# Eiropas Savienības C 438/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 438 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 438

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 19. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 438/01 | Komisijas paziņojums – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2009/81/EK paredzētās atbilstošās robežvērtības | 1 |
| 2017/C 438/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2017/C 438/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 438/01

Komisijas paziņojums – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2009/81/EK paredzētās atbilstošās robežvērtības

1

2017/C 438/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV) (
  1
  )

Porsche Digital / Axel Springer / JV

1

4

2017/C 438/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding) (
  1
  )

EQT Fund Management / G+E Getec Holding

1

4

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2017/C 438/04 | Padomes secinājumi par ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas | 5 |
| 2017/C 438/05 | Paziņojums tādas personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/119/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā | 25 |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 438/06 | Euro maiņas kurss | 26 |
| 2017/C 438/07 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 4. jūlija sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7724 ASL/Arianespace – Ziņotājs: Lietuva | 27 |
| 2017/C 438/08 | Uzklausīšanas amatpersonas galīgais ziņojums – ASL/Arianespace (M.7724) | 29 |
| 2017/C 438/09 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2016. gada 20. jūlijs), ar kuru koncentrācija tiek atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu un ar EEZ līguma darbību (Lieta M.7724 – ASL/Arianespace) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4621) | 31 |
| 2017/C 438/10 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 37 |
| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| 2017/C 438/11 | Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā | 38 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2017/C 438/04

Padomes secinājumi par ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas

5

2017/C 438/05

Paziņojums tādas personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/119/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā

25

Eiropas Komisija

2017/C 438/06

Euro maiņas kurss

26

2017/C 438/07

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 4. jūlija sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7724 ASL/Arianespace – Ziņotājs: Lietuva

ASL

Arianespace

27

2017/C 438/08

Uzklausīšanas amatpersonas galīgais ziņojums – ASL/Arianespace (M.7724)

ASL/Arianespace

29

2017/C 438/09

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2016. gada 20. jūlijs), ar kuru koncentrācija tiek atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu un ar EEZ līguma darbību (Lieta M.7724 – ASL/Arianespace) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4621)

ASL/Arianespace

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4621)

31

2017/C 438/10

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

37

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

2017/C 438/11

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

EFSA

38

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 438/12 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas izcelsmes silīcija importu | 39 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 438/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  ) | 49 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2017/C 438/12

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas izcelsmes silīcija importu

39

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2017/C 438/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  )

Tronox/Cristal

1

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2009/81/EK paredzētās atbilstošās robežvērtības

(2017/C 438/01)

Direktīvās 2014/23/ES (1), 2014/24/ES (2), 2014/25/ES (3) un 2009/81/EK (4) paredzētās atbilstošās robežvērtības valstu valūtās, kas nav euro, ir šādas:

| EUR 80 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 156 464 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 2 151 760 |
| | DKK | Dānijas krona | 595 608 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 65 630 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 601 232 |
| | HUF | Ungārijas forints | 24 852 800 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 344 936 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 360 160 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 758 768 |

EUR 80 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

156 464

CZK

Čehijas krona

2 151 760

DKK

Dānijas krona

595 608

GBP

Sterliņu mārciņa

65 630

HRK

Horvātijas kuna

601 232

HUF

Ungārijas forints

24 852 800

PLN

Jaunais Polijas zlots

344 936

RON

Jaunā Rumānijas leja

360 160

SEK

Zviedrijas krona

758 768

| EUR 144 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 281 635 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 3 873 168 |
| | DKK | Dānijas krona | 1 072 094 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 118 133 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 1 082 218 |
| | HUF | Ungārijas forints | 44 735 040 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 620 885 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 648 288 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 1 365 782 |

EUR 144 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

281 635

CZK

Čehijas krona

3 873 168

DKK

Dānijas krona

1 072 094

GBP

Sterliņu mārciņa

118 133

HRK

Horvātijas kuna

1 082 218

HUF

Ungārijas forints

44 735 040

PLN

Jaunais Polijas zlots

620 885

RON

Jaunā Rumānijas leja

648 288

SEK

Zviedrijas krona

1 365 782

| EUR 221 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 432 232 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 5 944 237 |
| | DKK | Dānijas krona | 1 645 367 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 181 302 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 1 660 903 |
| | HUF | Ungārijas forints | 68 655 860 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 952 886 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 994 942 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 2 096 097 |

EUR 221 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

432 232

CZK

Čehijas krona

5 944 237

DKK

Dānijas krona

1 645 367

GBP

Sterliņu mārciņa

181 302

HRK

Horvātijas kuna

1 660 903

HUF

Ungārijas forints

68 655 860

PLN

Jaunais Polijas zlots

952 886

RON

Jaunā Rumānijas leja

994 942

SEK

Zviedrijas krona

2 096 097

| EUR 443 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 866 419 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 11 915 371 |
| | DKK | Dānijas krona | 3 298 179 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 363 424 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 3 329 322 |
| | HUF | Ungārijas forints | 137 622 380 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 1 910 083 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 1 994 386 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 4 201 678 |

EUR 443 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

866 419

CZK

Čehijas krona

11 915 371

DKK

Dānijas krona

3 298 179

GBP

Sterliņu mārciņa

363 424

HRK

Horvātijas kuna

3 329 322

HUF

Ungārijas forints

137 622 380

PLN

Jaunais Polijas zlots

1 910 083

RON

Jaunā Rumānijas leja

1 994 386

SEK

Zviedrijas krona

4 201 678

| EUR 750 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 1 466 850 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 20 172 750 |
| | DKK | Dānijas krona | 5 583 825 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 615 278 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 5 636 550 |
| | HUF | Ungārijas forints | 232 995 000 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 3 233 775 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 3 376 500 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 7 113 450 |

EUR 750 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

1 466 850

CZK

Čehijas krona

20 172 750

DKK

Dānijas krona

5 583 825

GBP

Sterliņu mārciņa

615 278

HRK

Horvātijas kuna

5 636 550

HUF

Ungārijas forints

232 995 000

PLN

Jaunais Polijas zlots

3 233 775

RON

Jaunā Rumānijas leja

3 376 500

SEK

Zviedrijas krona

7 113 450

| EUR 1 000 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 1 955 800 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 26 897 000 |
| | DKK | Dānijas krona | 7 445 100 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 820 370 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 7 515 400 |
| | HUF | Ungārijas forints | 310 660 000 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 4 311 700 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 4 502 000 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 9 484 600 |

EUR 1 000 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

1 955 800

CZK

Čehijas krona

26 897 000

DKK

Dānijas krona

7 445 100

GBP

Sterliņu mārciņa

820 370

HRK

Horvātijas kuna

7 515 400

HUF

Ungārijas forints

310 660 000

PLN

Jaunais Polijas zlots

4 311 700

RON

Jaunā Rumānijas leja

4 502 000

SEK

Zviedrijas krona

9 484 600

| EUR 5 548 000 | BGN | Jaunā Bulgārijas leva | 10 850 778 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Čehijas krona | 149 224 556 |
| | DKK | Dānijas krona | 41 305 415 |
| | GBP | Sterliņu mārciņa | 4 551 413 |
| | HRK | Horvātijas kuna | 41 695 439 |
| | HUF | Ungārijas forints | 1 723 541 680 |
| | PLN | Jaunais Polijas zlots | 23 921 312 |
| | RON | Jaunā Rumānijas leja | 24 977 096 |
| | SEK | Zviedrijas krona | 52 620 561 |

EUR 5 548 000

BGN

Jaunā Bulgārijas leva

10 850 778

CZK

Čehijas krona

149 224 556

DKK

Dānijas krona

41 305 415

GBP

Sterliņu mārciņa

4 551 413

HRK

Horvātijas kuna

41 695 439

HUF

Ungārijas forints

1 723 541 680

PLN

Jaunais Polijas zlots

23 921 312

RON

Jaunā Rumānijas leja

24 977 096

SEK

Zviedrijas krona

52 620 561

---

(1)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(3)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(4)  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 438/02)

Komisija 2017. gada 12. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8703. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8703. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 438/03)

Komisija 2017. gada 13. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8729. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8729. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/5

---

PADOMES SECINĀJUMI

par ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (*1)

(2017/C 438/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

| 1. | ATGĀDINA Padomes 2016. gada 25. maija secinājumus par ārējo stratēģiju nodokļu uzlikšanai un pasākumiem pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši minēto secinājumu 6.–10. punktu, un Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumus par kritērijiem un procesu, kuru rezultātā izveido ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; |
| --- | --- |

1.

ATGĀDINA Padomes 2016. gada 25. maija secinājumus par ārējo stratēģiju nodokļu uzlikšanai un pasākumiem pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši minēto secinājumu 6.–10. punktu, un Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumus par kritērijiem un procesu, kuru rezultātā izveido ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas;

| 2. | UZSVER, cik svarīgi ir globāli popularizēt kritērijus par nodokļu pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas standartu īstenošanu (“Kritēriji”); minētos kritērijus apstiprināja ar Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumiem, un tie ir izklāstīti šā dokumenta V pielikumā un papildus precizēti VI un VII pielikumā; |
| --- | --- |

2.

UZSVER, cik svarīgi ir globāli popularizēt kritērijus par nodokļu pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas standartu īstenošanu (“Kritēriji”); minētos kritērijus apstiprināja ar Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumiem, un tie ir izklāstīti šā dokumenta V pielikumā un papildus precizēti VI un VII pielikumā;

| 3. | NOVĒRTĒ darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā; |
| --- | --- |

3.

NOVĒRTĒ darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā;

| 4. | ATZINĪGI VĒRTĒ darbu, ko, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu nodokļu jautājumos (“Augsta līmeņa darba grupu”), ir veikusi Rīcības kodeksa jautājumu grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos (“Rīcības kodeksa jautājumu grupa”), atlasot attiecīgās jurisdikcijas un analizējot un izvērtējot faktus, kas attiecas uz šo jurisdikciju tiesību aktiem un politiku nodokļu jomā saistībā ar Kritērijiem; |
| --- | --- |

4.

ATZINĪGI VĒRTĒ darbu, ko, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu nodokļu jautājumos (“Augsta līmeņa darba grupu”), ir veikusi Rīcības kodeksa jautājumu grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos (“Rīcības kodeksa jautājumu grupa”), atlasot attiecīgās jurisdikcijas un analizējot un izvērtējot faktus, kas attiecas uz šo jurisdikciju tiesību aktiem un politiku nodokļu jomā saistībā ar Kritērijiem;

| 5. | ATZINĪGI VĒRTĒ to, ka vairums šo jurisdikciju ir izvēlējušās piedalīties šajā procesā un dialogā un ir aktīvi darbojušās vai sākušas aktīvi darboties, lai atrisinātu problēmas, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa ir konstatējusi tādās jomās kā nodokļu pārredzamība, taisnīga nodokļu politika un BEPS apkarošanas standartu īstenošana; |
| --- | --- |

5.

ATZINĪGI VĒRTĒ to, ka vairums šo jurisdikciju ir izvēlējušās piedalīties šajā procesā un dialogā un ir aktīvi darbojušās vai sākušas aktīvi darboties, lai atrisinātu problēmas, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa ir konstatējusi tādās jomās kā nodokļu pārredzamība, taisnīga nodokļu politika un BEPS apkarošanas standartu īstenošana;

| 6. | tomēr ATZĪMĒ, ka vairākas jurisdikcijas nav veikušas nekādus nopietnus pasākumus, lai efektīvi novērstu trūkumus, un tās neiesaistās jēgpilnā dialogā, kura pamatā ir Kritēriji un kura rezultātā šādas saistības varētu rasties; |
| --- | --- |

6.

tomēr ATZĪMĒ, ka vairākas jurisdikcijas nav veikušas nekādus nopietnus pasākumus, lai efektīvi novērstu trūkumus, un tās neiesaistās jēgpilnā dialogā, kura pamatā ir Kritēriji un kura rezultātā šādas saistības varētu rasties;

| 7. | IR PĀRLIECINĀTA, ka šādā gadījumā šo jurisdikciju tiesību akti, politika un administratīvā prakse nodokļu jomā rada vai var radīt nodokļu ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un ka tāpēc šādas jurisdikcijas būtu stingri jāmudina veikt izmaiņas, kas nepieciešamas, lai šo situāciju uzlabotu; |
| --- | --- |

7.

IR PĀRLIECINĀTA, ka šādā gadījumā šo jurisdikciju tiesību akti, politika un administratīvā prakse nodokļu jomā rada vai var radīt nodokļu ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un ka tāpēc šādas jurisdikcijas būtu stingri jāmudina veikt izmaiņas, kas nepieciešamas, lai šo situāciju uzlabotu;

| 8. | VĒLREIZ NORĀDA, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt efektīvus aizsardzības mehānismus, lai cīnītos pret dalībvalstu nodokļu bāzes samazināšanu, ko izraisa krāpšana nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

8.

VĒLREIZ NORĀDA, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt efektīvus aizsardzības mehānismus, lai cīnītos pret dalībvalstu nodokļu bāzes samazināšanu, ko izraisa krāpšana nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas;

| 9. | attiecīgi APSTIPRINA I pielikumā izklāstīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, un APLIECINA, ka šajā sarakstā jurisdikcijas paliks tik ilgi, kamēr tās neizpildīs Kritērijus, piemēram, neizpildīs ieteikumus par pasākumiem, kas jāveic, lai tiktu svītrotas no saraksta; |
| --- | --- |

9.

attiecīgi APSTIPRINA I pielikumā izklāstīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, un APLIECINA, ka šajā sarakstā jurisdikcijas paliks tik ilgi, kamēr tās neizpildīs Kritērijus, piemēram, neizpildīs ieteikumus par pasākumiem, kas jāveic, lai tiktu svītrotas no saraksta;

| 10. | UZSKATA PAR ATBILSTOŠU TO, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa iesaistās diskusijās ar sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, lai vienotos par pasākumiem, kurus no jurisdikcijām sagaida, lai tās varētu svītrot no saraksta, un pārraudzītu šos pasākumus, un MUDINA šīs jurisdikcijas ātri veikt darbības, kas nepieciešamas, lai izpildītu Kritērijus; |
| --- | --- |

10.

UZSKATA PAR ATBILSTOŠU TO, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa iesaistās diskusijās ar sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, lai vienotos par pasākumiem, kurus no jurisdikcijām sagaida, lai tās varētu svītrot no saraksta, un pārraudzītu šos pasākumus, un MUDINA šīs jurisdikcijas ātri veikt darbības, kas nepieciešamas, lai izpildītu Kritērijus;

| 11. | AR GANDARĪJUMU ATZĪMĒ – lai gan dažu jurisdikciju tiesību akti, politika un administratīvā prakse nodokļu jomā raisa bažas tādās jomās kā nodokļu pārredzamība, taisnīga nodokļu politika un BEPS apkarošanas standartu īstenošana, vairākas no šīm jurisdikcijām tomēr ir augstā politiskā līmenī nopietni apņēmušās veikt vajadzīgos pasākumus, lai līdz apstiprinātajiem termiņiem atrisinātu atlikušās problēmas, un tāpēc šobrīd tās nebūtu jāiekļauj tādu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas. Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina risināt dialogu un pārraudzīt to saistību faktisko īstenošanu, kuras šīs jurisdikcijas ir uzņēmušās pildīt, un tai būtu jāierosina jebkurā laikā, pamatojoties uz jebkādām jaunām paustām saistībām un uz minēto saistību īstenošanu, atjaunināt sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. II pielikumā ir izklāstīts pašreizējais stāvoklis sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām īstenot labas nodokļu pārvaldības principus; |
| --- | --- |

11.

AR GANDARĪJUMU ATZĪMĒ – lai gan dažu jurisdikciju tiesību akti, politika un administratīvā prakse nodokļu jomā raisa bažas tādās jomās kā nodokļu pārredzamība, taisnīga nodokļu politika un BEPS apkarošanas standartu īstenošana, vairākas no šīm jurisdikcijām tomēr ir augstā politiskā līmenī nopietni apņēmušās veikt vajadzīgos pasākumus, lai līdz apstiprinātajiem termiņiem atrisinātu atlikušās problēmas, un tāpēc šobrīd tās nebūtu jāiekļauj tādu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas. Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina risināt dialogu un pārraudzīt to saistību faktisko īstenošanu, kuras šīs jurisdikcijas ir uzņēmušās pildīt, un tai būtu jāierosina jebkurā laikā, pamatojoties uz jebkādām jaunām paustām saistībām un uz minēto saistību īstenošanu, atjaunināt sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. II pielikumā ir izklāstīts pašreizējais stāvoklis sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām īstenot labas nodokļu pārvaldības principus;

| 12. | PAUŽ līdzjūtību un atbalstu tām jurisdikcijām Karību jūras reģionā, kas smagi cietušas postošo vētru laikā 2017. gada septembrī, kā rezultātā ir daudz cietušo un ir nopietni bojāta svarīgākā infrastruktūra, un UZSKATA, ka pārbaudes process attiecībā uz šīm jurisdikcijām būtu jāaptur (Angilja, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Britu Virdžīnu Salas, Dominika, Sentkista un Nevisa, Tērksa un Kaikosa, ASV Virdžīnu Salas). Tomēr Rīcības kodeksa jautājumu grupai līdz 2018. gada februārim būtu jāturpina sazināties ar šīm jurisdikcijām, lai līdz 2018. gada beigām atrisinātu minētās problēmas; |
| --- | --- |

12.

PAUŽ līdzjūtību un atbalstu tām jurisdikcijām Karību jūras reģionā, kas smagi cietušas postošo vētru laikā 2017. gada septembrī, kā rezultātā ir daudz cietušo un ir nopietni bojāta svarīgākā infrastruktūra, un UZSKATA, ka pārbaudes process attiecībā uz šīm jurisdikcijām būtu jāaptur (Angilja, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Britu Virdžīnu Salas, Dominika, Sentkista un Nevisa, Tērksa un Kaikosa, ASV Virdžīnu Salas). Tomēr Rīcības kodeksa jautājumu grupai līdz 2018. gada februārim būtu jāturpina sazināties ar šīm jurisdikcijām, lai līdz 2018. gada beigām atrisinātu minētās problēmas;

| 13. | jo īpaši LŪDZ Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt dialogu un nekavējoties, 2018. gada sākumā, sākt jurisdikciju pausto saistību pārraudzības procesu, lai nodrošinātu, ka tās tiek efektīvi īstenotas saskaņā ar apstiprināto grafiku; |
| --- | --- |

13.

jo īpaši LŪDZ Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt dialogu un nekavējoties, 2018. gada sākumā, sākt jurisdikciju pausto saistību pārraudzības procesu, lai nodrošinātu, ka tās tiek efektīvi īstenotas saskaņā ar apstiprināto grafiku;

| 14. | AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu vienoties par procedūrām pārraudzības procesa veikšanai un līdz 2018. gada vasarai sagatavot progresa ziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

14.

AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu vienoties par procedūrām pārraudzības procesa veikšanai un līdz 2018. gada vasarai sagatavot progresa ziņojumu par šo jautājumu;

| 15. | UZDOD Rīcības kodeksa jautājumu grupai attiecīgi iesaistīties diskusijās vai turpināt diskusijas ar attiecīgām jurisdikcijām, lai panāktu vajadzīgo saistību uzņemšanos, pārraudzītu to, vai šīs saistības tiek pildītas, un regulāri ziņotu Padomei, attiecīgā gadījumā nākot klajā ar ierosinājumiem par izmaiņām tādu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

15.

UZDOD Rīcības kodeksa jautājumu grupai attiecīgi iesaistīties diskusijās vai turpināt diskusijas ar attiecīgām jurisdikcijām, lai panāktu vajadzīgo saistību uzņemšanos, pārraudzītu to, vai šīs saistības tiek pildītas, un regulāri ziņotu Padomei, attiecīgā gadījumā nākot klajā ar ierosinājumiem par izmaiņām tādu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas;

| 16. | UZSKATA – kā izklāstīts III pielikumā –, ka attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tik ilgi, kamēr tās ir iekļautas šādā sarakstā, ES un dalībvalstis varētu piemērot efektīvus un samērīgus aizsardzības pasākumus gan ar nodokļiem nesaistītās, gan arī ar tiem saistītās jomās; |
| --- | --- |

16.

UZSKATA – kā izklāstīts III pielikumā –, ka attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tik ilgi, kamēr tās ir iekļautas šādā sarakstā, ES un dalībvalstis varētu piemērot efektīvus un samērīgus aizsardzības pasākumus gan ar nodokļiem nesaistītās, gan arī ar tiem saistītās jomās;

| 17. | IEROSINA, lai dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un saskaņā ar pienākumiem atbilstoši ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām veiktu konkrētus koordinētus aizsardzības pasākumus nodokļu jomā, kā izklāstīts šā dokumenta III pielikumā; |
| --- | --- |

17.

IEROSINA, lai dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un saskaņā ar pienākumiem atbilstoši ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām veiktu konkrētus koordinētus aizsardzības pasākumus nodokļu jomā, kā izklāstīts šā dokumenta III pielikumā;

| 18. | AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt analizēt papildu koordinētus pasākumus nodokļu jomā un AICINA dalībvalstis informēt Rīcības kodeksa jautājumu grupu par to, vai un kā tās attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, piemēro aizsardzības pasākumus, tik ilgi, kamēr tās ir iekļautas šādā sarakstā; |
| --- | --- |

18.

AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt analizēt papildu koordinētus pasākumus nodokļu jomā un AICINA dalībvalstis informēt Rīcības kodeksa jautājumu grupu par to, vai un kā tās attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, piemēro aizsardzības pasākumus, tik ilgi, kamēr tās ir iekļautas šādā sarakstā;

| 19. | AICINA attiecīgi ES iestādes un dalībvalstis ārpolitikā, ekonomiskajās attiecībās un attīstības sadarbībā ar attiecīgajām trešām valstīm ņemt vērā ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ar mērķi panākt visaptverošu pieeju attiecībā uz jautājumu par Kritēriju izpildi, neskarot attiecīgās dalībvalstu un Savienības kompetences jomas, kas izriet no Līgumiem; |
| --- | --- |

19.

AICINA attiecīgi ES iestādes un dalībvalstis ārpolitikā, ekonomiskajās attiecībās un attīstības sadarbībā ar attiecīgajām trešām valstīm ņemt vērā ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ar mērķi panākt visaptverošu pieeju attiecībā uz jautājumu par Kritēriju izpildi, neskarot attiecīgās dalībvalstu un Savienības kompetences jomas, kas izriet no Līgumiem;

| 20. | UZSKATA, ka tādu jurisdikciju saraksts, kas nesadarbojas, un aizsardzības pasākumi, ja ir piemērojami, būs iedarbīgs līdzeklis, ar ko attiecīgajām jurisdikcijām raidīs spēcīgu signālu, tādējādi mudinot uz pozitīvām pārmaiņām, kuru rezultātā jurisdikcijas no saraksta varētu svītrot; |
| --- | --- |

20.

