evropske unije: Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Hrvaška, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo.

Image

3. DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka v preiskavi ali njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4. DRUGE INFORMACIJE

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5. POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

(1) V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/49

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8451 – Tronox/Cristal)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 438/13)

| 1. | Komisija je 15. novembra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Tronox Limited iz Avstralije pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah z nakupom delnic nadzor nad deli podjetja National Titanium Dioxide Company Ltd („Cristal“) iz Saudove Arabije. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. novembra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Tronox Limited iz Avstralije pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah z nakupom delnic nadzor nad deli podjetja National Titanium Dioxide Company Ltd („Cristal“) iz Saudove Arabije.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva, proizvodnje in trženja anorganskih mineralov in kemikalij, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva, proizvodnje in trženja anorganskih mineralov in kemikalij,

| — | Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva in proizvodnje pigmentov in kemikalij na osnovi titana. |
| --- | --- |

—

Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva in proizvodnje pigmentov in kemikalij na osnovi titana.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8451 – Tronox/Cristal se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8451 – Tronox/Cristal se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---