UZSKATA, ka tādu jurisdikciju saraksts, kas nesadarbojas, un aizsardzības pasākumi, ja ir piemērojami, būs iedarbīgs līdzeklis, ar ko attiecīgajām jurisdikcijām raidīs spēcīgu signālu, tādējādi mudinot uz pozitīvām pārmaiņām, kuru rezultātā jurisdikcijas no saraksta varētu svītrot;

| 21. | APSTIPRINA, ka šīs ES dalībvalstu kopīgi veiktās darbības ir saskaņā ar G20, ESAO un citu starptautisko forumu virzīto programmu; |
| --- | --- |

21.

APSTIPRINA, ka šīs ES dalībvalstu kopīgi veiktās darbības ir saskaņā ar G20, ESAO un citu starptautisko forumu virzīto programmu;

| 22. | ATGĀDINA Padomes vienošanos par pieeju attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošanu, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, saistībā ar kritēriju, saskaņā ar kuru jurisdikcija nedrīkst veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību attiecīgajā jurisdikcijā, kā izklāstīts VII pielikumā; |
| --- | --- |

22.

ATGĀDINA Padomes vienošanos par pieeju attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošanu, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, saistībā ar kritēriju, saskaņā ar kuru jurisdikcija nedrīkst veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību attiecīgajā jurisdikcijā, kā izklāstīts VII pielikumā;

| 23. | ATGĀDINA, ka saskaņā ar Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumiem šīs darbības neskar attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas, piemēram, kompetenci vest sarunas un vienoties par divpusējiem nodokļu nolīgumiem, piemērot papildu pasākumus vai valsts līmenī uzturēt tādu jurisdikciju sarakstus, kas nesadarbojas, ar plašāku tvērumu; |
| --- | --- |

23.

ATGĀDINA, ka saskaņā ar Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumiem šīs darbības neskar attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas, piemēram, kompetenci vest sarunas un vienoties par divpusējiem nodokļu nolīgumiem, piemērot papildu pasākumus vai valsts līmenī uzturēt tādu jurisdikciju sarakstus, kas nesadarbojas, ar plašāku tvērumu;

| 24. | APSTIPRINA, ka lēmumu par saraksta grozījumiem pieņems Padome, pamatojoties uz attiecīgo faktisko informāciju, ko Padomei darīs zināmu Rīcības kodeksa jautājumu grupa; |
| --- | --- |

24.

APSTIPRINA, ka lēmumu par saraksta grozījumiem pieņems Padome, pamatojoties uz attiecīgo faktisko informāciju, ko Padomei darīs zināmu Rīcības kodeksa jautājumu grupa;

| 25. | ATZĪMĒ, ka tādu jurisdikciju saraksts, kas nesadarbojas, būtu jāatjaunina vismaz reizi kalendārajā gadā un būtu pastāvīgi jāpārrauga situācija sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, kā arī citās jurisdikcijās, uz kurām attiecas 2017. gada pārbaudes procedūra. Pamatojoties uz Padomes apstiprinātiem kritērijiem, Rīcības kodeksa jautājumu grupa pārraudzību varētu paplašināt, attiecinot to arī uz citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

25.

ATZĪMĒ, ka tādu jurisdikciju saraksts, kas nesadarbojas, būtu jāatjaunina vismaz reizi kalendārajā gadā un būtu pastāvīgi jāpārrauga situācija sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, kā arī citās jurisdikcijās, uz kurām attiecas 2017. gada pārbaudes procedūra. Pamatojoties uz Padomes apstiprinātiem kritērijiem, Rīcības kodeksa jautājumu grupa pārraudzību varētu paplašināt, attiecinot to arī uz citām jurisdikcijām;

| 26. | AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt dialogu ar attiecīgām jurisdikcijām, lai veicinātu nodokļu pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas standartu īstenošanu; un turpināt darbu pie tādu aizsardzības pasākumu analīzes, kurus varētu vēl sīkāk precizēt un koordinētā veidā, neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām, piemērot jurisdikcijām, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

26.

AICINA Rīcības kodeksa jautājumu grupu turpināt dialogu ar attiecīgām jurisdikcijām, lai veicinātu nodokļu pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas standartu īstenošanu; un turpināt darbu pie tādu aizsardzības pasākumu analīzes, kurus varētu vēl sīkāk precizēt un koordinētā veidā, neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām, piemērot jurisdikcijām, kas nesadarbojas;

| 27. | VĒLREIZ NORĀDA, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupai ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu būtu jāturpina vadīt un pārraudzīt šo procesu, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu. Komisija Rīcības kodeksa jautājumu grupai palīdzēs, veicot darbu, kas vajadzīgs, lai sagatavotu pārbaudes procesu saskaņā ar funkcijām, kuras pašlaik ir noteiktas Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, īpašu uzmanību pievēršot līdzšinējiem un pašreizējiem dialogiem ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

27.

VĒLREIZ NORĀDA, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupai ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu būtu jāturpina vadīt un pārraudzīt šo procesu, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu. Komisija Rīcības kodeksa jautājumu grupai palīdzēs, veicot darbu, kas vajadzīgs, lai sagatavotu pārbaudes procesu saskaņā ar funkcijām, kuras pašlaik ir noteiktas Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, īpašu uzmanību pievēršot līdzšinējiem un pašreizējiem dialogiem ar trešām valstīm;

| 28. | UZSKATA, KA šajā sakarībā IR LIETDERĪGI noteikt pamatnostādnes turpmākajam darbam šajā jomā, kā izklāstīts IV pielikumā; |
| --- | --- |

28.

UZSKATA, KA šajā sakarībā IR LIETDERĪGI noteikt pamatnostādnes turpmākajam darbam šajā jomā, kā izklāstīts IV pielikumā;

| 29. | APSTIPRINA, ka Padome vajadzības gadījumā Kritērijus regulāri atjauninās, ņemot vērā starptautiskās norises un starptautisko standartu attīstību, un UZSKATA, ka turpmākā novērtēšana un dialogs ar attiecīgajām jurisdikcijām būtu jābalsta uz minētajiem standartiem, paturot prātā, cik svarīgi ir, lai visas attiecīgās jurisdikcijas turpinātu gūt panākumus un panāktu ātru progresu šajās jomās. |
| --- | --- |

29.

APSTIPRINA, ka Padome vajadzības gadījumā Kritērijus regulāri atjauninās, ņemot vērā starptautiskās norises un starptautisko standartu attīstību, un UZSKATA, ka turpmākā novērtēšana un dialogs ar attiecīgajām jurisdikcijām būtu jābalsta uz minētajiem standartiem, paturot prātā, cik svarīgi ir, lai visas attiecīgās jurisdikcijas turpinātu gūt panākumus un panāktu ātru progresu šajās jomās.

---

(*1)  Padome vienojās par to, ka šos secinājumus informatīvā nolūkā publicēs Oficiālajā Vēstnesī.

---

I PIELIKUMS

ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (1)

I.   ES SARAKSTS AR JURISDIKCIJĀM, KAS NODOKĻU NOLŪKOS NESADARBOJAS

1.   ASV Samoa

ASV Samoa nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījusi un ratificējusi (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras ir atkarīga) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

2.   Bahreina

Bahreina neietver visas ES dalībvalstis automātiskā informācijas apmaiņā, nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), veicina tādas ārzonas struktūras un procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu bez reālas ekonomiskās būtības, nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

3.   Barbadosa

Barbadosā pastāv kaitējošs preferenciāls nodokļu režīms, un tā nav skaidri apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim to grozīt vai atcelt, kā tas ir prasīts.

Barbadosas apņemšanās grozīt vai atcelt citus kaitējošus nodokļu režīmus saskaņā ar 2.1. kritēriju tiks pārraudzīta.

4.   Grenāda

Grenāda nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem) un nav skaidri apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

Grenādas apņemšanās izpildīt 1.1., 2.1 un 3. kritēriju tiks pārraudzīta.

5.   Guama

Guama nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījusi un ratificējusi (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras ir atkarīga) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

6.   Koreja (Korejas Republika)

Korejā pastāv kaitējoši preferenciāli nodokļu režīmi, un tā nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim tos grozīt vai atcelt.

7.   Makao Īpašās Pārvaldes Apgabals

Makao Īpašās Pārvaldes Apgabals nav parakstījis un ratificējis (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras tas ir atkarīgs) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem) un nav apņēmies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

Makao Īpašās Pārvaldes Apgabala apņemšanās izpildīt 1.1. un 2.1. kritēriju tiks pārraudzīta.

8.   Māršala Salas

Māršala Salas veicina tādas ārzonas struktūras un procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu bez reālas ekonomiskās būtības, nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmušās līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

Māršala Salu apņemšanās izpildīt 1.1. un 1.2. kritēriju tiks pārraudzīta.

9.   Mongolija

Mongolija nepiedalās Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2019. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

10.   Namībija

Namībija nepiedalās Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2019. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus. Turklāt Namībijā pastāv kaitējoši preferenciāli nodokļu režīmi, un tā nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim tos grozīt vai atcelt.

11.   Palau

Palau veicina tādas ārzonas struktūras un procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu bez reālas ekonomiskās būtības, un ir atteikusies iesaistīties jēgpilnā dialogā, kura mērķis ir pārliecināties par tās atbilstību 2.2. kritērijam.

Palau apņemšanās izpildīt 1.1., 1.2., 1.3. un 3. kritēriju tiks pārraudzīta.

12.   Panama

Panamā pastāv kaitējošs preferenciāls nodokļu režīms, un tā nav skaidri apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim to grozīt vai atcelt, kā tas ir prasīts.

Panamas apņemšanās grozīt vai atcelt citus kaitējošus nodokļu režīmus saskaņā ar 2.1. kritēriju tiks pārraudzīta.

13.   Sentlūsija

Sentlūsijā pastāv kaitējoši preferenciāli nodokļu režīmi, tā nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav skaidri apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

14.   Samoa

Samoa pastāv kaitējoši preferenciāli nodokļu režīmi, tā nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

15.   Trinidāda un Tobāgo

Trinidāda un Tobāgo ir saņēmusi reitingu “Neatbilstīga” no Pasaules foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jautājumos (ar grozījumiem), tajā pastāv kaitējošs preferenciāls nodokļu režīms, un tā nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

Trinidādas un Tobāgo apņemšanās izpildīt 1.1. un 3. kritēriju tiks pārraudzīta.

16.   Tunisija

Tunisijā pastāv kaitējoši preferenciāli nodokļu režīmi, un tā nav apņēmusies līdz 2018. gada 31. decembrim tos grozīt vai atcelt.

Tunisijas apņemšanās izpildīt 3. kritēriju tiks pārraudzīta.

17.   Apvienotie Arābu Emirāti

Apvienotie Arābu Emirāti nepiemēro BEPS apkarošanas minimālos standartus un nav apņēmušies līdz 2018. gada 31. decembrim atrisināt šos jautājumus.

Apvienoto Arābu Emirātu apņemšanās izpildīt 1.1. un 1.3. kritēriju tiks pārraudzīta.

II.   IETEIKUMI JURISDIKCIJĀM PAR PASĀKUMIEM, KAS VEICAMI, LAI PANĀKTU SVĪTROŠANU NO SARAKSTA

Visas uzskaitītās jurisdikcijas tiek aicinātas faktiski atrisināt šajā pielikumā uzskaitītos trūkumus.

---

(1)  Balstoties uz atbildēm, kas saņemtas līdz 2017. gada 4. decembra plkst. 17.00 (UTC + 01.00).

---

II PIELIKUMS

Pašreizējais stāvoklis sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām īstenot labas nodokļu pārvaldības principus (1)

Pārbaudes procesa gaitā Rīcības kodeksa jautājumu grupa aicināja katru jurisdikciju, kurā tika konstatētas problēmas, apņemties tās atrisināt. Vairākums jurisdikciju ir nolēmušas savos tiesību aktos nodokļu jomā ieviest vajadzīgās izmaiņas, lai izpildītu ES pārbaudes kritērijus.

Šā procesa rezultāts parāda, kādā mērā visas šīs jurisdikcijas ir iesaistījušās konstruktīvā dialogā ar ES, kā tās ir apņēmušās izpildīt ES un starptautiskos standartus nodokļu jomā un, galu galā, norāda uz pozitīvajām attiecībām, kādas ES ir izveidojusi ar visām šīm jurisdikcijām. Līdz ar to šīs jurisdikcijas tiek uzskatītas par tādām, kas sadarbojas, – ar nosacījumu, ka tās sekmīgi izpildīs savas saistības.

Rīcības kodeksa jautājumu grupa pārraudzīs, vai šīs saistības tiek izpildītas praksē, un līdz ar to turpinās ar šīm jurisdikcijām izveidoto konstruktīvo dialogu.

Sagaidāms, ka lielākā daļa jurisdikciju izpildīs savas saistības līdz 2018. gada beigām; tomēr jaunattīstības valstīm ir dots laiks līdz 2019. gada beigām, lai izpildītu saistības attiecībā uz pārredzamības kritērijiem un BEPS apkarošanas pasākumiem.

Turpmāk izklāstītajā “Pašreizējā stāvoklī sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām īstenot labas nodokļu pārvaldības principus” ir fiksētas pārbaudīto jurisdikciju paustās saistības atrisināt problēmas, kas konstatētas saistībā ar kritērijiem, par kuriem 2016. gada novembrī vienojās Ecofin padome; tās apkopotas sadaļās par pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas pasākumiem.

1.   Pārredzamība

| 1.1. | Apņemšanās īstenot automātisku informācijas apmaiņu, vai nu parakstot Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu, vai slēdzot divpusējus nolīgumus
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam īstenot automātisku informācijas apmaiņu:

  Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jaunkaledonija, Katara, Kirasao, Omāna un Taivāna

  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam īstenot automātisku informācijas apmaiņu:

  Turcija |
| --- | --- |

1.1.

Apņemšanās īstenot automātisku informācijas apmaiņu, vai nu parakstot Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu, vai slēdzot divpusējus nolīgumus

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam īstenot automātisku informācijas apmaiņu:

Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jaunkaledonija, Katara, Kirasao, Omāna un Taivāna

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam īstenot automātisku informācijas apmaiņu:

Turcija

| 1.2. | Dalība Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā un apmierinošs reitings
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam kļūt par Pasaules foruma loceklēm un/vai iegūt apmierinošu reitingu:

  Jaunkaledonija, Kirasao un Omāna

  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam kļūt par Pasaules foruma loceklēm un/vai iegūt pietiekamu reitingu:

  Bosnija un Hercegovina, Fidži, Jordānija, Kaboverde, Melnkalne, Serbija, Svazilenda, Turcija un Vjetnama |
| --- | --- |

1.2.

Dalība Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā un apmierinošs reitings

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam kļūt par Pasaules foruma loceklēm un/vai iegūt apmierinošu reitingu:

Jaunkaledonija, Kirasao un Omāna

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam kļūt par Pasaules foruma loceklēm un/vai iegūt pietiekamu reitingu:

Bosnija un Hercegovina, Fidži, Jordānija, Kaboverde, Melnkalne, Serbija, Svazilenda, Turcija un Vjetnama

| 1.3. | Parakstīta un ratificēta ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību vai nolīgumu tīkls, kas aptver visas ES dalībvalstis
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam parakstīt un ratificēt ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību vai ieviest nolīgumu tīklu, kas aptver visas ES dalībvalstis:

  Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jaunkaledonija, Katara, Omāna un Taivāna

  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam parakstīt un ratificēt ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību vai ieviest nolīgumu tīklu, kas aptver visas ES dalībvalstis:

  Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Botsvāna, Fidži, Jamaika, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Maroka, Melnkalne, Peru, Serbija, Svazilenda, Taizeme, Turcija un Vjetnama |
| --- | --- |

1.3.

Parakstīta un ratificēta ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību vai nolīgumu tīkls, kas aptver visas ES dalībvalstis

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam parakstīt un ratificēt ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību vai ieviest nolīgumu tīklu, kas aptver visas ES dalībvalstis:

Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jaunkaledonija, Katara, Omāna un Taivāna

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam parakstīt un ratificēt ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību vai ieviest nolīgumu tīklu, kas aptver visas ES dalībvalstis:

Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Botsvāna, Fidži, Jamaika, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Maroka, Melnkalne, Peru, Serbija, Svazilenda, Taizeme, Turcija un Vjetnama

2.   Taisnīga nodokļu politika

| 2.1. | Kaitējošu nodokļu režīmu esamība
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam grozīt vai atcelt identificētos režīmus:

  Andora, Armēnija, Aruba, Beliza, Botsvāna, Fidži, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jordānija, Kaboverde, Kirasao, Kuka Salas, Lihtenšteina, Maldīvija, Maroka, Maurīcija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sanmarīno, Seišelas, Šveice, Taivāna, Taizeme, Turcija, Urugvaja un Vjetnama

  Šādas jurisdikcijas nav nepārprotami atkārtoti apstiprinājušas Kaitnieciskas nodokļu prakses forumā pausto apņemšanos līdz 2018. gadam grozīt vai atcelt identificētos režīmus:

  Malaizija un Labuanas sala |
| --- | --- |

2.1.

Kaitējošu nodokļu režīmu esamība

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam grozīt vai atcelt identificētos režīmus:

Andora, Armēnija, Aruba, Beliza, Botsvāna, Fidži, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, Jordānija, Kaboverde, Kirasao, Kuka Salas, Lihtenšteina, Maldīvija, Maroka, Maurīcija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sanmarīno, Seišelas, Šveice, Taivāna, Taizeme, Turcija, Urugvaja un Vjetnama

Šādas jurisdikcijas nav nepārprotami atkārtoti apstiprinājušas Kaitnieciskas nodokļu prakses forumā pausto apņemšanos līdz 2018. gadam grozīt vai atcelt identificētos režīmus:

Malaizija un Labuanas sala

| 2.2. | Tādu nodokļu sistēmu esamība, kas sekmē ārzonas struktūras, kuras piesaista peļņu bez reālas ekonomiskās darbības
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam pievērsties bažām saistībā ar ekonomisko būtību:

  Bermudu Salas, Džērsija, Gērnsija, Kaimanu Salas, Menas Sala un Vanuatu |
| --- | --- |

2.2.

Tādu nodokļu sistēmu esamība, kas sekmē ārzonas struktūras, kuras piesaista peļņu bez reālas ekonomiskās darbības

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam pievērsties bažām saistībā ar ekonomisko būtību:

Bermudu Salas, Džērsija, Gērnsija, Kaimanu Salas, Menas Sala un Vanuatu

3.   
  BEPS apkarošanas pasākumi

| 3.1. | Dalība BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvarā vai BEPS apkarošanas minimālo standartu īstenošana
  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus:

  Aruba, Fēru Salas, Grenlande, Jaunkaledonija, Kuka Salas, Sentvinsenta un Grenadīnas, Taivāna un Vanuatu

  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus:

  Albānija, Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Fidži, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Maroka, Melnkalne, Serbija un Svazilenda

  Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus tad, kad šāda apņemšanās kļūs relevanta:

  Nauru, Niue |
| --- | --- |

3.1.

Dalība BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvarā vai BEPS apkarošanas minimālo standartu īstenošana

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2018. gadam kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus:

Aruba, Fēru Salas, Grenlande, Jaunkaledonija, Kuka Salas, Sentvinsenta un Grenadīnas, Taivāna un Vanuatu

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gadam kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus:

Albānija, Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Fidži, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Maroka, Melnkalne, Serbija un Svazilenda

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot BEPS apkarošanas minimālos standartus tad, kad šāda apņemšanās kļūs relevanta:

Nauru, Niue

---

(1)  Balstoties uz atbildēm, kas saņemtas līdz 2017. gada 4. decembra plkst. 17.00 (UTC + 01.00).

---

III PIELIKUMS

Aizsardzības pasākumi

| 1. | Jurisdikcijas iekļaušana sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ir paredzēta, lai panāktu atturošu ietekmi, kas mudina jurisdikcijas pildīt Kritērijus, kuri izklāstīti šā dokumenta IV pielikumā un papildus precizēti V un VI pielikumā, kā arī citus attiecīgos starptautiskos standartus. |
| --- | --- |

1.

Jurisdikcijas iekļaušana sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ir paredzēta, lai panāktu atturošu ietekmi, kas mudina jurisdikcijas pildīt Kritērijus, kuri izklāstīti šā dokumenta IV pielikumā un papildus precizēti V un VI pielikumā, kā arī citus attiecīgos starptautiskos standartus.

| 2. | Ir svarīgi nodrošināt efektīvus aizsardzības mehānismus, lai cīnītos pret dalībvalstu nodokļu bāzes samazināšanu, ko izraisa krāpšana nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un attiecīgi piemērot iedarbīgus un samērīgus aizsardzības pasākumus – ES un valstu līmenī – attiecībā uz jurisdikcijām, kas iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. |
| --- | --- |

2.

Ir svarīgi nodrošināt efektīvus aizsardzības mehānismus, lai cīnītos pret dalībvalstu nodokļu bāzes samazināšanu, ko izraisa krāpšana nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un attiecīgi piemērot iedarbīgus un samērīgus aizsardzības pasākumus – ES un valstu līmenī – attiecībā uz jurisdikcijām, kas iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas.

| 3. | ES sarakstam ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ir piesaistīti vairāki ES līmeņa aizsardzības pasākumi ar nodokļiem nesaistītā jomā, un tie ir izklāstīti šā pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

3.

ES sarakstam ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, ir piesaistīti vairāki ES līmeņa aizsardzības pasākumi ar nodokļiem nesaistītā jomā, un tie ir izklāstīti šā pielikuma A daļā.

| 4. | Turklāt, lai sarakstā iekļautajās jurisdikcijās iedarbīgi atturētu no prakses nesadarboties, papildus ar nodokļiem nesaistītajiem pasākumiem, ko veic ES, konkrētus aizsardzības pasākumus nodokļu jomā varētu veikt dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

Turklāt, lai sarakstā iekļautajās jurisdikcijās iedarbīgi atturētu no prakses nesadarboties, papildus ar nodokļiem nesaistītajiem pasākumiem, ko veic ES, konkrētus aizsardzības pasākumus nodokļu jomā varētu veikt dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem.

| 5. | Saraksts ar šādiem pasākumiem nodokļu jomā ir izklāstīts šā pielikuma B daļā. Tā kā šiem pasākumiem vajadzētu būt saderīgiem ar valstu nodokļu sistēmām ES dalībvalstīs, šo pasākumu īstenošana paliek dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

5.

Saraksts ar šādiem pasākumiem nodokļu jomā ir izklāstīts šā pielikuma B daļā. Tā kā šiem pasākumiem vajadzētu būt saderīgiem ar valstu nodokļu sistēmām ES dalībvalstīs, šo pasākumu īstenošana paliek dalībvalstu kompetencē.

| 6. | Jāatzīmē, ka nevienam aizsardzības pasākumam nebūtu jāskar dalībvalstu attiecīgās kompetences jomas nolūkā piemērot papildu pasākumus vai valsts līmenī uzturēt tādu jurisdikciju sarakstus, kas nesadarbojas, ar plašāku tvērumu. |
| --- | --- |

6.

Jāatzīmē, ka nevienam aizsardzības pasākumam nebūtu jāskar dalībvalstu attiecīgās kompetences jomas nolūkā piemērot papildu pasākumus vai valsts līmenī uzturēt tādu jurisdikciju sarakstus, kas nesadarbojas, ar plašāku tvērumu.

A.   AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI AR NODOKĻIEM NESAISTĪTĀ JOMĀ

22. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu, ir ietverta saikne ar ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas.

Turklāt, ja turpmāk citos ES tiesību aktos ar nodokļiem nesaistītā jomā tiktu paredzēta saikne ar ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, to uzskatītu par daļu no aizsardzības pasākumiem šo Padomes secinājumu kontekstā.

Rīcības kodeksa jautājumu grupai, kā arī Augsta līmeņa darba grupai saistībā ar to, kā tiek īstenota ES ārējā stratēģija nodokļu jomā, būtu jāpārrauga, kāda ir vispārējā ietekme uz to, ka jurisdikcijas šādu pasākumu rezultātā izpilda Kritērijus.

B.   AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI NODOKĻU JOMĀ

| B.1. | Lai nodrošinātu koordinētu rīcību, dalībvalstīm būtu jāpiemēro vismaz viens no šādiem administratīvajiem pasākumiem nodokļu jomā:






  a) | pastiprināta konkrētu darījumu pārraudzība; |
| --- | --- | --- |

B.1.

Lai nodrošinātu koordinētu rīcību, dalībvalstīm būtu jāpiemēro vismaz viens no šādiem administratīvajiem pasākumiem nodokļu jomā:

a)

pastiprināta konkrētu darījumu pārraudzība;

| b) | lielāki revīzijas riski nodokļu maksātājiem, kas izmanto konkrētos režīmus; |
| --- | --- |

b)

lielāki revīzijas riski nodokļu maksātājiem, kas izmanto konkrētos režīmus;

| c) | lielāki revīzijas riski nodokļu maksātājiem, kas izmanto struktūras vai procedūras, kurās iesaistītas šīs jurisdikcijas. |
| --- | --- |

c)

lielāki revīzijas riski nodokļu maksātājiem, kas izmanto struktūras vai procedūras, kurās iesaistītas šīs jurisdikcijas.

| B.2. | Neskarot attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas nolūkā piemērot papildu pasākumus, dalībvalstis varētu piemērot šādus leģislatīva rakstura aizsardzības pasākumus nodokļu jomā:






  a) | izmaksu atskaitīšanas neiespējamība; |
| --- | --- | --- |

B.2.

Neskarot attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas nolūkā piemērot papildu pasākumus, dalībvalstis varētu piemērot šādus leģislatīva rakstura aizsardzības pasākumus nodokļu jomā:

a)

izmaksu atskaitīšanas neiespējamība;

| b) | noteikumi par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem (CFC); |
| --- | --- |

b)

noteikumi par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem (CFC);

| c) | nodokļu ieturēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

c)

nodokļu ieturēšanas pasākumi;

| d) | līdzdalības atbrīvojumu ierobežošana; |
| --- | --- |

d)

līdzdalības atbrīvojumu ierobežošana;

| e) | pārejas noteikums; |
| --- | --- |

e)

pārejas noteikums;

| f) | apgrieztais pierādīšanas pienākums; |
| --- | --- |

f)

apgrieztais pierādīšanas pienākums;

| g) | speciālas prasības attiecībā uz dokumentāciju; |
| --- | --- |

g)

speciālas prasības attiecībā uz dokumentāciju;

| h) | attiecībā uz pārrobežu procedūrām pienākums nodokļu starpniekiem obligāti informēt par konkrētām nodokļu shēmām. |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz pārrobežu procedūrām pienākums nodokļu starpniekiem obligāti informēt par konkrētām nodokļu shēmām.

| B.3. | Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju izmantot ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, kā līdzekli, ar ko sekmēt attiecīgu pret ļaunprātīgu izmantošanu vērstu noteikumu darbību, kad tiek īstenota Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 (2016. gada 12. jūlijs), ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību. Piemēram, ja saskaņā ar minēto direktīvu dalībvalstis, savos tiesību aktos transponējot CFC noteikumus, izmanto trešo valstu “melno” sarakstu, šādos sarakstos varētu ietvert vismaz tās jurisdikcijas, kuras iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. |
| --- | --- |

B.3.

Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju izmantot ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, kā līdzekli, ar ko sekmēt attiecīgu pret ļaunprātīgu izmantošanu vērstu noteikumu darbību, kad tiek īstenota Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 (2016. gada 12. jūlijs), ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību. Piemēram, ja saskaņā ar minēto direktīvu dalībvalstis, savos tiesību aktos transponējot CFC noteikumus, izmanto trešo valstu “melno” sarakstu, šādos sarakstos varētu ietvert vismaz tās jurisdikcijas, kuras iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas.

---

IV PIELIKUMS

Pamatnostādnes turpmākam procesam attiecībā uz ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas

1.   SARAKSTA PĀRSKATĪŠANA UN SVĪTROŠANA NO SARAKSTA

| 1.1. | I pielikumā izklāstīto sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, Padome vismaz reizi gadā pārskata, un to apstiprina, pamatojoties uz ziņojumu, ko Padomei iesniedz Rīcības kodeksa jautājumu grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos, un norāda datumu, kurā sāk piemērot attiecīgās izmaiņas. |
| --- | --- |

1.1.

I pielikumā izklāstīto sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, Padome vismaz reizi gadā pārskata, un to apstiprina, pamatojoties uz ziņojumu, ko Padomei iesniedz Rīcības kodeksa jautājumu grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos, un norāda datumu, kurā sāk piemērot attiecīgās izmaiņas.

| 1.2. | Šajā sarakstā var izdarīt grozījumus, vai var grozīt tā spēkā esamības ilgumu saskaņā ar tiem pašiem procedūras noteikumiem, atbilstoši kuriem saraksts ir apstiprināts. Šajā procesā Eiropas Komisijai būtu jāsniedz vajadzīgā tehniskā palīdzība. |
| --- | --- |

1.2.

Šajā sarakstā var izdarīt grozījumus, vai var grozīt tā spēkā esamības ilgumu saskaņā ar tiem pašiem procedūras noteikumiem, atbilstoši kuriem saraksts ir apstiprināts. Šajā procesā Eiropas Komisijai būtu jāsniedz vajadzīgā tehniskā palīdzība.

| 1.3. | Padomes lēmuma pamatā būs Rīcības kodeksa jautājumu grupas ziņojums (koordinācijā ar Augsta līmeņa darba grupu), un to sagatavos Pastāvīgo pārstāvju komiteja. |
| --- | --- |

1.3.

Padomes lēmuma pamatā būs Rīcības kodeksa jautājumu grupas ziņojums (koordinācijā ar Augsta līmeņa darba grupu), un to sagatavos Pastāvīgo pārstāvju komiteja.

| 1.4. | Tiklīdz kādu jurisdikciju iekļaus sarakstā, to informēs ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāja parakstītu vēstuli, kurā skaidri norādīs:






  a) | iemeslus tās iekļaušanai sarakstā; un |
| --- | --- | --- |

1.4.

Tiklīdz kādu jurisdikciju iekļaus sarakstā, to informēs ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāja parakstītu vēstuli, kurā skaidri norādīs:

a)

iemeslus tās iekļaušanai sarakstā; un

| b) | to, kādus pasākumus no attiecīgās jurisdikcijas sagaida, lai to varētu svītrot no saraksta. |
| --- | --- |

b)

to, kādus pasākumus no attiecīgās jurisdikcijas sagaida, lai to varētu svītrot no saraksta.

| 1.5. | Tiklīdz kādu jurisdikciju no saraksta svītros, to nekavējoties par to informēs ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāja parakstītu vēstuli un norādīs datumu, kurā šādas izmaiņas sāk piemērot. |
| --- | --- |

1.5.

Tiklīdz kādu jurisdikciju no saraksta svītros, to nekavējoties par to informēs ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāja parakstītu vēstuli un norādīs datumu, kurā šādas izmaiņas sāk piemērot.

| 1.6. | Lēmumos par kādas jurisdikcijas iekļaušanu sarakstā vai svītrošanu no saraksta būtu skaidri jānorāda datumi, kuros būtu jāsāk vai jābeidz piemērot aizsardzības pasākumus nodokļu jomā – atkarībā no attiecīgā pasākuma būtības –, neskarot attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas, piemēram, kompetenci veikt pielāgojumus valsts tiesību aktos par valsts līmenī pieņemtu aizsardzības pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

1.6.

Lēmumos par kādas jurisdikcijas iekļaušanu sarakstā vai svītrošanu no saraksta būtu skaidri jānorāda datumi, kuros būtu jāsāk vai jābeidz piemērot aizsardzības pasākumus nodokļu jomā – atkarībā no attiecīgā pasākuma būtības –, neskarot attiecīgās dalībvalstu kompetences jomas, piemēram, kompetenci veikt pielāgojumus valsts tiesību aktos par valsts līmenī pieņemtu aizsardzības pasākumu piemērošanu.

2.   JURISDIKCIJU SAISTĪBAS, PĀRRAUDZĪBA, DIALOGS UN TURPMĀKĀ RĪCĪBA

| 2.1. | Rīcības kodeksa jautājumu grupai – ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu un Eiropas Komisijas tehnisko palīdzību – būtu rūpīgi jāpārrauga saistības, ko jurisdikcijas ir oficiāli uzņēmušās ar mērķi īstenot Padomes prasītos ieteikumus konstatēto problēmu risināšanai, lai izvērtētu, cik efektīvi šīs saistības tiek pildītas. |
| --- | --- |

2.1.

Rīcības kodeksa jautājumu grupai – ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu un Eiropas Komisijas tehnisko palīdzību – būtu rūpīgi jāpārrauga saistības, ko jurisdikcijas ir oficiāli uzņēmušās ar mērķi īstenot Padomes prasītos ieteikumus konstatēto problēmu risināšanai, lai izvērtētu, cik efektīvi šīs saistības tiek pildītas.

| 2.2. | Ja šīs jurisdikcijas noteiktajā laikposmā saistības neizpildīs, Padome atkārtoti izskatīs iespēju attiecīgās jurisdikcijas iekļaut I pielikumā izklāstītajā sarakstā. |
| --- | --- |

2.2.

Ja šīs jurisdikcijas noteiktajā laikposmā saistības neizpildīs, Padome atkārtoti izskatīs iespēju attiecīgās jurisdikcijas iekļaut I pielikumā izklāstītajā sarakstā.

| 2.3. | Attiecībā uz jurisdikcijām, par kurām ir bažas, jo tās nepilda kritēriju prasības, Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina centieni panākt, ka šīs jurisdikcijas augstā politiskā līmenī apņemas konkrētā laikposmā un efektīvi risināt pārbaudes procesā konstatētās problēmas. |
| --- | --- |

2.3.

Attiecībā uz jurisdikcijām, par kurām ir bažas, jo tās nepilda kritēriju prasības, Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina centieni panākt, ka šīs jurisdikcijas augstā politiskā līmenī apņemas konkrētā laikposmā un efektīvi risināt pārbaudes procesā konstatētās problēmas.

| 2.4. | Jo īpaši divpusējām diskusijām vajadzētu būt vērstām uz to:






  a) | lai izpētītu un noteiktu risinājumus konstatētajām problēmām saistībā ar šo jurisdikciju nodokļu sistēmām un politiku; kā arī |
| --- | --- | --- |

2.4.

Jo īpaši divpusējām diskusijām vajadzētu būt vērstām uz to:

a)

lai izpētītu un noteiktu risinājumus konstatētajām problēmām saistībā ar šo jurisdikciju nodokļu sistēmām un politiku; kā arī

| b) | lai panāktu situācijas uzlabošanai atbilstošās un nepieciešamās saistības. |
| --- | --- |

b)

lai panāktu situācijas uzlabošanai atbilstošās un nepieciešamās saistības.

| 2.5. | Pārraugot saistību izpildi, būtu jāturpina izvērtēt darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā. |
| --- | --- |

2.5.

Pārraugot saistību izpildi, būtu jāturpina izvērtēt darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā.

| 2.6. | Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina globāli popularizēt Kritērijus, darbības koordinējot ar darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā. |
| --- | --- |

2.6.

Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina globāli popularizēt Kritērijus, darbības koordinējot ar darbu, kas paveikts Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, ESAO Iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas apkarošanai un Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā.

| 2.7. | Attiecīgā gadījumā, ja Rīcības kodeksa jautājumu grupa tā nolemj, pamatojoties uz Padomē apstiprinātiem kritērijiem, pārraudzību varētu paplašināt, attiecinot to arī uz jurisdikcijām, kurām netika piemērota 2017. gada pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

2.7.

Attiecīgā gadījumā, ja Rīcības kodeksa jautājumu grupa tā nolemj, pamatojoties uz Padomē apstiprinātiem kritērijiem, pārraudzību varētu paplašināt, attiecinot to arī uz jurisdikcijām, kurām netika piemērota 2017. gada pārbaudes procedūra.

| 2.8. | Rīcības kodeksa jautājumu grupa ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu turpinās vadīt un pārraudzīt šo procesu, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu. Komisijas dienesti Rīcības kodeksa jautājumu grupai palīdzēs, veicot darbu, kas vajadzīgs, lai sagatavotu pārbaudes procesu saskaņā ar funkcijām, kuras pašlaik ir noteiktas Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, īpašu uzmanību pievēršot līdzšinējiem un pašreizējiem dialogiem ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.8.

Rīcības kodeksa jautājumu grupa ar Padomes Ģenerālsekretariāta atbalstu turpinās vadīt un pārraudzīt šo procesu, koordinējot darbības ar Augsta līmeņa darba grupu. Komisijas dienesti Rīcības kodeksa jautājumu grupai palīdzēs, veicot darbu, kas vajadzīgs, lai sagatavotu pārbaudes procesu saskaņā ar funkcijām, kuras pašlaik ir noteiktas Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, īpašu uzmanību pievēršot līdzšinējiem un pašreizējiem dialogiem ar trešām valstīm.

| 2.9. | Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina izstrādāt attiecīgus praktiskus pasākumus minēto pamatnostādņu īstenošanai. |
| --- | --- |

2.9.

Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu jāturpina izstrādāt attiecīgus praktiskus pasākumus minēto pamatnostādņu īstenošanai.

| 2.10. | ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, Padome atjaunina, ņemot vērā šīs pamatnostādnes un pamatojoties uz informāciju, kura būs darīta zināma Rīcības kodeksa jautājumu grupai. Rīcības kodeksa jautājumu grupa strādās, pamatojoties uz informāciju, ko tai cita starpā sniegs attiecīgā jurisdikcija, Komisija vai dalībvalsts(-is). |
| --- | --- |

2.10.

ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, Padome atjaunina, ņemot vērā šīs pamatnostādnes un pamatojoties uz informāciju, kura būs darīta zināma Rīcības kodeksa jautājumu grupai. Rīcības kodeksa jautājumu grupa strādās, pamatojoties uz informāciju, ko tai cita starpā sniegs attiecīgā jurisdikcija, Komisija vai dalībvalsts(-is).

| 2.11. | Pēc visas savāktās informācijas līdzsvarotas izskatīšanas Rīcības kodeksa jautājumu grupa vismaz reizi gadā ziņo Padomei par tādu jurisdikciju sarakstu, kuras nesadarbojas, lai Padome varētu attiecīgi pieņemt lēmumu iekļaut jurisdikcijas tādu jurisdikciju sarakstā, kuras nesadarbojas, ja tās neizpilda pārbaudes kritērijus, vai nekavējoties tās no šāda saraksta svītrot, ja tās izpilda nosacījumus. |
| --- | --- |

2.11.

Pēc visas savāktās informācijas līdzsvarotas izskatīšanas Rīcības kodeksa jautājumu grupa vismaz reizi gadā ziņo Padomei par tādu jurisdikciju sarakstu, kuras nesadarbojas, lai Padome varētu attiecīgi pieņemt lēmumu iekļaut jurisdikcijas tādu jurisdikciju sarakstā, kuras nesadarbojas, ja tās neizpilda pārbaudes kritērijus, vai nekavējoties tās no šāda saraksta svītrot, ja tās izpilda nosacījumus.

| 2.12. | Padomes Ģenerālsekretariāts turpinās darboties ka kontaktpunkts, lai veicinātu šajā dokumentā aprakstīto procesu. |
| --- | --- |

2.12.

Padomes Ģenerālsekretariāts turpinās darboties ka kontaktpunkts, lai veicinātu šajā dokumentā aprakstīto procesu.

---

V PIELIKUMS

Kritēriji attiecībā uz nodokļu pārredzamību, taisnīgu nodokļu politiku un BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanu, ko ES dalībvalstis apņemas veicināt

Jurisdikciju pārbaudei būtu jāizmanto šādi labas nodokļu pārvaldības kritēriji, lai – atbilstīgi pārbaudes pamatnostādnēm – izveidotu ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. Pārbaudes procesā tiks kumulatīvi izvērtēta jurisdikciju atbilstība nodokļu pārredzamības, taisnīgas nodokļu politikas un BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas ziņā.

1.   Nodokļu pārredzamība

Lai varētu uzskatīt, ka jurisdikcija ir atbilstīga nodokļu pārredzamības ziņā, tai ir jāizpilda šādi kritēriji:

| 1.1. | sākotnējais kritērijs attiecībā uz ESAO automātiskās informācijas apmaiņas (AEOI) standartu (Kopējais ziņošanas standarts – CRS): jurisdikcijai vajadzētu būt paudušai apņemšanos un sākušai likumdošanas procesu CRS efektīvai īstenošanai, pirmajām apmaiņām (attiecībā uz 2017. gadu) notiekot vēlākais 2018. gadā, un tai līdz 2017. gada beigām – vai nu parakstot Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu (DKIN), vai slēdzot divpusējus nolīgumus – vajadzētu būt ieviestām procedūrām, lai varētu veikt informācijas apmaiņu ar visām dalībvalstīm;
  nākotnes kritērijs attiecībā uz CRS no 2018. gada: jurisdikcijai – attiecībā uz AEOI CRS – no globālā foruma vajadzētu būt ieguvušai vismaz reitingu “lielā mērā atbilstīga”; un |
| --- | --- |

1.1.

sākotnējais kritērijs attiecībā uz ESAO automātiskās informācijas apmaiņas (AEOI) standartu (Kopējais ziņošanas standarts – CRS): jurisdikcijai vajadzētu būt paudušai apņemšanos un sākušai likumdošanas procesu CRS efektīvai īstenošanai, pirmajām apmaiņām (attiecībā uz 2017. gadu) notiekot vēlākais 2018. gadā, un tai līdz 2017. gada beigām – vai nu parakstot Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu (DKIN), vai slēdzot divpusējus nolīgumus – vajadzētu būt ieviestām procedūrām, lai varētu veikt informācijas apmaiņu ar visām dalībvalstīm;

nākotnes kritērijs attiecībā uz CRS no 2018. gada: jurisdikcijai – attiecībā uz AEOI CRS – no globālā foruma vajadzētu būt ieguvušai vismaz reitingu “lielā mērā atbilstīga”; un

| 1.2. | jurisdikcijai no globālā foruma vajadzētu būt ieguvušai vismaz reitingu “lielā mērā atbilstīga” attiecībā uz ESAO informācijas apmaiņas pēc pieprasījuma (EOIR) standartu, pienācīgi ņemot vērā paātrināto procedūru; un |
| --- | --- |

1.2.

jurisdikcijai no globālā foruma vajadzētu būt ieguvušai vismaz reitingu “lielā mērā atbilstīga” attiecībā uz ESAO informācijas apmaiņas pēc pieprasījuma (EOIR) standartu, pienācīgi ņemot vērā paātrināto procedūru; un

| 1.3. | (suverēnām valstīm) jurisdikcijai vajadzētu būt vai nu:






  i) | ratificējušai, piekritušai ratificēt, būt ratifikācijas procesā vai paudušai apņemšanos panākt, lai saprātīgā termiņā stātos spēkā ESAO Daudzpusējā konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību (DKSAP) nodokļu lietās – ar grozījumiem; vai |
| --- | --- | --- |

1.3.

(suverēnām valstīm) jurisdikcijai vajadzētu būt vai nu:

i)

ratificējušai, piekritušai ratificēt, būt ratifikācijas procesā vai paudušai apņemšanos panākt, lai saprātīgā termiņā stātos spēkā ESAO Daudzpusējā konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību (DKSAP) nodokļu lietās – ar grozījumiem; vai

| ii) | tajā līdz 2018. gada 31. decembrim vajadzētu stāties spēkā apmaiņas procedūru tīklam, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis, reāli ļaujot īstenot gan EOIR, gan AEOI; |
| --- | --- |

ii)

tajā līdz 2018. gada 31. decembrim vajadzētu stāties spēkā apmaiņas procedūru tīklam, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis, reāli ļaujot īstenot gan EOIR, gan AEOI;

(jurisdikcijām, kas nav suverēnas) jurisdikcijai vajadzētu vai nu:

| i) | piedalīties grozītajā DKSAP konvencijā, kura ir vai nu jau stājusies spēkā vai kuras stāšanās spēkā tajās ir sagaidāma saprātīgā termiņā; vai |
| --- | --- |

i)

piedalīties grozītajā DKSAP konvencijā, kura ir vai nu jau stājusies spēkā vai kuras stāšanās spēkā tajās ir sagaidāma saprātīgā termiņā; vai

| ii) | tai vajadzētu būt spēkā esošam apmaiņas procedūru tīklam – vai arī tai vajadzētu būt veikušai nepieciešamos pasākumus, lai šādas apmaiņas vienošanās stātos spēkā saprātīgā termiņā –, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis, ļaujot īstenot gan EOIR, gan AEOI; |
| --- | --- |

ii)

tai vajadzētu būt spēkā esošam apmaiņas procedūru tīklam – vai arī tai vajadzētu būt veikušai nepieciešamos pasākumus, lai šādas apmaiņas vienošanās stātos spēkā saprātīgā termiņā –, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis, ļaujot īstenot gan EOIR, gan AEOI;

| 1.4. | nākotnes kritērijs: ņemot vērā iniciatīvu nākotnes globālai apmaiņai ar faktisko īpašumtiesību informāciju, faktisko īpašumtiesību aspekts tiks iestrādāts vēlākā posmā kā ceturtais pārredzamības kritērijs pārbaužu veikšanai.
  Līdz 2019. gada 30. jūnijam būtu jāpiemēro šāds izņēmums:






  — | varētu uzskatīt, ka jurisdikcija ir atbilstīga nodokļu pārredzamības ziņā, ja tā izpilda vismaz divus no šādiem kritērijiem: 1.1., 1.2. un 1.3. |
| --- | --- | --- |

1.4.

nākotnes kritērijs: ņemot vērā iniciatīvu nākotnes globālai apmaiņai ar faktisko īpašumtiesību informāciju, faktisko īpašumtiesību aspekts tiks iestrādāts vēlākā posmā kā ceturtais pārredzamības kritērijs pārbaužu veikšanai.

Līdz 2019. gada 30. jūnijam būtu jāpiemēro šāds izņēmums:

—

varētu uzskatīt, ka jurisdikcija ir atbilstīga nodokļu pārredzamības ziņā, ja tā izpilda vismaz divus no šādiem kritērijiem: 1.1., 1.2. un 1.3.

Šo izņēmumu nepiemēro jurisdikcijām, kuras par 1.2. kritēriju ir ieguvušas reitingu “neatbilstīga” vai kuras līdz 2018. gada 30. jūnijam par minēto kritēriju nav saņēmušas vismaz reitingu “lielā mērā atbilstīga”.

Valstis un jurisdikcijas, kas būs iekļautas patlaban ESAO un G20 locekļu gatavotajā tādu jurisdikciju sarakstā, kuras nesadarbojas, tiks apsvērtas iekļaušanai ES sarakstā neatkarīgi no tā, vai tās būs izraudzītas pārbaudes procedūrai.

2.   Taisnīga nodokļu politika

Lai varētu uzskatīt, ka jurisdikcija ir atbilstīga taisnīgas nodokļu politikas ziņā, tai ir jāizpilda šādi kritēriji:

| 2.1. | jurisdikcijai nevajadzētu būt tādiem preferenciāliem nodokļu pasākumiem, ko varētu uzskatīt par kaitējošiem saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūcijā par rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (1); un |
| --- | --- |

2.1.

jurisdikcijai nevajadzētu būt tādiem preferenciāliem nodokļu pasākumiem, ko varētu uzskatīt par kaitējošiem saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūcijā par rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (1); un

| 2.2. | jurisdikcijai nevajadzētu veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

2.2.

jurisdikcijai nevajadzētu veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā.

3.   
  BEPS apkarošanas pasākumu īstenošana

| 3.1. | Sākotnējais kritērijs, kas jurisdikcijai būtu jāizpilda, lai varētu uzskatīt, ka tā ir atbilstīga BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas ziņā:






  — | jurisdikcijai līdz 2017. gada beigām būtu jāapņemas ievērot saskaņotos ESAO BEPS apkarošanas minimālos standartus un tos konsekventi īstenot. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Sākotnējais kritērijs, kas jurisdikcijai būtu jāizpilda, lai varētu uzskatīt, ka tā ir atbilstīga BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas ziņā:

—

jurisdikcijai līdz 2017. gada beigām būtu jāapņemas ievērot saskaņotos ESAO BEPS apkarošanas minimālos standartus un tos konsekventi īstenot.

| 3.2. | Nākotnes kritērijs, kas jurisdikcijai būtu jāizpilda, lai varētu uzskatīt, ka tā ir atbilstīga BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas ziņā (kritērijs, kas tiks piemērots, tiklīdz iekļaujošajā satvarā būs pabeigts pārskatīt saskaņotos minimālos standartus):






  — | jurisdikcijai būtu jāsaņem pozitīvs novērtējums (2) par saskaņoto ESAO BEPS apkarošanas minimālo standartu efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Nākotnes kritērijs, kas jurisdikcijai būtu jāizpilda, lai varētu uzskatīt, ka tā ir atbilstīga BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas ziņā (kritērijs, kas tiks piemērots, tiklīdz iekļaujošajā satvarā būs pabeigts pārskatīt saskaņotos minimālos standartus):

—

jurisdikcijai būtu jāsaņem pozitīvs novērtējums (2) par saskaņoto ESAO BEPS apkarošanas minimālo standartu efektīvu īstenošanu.

---

(1)  OV C 2, 6.1.1998., 2. lpp.

(2)  Tiklīdz būs panākta vienošanās par metodēm, Padome attiecīgi pārskatīs kritērija formulējumu.

---

VI PIELIKUMS

1.3. kritērijs (saprātīga termiņa ilgums)

| 1. | Atbilstīgi 13. punktam Jurisdikciju pārbaudes procesa vadlīnijās, kuras pievienotas Padomes secinājumiem, Rīcības kodeksa jautājumu grupai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, būtu jānosaka 1.3. kritērijā minētais saprātīga termiņa ilgums. |
| --- | --- |

1.

Atbilstīgi 13. punktam Jurisdikciju pārbaudes procesa vadlīnijās, kuras pievienotas Padomes secinājumiem, Rīcības kodeksa jautājumu grupai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, būtu jānosaka 1.3. kritērijā minētais saprātīga termiņa ilgums.

| 2. | 1.3. kritērija piemērošanas nolūkos 1.3. kritērijā minētā saprātīgā termiņa ilgums tiks skaidrots šādi: |
| --- | --- |

2.

1.3. kritērija piemērošanas nolūkos 1.3. kritērijā minētā saprātīgā termiņa ilgums tiks skaidrots šādi:

| 3. | Attiecībā uz 1.3. kritērija i) apakšpunktu (apakšpunkts, kurš attiecas uz suverēnām valstīm) – ar jēdzienu “saprātīgā termiņā” apzīmē to, kad attiecībā uz konkrētu jurisdikciju stājas spēkā ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem) (DKSAP), un nevis apņemšanos. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz 1.3. kritērija i) apakšpunktu (apakšpunkts, kurš attiecas uz suverēnām valstīm) – ar jēdzienu “saprātīgā termiņā” apzīmē to, kad attiecībā uz konkrētu jurisdikciju stājas spēkā ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem) (DKSAP), un nevis apņemšanos.

| 4. | Attiecībā uz 1.3. kritērija i) apakšpunktu un 1.3. kritērija ii) apakšpunktu (apakšpunkti, kuri attiecas uz jurisdikcijām, kas nav suverēnas) – ar jēdzienu “saprātīgā termiņā” apzīmē, attiecīgi, to, kad DKSAP ar grozījumiem stājas spēkā attiecībā uz jurisdikciju un kad attiecībā uz jurisdikciju stājas spēkā apmaiņas procedūru tīkls, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz 1.3. kritērija i) apakšpunktu un 1.3. kritērija ii) apakšpunktu (apakšpunkti, kuri attiecas uz jurisdikcijām, kas nav suverēnas) – ar jēdzienu “saprātīgā termiņā” apzīmē, attiecīgi, to, kad DKSAP ar grozījumiem stājas spēkā attiecībā uz jurisdikciju un kad attiecībā uz jurisdikciju stājas spēkā apmaiņas procedūru tīkls, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis.

| 5. | Saprātīga termiņa ilgums šiem trim punktiem būs identisks termiņam, kuru piemēro 1.3. kritērija ii) apakšpunktam attiecībā uz suverēnām valstīm: 2018. gada 31. decembris (proti, tas pats termiņš, kādā attiecībā uz suverēnu trešo jurisdikciju stājas spēkā apmaiņas procedūru tīkls, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis). |
| --- | --- |

5.

Saprātīga termiņa ilgums šiem trim punktiem būs identisks termiņam, kuru piemēro 1.3. kritērija ii) apakšpunktam attiecībā uz suverēnām valstīm: 2018. gada 31. decembris (proti, tas pats termiņš, kādā attiecībā uz suverēnu trešo jurisdikciju stājas spēkā apmaiņas procedūru tīkls, kurš ir pietiekami plašs, lai aptvertu visas dalībvalstis).

| 6. | Neskarot termiņu – 2018. gada 31. decembri – saprātīgam termiņam nevajadzētu pārsniegt laiku, kas vajadzīgs:






  a) | lai pabeigtu procedūras pasākumus saskaņā ar valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

6.

Neskarot termiņu – 2018. gada 31. decembri – saprātīgam termiņam nevajadzētu pārsniegt laiku, kas vajadzīgs:

a)

lai pabeigtu procedūras pasākumus saskaņā ar valstu tiesību aktiem;

| b) | lai pieņemtu jebkādus nepieciešamus grozījumus valsts tiesību aktos un lai tie stātos spēkā; un |
| --- | --- |

b)

lai pieņemtu jebkādus nepieciešamus grozījumus valsts tiesību aktos un lai tie stātos spēkā; un

| c) | jebkādiem citiem objektīviem termiņiem, kurus varētu ietvert oficiāla apņemšanās (piemēram, jurisdikcijai, kas izsaka savu piekrišanu atzīt DKSAP par saistošu, tā stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no datuma, kurā deponēts tās ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instruments). |
| --- | --- |

c)

jebkādiem citiem objektīviem termiņiem, kurus varētu ietvert oficiāla apņemšanās (piemēram, jurisdikcijai, kas izsaka savu piekrišanu atzīt DKSAP par saistošu, tā stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no datuma, kurā deponēts tās ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instruments).

| 7. | Saprātīga termiņa ilgumu attiecībā uz konkrētu jurisdikciju, kura nav suverēna, var pagarināt vienīgi ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas konsensu un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos. |
| --- | --- |

7.

Saprātīga termiņa ilgumu attiecībā uz konkrētu jurisdikciju, kura nav suverēna, var pagarināt vienīgi ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas konsensu un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

---

VII PIELIKUMS

2.2. kritērija piemērošanas joma

| 1. | 2.2. kritērija piemērošanas nolūkos uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošana kādā jurisdikcijā, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, būtu jāuzskata par tādu, kas ietilpst 1997. gada 1. decembra Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (Rīcības kodekss) A punkta piemērošanas jomā (1). |
| --- | --- |

1.

2.2. kritērija piemērošanas nolūkos uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošana kādā jurisdikcijā, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, būtu jāuzskata par tādu, kas ietilpst 1997. gada 1. decembra Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (Rīcības kodekss) A punkta piemērošanas jomā (1).

| 2. | Šajā sakarā gadījumā, ja 2.1. kritērijs nav piemērojams vienīgi tā iemesla dēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas (gateway) kritērijam Rīcības kodeksa B punktā (2) saistībā ar “uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošanu” (3), tad, lai izvērtētu, vai ir panākta atbilstība 2.2. kritērijam (4), pēc analoģijas būtu jāpiemēro pieci faktori, kuri noteikti Rīcības kodeksa B punktā. |
| --- | --- |

2.

Šajā sakarā gadījumā, ja 2.1. kritērijs nav piemērojams vienīgi tā iemesla dēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas (gateway) kritērijam Rīcības kodeksa B punktā (2) saistībā ar “uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošanu” (3), tad, lai izvērtētu, vai ir panākta atbilstība 2.2. kritērijam (4), pēc analoģijas būtu jāpiemēro pieci faktori, kuri noteikti Rīcības kodeksa B punktā.

| 3. | Saistībā ar 2.2. kritēriju uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošana vien nevar būt iemesls, lai secinātu, ka jurisdikcija neatbilst 2.2. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

3.

Saistībā ar 2.2. kritēriju uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošana vien nevar būt iemesls, lai secinātu, ka jurisdikcija neatbilst 2.2. kritērija prasībām.

| 4. | Jurisdikcija būtu jāuzskata par tādu, kura neatbilst 2.2. kritērijam, ja tā atsakās iesaistīties jēgpilnā dialogā vai nesniedz informāciju vai paskaidrojumus, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa pamatoti var pieprasīt, vai kā citādi nesadarbojas ar Rīcības kodeksa jautājumu grupu, kad tai pārbaudes procesa gaitā ir jāpārliecinās par to, ka minētā jurisdikcija atbilst 2.2. kritērijam. |
| --- | --- |

4.

Jurisdikcija būtu jāuzskata par tādu, kura neatbilst 2.2. kritērijam, ja tā atsakās iesaistīties jēgpilnā dialogā vai nesniedz informāciju vai paskaidrojumus, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa pamatoti var pieprasīt, vai kā citādi nesadarbojas ar Rīcības kodeksa jautājumu grupu, kad tai pārbaudes procesa gaitā ir jāpārliecinās par to, ka minētā jurisdikcija atbilst 2.2. kritērijam.

Kodeksa izpildes pārbaudes piemērošanas mandāts pēc analoģijas

A.   VISPĀRĒJA SISTĒMA

1.   Kritērijs no Ecofin Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumiem

Jurisdikcijai nevajadzētu veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā.

2.   2.2. kritērija piemērošanas joma (Ecofin, 2017. gada februāris)

| 1. | 2.2. kritērija piemērošanas nolūkos uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošana kādā jurisdikcijā, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, būtu jāuzskata par tādu, kas ietilpst 1997. gada 1. decembra Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (Rīcības kodekss) A punkta piemērošanas jomā (5). |
| --- | --- |

1.

2.2. kritērija piemērošanas nolūkos uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai tādas nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes piemērošana kādā jurisdikcijā, kas vienāda ar nulli vai ir tuvu tai, būtu jāuzskata par tādu, kas ietilpst 1997. gada 1. decembra Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (Rīcības kodekss) A punkta piemērošanas jomā (5).

| 2. | Šajā sakarā gadījumā, ja 2.1. kritērijs nav piemērojams vienīgi tā iemesla dēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas (gateway) kritērijam Rīcības kodeksa B punktā (6) saistībā ar “uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošanu” (7), tad, lai izvērtētu, vai ir panākta atbilstība 2.2. kritērijam (8), pēc analoģijas būtu jāpiemēro pieci faktori, kuri noteikti Rīcības kodeksa B punktā. |
| --- | --- |

2.

Šajā sakarā gadījumā, ja 2.1. kritērijs nav piemērojams vienīgi tā iemesla dēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas (gateway) kritērijam Rīcības kodeksa B punktā (6) saistībā ar “uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas neesamību vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošanu” (7), tad, lai izvērtētu, vai ir panākta atbilstība 2.2. kritērijam (8), pēc analoģijas būtu jāpiemēro pieci faktori, kuri noteikti Rīcības kodeksa B punktā.

| 3. | Saistībā ar 2.2. kritēriju uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošana vien nevar būt iemesls, lai secinātu, ka jurisdikcija neatbilst 2.2. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

3.

Saistībā ar 2.2. kritēriju uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamība vai nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, piemērošana vien nevar būt iemesls, lai secinātu, ka jurisdikcija neatbilst 2.2. kritērija prasībām.

| 4. | Jurisdikcija būtu jāuzskata par tādu, kura neatbilst 2.2. kritērijam, ja tā atsakās iesaistīties jēgpilnā dialogā vai nesniedz informāciju vai paskaidrojumus, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa pamatoti var pieprasīt, vai kā citādi nesadarbojas ar Rīcības kodeksa jautājumu grupu, kad tai pārbaudes procesa gaitā ir jāpārliecinās par to, ka minētā jurisdikcija atbilst 2.2. kritērijam. |
| --- | --- |

4.

Jurisdikcija būtu jāuzskata par tādu, kura neatbilst 2.2. kritērijam, ja tā atsakās iesaistīties jēgpilnā dialogā vai nesniedz informāciju vai paskaidrojumus, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupa pamatoti var pieprasīt, vai kā citādi nesadarbojas ar Rīcības kodeksa jautājumu grupu, kad tai pārbaudes procesa gaitā ir jāpārliecinās par to, ka minētā jurisdikcija atbilst 2.2. kritērijam.

3.   Vispārējas piezīmes

| — | 2.2. kritērija piemērošanas jomā, kā to definējusi Ecofin, uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes neesamība vai nominālā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, kādā jurisdikcijā tiek uzskatīta par “pasākumu”, kas būtiski ietekmē darījumdarbības atrašanās vietu (Rīcības kodeksa A punkts). |
| --- | --- |

—

2.2. kritērija piemērošanas jomā, kā to definējusi Ecofin, uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes neesamība vai nominālā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, kādā jurisdikcijā tiek uzskatīta par “pasākumu”, kas būtiski ietekmē darījumdarbības atrašanās vietu (Rīcības kodeksa A punkts).

| — | Šajā nolūkā 2.2. kritērija mērķis ir pārbaudīt, vai šis “pasākums” veicina tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

Šajā nolūkā 2.2. kritērija mērķis ir pārbaudīt, vai šis “pasākums” veicina tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā.

| — | 2.2. kritēriju piemēro vienīgi tad, ja nevar piemērot standarta kodeksa izvērtējumu (proti, 2.1. kritēriju) tādēļ, ka trešās valsts jurisdikcijā nav uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vai tajā piemēro nominālo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva. |
| --- | --- |

—

2.2. kritēriju piemēro vienīgi tad, ja nevar piemērot standarta kodeksa izvērtējumu (proti, 2.1. kritēriju) tādēļ, ka trešās valsts jurisdikcijā nav uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vai tajā piemēro nominālo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva.

| — | Ar 2.2. kritēriju tiek izvērtēts tiesiskais regulējums un konkrēti ekonomiskie pierādījumi par jurisdikciju attiecībā uz pieciem kritērijiem, kas noteikti Rīcības kodeksa B punktā un kas interpretējami pēc analoģijas. |
| --- | --- |

—

Ar 2.2. kritēriju tiek izvērtēts tiesiskais regulējums un konkrēti ekonomiskie pierādījumi par jurisdikciju attiecībā uz pieciem kritērijiem, kas noteikti Rīcības kodeksa B punktā un kas interpretējami pēc analoģijas.

| — | Trešo valstu jurisdikciju piešķirtās priekšrocības, kuras būtiski ietekmē darījumdarbības atrašanās vietu, ir jāskata saistībā ar nominālo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, kā arī ar uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamību, ciktāl abos gadījumos nevar piemērot standarta Rīcības kodeksa izpildes pārbaudi. Pēdējās minētās iezīmes faktiski ir per se jāuzskata par priekšrocībām, kas ir jāizvērtē saskaņā ar šā kodeksa izpildes pārbaudi. |
| --- | --- |

—

Trešo valstu jurisdikciju piešķirtās priekšrocības, kuras būtiski ietekmē darījumdarbības atrašanās vietu, ir jāskata saistībā ar nominālo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, kā arī ar uzņēmumu ienākuma nodokļa neesamību, ciktāl abos gadījumos nevar piemērot standarta Rīcības kodeksa izpildes pārbaudi. Pēdējās minētās iezīmes faktiski ir per se jāuzskata par priekšrocībām, kas ir jāizvērtē saskaņā ar šā kodeksa izpildes pārbaudi.

| — | Vispārēji runājot, jebkuras norādes, kuras Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem laika gaitā ir izstrādājis nodokļu pasākumu izvērtēšanai 1998. gada Rīcības kodeksa tvērumā, būtu konsekventi un pēc analoģijas jāpiemēro šai pārbaudei (9). |
| --- | --- |

—

Vispārēji runājot, jebkuras norādes, kuras Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem laika gaitā ir izstrādājis nodokļu pasākumu izvērtēšanai 1998. gada Rīcības kodeksa tvērumā, būtu konsekventi un pēc analoģijas jāpiemēro šai pārbaudei (9).

| — | Uzskatīt, ka jurisdikcija nav izturējusi izvērtējumu saskaņā ar šo kritēriju, var vienīgi tad, ja “ārzonas struktūras un procedūras, kuras piesaista peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā,” darbojas tādu noteikumu vai prakses – tostarp ārpus nodokļu jomas – dēļ, kurus jurisdikcijai var pamatoti prasīt grozīt, vai darbojas tādēļ, ka nepastāv minētie noteikumi un prasības, kuras vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību šai pārbaudei, un kuras jurisdikcijai var pamatoti prasīt ieviest. |
| --- | --- |

—

Uzskatīt, ka jurisdikcija nav izturējusi izvērtējumu saskaņā ar šo kritēriju, var vienīgi tad, ja “ārzonas struktūras un procedūras, kuras piesaista peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā,” darbojas tādu noteikumu vai prakses – tostarp ārpus nodokļu jomas – dēļ, kurus jurisdikcijai var pamatoti prasīt grozīt, vai darbojas tādēļ, ka nepastāv minētie noteikumi un prasības, kuras vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību šai pārbaudei, un kuras jurisdikcijai var pamatoti prasīt ieviest.

| — | Uzņēmumu ienākumu nodokļa (UIN) sistēmas ieviešana vai pozitīva UIN likme neietilpst tajās darbībās, kuras var trešās valsts jurisdikcijai likt darīt, lai nodrošinātu atbilstību prasībām šajā pārbaudē, jo uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzes neesamību vai nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, nevar pašu par sevi uzskatīt par kritēriju tam, lai jurisdikciju novērtētu kā neatbilstīgu. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu ienākumu nodokļa (UIN) sistēmas ieviešana vai pozitīva UIN likme neietilpst tajās darbībās, kuras var trešās valsts jurisdikcijai likt darīt, lai nodrošinātu atbilstību prasībām šajā pārbaudē, jo uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzes neesamību vai nodokļa likmi, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, nevar pašu par sevi uzskatīt par kritēriju tam, lai jurisdikciju novērtētu kā neatbilstīgu.

| — | Neskatoties uz to, 2.2. kritērijs nozīmē automātisku neatbilstību tām jurisdikcijām, kuras atsakās sadarboties ar ES tiesiskā regulējuma izvērtēšanā. |
| --- | --- |

—

Neskatoties uz to, 2.2. kritērijs nozīmē automātisku neatbilstību tām jurisdikcijām, kuras atsakās sadarboties ar ES tiesiskā regulējuma izvērtēšanā.

B.   VĀRTEJAS PĀRBAUDE

1.   Vārtejas kritērijs tādā redakcijā, kura pašlaik ir Rīcības kodeksā

“A punktā noteiktās piemērošanas jomas ietvaros – nodokļu pasākumus, ar kuriem paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni, tostarp nulles nodokli, salīdzinājumā ar līmeņiem, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, uzskata par potenciāli kaitīgiem, un tādēļ uz tiem attiecas šis kodekss.”

2.   Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Norādes piemērošanai pēc analoģijas

| — | Vārtejas pārbaudes darbība šķiet visnotaļ skaidra no 2.2. kritērija piemērošanas jomas definīcijas, par ko Ecofin vienojās šā gada februārī. |
| --- | --- |

—

Vārtejas pārbaudes darbība šķiet visnotaļ skaidra no 2.2. kritērija piemērošanas jomas definīcijas, par ko Ecofin vienojās šā gada februārī.

Ecofin

| — | Jo īpaši šī pārbaude ir izturēta, kad “2.1. kritēriju nevar piemērot tikai tādēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas kritērijam saskaņā ar Rīcības kodeksa B punktu tāpēc, ka “nepastāv uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēma vai ka tiek piemērota nominālā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva””. |
| --- | --- |

—

Jo īpaši šī pārbaude ir izturēta, kad “2.1. kritēriju nevar piemērot tikai tādēļ, ka attiecīgā jurisdikcija neatbilst vārtejas kritērijam saskaņā ar Rīcības kodeksa B punktu tāpēc, ka “nepastāv uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēma vai ka tiek piemērota nominālā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva””.

C.   1. UN 2. KRITĒRIJS

1.   1. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

1. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

“Vai priekšrocības tiek piešķirtas tikai nerezidentiem vai attiecībā uz darījumiem ar nerezidentiem”

2.   2. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

2. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

“Vai priekšrocības ir norobežotas no vietējā tirgus, lai tās neietekmētu valsts nodokļu bāzi”

3.   Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Norādes piemērošanai pēc analoģijas

| — | 2.2. kritērija piemērošanas nolūkā “priekšrocības” būtu jāsaprot kā nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, vai UIN neesamība. |
| --- | --- |

—

2.2. kritērija piemērošanas nolūkā “priekšrocības” būtu jāsaprot kā nodokļa likme, kas vienāda ar nulli vai ir tai tuva, vai UIN neesamība.

| — | Pašreizējā Kodeksa kritēriju 1., kā arī 2. faktorā ietilpst divi galvenie elementi: a) juridiska norobežošana un b) de facto norobežošana. |
| --- | --- |

—

Pašreizējā Kodeksa kritēriju 1., kā arī 2. faktorā ietilpst divi galvenie elementi: a) juridiska norobežošana un b) de facto norobežošana.

de facto

| — | De jure norobežošana notiek tad, ja priekšrocības tiek piešķirtas tikai nerezidentiem ar normatīvajiem aktiem, ar ko konkrētā jurisdikcijā reglamentē uzņēmumu izveidošanu un darbību. |
| --- | --- |

—

De jure norobežošana notiek tad, ja priekšrocības tiek piešķirtas tikai nerezidentiem ar normatīvajiem aktiem, ar ko konkrētā jurisdikcijā reglamentē uzņēmumu izveidošanu un darbību.

De jure

| — | Ja nepastāv efektīva UIN sistēma, būtu jāizvērtē, vai ar tiesiskā regulējuma aspektiem, tostarp ar UIN nesaistītiem aspektiem, faktiski paredz norobežošanas scenāriju. |
| --- | --- |

—

Ja nepastāv efektīva UIN sistēma, būtu jāizvērtē, vai ar tiesiskā regulējuma aspektiem, tostarp ar UIN nesaistītiem aspektiem, faktiski paredz norobežošanas scenāriju.

| — | Piemērs tam varētu būt ar nodokļiem nesaistītas prasības uzņēmumiem atļaut rezidenci vai piekļuvi pārbaudītās jurisdikcijas vietējam tirgum. |
| --- | --- |

—

Piemērs tam varētu būt ar nodokļiem nesaistītas prasības uzņēmumiem atļaut rezidenci vai piekļuvi pārbaudītās jurisdikcijas vietējam tirgum.

| — | Šajā sakarā izvērtē jebkuru pasākumu, no kura izriet dažāda attieksme pret vietējiem uzņēmumiem un nerezidentu uzņēmumiem vai tādiem uzņēmumiem, kuru darbības nav saistītas ar vietējo tirgu. |
| --- | --- |

—

Šajā sakarā izvērtē jebkuru pasākumu, no kura izriet dažāda attieksme pret vietējiem uzņēmumiem un nerezidentu uzņēmumiem vai tādiem uzņēmumiem, kuru darbības nav saistītas ar vietējo tirgu.

| — | Ja, piemēram, jurisdikcija piešķir “priekšrocības” uzņēmumam tikai tad, ja tas atturas no darbībām vietējā ekonomikā (2. kritērijs), vai tikai tiktāl, ciktāl šādām darbībām ir vajadzīga konkrēta uzņēmējdarbības licence (1. un 2. kritērijs), vai tikai tiktāl, ciktāl šīs darbības veic nerezidents (1. kritērijs), to varētu novērtēt kā iespējamu iezīmi tam, ka pastāv norobežošanas sistēma. Pēc analoģijas tas varētu attiekties arī uz citiem nodokļiem (proti, nodokļiem, kas nav UIN). |
| --- | --- |

—

Ja, piemēram, jurisdikcija piešķir “priekšrocības” uzņēmumam tikai tad, ja tas atturas no darbībām vietējā ekonomikā (2. kritērijs), vai tikai tiktāl, ciktāl šādām darbībām ir vajadzīga konkrēta uzņēmējdarbības licence (1. un 2. kritērijs), vai tikai tiktāl, ciktāl šīs darbības veic nerezidents (1. kritērijs), to varētu novērtēt kā iespējamu iezīmi tam, ka pastāv norobežošanas sistēma. Pēc analoģijas tas varētu attiekties arī uz citiem nodokļiem (proti, nodokļiem, kas nav UIN).

| — | De facto norobežošana parasti attiecas uz situāciju, kad valsts priekšrocību skaidri nepiešķir tikai nerezidentiem, lai gan faktiski to izmanto vienīgi vai gandrīz vienīgi nerezidenti. |
| --- | --- |

—

De facto norobežošana parasti attiecas uz situāciju, kad valsts priekšrocību skaidri nepiešķir tikai nerezidentiem, lai gan faktiski to izmanto vienīgi vai gandrīz vienīgi nerezidenti.

De facto

| — | Attiecībā uz de facto norobežošanu parasti tiek ņemts vērā, cik daudzi no nodokļu maksātājiem, kuri gūst labumu no priekšrocības, faktiski ir nerezidenti. Ja, piemēram, visi vai gandrīz visi subjekti, kas ir ieguvēji no nulles nodokļa, ir nerezidenti (tostarp vietēji uzņēmumi ar ārvalstu akcionāriem), tiktu uzskatīts, ka ir nodrošināta atbildība apakškritērijam 1.b, kā arī 2.b (proti, jurisdikcija tiktu atzīta par neatbilstīgu šajā kodeksa piemērošanas pārbaudes posmā). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz de facto norobežošanu parasti tiek ņemts vērā, cik daudzi no nodokļu maksātājiem, kuri gūst labumu no priekšrocības, faktiski ir nerezidenti. Ja, piemēram, visi vai gandrīz visi subjekti, kas ir ieguvēji no nulles nodokļa, ir nerezidenti (tostarp vietēji uzņēmumi ar ārvalstu akcionāriem), tiktu uzskatīts, ka ir nodrošināta atbildība apakškritērijam 1.b, kā arī 2.b (proti, jurisdikcija tiktu atzīta par neatbilstīgu šajā kodeksa piemērošanas pārbaudes posmā).

de facto

D.   3. KRITĒRIJS

1.   3. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

3. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

“Vai priekšrocības tiek piešķirtas pat bez reālas ekonomiskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes dalībvalstī, kura piedāvā šādas nodokļu priekšrocības”

2.   Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Lai izvērtētu, vai priekšrocības tiek piešķirtas pat bez reālas ekonomiskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes, ir jāpārliecinās:

| — | vai jurisdikcija neprasa uzņēmumam vai jebkādai citai vienībai (piemēram, attiecībā uz tās inkorporāciju un/vai darbībām) veikt reālas ekonomiskās darbības un būtisku ekonomisko klātbūtni:






  — | “reāla ekonomiskā darbība” attiecas uz tās darbības veidu, kura gūst labumu no attiecīgās nodokļu neuzlikšanas, |
| --- | --- | --- |

—

vai jurisdikcija neprasa uzņēmumam vai jebkādai citai vienībai (piemēram, attiecībā uz tās inkorporāciju un/vai darbībām) veikt reālas ekonomiskās darbības un būtisku ekonomisko klātbūtni:

—

“reāla ekonomiskā darbība” attiecas uz tās darbības veidu, kura gūst labumu no attiecīgās nodokļu neuzlikšanas,

| — | “būtiska ekonomiskā klātbūtne” attiecas uz faktiskām tās darbības izpausmēm, kura gūst labumu no attiecīgās nodokļu neuzlikšanas, |
| --- | --- |

—

“būtiska ekonomiskā klātbūtne” attiecas uz faktiskām tās darbības izpausmēm, kura gūst labumu no attiecīgās nodokļu neuzlikšanas,

| — | piemēram un pieņemot, ka vispār elementi, kas pagātnē apsvērti Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, ir relevanti arī šajā analīzē, šajā izvērtējumā būtu jāapsver šādi elementi, ņemot vērā attiecīgās nozares/sektora iezīmes: pienācīgs skaits darbinieku, pienācīgs ikgadējo izdevumu līmenis; fiziskie biroji un telpas, ieguldījumi vai attiecīgi veicamo darbību veidi; |
| --- | --- |

—

piemēram un pieņemot, ka vispār elementi, kas pagātnē apsvērti Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, ir relevanti arī šajā analīzē, šajā izvērtējumā būtu jāapsver šādi elementi, ņemot vērā attiecīgās nozares/sektora iezīmes: pienācīgs skaits darbinieku, pienācīgs ikgadējo izdevumu līmenis; fiziskie biroji un telpas, ieguldījumi vai attiecīgi veicamo darbību veidi;

| — | vai ir pienācīga de jure un de facto saikne starp jurisdikcijā veikto reālo ekonomisko darbību un peļņu, kurai nepiemēro nodokļus, |
| --- | --- |

—

vai ir pienācīga de jure un de facto saikne starp jurisdikcijā veikto reālo ekonomisko darbību un peļņu, kurai nepiemēro nodokļus,

de jure

de facto

| — | vai valsts iestādes, tostarp jurisdikcijas nodokļu iestādes, ir spējīgas (un to reāli dara) veikt izmeklēšanas par reālas ekonomiskās darbības veikšanu un būtisku ekonomisko klātbūtni tās teritorijā un attiecīgās informācijas apmaiņu ar citām nodokļu iestādēm, |
| --- | --- |

—

vai valsts iestādes, tostarp jurisdikcijas nodokļu iestādes, ir spējīgas (un to reāli dara) veikt izmeklēšanas par reālas ekonomiskās darbības veikšanu un būtisku ekonomisko klātbūtni tās teritorijā un attiecīgās informācijas apmaiņu ar citām nodokļu iestādēm,

| — | vai pastāv sankcijas, ja netiek izpildīta prasība par būtiskām darbībām. |
| --- | --- |

—

vai pastāv sankcijas, ja netiek izpildīta prasība par būtiskām darbībām.

E.   4. KRITĒRIJS

1.   4. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

4. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

“Vai noteikumi par peļņas noteikšanu attiecībā uz darbībām daudznacionālā uzņēmumu grupā atšķiras no starptautiski atzītiem principiem, jo īpaši noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ESAO”

2.   Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Norādes piemērošanai pēc analoģijas

| — | Izvērtējot peļņas noteikšanas noteikumu atbilstību starptautiskiem pieņemtiem standartiem (piemēram, ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnēm vai citiem līdzīgiem grāmatvedības standartiem), vispirms būtu jāpārbauda, vai un cik lielā mērā šī analīze attiecas uz jurisdikcijām, kuras nepiemēro UIN sistēmu. |
| --- | --- |

—

Izvērtējot peļņas noteikšanas noteikumu atbilstību starptautiskiem pieņemtiem standartiem (piemēram, ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnēm vai citiem līdzīgiem grāmatvedības standartiem), vispirms būtu jāpārbauda, vai un cik lielā mērā šī analīze attiecas uz jurisdikcijām, kuras nepiemēro UIN sistēmu.

| — | Šajā nolūkā šķiet atbilstīgi uzskatīt, ka jurisdikcijai, kas nepiemēro UIN sistēmu, nevajadzētu negatīvi ietekmēt pareizu peļņas sadali, atkāpjoties no starptautiski pieņemtiem standartiem. Jurisdikcijām būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu, ka nodokli piemērojošās valstis spēj īstenot nodokļa uzlikšanas tiesības, proti, izmantojot pārskatu sniegšanu par katru valsti, pārredzamību un citus informācijas dalīšanās veidus. |
| --- | --- |

—

Šajā nolūkā šķiet atbilstīgi uzskatīt, ka jurisdikcijai, kas nepiemēro UIN sistēmu, nevajadzētu negatīvi ietekmēt pareizu peļņas sadali, atkāpjoties no starptautiski pieņemtiem standartiem. Jurisdikcijām būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu, ka nodokli piemērojošās valstis spēj īstenot nodokļa uzlikšanas tiesības, proti, izmantojot pārskatu sniegšanu par katru valsti, pārredzamību un citus informācijas dalīšanās veidus.

| — | Attiecīgā gadījumā būtu jāpārliecinās, vai attiecīgajā jurisdikcijā ir apstiprināti ESAO pieņemtie principi vai līdzīgi grāmatvedības standarti peļņas noteikšanai. |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā būtu jāpārliecinās, vai attiecīgajā jurisdikcijā ir apstiprināti ESAO pieņemtie principi vai līdzīgi grāmatvedības standarti peļņas noteikšanai.

| — | Šajā nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi pārliecināties, kā šie noteikumi tiek īstenoti un konsolidēti attiecīgajās jurisdikcijās. Ja attiecīgajā jurisdikcijā nav uzņēmumu ienākuma nodokļa, var ņemt vērā arī alternatīvus transfertcenas noteikšanas noteikumus, pārbaudot, vai tie ir salīdzināmi un savienojami ar starptautiski pieņemtiem principiem (piemēram, godīgas tirgus cenas pieeja starptautisko grāmatvedības principu ietvaros). |
| --- | --- |

—

Šajā nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi pārliecināties, kā šie noteikumi tiek īstenoti un konsolidēti attiecīgajās jurisdikcijās. Ja attiecīgajā jurisdikcijā nav uzņēmumu ienākuma nodokļa, var ņemt vērā arī alternatīvus transfertcenas noteikšanas noteikumus, pārbaudot, vai tie ir salīdzināmi un savienojami ar starptautiski pieņemtiem principiem (piemēram, godīgas tirgus cenas pieeja starptautisko grāmatvedības principu ietvaros).

| — | Ar šo kritēriju novērš to, ka daudznacionāliem uzņēmumiem atļauj izmantot transfertcenas noteikšanas noteikumus, kas atkāpjas no ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnēm, lai piešķirtu peļņu nulles nodokļa likmes jurisdikcijām. |
| --- | --- |

—

Ar šo kritēriju novērš to, ka daudznacionāliem uzņēmumiem atļauj izmantot transfertcenas noteikšanas noteikumus, kas atkāpjas no ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnēm, lai piešķirtu peļņu nulles nodokļa likmes jurisdikcijām.

| — | Atbildēm uz 2.9.–2.12. jautājumu vajadzētu sniegt pietiekami daudz informācijas par peļņas noteikšanu, izceļot jebkuru nozīmīgu atkāpšanos no starptautiski pieņemtiem standartiem. |
| --- | --- |

—

Atbildēm uz 2.9.–2.12. jautājumu vajadzētu sniegt pietiekami daudz informācijas par peļņas noteikšanu, izceļot jebkuru nozīmīgu atkāpšanos no starptautiski pieņemtiem standartiem.

F.   5. KRITĒRIJS

1.   5. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

5. kritērijs pašreizējā Kodeksa kritērijos šobrīd aktuālajā redakcijā

“Vai nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību normas nepārredzamā veidā tiek mīkstinātas administratīvā līmenī”

2.   Norādes piemērošanai pēc analoģijas

Norādes piemērošanai pēc analoģijas

| — | Ar 5. kritēriju izvērtē, vai konkrētām tiesību sistēmas iezīmēm, tostarp uzņēmuma dibināšanai tās teritorijā, trūkst pietiekamas pārredzamības. |
| --- | --- |

—

Ar 5. kritēriju izvērtē, vai konkrētām tiesību sistēmas iezīmēm, tostarp uzņēmuma dibināšanai tās teritorijā, trūkst pietiekamas pārredzamības.

| — | Konkrētāk, ir jāizvērtē, vai kādi tiesību sistēmas elementi, tostarp nodokļu rezidences piešķiršana vai uzņēmumu dibināšana, var tik piešķirti diskrecionāri vai uz to attiecas likums, pārbaudot, vai kādas tiesību normas, tostarp ar nodokļiem nesaistītus pasākumus, var uzskatīt par diskrecionāriem jautājumos saistībā ar uzņēmuma izveidi attiecīgajā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

Konkrētāk, ir jāizvērtē, vai kādi tiesību sistēmas elementi, tostarp nodokļu rezidences piešķiršana vai uzņēmumu dibināšana, var tik piešķirti diskrecionāri vai uz to attiecas likums, pārbaudot, vai kādas tiesību normas, tostarp ar nodokļiem nesaistītus pasākumus, var uzskatīt par diskrecionāriem jautājumos saistībā ar uzņēmuma izveidi attiecīgajā jurisdikcijā.

| — | Ar šo faktoru novērš to, ka jurisdikcijas tiesiskajā regulējumā var būt nepietiekams pārredzamības līmenis, ņemot vērā to, ka priekšrocības, kā tiek uzskatīts šajā kodeksa izpildes pārbaudē, izriet no uzņēmuma reģistrācijas jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

Ar šo faktoru novērš to, ka jurisdikcijas tiesiskajā regulējumā var būt nepietiekams pārredzamības līmenis, ņemot vērā to, ka priekšrocības, kā tiek uzskatīts šajā kodeksa izpildes pārbaudē, izriet no uzņēmuma reģistrācijas jurisdikcijā.

| — | Atbildēm uz 2.13.–2.16. jautājumu būtu jāsniedz pietiekami daudz informācijas par to, kā jurisdikcijā tiek nodrošināta pārredzamība attiecībā uz konkrētām darbībām, kas uzņēmumiem jāveic nolūkā izmantot sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

—

Atbildēm uz 2.13.–2.16. jautājumu būtu jāsniedz pietiekami daudz informācijas par to, kā jurisdikcijā tiek nodrošināta pārredzamība attiecībā uz konkrētām darbībām, kas uzņēmumiem jāveic nolūkā izmantot sniegtās priekšrocības.

---

(1)  “Neskarot attiecīgās dalībvalstu un Kopienas kompetences jomas, šis rīcības kodekss, kurš aptver uzņēmējdarbības nodokļus, attiecas uz tiem pasākumiem, kuri būtiskā veidā ietekmē vai varētu ietekmēt darījumdarbības atrašanās vietu Kopienā.” (OV C 2, 6.1.1998., 3. lpp.).

1

(2)  “A punktā noteiktās piemērošanas jomas ietvaros – nodokļu pasākumus, ar kuriem paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni, tostarp nulles nodokli, salīdzinājumā ar līmeņiem, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, uzskata par potenciāli kaitīgiem, un tādēļ uz tiem attiecas šis kodekss. Šāds nodokļu līmenis var tikt piemērots atbilstīgi nominālajai nodokļa likmei, nodokļa bāzei vai jebkuram citam būtiskam faktoram.” (OV C 2, 6.1.1998., 3. lpp.)

2

(3)  Tas var tikt piemērots atbilstīgi nominālajai nodokļa likmei, nodokļa bāzei vai jebkuram citam būtiskam faktoram.

3

(4)  2.2. kritērijs ir šāds: “Jurisdikcijai nevajadzētu veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā.”

4

(5)  “Neskarot attiecīgās dalībvalstu un Kopienas kompetences jomas, šis rīcības kodekss, kurš aptver uzņēmējdarbības nodokļus, attiecas uz tiem pasākumiem, kuri būtiskā veidā ietekmē vai varētu ietekmēt darījumdarbības atrašanās vietu Kopienā.” (OV C 2, 6.1.1998., 3. lpp.)

5

(6)  “A punktā noteiktās piemērošanas jomas ietvaros – nodokļu pasākumus, ar kuriem paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni, tostarp nulles nodokli, salīdzinājumā ar līmeņiem, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, uzskata par potenciāli kaitīgiem, un tādēļ uz tiem attiecas šis kodekss. Šāds nodokļu līmenis var tikt piemērots atbilstīgi nominālajai nodokļa likmei, nodokļa bāzei vai jebkuram citam būtiskam faktoram.” (OV C 2, 6.1.1998., 3. lpp.)

6

(7)  Tas var tikt piemērots atbilstīgi nominālajai nodokļa likmei, nodokļa bāzei vai jebkuram citam būtiskam faktoram.

7

(8)  2.2. kritērijs ir šāds: “Jurisdikcijai nevajadzētu veicināt tādas ārzonas struktūras vai procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo reālu ekonomisku darbību konkrētajā jurisdikcijā.”

8

(9)  Skatīt 1998. gada 11. decembra dokumentu 14039/98 “Rīcības kodekss (uzņēmējdarbības nodokļi) – kritēriju interpretēšana” un tā turpmākos atjauninājumus.

9

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/25

---

Paziņojums tādas personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/119/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā

(2017/C 438/05)

Šī informācija ir paredzēta Viktor Ivanovych Ratushniak kungam, kurš ir minēts Padomes Lēmuma 2014/119/KĀDP (1) pielikumā un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 208/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā.

Padome apsver ierobežojošo pasākumu saglabāšanu pret minēto personu. Minētā persona ar šo tiek informēta, ka, lai saņemtu Padomes rīcībā esošos lietas elementus par iekļaušanu sarakstā, tā līdz 2018. gada 3. janvārim var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Šajā sakarā attiecīgās personas uzmanība tiek vērsta uz to, ka Padome regulāri pārskata Lēmumā 2014/119/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 208/2014 iekļauto personu sarakstu.

---

(1)  OV L 66, 6.3.2014., 26. lpp.

(2)  OV L 66, 6.3.2014., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2017. gada 18. decembris

(2017/C 438/06)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1795 |
| JPY | Japānas jena | 132,66 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4440 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88208 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,9588 |
| CHF | Šveices franks | 1,1652 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,8573 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,685 |
| HUF | Ungārijas forints | 313,67 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2070 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6228 |
| TRY | Turcijas lira | 4,5253 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5392 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5185 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,2194 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6836 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5904 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 282,23 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,1661 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8055 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5430 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 027,64 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8141 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,551 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,1462 |
| THB | Taizemes bāts | 38,499 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,8734 |
| MXN | Meksikas peso | 22,4718 |
| INR | Indijas rūpija | 75,7645 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1795

JPY

Japānas jena

132,66

DKK

Dānijas krona

7,4440

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88208

SEK

Zviedrijas krona

9,9588

CHF

Šveices franks

1,1652

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,8573

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,685

HUF

Ungārijas forints

313,67

PLN

Polijas zlots

4,2070

RON

Rumānijas leja

4,6228

TRY

Turcijas lira

4,5253

AUD

Austrālijas dolārs

1,5392

CAD

Kanādas dolārs

1,5185

HKD

Hongkongas dolārs

9,2194

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6836

SGD

Singapūras dolārs

1,5904

KRW

Dienvidkorejas vona

1 282,23

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,1661

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8055

HRK

Horvātijas kuna

7,5430

IDR

Indonēzijas rūpija

16 027,64

MYR

Malaizijas ringits

4,8141

PHP

Filipīnu peso

59,551

RUB

Krievijas rublis

69,1462

THB

Taizemes bāts

38,499

BRL

Brazīlijas reāls

3,8734

MXN

Meksikas peso

22,4718

INR

Indijas rūpija

75,7645

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/27

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 4. jūlija sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7724 ASL/Arianespace

Ziņotājs: Lietuva

(2017/C 438/07)

Darbība

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

ES mērogs

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījumam ir ES mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījumam ir ES mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu.

Produktu un ģeogrāfiskais tirgus

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem par šādiem attiecīgajiem produktu tirgiem:






  3.1. | palaišanas pakalpojumu tirgi; |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem par šādiem attiecīgajiem produktu tirgiem:

3.1.

palaišanas pakalpojumu tirgi;

| 3.2. | satelītu tirgi; |
| --- | --- |

3.2.

satelītu tirgi;

| 3.3. | Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus; |
| --- | --- |

3.3.

Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus;

| 3.4. | i) lietderīgās slodzes adapteru un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi; |
| --- | --- |

3.4.

i) lietderīgās slodzes adapteru un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi;

| 3.5. | kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un |
| --- | --- |

3.5.

kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un

| 3.6. | satelītu darbības tirgi. |
| --- | --- |

3.6.

satelītu darbības tirgi.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem par šādiem attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem:






  4.1. | palaišanas pakalpojumu tirgi; |
| --- | --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem par šādiem attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem:

4.1.

palaišanas pakalpojumu tirgi;

| 4.2. | satelītu tirgi; |
| --- | --- |

4.2.

satelītu tirgi;

| 4.3. | Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus; |
| --- | --- |

4.3.

Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus;

| 4.4. | i) lietderīgās slodzes adapteru un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi; |
| --- | --- |

4.4.

i) lietderīgās slodzes adapteru un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi;

| 4.5. | kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un |
| --- | --- |

4.5.

kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un

| 4.6. | satelītu darbības tirgi. |
| --- | --- |

4.6.

satelītu darbības tirgi.

Konkurences novērtējums

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka darījums radītu būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei i) palaišanas pakalpojumu un ii) satelītu tirgos saistībā ar sensitīvas informācijas plūsmām no i) Arianespace uz Airbus attiecībā uz citiem satelītu ražotājiem un ii) no Airbus uz Arianespace attiecībā uz citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka darījums radītu būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei i) palaišanas pakalpojumu un ii) satelītu tirgos saistībā ar sensitīvas informācijas plūsmām no i) Arianespace uz Airbus attiecībā uz citiem satelītu ražotājiem un ii) no Airbus uz Arianespace attiecībā uz citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko ziņotāja puse iesniedza 2016. gada 20. maijā, novērš Komisijas konstatētās šaubas par konkurenci. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko ziņotāja puse iesniedza 2016. gada 20. maijā, novērš Komisijas konstatētās šaubas par konkurenci.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka darījums neradītu būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei papildus pušu savstarpējām attiecībām šādās darbības jomās:






  7.1. | palaišanas pakalpojumu tirgi un satelītu tirgi; |
| --- | --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka darījums neradītu būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei papildus pušu savstarpējām attiecībām šādās darbības jomās:

7.1.

palaišanas pakalpojumu tirgi un satelītu tirgi;

| 7.2. | Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus un palaišanas pakalpojumu tirgi; |
| --- | --- |

7.2.

Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus un palaišanas pakalpojumu tirgi;

| 7.3. | palaišanas pakalpojumu tirgi un lietderīgās slodzes adapteru un lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi; |
| --- | --- |

7.3.

palaišanas pakalpojumu tirgi un lietderīgās slodzes adapteru un lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi;

| 7.4. | kosmosa jomas apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un satelītu darbības un satelītu tirgi, kā arī |
| --- | --- |

7.4.

kosmosa jomas apdrošināšanas pakalpojumu tirgi un satelītu darbības un satelītu tirgi, kā arī

| 7.5. | palaišanas pakalpojumu tirgi un satelītu darbības tirgi. |
| --- | --- |

7.5.

palaišanas pakalpojumu tirgi un satelītu darbības tirgi.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka gadījumā, ja tiek pilnībā izpildītas galīgās saistības, ko ziņotāja puse iesniedza 2016. gada 20. maijā, darījums, visticamāk, neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka gadījumā, ja tiek pilnībā izpildītas galīgās saistības, ko ziņotāja puse iesniedza 2016. gada 20. maijā, darījums, visticamāk, neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

Atbilstība iekšējam tirgum

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījums tāpēc ir atzīstams par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka darījums tāpēc ir atzīstams par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/29

---

Uzklausīšanas amatpersonas galīgais ziņojums (1)

ASL/Arianespace

(M.7724)

(2017/C 438/08)

| 1. | Eiropas Komisija 2016. gada 8. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju (“ierosinātais darījums”), kuras rezultātā kopuzņēmums Airbus Safran Launchers (“ASL”, Francija), ko kopīgi kontrolē Airbus Group S.E. (“Airbus”, Nīderlande) un Safran S.A. (“Safran”, Francija), iegūtu pilnīgu kontroli pār Arianespace Participation S.A. un Arianespace S.A. (kopīgi sauktas “Arianespace”, Francija). Airbus, Safran un ASL turpmāk tekstā sauktas “puses”. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2016. gada 8. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju (“ierosinātais darījums”), kuras rezultātā kopuzņēmums Airbus Safran Launchers (“ASL”, Francija), ko kopīgi kontrolē Airbus Group S.E. (“Airbus”, Nīderlande) un Safran S.A. (“Safran”, Francija), iegūtu pilnīgu kontroli pār Arianespace Participation S.A. un Arianespace S.A. (kopīgi sauktas “Arianespace”, Francija). Airbus, Safran un ASL turpmāk tekstā sauktas “puses”.

| 2. | Komisija 2016. gada 1. februārī informēja puses par šaubām, ko rada ierosinātā darījuma sākotnējais izvērtējums situācijas izskatīšanas sanāksmē. Pēc tam puses 2016. gada 5. februārī ierosināja saistības, savukārt 2016. gada 9. februārī – pārskatītu saistību projektu. |
| --- | --- |

2.

Komisija 2016. gada 1. februārī informēja puses par šaubām, ko rada ierosinātā darījuma sākotnējais izvērtējums situācijas izskatīšanas sanāksmē. Pēc tam puses 2016. gada 5. februārī ierosināja saistības, savukārt 2016. gada 9. februārī – pārskatītu saistību projektu.

| 3. | Komisija 2016. gada 26. februārī pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu (2). Minētajā lēmumā Komisija norādīja, ka ierosinātās saistības neļauj novērst izmeklēšanas pirmajā posmā konstatētās šaubas par konkurenci. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2016. gada 26. februārī pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu (2). Minētajā lēmumā Komisija norādīja, ka ierosinātās saistības neļauj novērst izmeklēšanas pirmajā posmā konstatētās šaubas par konkurenci.

| 4. | Puses 2016. gada 11. martā iesniedza rakstiskas piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

4.

Puses 2016. gada 11. martā iesniedza rakstiskas piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| 5. | Pēc pamatota pieprasījuma 2016. gada 22. martā es kā ieinteresēto trešo personu ļāvu uzklausīt ASL konkurentu Avio s.p.a saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 5. pantu. Pēc to pamatota pieprasījuma es 2016. gada 24. jūnijā par ieinteresētām trešām personām atzinu arī MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanāda) un tā apakšuzņēmumu Space Systems/Loral (ASV), kas ir Airbus konkurents. |
| --- | --- |

5.

Pēc pamatota pieprasījuma 2016. gada 22. martā es kā ieinteresēto trešo personu ļāvu uzklausīt ASL konkurentu Avio s.p.a saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 5. pantu. Pēc to pamatota pieprasījuma es 2016. gada 24. jūnijā par ieinteresētām trešām personām atzinu arī MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanāda) un tā apakšuzņēmumu Space Systems/Loral (ASV), kas ir Airbus konkurents.

| 6. | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas trešo teikumu otrā posma periods ierosinātā darījuma pārskatīšanai 2016. gada 1. aprīlī tika pagarināts par 10 darba dienām. Komisija 2016. gada 27. aprīlī, balstoties uz to pašu juridisko pamatu, nolēma pagarināt minēto periodu vēl par 10 darba dienām. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas trešo teikumu otrā posma periods ierosinātā darījuma pārskatīšanai 2016. gada 1. aprīlī tika pagarināts par 10 darba dienām. Komisija 2016. gada 27. aprīlī, balstoties uz to pašu juridisko pamatu, nolēma pagarināt minēto periodu vēl par 10 darba dienām.

| 7. | Puses 2016. gada 4. maijā iesniedza jaunu ierosināto saistību kopumu. Pamatojoties uz atsauksmēm, ko par minēto saistību kopumu Komisija sniedza pēc savas mērķtiecīgās tirgus pārbaudes, puses 2016. gada 20. maijā iesniedza pārskatītas saistības. |
| --- | --- |

7.

Puses 2016. gada 4. maijā iesniedza jaunu ierosināto saistību kopumu. Pamatojoties uz atsauksmēm, ko par minēto saistību kopumu Komisija sniedza pēc savas mērķtiecīgās tirgus pārbaudes, puses 2016. gada 20. maijā iesniedza pārskatītas saistības.

| 8. | Komisija nesagatavoja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās īstenošanas regulas 13. panta 2. punktu (3). Attiecīgi netika veikta oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu. |
| --- | --- |

8.

Komisija nesagatavoja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās īstenošanas regulas 13. panta 2. punktu (3). Attiecīgi netika veikta oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu.

| 9. | Lēmuma projektā minēts, ka ierosinātais darījums pēc grozījumiem saskaņā ar pušu 2016. gada 20. maijā iesniegtajām saistībām ir saderīgs ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja tiek ievēroti nosacījumi un pienākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka puses izpilda minētās saistības. |
| --- | --- |

9.

Lēmuma projektā minēts, ka ierosinātais darījums pēc grozījumiem saskaņā ar pušu 2016. gada 20. maijā iesniegtajām saistībām ir saderīgs ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja tiek ievēroti nosacījumi un pienākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka puses izpilda minētās saistības.

| 10. | Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu esmu pārbaudījis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz iebildumiem, attiecībā uz kuriem pusēm ir sniegta iespēja paust savus uzskatus. Es secinu, ka tā ir. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu esmu pārbaudījis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz iebildumiem, attiecībā uz kuriem pusēm ir sniegta iespēja paust savus uzskatus. Es secinu, ka tā ir.

| 11. | Kopumā uzskatu, ka šīs lietas izskatīšanā ir ievērota procesuālo tiesību efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

11.

Kopumā uzskatu, ka šīs lietas izskatīšanā ir ievērota procesuālo tiesību efektīva īstenošana.

Briselē, 2016. gada 11. jūlijā

Joos STRAGIER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) (“Apvienošanās regula”).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.; labojums: OV L 172, 6.5.2004., 9. lpp.).

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/31

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2016. gada 20. jūlijs),

ar kuru koncentrācija tiek atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu un ar EEZ līguma darbību

(Lieta M.7724 – ASL/Arianespace)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4621)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2017/C 438/09)

Komisija 2016. gada 20. jūlijā pieņēma lēmumu uzņēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju
   (1), jo īpaši saskaņā ar regulas 8. panta 1. punktu. Lēmuma pilna nekonfidenciālā versija ir pieejama lietas autentiskajā valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   PUSES UN DARBĪBA

| (1) | Eiropas Komisija 2016. gada 8. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu, kuras rezultātā kopuzņēmums ASL, ko kopīgi kontrolē Airbus Group S.E. (“Airbus”, Nīderlande) un Safran S.A. (“Safran”, Francija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Arianespace Participation S.A. un Arianespace S.A. (kopīgi saukti – “Arianespace”, Francija), iegādājoties visas Arianespace akcijas, kuru turētājs pašlaik ir Centre National d’Etudes Spatiales (“CNES”) (“darījums”). Airbus kopīgi ar Safran, kā arī ASL turpmāk tekstā ir apzīmēti kā “puses”. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2016. gada 8. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu, kuras rezultātā kopuzņēmums ASL, ko kopīgi kontrolē Airbus Group S.E. (“Airbus”, Nīderlande) un Safran S.A. (“Safran”, Francija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Arianespace Participation S.A. un Arianespace S.A. (kopīgi saukti – “Arianespace”, Francija), iegādājoties visas Arianespace akcijas, kuru turētājs pašlaik ir Centre National d’Etudes Spatiales (“CNES”) (“darījums”). Airbus kopīgi ar Safran, kā arī ASL turpmāk tekstā ir apzīmēti kā “puses”.

| (2) | Arianespace ir uzņēmums, ko 1980. gadā dibināja CNES, rīkojoties kā galvenais akcionārs, un Ariane programmā iesaistītie satelītu nozares pārstāvji, proti, Airbus, Safran un 11 citi Eiropas uzņēmumi, kas pārstāvēja 10 Eiropas valstis, kuras ar savu dalību Eiropas Kosmosa aģentūrā (“EKA”) finansēja nesējraķetes Ariane izstrādi. Sākotnējā akcionāru struktūra līdz šim pamatā nav mainījusies. Arianespace veic satelītu un citu kosmosa kuģu palaišanu komerciāliem un institucionāliem klientiem no Gviānas Kosmosa centra (“CSG”), kas atrodas Kuru, Francijā. Šajā nolūkā EKA piešķīra Arianespace ekskluzīvas tiesības tirgot EKA finansētās nesējraķetes Ariane un Vega. Saskaņā ar nolīgumiem, kas parakstīti starp Krieviju, EKA un Franciju, Arianespace ir arī ekskluzīvas tiesības sniegt palaišanas pakalpojumus no CSG komerciālām misijām, izmantojot Krievijas nesējraķeti Soyuz. |
| --- | --- |

(2)

Arianespace ir uzņēmums, ko 1980. gadā dibināja CNES, rīkojoties kā galvenais akcionārs, un Ariane programmā iesaistītie satelītu nozares pārstāvji, proti, Airbus, Safran un 11 citi Eiropas uzņēmumi, kas pārstāvēja 10 Eiropas valstis, kuras ar savu dalību Eiropas Kosmosa aģentūrā (“EKA”) finansēja nesējraķetes Ariane izstrādi. Sākotnējā akcionāru struktūra līdz šim pamatā nav mainījusies. Arianespace veic satelītu un citu kosmosa kuģu palaišanu komerciāliem un institucionāliem klientiem no Gviānas Kosmosa centra (“CSG”), kas atrodas Kuru, Francijā. Šajā nolūkā EKA piešķīra Arianespace ekskluzīvas tiesības tirgot EKA finansētās nesējraķetes Ariane un Vega. Saskaņā ar nolīgumiem, kas parakstīti starp Krieviju, EKA un Franciju, Arianespace ir arī ekskluzīvas tiesības sniegt palaišanas pakalpojumus no CSG komerciālām misijām, izmantojot Krievijas nesējraķeti Soyuz.

| (3) | ASL ir Airbus un Safran kopīgi kontrolēts (50/50) uzņēmums, kas dibināts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un apvieno savu mātesuzņēmumu darbības civilo un militāro nesējraķešu nozarē, kā arī saistībā ar satelītu apakšsistēmām un aprīkojumu. Komisijai par ASL grupas izveidi paziņoja 2014. gada 8. oktobrī lietas M.7353 ietvaros, un tā, ievērojot konkrētus nosacījumus, tika atļauta 2014. gada 26. novembrī. |
| --- | --- |

(3)

ASL ir Airbus un Safran kopīgi kontrolēts (50/50) uzņēmums, kas dibināts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un apvieno savu mātesuzņēmumu darbības civilo un militāro nesējraķešu nozarē, kā arī saistībā ar satelītu apakšsistēmām un aprīkojumu. Komisijai par ASL grupas izveidi paziņoja 2014. gada 8. oktobrī lietas M.7353 ietvaros, un tā, ievērojot konkrētus nosacījumus, tika atļauta 2014. gada 26. novembrī.

| (4) | Airbus ir uzņēmums, kas dibināts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un darbojas aeronautikas, kosmosa un aizsardzības nozarē. Pašlaik tas ir iekļauts Frankfurtes, Madrides un Parīzes biržu sarakstos. Airbus ir trīs galvenās uzņēmējdarbības vienības: i) Airbus vienība, kas galvenokārt nodarbojas ar komerciālu gaisa kuģu ražošanu (68,4 % no grupas kopējiem ienākumiem 2014. gadā), ii) Airbus Helicopters (9,8 % no grupas kopējiem ienākumiem) un iii) Airbus Defence and Space (“Airbus DS”), kas piedāvā plašu produktu klāstu aizsardzības, drošības un drošu kosmosa tehnoloģiju jomā (20,9 % no grupas kopējiem ienākumiem), tostarp nesējraķešu apakšsistēmas (ar Spānijas apakšuzņēmuma Airbus Defence and Space SAU (“Airbus DS SAU”) starpniecību) un satelītus. Airbus DS arī darbojas kā satelītu operators telesakariem un Zemes novērošanas satelītiem. |
| --- | --- |

(4)

Airbus ir uzņēmums, kas dibināts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un darbojas aeronautikas, kosmosa un aizsardzības nozarē. Pašlaik tas ir iekļauts Frankfurtes, Madrides un Parīzes biržu sarakstos. Airbus ir trīs galvenās uzņēmējdarbības vienības: i) Airbus vienība, kas galvenokārt nodarbojas ar komerciālu gaisa kuģu ražošanu (68,4 % no grupas kopējiem ienākumiem 2014. gadā), ii) Airbus Helicopters (9,8 % no grupas kopējiem ienākumiem) un iii) Airbus Defence and Space (“Airbus DS”), kas piedāvā plašu produktu klāstu aizsardzības, drošības un drošu kosmosa tehnoloģiju jomā (20,9 % no grupas kopējiem ienākumiem), tostarp nesējraķešu apakšsistēmas (ar Spānijas apakšuzņēmuma Airbus Defence and Space SAU (“Airbus DS SAU”) starpniecību) un satelītus. Airbus DS arī darbojas kā satelītu operators telesakariem un Zemes novērošanas satelītiem.

| (5) | Safran ir Francijā bāzēts uzņēmums, kas iekļauts Parīzes biržas sarakstā un galvenokārt darbojas trīs jomās: i) aviācijas un kosmiskie dzinēji (53 % no grupas kopējiem ienākumiem), ii) gaisa kuģu aprīkojums (29 % no grupas kopējiem ienākumiem) un iii) aizsardzība un drošība (18 % no grupas kopējiem ienākumiem). |
| --- | --- |

(5)

Safran ir Francijā bāzēts uzņēmums, kas iekļauts Parīzes biržas sarakstā un galvenokārt darbojas trīs jomās: i) aviācijas un kosmiskie dzinēji (53 % no grupas kopējiem ienākumiem), ii) gaisa kuģu aprīkojums (29 % no grupas kopējiem ienākumiem) un iii) aizsardzība un drošība (18 % no grupas kopējiem ienākumiem).

II.   KOPSAVILKUMS

| (6) | Par darījumu Komisijai paziņoja 2016. gada 8. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Par darījumu Komisijai paziņoja 2016. gada 8. janvārī.

| (7) | Komisija ar 2016. gada 26. februāra lēmumu secināja, ka darījums rada pamatotas šaubas par tā atbilstību iekšējam tirgum, un pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu (“6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmums”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija ar 2016. gada 26. februāra lēmumu secināja, ka darījums rada pamatotas šaubas par tā atbilstību iekšējam tirgum, un pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu (“6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmums”).

| (8) | Padziļinātā izmeklēšanā apstiprinājās sākotnējās šaubas par konkurenci attiecībā uz sensitīvas informācijas apmaiņu starp Arianespace un Airbus. |
| --- | --- |

(8)

Padziļinātā izmeklēšanā apstiprinājās sākotnējās šaubas par konkurenci attiecībā uz sensitīvas informācijas apmaiņu starp Arianespace un Airbus.

| (9) | Ziņotāja puse 2016. gada 20. maijā iesniedza galīgās saistības (“galīgās saistības”), kas darījumu padara saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(9)

Ziņotāja puse 2016. gada 20. maijā iesniedza galīgās saistības (“galīgās saistības”), kas darījumu padara saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (10) | Tāpēc Komisija ierosina pieņemt lēmumu par atbilstības atzīšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Komisija ierosina pieņemt lēmumu par atbilstības atzīšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu.

III.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

A.   ATTIECĪGIE PRODUKTU TIRGI

1.   Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus

| (11) | Arianespace iepērk nesējraķetes no galvenajiem līgumslēdzējiem nesējraķešu jomā (ASL attiecībā uz Ariane, ELV attiecībā uz Vega un TsSKB attiecībā uz Soyuz). ASL darbojas kā galvenais līgumslēdzējs attiecībā uz Ariane nesējraķetēm. |
| --- | --- |

(11)

Arianespace iepērk nesējraķetes no galvenajiem līgumslēdzējiem nesējraķešu jomā (ASL attiecībā uz Ariane, ELV attiecībā uz Vega un TsSKB attiecībā uz Soyuz). ASL darbojas kā galvenais līgumslēdzējs attiecībā uz Ariane nesējraķetēm.

| (12) | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus ir Eiropas mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(12)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka Arianespace izmantoto nesējraķešu tirgus ir Eiropas mēroga tirgus.

2.   Palaišanas pakalpojumu tirgus

| (13) | Arianespace veic satelītu un citu kosmosa kuģu palaišanu institucionāliem un komerciāliem klientiem. Arianespace veic palaišanu gan uz ģeostacionārām pārejas orbītām (“GTO”), gan uz citām orbītām. ASL veic maznozīmīgu darbību palaišanas pakalpojumu tirgū ar sava kopuzņēmuma Eurockot starpniecību, kas tirgo Rockot nesējraķeti. Gan komerciāli, gan institucionāli klienti izmanto minēto nesējraķeti palaišanai uz orbītām, kas nav GTO. |
| --- | --- |

(13)

Arianespace veic satelītu un citu kosmosa kuģu palaišanu institucionāliem un komerciāliem klientiem. Arianespace veic palaišanu gan uz ģeostacionārām pārejas orbītām (“GTO”), gan uz citām orbītām. ASL veic maznozīmīgu darbību palaišanas pakalpojumu tirgū ar sava kopuzņēmuma Eurockot starpniecību, kas tirgo Rockot nesējraķeti. Gan komerciāli, gan institucionāli klienti izmanto minēto nesējraķeti palaišanai uz orbītām, kas nav GTO.

| (14) | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka i) GTO un ii) citas misijas ir atšķirīgi tirgi. Katru no tiem var sīkāk iedalīt i) atklātā palaišanā un ii) norobežotā palaišanā (civilā vai militārā). Tas atbilst šādiem atsevišķiem attiecīgajiem tirgiem: i) atvērts GTO palaišanas pakalpojumu tirgus, ii) atvērts citu palaišanas pakalpojumu tirgus, iii) norobežots GTO palaišanas pakalpojumu tirgus un iv) norobežots citu palaišanas pakalpojumu tirgus. Šā lēmuma nolūkā jautājums par to, vai tirgus citiem palaišanas pakalpojumiem var iedalīt starp LEO un MEO palaišanu, var palikt atklāts. |
| --- | --- |

(14)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka i) GTO un ii) citas misijas ir atšķirīgi tirgi. Katru no tiem var sīkāk iedalīt i) atklātā palaišanā un ii) norobežotā palaišanā (civilā vai militārā). Tas atbilst šādiem atsevišķiem attiecīgajiem tirgiem: i) atvērts GTO palaišanas pakalpojumu tirgus, ii) atvērts citu palaišanas pakalpojumu tirgus, iii) norobežots GTO palaišanas pakalpojumu tirgus un iv) norobežots citu palaišanas pakalpojumu tirgus. Šā lēmuma nolūkā jautājums par to, vai tirgus citiem palaišanas pakalpojumiem var iedalīt starp LEO un MEO palaišanu, var palikt atklāts.

| (15) | Attiecībā uz ģeogrāfisko mērogu Komisija uzskata, ka i) atvērtie palaišanas pakalpojumu tirgi (gan GTO, gan cita veida) ir pasaules mēroga tirgi un ii) norobežotie palaišanas pakalpojumu tirgi (gan GTO, gan cita veida) ir valsts vai reģionālā mēroga tirgi. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz ģeogrāfisko mērogu Komisija uzskata, ka i) atvērtie palaišanas pakalpojumu tirgi (gan GTO, gan cita veida) ir pasaules mēroga tirgi un ii) norobežotie palaišanas pakalpojumu tirgi (gan GTO, gan cita veida) ir valsts vai reģionālā mēroga tirgi.

3.   Satelītu tirgus

| (16) | Airbus nodarbojas gan ar komerciālu, institucionālu un militāru satelītu ražošanu, gan ar satelītu konstelācijām paredzētu satelītu ražošanu. |
| --- | --- |

(16)

Airbus nodarbojas gan ar komerciālu, institucionālu un militāru satelītu ražošanu, gan ar satelītu konstelācijām paredzētu satelītu ražošanu.

| (17) | Šajā saistībā Komisija par attiecīgiem uzskata šādus tirgus: i) Eiropas institucionālo satelītu tirgus; ii) valstu institucionālo satelītu tirgi Eiropas Savienībā; iii) institucionālo satelītu eksporta tirgi; iv) komerciālo satelītu tirgus un v) militāro satelītu tirgus. Šā lēmuma nolūkā atklāts var palikt jautājums par to, vai satelītu tirgu var sīkāk iedalīt, pamatojoties uz orbītas veidu (GTO vai cita orbīta), un vai satelītu konstelācijas ir atsevišķs tirgus. |
| --- | --- |

(17)

Šajā saistībā Komisija par attiecīgiem uzskata šādus tirgus: i) Eiropas institucionālo satelītu tirgus; ii) valstu institucionālo satelītu tirgi Eiropas Savienībā; iii) institucionālo satelītu eksporta tirgi; iv) komerciālo satelītu tirgus un v) militāro satelītu tirgus. Šā lēmuma nolūkā atklāts var palikt jautājums par to, vai satelītu tirgu var sīkāk iedalīt, pamatojoties uz orbītas veidu (GTO vai cita orbīta), un vai satelītu konstelācijas ir atsevišķs tirgus.

| (18) | Komisija uzskata, ka i) komerciālo satelītu tirgus ir pasaules mēroga tirgus; ii) Eiropas institucionālo satelītu tirgus atkarībā no iepirkuma iestādes ir Eiropas vai valstu mēroga tirgus; iii) institucionālo satelītu eksporta tirgus ir pasaules mēroga tirgus; un iv) militāro satelītu tirgus ir valstu mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(18)

Komisija uzskata, ka i) komerciālo satelītu tirgus ir pasaules mēroga tirgus; ii) Eiropas institucionālo satelītu tirgus atkarībā no iepirkuma iestādes ir Eiropas vai valstu mēroga tirgus; iii) institucionālo satelītu eksporta tirgus ir pasaules mēroga tirgus; un iv) militāro satelītu tirgus ir valstu mēroga tirgus.

4.   Lietderīgās slodzes adapteru un lietderīgās slodzes sadalītāju tirgi

| (19) | ASL ir darbojies kā lietderīgās slodzes sadalītāju piegādātājs Ariane 5 (Galileo konstelācijai) un Soyuz (Globalstar konstelācijai). Airbus DS SAU darbojas kā lietderīgās slodzes adapteru piegādātājs Ariane 5. |
| --- | --- |

(19)

ASL ir darbojies kā lietderīgās slodzes sadalītāju piegādātājs Ariane 5 (Galileo konstelācijai) un Soyuz (Globalstar konstelācijai). Airbus DS SAU darbojas kā lietderīgās slodzes adapteru piegādātājs Ariane 5.

| (20) | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka i) lietderīgās slodzes adapteru tirgus un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgus ir dažādi produktu tirgi. Šo tirgu precīzais ģeogrāfiskais mērogs paliek atklāts, jo tie darbojas EEZ vai pasaules mērogā. |
| --- | --- |

(20)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka i) lietderīgās slodzes adapteru tirgus un ii) lietderīgās slodzes sadalītāju tirgus ir dažādi produktu tirgi. Šo tirgu precīzais ģeogrāfiskais mērogs paliek atklāts, jo tie darbojas EEZ vai pasaules mērogā.

5.   Kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgus

| (21) | Arianespace saviem klientiem sniedz apdrošināšanas pakalpojumus ar sev pilnībā piederošā apakšuzņēmuma “S3R” starpniecību. |
| --- | --- |

(21)

Arianespace saviem klientiem sniedz apdrošināšanas pakalpojumus ar sev pilnībā piederošā apakšuzņēmuma “S3R” starpniecību.

| (22) | Komisija uzskata, ka precīzs produktu tirgus mērogs kosmosa apdrošināšanas pakalpojumiem var palikt atklāts. Līdzīgā veidā atklāts paliek arī šī tirgus konkrētais ģeogrāfiskais mērogs. |
| --- | --- |

(22)

Komisija uzskata, ka precīzs produktu tirgus mērogs kosmosa apdrošināšanas pakalpojumiem var palikt atklāts. Līdzīgā veidā atklāts paliek arī šī tirgus konkrētais ģeogrāfiskais mērogs.

6.   Satelītu darbības tirgus

| (23) | Airbus darbojas kā satelīta operators i) Zemes novērošanas satelītiem (pats savā un Eiropas kosmosa aģentūru vārdā), izmantojot savu Airbus DS ģeoinformācijas pakalpojumu nodaļu (iepriekš – Spot Image un Infoterra), un ii) militārajiem telesakariem (galvenokārt Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrijas vārdā), izmantojot Paradigm, savu apakšuzņēmumu Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(23)

Airbus darbojas kā satelīta operators i) Zemes novērošanas satelītiem (pats savā un Eiropas kosmosa aģentūru vārdā), izmantojot savu Airbus DS ģeoinformācijas pakalpojumu nodaļu (iepriekš – Spot Image un Infoterra), un ii) militārajiem telesakariem (galvenokārt Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrijas vārdā), izmantojot Paradigm, savu apakšuzņēmumu Apvienotajā Karalistē.

| (24) | Komisija uzskata, ka precīzs produktu tirgus mērogs satelītu darbībai var palikt atklāts. Attiecībā uz ģeogrāfisko mērogu Komisija uzskata, ka šie tirgi ir pasaules mēroga tirgi. |
| --- | --- |

(24)

Komisija uzskata, ka precīzs produktu tirgus mērogs satelītu darbībai var palikt atklāts. Attiecībā uz ģeogrāfisko mērogu Komisija uzskata, ka šie tirgi ir pasaules mēroga tirgi.

B.   KONKURENCES NOVĒRTĒJUMS

| (25) | Airbus un ASL darbojas tirgos, kas ir vertikāli vai citādi saistīti ar Arianespace darbībām. Jo īpaši pastāv saiknes starp Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēja darbībām un: i) ASL kā Ariane nesējraķešu grupas piegādātāja Arianespace darbībām; ii) Airbus DS SAU kā lietderīgās slodzes adapteru piegādātāja darbībām; iii) Airbus DS SAU un ASL kā lietderīgās slodzes sadalītāju piegādātāju darbībām; iv) Airbus kā satelītu ražotāja darbībām; un v) Airbus kā satelīta operatora darbībām. Pastāv vēl vienas darījuma radītas papildu saiknes, proti, starp Arianespace apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja darbībām un Airbus kā i) satelītu ražotāja un ii) satelītu operatora darbībām. |
| --- | --- |

(25)

Airbus un ASL darbojas tirgos, kas ir vertikāli vai citādi saistīti ar Arianespace darbībām. Jo īpaši pastāv saiknes starp Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēja darbībām un: i) ASL kā Ariane nesējraķešu grupas piegādātāja Arianespace darbībām; ii) Airbus DS SAU kā lietderīgās slodzes adapteru piegādātāja darbībām; iii) Airbus DS SAU un ASL kā lietderīgās slodzes sadalītāju piegādātāju darbībām; iv) Airbus kā satelītu ražotāja darbībām; un v) Airbus kā satelīta operatora darbībām. Pastāv vēl vienas darījuma radītas papildu saiknes, proti, starp Arianespace apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja darbībām un Airbus kā i) satelītu ražotāja un ii) satelītu operatora darbībām.

1.   Konkurences novērtējums: attiecības starp i) Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēju un ii) Airbus kā satelītu ražotāju

Sensitīvas informācijas apmaiņa

| (26) | Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas šaubas par risku, ka sensitīvas informācijas apmaiņa starp Arianespace un Airbus varētu kaitēt citiem satelītu ražotājiem un citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(26)

Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas šaubas par risku, ka sensitīvas informācijas apmaiņa starp Arianespace un Airbus varētu kaitēt citiem satelītu ražotājiem un citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem.

| (27) | Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka darījums rada ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz sensitīvas informācijas nosūtīšanu no i) Arianespace uz Airbus saistībā ar citiem satelītu ražotājiem un ii) no Airbus uz Arianespace saistībā ar citiem ieviešanas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(27)

Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka darījums rada ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz sensitīvas informācijas nosūtīšanu no i) Arianespace uz Airbus saistībā ar citiem satelītu ražotājiem un ii) no Airbus uz Arianespace saistībā ar citiem ieviešanas pakalpojumu sniedzējiem.

| (28) | Saskaņā ar Komisijas izmeklēšanas konstatējumiem Arianespace ir piekļuve sensitīvai informācijai par satelītu ražotājiem, proti, tehniskai informācija par masu un grafiku, misijas veidu, smagumcentru un orbītas prasībām, satelīta struktūrām u. c., kā arī komerciālai informācijai. Pašreizējās konfidencialitātes klauzulas (piemēram, noteikumi par informācijas neizpaušanu), kas ir iekļautas līgumos starp satelītu ražotājiem un Arianespace, nav pietiekamas, lai novērstu komerciāli sensitīvas informācijas nosūtīšanu no Arianespace uz Airbus. Tāpēc Komisija secināja, ka Arianespace, iespējams, var nodot Airbus sensitīvu informāciju par citiem satelītu ražotājiem. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Komisijas izmeklēšanas konstatējumiem Arianespace ir piekļuve sensitīvai informācijai par satelītu ražotājiem, proti, tehniskai informācija par masu un grafiku, misijas veidu, smagumcentru un orbītas prasībām, satelīta struktūrām u. c., kā arī komerciālai informācijai. Pašreizējās konfidencialitātes klauzulas (piemēram, noteikumi par informācijas neizpaušanu), kas ir iekļautas līgumos starp satelītu ražotājiem un Arianespace, nav pietiekamas, lai novērstu komerciāli sensitīvas informācijas nosūtīšanu no Arianespace uz Airbus. Tāpēc Komisija secināja, ka Arianespace, iespējams, var nodot Airbus sensitīvu informāciju par citiem satelītu ražotājiem.

| (29) | Turklāt informācija, ko satelītu ražotāji sniedz Arianespace, pēc būtības ļauj Airbus gūt priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kuras rada piekļuve šādai informācijai. Tāpēc Komisija secināja, ka Arianespace, iespējams, būtu stimuls nodot Airbus sensitīvu informāciju par citiem satelītu ražotājiem. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt informācija, ko satelītu ražotāji sniedz Arianespace, pēc būtības ļauj Airbus gūt priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kuras rada piekļuve šādai informācijai. Tāpēc Komisija secināja, ka Arianespace, iespējams, būtu stimuls nodot Airbus sensitīvu informāciju par citiem satelītu ražotājiem.

| (30) | Turklāt sensitīvas informācijas par citiem satelītu ražotājiem nosūtīšana no Arianespace uz Airbus, iespējams, var būtiski kaitēt konkurencei satelītu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka rezultātā i) piedāvājumi būtu mazāk konkurētspējīgi, jo Airbus pielāgotu savu stratēģiju, pamatojoties uz informāciju par konkurentiem, kurai tas ir piekļuvis, un ii) būtu mazāk inovāciju tirgū, jo konkurenti būtu mazāk ieinteresēti veikt inovācijas, ja Airbus šādas inovācijas un to sniegtos ieguvumus viegli varētu pārņemt. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt sensitīvas informācijas par citiem satelītu ražotājiem nosūtīšana no Arianespace uz Airbus, iespējams, var būtiski kaitēt konkurencei satelītu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka rezultātā i) piedāvājumi būtu mazāk konkurētspējīgi, jo Airbus pielāgotu savu stratēģiju, pamatojoties uz informāciju par konkurentiem, kurai tas ir piekļuvis, un ii) būtu mazāk inovāciju tirgū, jo konkurenti būtu mazāk ieinteresēti veikt inovācijas, ja Airbus šādas inovācijas un to sniegtos ieguvumus viegli varētu pārņemt.

| (31) | Komisija arī secināja, ka Airbus ir piekļuve sensitīvai informācijai par palaišanas pakalpojumu sniedzējiem, kas ietver informāciju par palaišanas laika nišu pieejamību un cenu noteikšanu, kā arī par jaunām tendencēm. Tāpat kā gadījumā, kad Arianespace nodod informāciju Airbus, konfidencialitātes klauzulas neizslēdz iespēju nodot informāciju mātesuzņēmumam vai saistītam uzņēmumam. Tāpēc Komisija secināja, ka Airbus, iespējams, varētu nodot Arianespace sensitīvu informāciju par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija arī secināja, ka Airbus ir piekļuve sensitīvai informācijai par palaišanas pakalpojumu sniedzējiem, kas ietver informāciju par palaišanas laika nišu pieejamību un cenu noteikšanu, kā arī par jaunām tendencēm. Tāpat kā gadījumā, kad Arianespace nodod informāciju Airbus, konfidencialitātes klauzulas neizslēdz iespēju nodot informāciju mātesuzņēmumam vai saistītam uzņēmumam. Tāpēc Komisija secināja, ka Airbus, iespējams, varētu nodot Arianespace sensitīvu informāciju par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem.

| (32) | Komisija arī secināja, ka, lai gan Airbus jau tagad ir klātesošs Arianespace, pēc darījuma tas būs vairāk ieinteresēts nodot Arianespace informāciju par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(32)

Komisija arī secināja, ka, lai gan Airbus jau tagad ir klātesošs Arianespace, pēc darījuma tas būs vairāk ieinteresēts nodot Arianespace informāciju par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem.

| (33) | Visbeidzot, Komisija secināja, ka Airbus veikta sensitīvas informācijas par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem nodošana Arianespace var būtiski kaitēt konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka Arianespace piekļuvi tehniskai un komerciālai informācijai par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem var izmantot, lai neitralizētu jebkādas tehniskas priekšrocības, kā rezultātā var samazināties konkurentu stimuli veikt inovācijas un konkurēt. |
| --- | --- |

(33)

Visbeidzot, Komisija secināja, ka Airbus veikta sensitīvas informācijas par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem nodošana Arianespace var būtiski kaitēt konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka Arianespace piekļuvi tehniskai un komerciālai informācijai par citiem palaišanas pakalpojumu sniedzējiem var izmantot, lai neitralizētu jebkādas tehniskas priekšrocības, kā rezultātā var samazināties konkurentu stimuli veikt inovācijas un konkurēt.

Tirgus piekļuves ierobežošana Airbus konkurentiem satelītu tirgos

| (34) | Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas arī pamatotas šaubas saistībā ar iespēju, ka Arianespace pēc darījuma varētu izmantot savu stāvokli palaišanas pakalpojumu tirgos, lai dotu priekšroku Airbus satelītu pārdošanai, tādējādi diskriminējošā veidā ierobežojot Airbus konkurentu piekļuvi satelītu tirgum. |
| --- | --- |

(34)

Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas arī pamatotas šaubas saistībā ar iespēju, ka Arianespace pēc darījuma varētu izmantot savu stāvokli palaišanas pakalpojumu tirgos, lai dotu priekšroku Airbus satelītu pārdošanai, tādējādi diskriminējošā veidā ierobežojot Airbus konkurentu piekļuvi satelītu tirgum.

| (35) | Piemēram, puses hipotētiski varētu piedāvāt atlaidi klientiem, kuri iegādājas Airbus satelītus komplektā ar Arianespace palaišanas pakalpojumiem, vienlaikus paaugstinot abu minēto elementu cenas, ja tos pērk atsevišķi. Turklāt Arianespace hipotētiski varētu piešķirt Airbus preferenciālu režīmu palaišanas laika nišu noteikšanā (t. i., ja klienti apņemas iegādāties Airbus satelītu) un piedāvāt mazāk izdevīgas laika nišas satelītiem, kas nav Airbus satelīti. |
| --- | --- |

(35)

Piemēram, puses hipotētiski varētu piedāvāt atlaidi klientiem, kuri iegādājas Airbus satelītus komplektā ar Arianespace palaišanas pakalpojumiem, vienlaikus paaugstinot abu minēto elementu cenas, ja tos pērk atsevišķi. Turklāt Arianespace hipotētiski varētu piešķirt Airbus preferenciālu režīmu palaišanas laika nišu noteikšanā (t. i., ja klienti apņemas iegādāties Airbus satelītu) un piedāvāt mazāk izdevīgas laika nišas satelītiem, kas nav Airbus satelīti.

| (36) | Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģijām darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā attiecības starp pušu darbībām atvērtajos GTO palaišanas pakalpojumu pasaules tirgos un komerciālo satelītu pasaules tirgos. |
| --- | --- |

(36)

Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģijām darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā attiecības starp pušu darbībām atvērtajos GTO palaišanas pakalpojumu pasaules tirgos un komerciālo satelītu pasaules tirgos.

| (37) | Pirmkārt, Komisija secināja, ka pēc darījuma puses, visticamāk, nevarētu sekmīgi ierobežot tirgus piekļuvi Airbus konkurentiem satelītu jomā. Tas ir saistīts ar to, ka, i) lai arī Arianespace pašlaik ir tirgus līderis, pastāv pārliecinošas alternatīvas, piemēram, SpaceX un ILS; ii) palaišanas pakalpojumu tirgus ir dinamiska un konkurētspējīga vide, kurā iekļūst jauni dalībnieki un uzņēmumu stāvoklis laika gaitā strauji mainās; iii) satelītu operatori varētu daļēji mazināt pušu spējas ierobežot tirgus piekļuvi konkurējošiem satelītu ražotājiem; iv) satelītu tirgu īpašības vismaz īstermiņā, visticamāk, novērstu tirgus piekļuves ierobežošanu Airbus konkurentiem komerciālo satelītu jomā; un v) efektīva tirgus piekļuves ierobežošana komerciālo satelītu ražotājiem ilgtermiņā būtu izteikti spekulatīva. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, Komisija secināja, ka pēc darījuma puses, visticamāk, nevarētu sekmīgi ierobežot tirgus piekļuvi Airbus konkurentiem satelītu jomā. Tas ir saistīts ar to, ka, i) lai arī Arianespace pašlaik ir tirgus līderis, pastāv pārliecinošas alternatīvas, piemēram, SpaceX un ILS; ii) palaišanas pakalpojumu tirgus ir dinamiska un konkurētspējīga vide, kurā iekļūst jauni dalībnieki un uzņēmumu stāvoklis laika gaitā strauji mainās; iii) satelītu operatori varētu daļēji mazināt pušu spējas ierobežot tirgus piekļuvi konkurējošiem satelītu ražotājiem; iv) satelītu tirgu īpašības vismaz īstermiņā, visticamāk, novērstu tirgus piekļuves ierobežošanu Airbus konkurentiem komerciālo satelītu jomā; un v) efektīva tirgus piekļuves ierobežošana komerciālo satelītu ražotājiem ilgtermiņā būtu izteikti spekulatīva.

| (38) | Otrkārt, attiecībā uz stimulu ierobežot tirgus piekļuvi konkurentiem satelītu jomā Komisijas veiktā analīze liecina, ka, lai arī daži elementi norāda uz atsevišķu stimulu esamību, pastāv arī līdzsvarojoši faktori, kas varētu mazināt šādus iespējamus stimulus. Tāpēc, ņemot vērā, ka ierobežot tirgus piekļuvi, visticamāk, neizdosies, Komisija secināja, ka jautājums par to, vai pusēm varētu būt stimuls ierobežot Airbus konkurentu piekļuvi komerciālo satelītu pasaules tirgū, var palikt atklāts. |
| --- | --- |

(38)

Otrkārt, attiecībā uz stimulu ierobežot tirgus piekļuvi konkurentiem satelītu jomā Komisijas veiktā analīze liecina, ka, lai arī daži elementi norāda uz atsevišķu stimulu esamību, pastāv arī līdzsvarojoši faktori, kas varētu mazināt šādus iespējamus stimulus. Tāpēc, ņemot vērā, ka ierobežot tirgus piekļuvi, visticamāk, neizdosies, Komisija secināja, ka jautājums par to, vai pusēm varētu būt stimuls ierobežot Airbus konkurentu piekļuvi komerciālo satelītu pasaules tirgū, var palikt atklāts.

| (39) | Treškārt, Komisija analizēja ietekmi, ko uz konkurenci radītu tirgus piekļuvi ierobežojošas stratēģijas pieņemšana sliktākajā iespējamā gadījumā, kurā hipotētiski tiek ierobežota tirgus piekļuve kādam no Airbus konkurentiem. Komisija secināja, ka šādā situācijā, kas nav pati ticamākā, attiecīgas tirgus piekļuvi ierobežojošas stratēģijas pieņemšana, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei. Tas ir saistīts ar to, ka i) komerciālajā segmentā darbojas arī vairāki citi dalībnieki, ii) ņemot vērā esošās neizmantotās iespējas, satelītu ražotāji var netraucēti paplašināties un iii) satelītu operatoriem zināmā mērā ir līdzsvarojoša pircēja vara. |
| --- | --- |

(39)

Treškārt, Komisija analizēja ietekmi, ko uz konkurenci radītu tirgus piekļuvi ierobežojošas stratēģijas pieņemšana sliktākajā iespējamā gadījumā, kurā hipotētiski tiek ierobežota tirgus piekļuve kādam no Airbus konkurentiem. Komisija secināja, ka šādā situācijā, kas nav pati ticamākā, attiecīgas tirgus piekļuvi ierobežojošas stratēģijas pieņemšana, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei. Tas ir saistīts ar to, ka i) komerciālajā segmentā darbojas arī vairāki citi dalībnieki, ii) ņemot vērā esošās neizmantotās iespējas, satelītu ražotāji var netraucēti paplašināties un iii) satelītu operatoriem zināmā mērā ir līdzsvarojoša pircēja vara.

| (40) | Turklāt Komisija arī secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā saikni starp pušu darbībām i) atvērtajos palaišanas pakalpojumu, kas nav GTO pakalpojumi, pasaules tirgos un ii) institucionālo satelītu eksporta tirgos un hipotētiskā satelītu konstelāciju pasaules tirgū. Komisija arī secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā saikni starp pušu darbībām i) Eiropas un valstu (ES teritorijā) norobežotajos GTO un citu palaišanas pakalpojumu tirgos un ii) institucionālo satelītu Eiropas tirgū un valstu militāro/institucionālo satelītu tirgos. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Komisija arī secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā saikni starp pušu darbībām i) atvērtajos palaišanas pakalpojumu, kas nav GTO pakalpojumi, pasaules tirgos un ii) institucionālo satelītu eksporta tirgos un hipotētiskā satelītu konstelāciju pasaules tirgū. Komisija arī secināja, ka attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei, ņemot vērā saikni starp pušu darbībām i) Eiropas un valstu (ES teritorijā) norobežotajos GTO un citu palaišanas pakalpojumu tirgos un ii) institucionālo satelītu Eiropas tirgū un valstu militāro/institucionālo satelītu tirgos.

2.   Konkurences novērtējums: vertikālas attiecības starp i) Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēju un ii) ASL kā Ariane nesējraķešu grupas piegādātāju

| (41) | Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas bažas par iespējamu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz klientiem, saskaņā ar kuru puses dotu priekšroku palaišanai ar Ariane nesējraķetēm, kaitējot Vega nesējraķetēm, ko ražo ELV un tirgo Arianespace. |
| --- | --- |

(41)

Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas bažas par iespējamu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz klientiem, saskaņā ar kuru puses dotu priekšroku palaišanai ar Ariane nesējraķetēm, kaitējot Vega nesējraķetēm, ko ražo ELV un tirgo Arianespace.

| (42) | Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka pusēm nebūtu spējas un stimula īstenot klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā pret ELV un pat hipotētiskā šādas stratēģijas pieņemšanas gadījumā nerastos būtisks kaitējums konkurencei. Konkrētāk, Komisijas konstatējumi norāda, ka Ariane platforma tikai reti tiks izmantota tāda paša veida misijām kā Vega platforma un pat hipotētiskā klientu tirgus piekļuves ierobežošanas pieņemšana pret ELV nekādā veidā neietekmētu Arianespace konkurentus palaišanas pakalpojumu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka ELV ir pienākums savas nesējraķetes pārdot tikai Arianespace, savukārt visi Arianespace konkurenti izmanto paši savas nesējraķetes. |
| --- | --- |

(42)

Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka pusēm nebūtu spējas un stimula īstenot klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā pret ELV un pat hipotētiskā šādas stratēģijas pieņemšanas gadījumā nerastos būtisks kaitējums konkurencei. Konkrētāk, Komisijas konstatējumi norāda, ka Ariane platforma tikai reti tiks izmantota tāda paša veida misijām kā Vega platforma un pat hipotētiskā klientu tirgus piekļuves ierobežošanas pieņemšana pret ELV nekādā veidā neietekmētu Arianespace konkurentus palaišanas pakalpojumu tirgos. Tas ir saistīts ar to, ka ELV ir pienākums savas nesējraķetes pārdot tikai Arianespace, savukārt visi Arianespace konkurenti izmanto paši savas nesējraķetes.

3.   Konkurences novērtējums: vertikālas attiecības starp i) Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēju un ii) Airbus DS SAU un ASL kā sadalītāju un lietderīgās slodzes adapteru piegādātājiem

| (43) | Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas bažas par iespējamu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz klientiem, saskaņā ar kuru puses izvēlētos lietderīgās slodzes sadalītājus un lietderīgās slodzes adapterus iegūt tikai no ASL vai Airbus DS SAU, pat ja tas nav optimālais pieejamais risinājums, kaitējot citiem esošajiem Arianespace lietderīgās slodzes sadalītāju un lietderīgās slodzes adapteru piegādātājiem. |
| --- | --- |

(43)

Regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumā tika paustas pamatotas bažas par iespējamu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz klientiem, saskaņā ar kuru puses izvēlētos lietderīgās slodzes sadalītājus un lietderīgās slodzes adapterus iegūt tikai no ASL vai Airbus DS SAU, pat ja tas nav optimālais pieejamais risinājums, kaitējot citiem esošajiem Arianespace lietderīgās slodzes sadalītāju un lietderīgās slodzes adapteru piegādātājiem.

| (44) | Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka puses, visticamāk, nespētu ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum attiecībā uz lietderīgās slodzes sadalītājiem. Konkrētāk, Komisija secināja, ka puses varētu pieņemt klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju tikai attiecībā uz sadalītājiem, kurus nefinansē EKA, un tām būtu nepilnīgas spējas ierobežot savu konkurentu piekļuvi lietderīgās slodzes sadalītāju tirgum. Turklāt pat hipotētiskajā situācijā, kurā tiktu pieņemta klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģija attiecībā uz lietderīgās slodzes sadalītājiem, tas, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos, jo lietderīgās slodzes sadalītāju cenas daļa kopējās palaišanas pakalpojumu izmaksās ir salīdzinoši zema. |
| --- | --- |

(44)

Pēc padziļinātās izmeklēšanas Komisija secināja, ka puses, visticamāk, nespētu ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum attiecībā uz lietderīgās slodzes sadalītājiem. Konkrētāk, Komisija secināja, ka puses varētu pieņemt klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju tikai attiecībā uz sadalītājiem, kurus nefinansē EKA, un tām būtu nepilnīgas spējas ierobežot savu konkurentu piekļuvi lietderīgās slodzes sadalītāju tirgum. Turklāt pat hipotētiskajā situācijā, kurā tiktu pieņemta klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģija attiecībā uz lietderīgās slodzes sadalītājiem, tas, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos, jo lietderīgās slodzes sadalītāju cenas daļa kopējās palaišanas pakalpojumu izmaksās ir salīdzinoši zema.

| (45) | Komisija arī secināja, ka puses, visticamāk, nespētu ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem. Konkrētāk, Komisija secināja, ka pusēm, visticamāk, nav spēju ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum, izmantojot klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem, ņemot vērā EKA iepirkuma noteikumu ierobežojumus un jaunu lietderīgās slodzes adapteru izstrādes salīdzinoši augstās izmaksas. Turklāt pat hipotētiskajā situācijā, kurā tiktu pieņemta klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģija attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem, tas, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos, jo lietderīgās slodzes adapteru cenas daļa kopējās palaišanas pakalpojumu izmaksās ir salīdzinoši zema. |
| --- | --- |

(45)

Komisija arī secināja, ka puses, visticamāk, nespētu ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem. Konkrētāk, Komisija secināja, ka pusēm, visticamāk, nav spēju ierobežot piekļuvi lejupējam tirgum, izmantojot klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem, ņemot vērā EKA iepirkuma noteikumu ierobežojumus un jaunu lietderīgās slodzes adapteru izstrādes salīdzinoši augstās izmaksas. Turklāt pat hipotētiskajā situācijā, kurā tiktu pieņemta klientu tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģija attiecībā uz lietderīgās slodzes adapteriem, tas, visticamāk, neradītu būtisku kaitējumu konkurencei palaišanas pakalpojumu tirgos, jo lietderīgās slodzes adapteru cenas daļa kopējās palaišanas pakalpojumu izmaksās ir salīdzinoši zema.

4.   Konkurences novērtējums: attiecības starp i) Arianespace kā apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēju un ii-a) Airbus kā satelītu operatoru un ii-b) Airbus kā satelītu ražotāju

| (46) | Komisija secināja, ka, ņemot vērā vertikālās saiknes starp pušu darbībām kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgos un i) satelītu darbības tirgos, un ii) satelītu tirgos, darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu klientiem vai citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(46)

Komisija secināja, ka, ņemot vērā vertikālās saiknes starp pušu darbībām kosmosa apdrošināšanas pakalpojumu tirgos un i) satelītu darbības tirgos, un ii) satelītu tirgos, darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu klientiem vai citiem dalībniekiem.

5.   Konkurences novērtējums: vertikālas attiecības starp i) Arianespace kā palaišanas pakalpojumu sniedzēju un ii) Airbus kā satelītu operatoru

| (47) | Komisija secināja, ka, ņemot vērā vertikālās saiknes starp pušu darbībām palaišanas pakalpojumu tirgos un satelītu darbības tirgos, darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu klientiem vai citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(47)

Komisija secināja, ka, ņemot vērā vertikālās saiknes starp pušu darbībām palaišanas pakalpojumu tirgos un satelītu darbības tirgos, darījums nerada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei attiecībā uz tirgus piekļuves ierobežošanu klientiem vai citiem dalībniekiem.

6.   Secinājums

| (48) | Lēmumā tādējādi secināts, ka darījums rada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei satelītu tirgos un palaišanas pakalpojumu tirgos attiecībā uz sensitīvas informācijas apmaiņu starp Airbus un Arianespace. |
| --- | --- |

(48)

Lēmumā tādējādi secināts, ka darījums rada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei satelītu tirgos un palaišanas pakalpojumu tirgos attiecībā uz sensitīvas informācijas apmaiņu starp Airbus un Arianespace.

C.   SAISTĪBAS

| (49) | Lai novērstu šaubas par konkurenci saistībā ar iespējamu sensitīvas informācijas apmaiņu starp Arianespace un Airbus, puses 2016. gada 20. maijā iesniedza galīgās saistības, kas izklāstītas turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(49)

Lai novērstu šaubas par konkurenci saistībā ar iespējamu sensitīvas informācijas apmaiņu starp Arianespace un Airbus, puses 2016. gada 20. maijā iesniedza galīgās saistības, kas izklāstītas turpmāk tekstā.

| (50) | Galīgās saistības ietver noteikumus par i) ugunsmūriem un ii) nodarbinātības ierobežojumiem Airbus, ASL un Arianespace līmenī, kā arī par arbitrāžu saistībā ar visiem konfidencialitātes līgumiem saistību īstenošanas jomā. |
| --- | --- |

(50)

Galīgās saistības ietver noteikumus par i) ugunsmūriem un ii) nodarbinātības ierobežojumiem Airbus, ASL un Arianespace līmenī, kā arī par arbitrāžu saistībā ar visiem konfidencialitātes līgumiem saistību īstenošanas jomā.

| (51) | Par ugunsmūru pasākumiem ir atbildīgi ASL/Arianespace, no vienas puses, un Airbus, no otras puses, lai novērstu apmaiņu attiecībā uz: a) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par satelītu ražotājiem, kuri konkurē ar Airbus Group; b) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par nesējraķešu un satelītu saderību; un c) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par to palaišanas pakalpojumu sniedzēju, kuri nav Arianespace, palaišanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(51)

Par ugunsmūru pasākumiem ir atbildīgi ASL/Arianespace, no vienas puses, un Airbus, no otras puses, lai novērstu apmaiņu attiecībā uz: a) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par satelītu ražotājiem, kuri konkurē ar Airbus Group; b) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par nesējraķešu un satelītu saderību; un c) konkurences ziņā sensitīvu informāciju par to palaišanas pakalpojumu sniedzēju, kuri nav Arianespace, palaišanas pakalpojumiem.

| (52) | Lai vēl vairāk pastiprinātu minētos noteikumus par ugunsmūriem, puses arī iesniedza tiesiskās aizsardzības līdzekli, kas liedz iecelt Airbus darbiniekus Arianespace izpilddirektora vai valdes/komitejas locekļu amatā. Turklāt i) ASL/Arianespace darbiniekiem, kuriem ir piekļuve sensitīvai informācijai par satelītu ražotājiem, kuri konkurē ar Airbus Group, un konkurences ziņā sensitīvai informācijai par nesējraķešu un satelītu saderību, ir piemērojams [1-5] gadu nogaidīšanas periods, pirms viņus var pārcelt uz Airbus DS Satellites, un ii) Airbus DS Satellites darbiniekiem, kuriem ir piekļuve konkurences ziņā sensitīvai informācijai par to palaišanas pakalpojumu sniedzēju, kuri nav Arianespace, palaišanas pakalpojumiem, ir piemērojams [1-5] gadu nogaidīšanas periods, pirms viņus var pārcelt uz ASL/Arianespace. |
| --- | --- |

(52)

Lai vēl vairāk pastiprinātu minētos noteikumus par ugunsmūriem, puses arī iesniedza tiesiskās aizsardzības līdzekli, kas liedz iecelt Airbus darbiniekus Arianespace izpilddirektora vai valdes/komitejas locekļu amatā. Turklāt i) ASL/Arianespace darbiniekiem, kuriem ir piekļuve sensitīvai informācijai par satelītu ražotājiem, kuri konkurē ar Airbus Group, un konkurences ziņā sensitīvai informācijai par nesējraķešu un satelītu saderību, ir piemērojams [1-5] gadu nogaidīšanas periods, pirms viņus var pārcelt uz Airbus DS Satellites, un ii) Airbus DS Satellites darbiniekiem, kuriem ir piekļuve konkurences ziņā sensitīvai informācijai par to palaišanas pakalpojumu sniedzēju, kuri nav Arianespace, palaišanas pakalpojumiem, ir piemērojams [1-5] gadu nogaidīšanas periods, pirms viņus var pārcelt uz ASL/Arianespace.

| (53) | Komisija savā lēmumā secina, ka galīgās saistības ir atbilstošas un pietiekamas, lai novērstu konstatētos būtiskos šķēršļus efektīvai konkurencei satelītu tirgos un palaišanas pakalpojumu tirgos attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Airbus un Arianespace. |
| --- | --- |

(53)

Komisija savā lēmumā secina, ka galīgās saistības ir atbilstošas un pietiekamas, lai novērstu konstatētos būtiskos šķēršļus efektīvai konkurencei satelītu tirgos un palaišanas pakalpojumu tirgos attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Airbus un Arianespace.

IV.   SECINĀJUMS

| (54) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā secināts, ka ierosinātā koncentrācija pēc grozījumiem saskaņā ar 2016. gada 20. maijā iesniegtajām saistībām neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

(54)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā secināts, ka ierosinātā koncentrācija pēc grozījumiem saskaņā ar 2016. gada 20. maijā iesniegtajām saistībām neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| (55) | Tāpēc koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/37

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2017/C 438/10)

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Luksemburga

Piemiņas monētas tematika
  : Luksemburgas Konstitūcijas 150. gadadiena

Dizainparauga apraksts
  : Dizainparauga kreisajā pusē atainota Viņa Karaliskās Augstības Lielhercoga Anrī ģīmetne pusprofilā ar skatu uz labo pusi. Dizainparauga labajā pusē attēloti gadskaitļi “1868–2018”, kā arī iekļauts teksts “150 ans” (“150 gadi”). Zem lielhercoga Anrī ģīmetnes redzams teksts “Constitution du Grand-Duché de Luxembourg” (“Luksemburgas Lielhercogistes Konstitūcija” un atvērtas grāmatas attēls sānskatā.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms
  :

Emisijas datums
  : 2018. gada janvāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/38

---

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

(2017/C 438/11)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1) 36. panta 2. punktā ir minēts, ka “valde pēc izpilddirektora priekšlikuma izstrādā publiski pieejamu sarakstu, kurā iekļauj kompetentās organizācijas, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas individuāli vai tīklā var palīdzēt Iestādei īstenot tās misiju”.

Šo sarakstu EFSA valde pirmoreiz izstrādāja 2006. gada 19. decembrī, un kopš tā laika:

| i) | pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu); |
| --- | --- |

i)

pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu);

| ii) | to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts; |
| --- | --- |

ii)

to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts;

| iii) | tas ir pieejams organizācijām, izmantojot meklēšanas rīku saistībā ar 36. pantu, kā arī nodrošina kontaktinformāciju un ziņas par organizāciju īpašām kompetenču jomām. |
| --- | --- |

iii)

tas ir pieejams organizācijām, izmantojot meklēšanas rīku saistībā ar 36. pantu, kā arī nodrošina kontaktinformāciju un ziņas par organizāciju īpašām kompetenču jomām.

Attiecīgā informācija ir pieejama šādās EFSA tīmekļa vietnes saitēs:

| i) | jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2017. gada 12. decembrī: http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0; |
| --- | --- |

i)

jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2017. gada 12. decembrī: http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0;

| ii) | kompetento organizāciju aktuālais saraksts: http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; |
| --- | --- |

ii)

kompetento organizāciju aktuālais saraksts: http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf;

| iii) | meklēšanas rīks saistībā ar 36. pantu: http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii)

meklēšanas rīks saistībā ar 36. pantu: http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA regulāri atjaunina šo paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz tīmekļa vietņu saitēm.

Lai saņemtu sīkāku informāciju, rakstiet uz Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(2)  Komisijas 2004. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2230/2004 par Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kas ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē (OV L 379, 24.12.2004., 64. lpp.).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/39

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas izcelsmes silīcija importu

(2017/C 438/12)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kura atbilst 5. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un kurā apgalvots, ka importēts Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas izcelsmes silīcijs tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2017. gada 8. novembrī iesniedza Ferroatlántica un Ferropem (“sūdzības iesniedzēji”), kas pārstāv vairāk nekā 85 % no silīcija kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

2.   Izmeklējamais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir silīcijs ar silīciju saturu, mazāku par 99,99 % pēc faktiskās masas (“izmeklējamais ražojums”).

Silīciju galvenokārt izmanto metalurģijā par leģējošu aģentu un alumīnija ražošanas nozarē primārā alumīnija (alumīnijs, ko ražo no rūdas) un sekundārā alumīnija (alumīnijs, ko ražo no lūžņiem) ražošanai. To izmanto arī ķīmiskajā rūpniecībā.

3.   Apgalvojums par dempingu

Ražojums, par kuru tiek apgalvots, ka to pārdod par dempinga cenām, ir Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2804 69 00. Šis KN kods ir norādīts vienīgi informācijai.

3.1.   
  Bosnija un Hercegovina

Tā kā nav ticamu datu par cenām Bosnijas un Hercegovinas iekšzemes tirgū, tad apgalvojums par dempingu ir balstīts uz saliktās normālās vērtības (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī) attiecībā uz izmeklējamā ražojuma pārdošanu eksportam uz Savienību.

Šādi aprēķinātās dempinga starpības Bosnijai un Hercegovinai ir ievērojamas.

3.2.   
  Brazīlija

Tā kā nav ticamu datu par cenām Brazīlijas iekšzemes tirgū, tad apgalvojums par dempingu ir balstīts uz saliktas normālās vērtības (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī) attiecībā uz izmeklējamā ražojuma pārdošanu eksportam uz Savienību.

Šādi aprēķinātās dempinga starpības Brazīlijai ir ievērojamas.

4.   Apgalvojums par kaitējumu un cēloņsakarība

Sūdzības iesniedzēji ir snieguši pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgajām valstīm kopumā ir palielinājies absolūtā izteiksmē un tirgus daļas ziņā.

Pierādījumi, ko snieguši sūdzības iesniedzēji, liecina, ka izmeklējamā importētā ražojuma apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares prasīto cenu līmeni, tādējādi kopš 2014. gada būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares kopējo darbību un finansiālo stāvokli.

5.   Procedūra

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam.

Izmeklēšanā tiks noteikts, vai izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, pārdod par dempinga cenām un vai imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nav pret Savienības interesēm.

5.1.   
  Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvers laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvers laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   
  Dempinga noteikšanas procedūra

Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (2) no attiecīgajām valstīm.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

a)   Atlase

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, no pietiekama skaita ražotāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, minētajām personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma I pielikumā noteikto informāciju par saviem uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā sazināsies arī ar attiecīgo valstu iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad ražotājus eksportētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību eksportēto lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams izmeklēt. Visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgo valstu iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām vajadzības gadījumā ar attiecīgo valstu iestāžu starpniecību Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm.

Visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Neskarot iespējamu pamatregulas 18. panta piemērošanu, uzņēmumi, kuri piekrituši iespējamai iekļaušanai izlasē, taču tajā nav iekļauti, tiks uzskatīti par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”). Neskarot šā punkta b) apakšpunktu, antidempinga maksājums, kuru varētu piemērot importam, ko veikuši neatlasītie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, nepārsniegs vidējo svērto dempinga starpību, kura noteikta atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (3).

b)   Individuālā dempinga starpība izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu var pieprasīt, lai Komisija tiem noteiktu individuālo dempinga starpību (turpmāk “individuālā dempinga starpība”). Ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlas pieprasīt individuālu dempinga starpību, jāpieprasa anketa un pienācīgi aizpildīta tā jānosūta atpakaļ 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi. Komisija pārbaudīs, vai tiem var piešķirt individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.

Tomēr ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasa individuālo dempinga starpību, jāzina, ka Komisija var pieņemt lēmumu noraidīt individuālās dempinga starpības pieprasījumu, ja, piemēram, ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka šāda noteikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un kavētu laikus pabeigt izmeklēšanu.

5.2.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (4)
   (5)

Šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties nesaistīti importētāji, kas importē izmeklējamo ražojumu no attiecīgajām valstīm Savienībā.

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma II pielikumā noteikto informāciju par saviem uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto izmeklējamo ražojumu lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem un importētāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

5.3.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan importa par dempinga cenām apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām, proti, Ferroatlántica, Ferropem, RW Silicium GmbH un Euroalliages.

Iepriekšminētajiem Savienības ražotājiem un Savienības ražotāju apvienībām 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Visi Savienības ražotāji un to apvienības, kuri nav minēti šajā paziņojumā, ir aicināti nekavējoties, bet ne vēlāk kā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, sazināties ar Komisiju, vēlams, pa e-pastu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

5.4.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts dempings un tā izraisīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antidempinga pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, lietotāji un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kas pārstāv patērētājus, tiek aicinātas pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, organizācijām, kas pārstāv patērētājus, šajā pašā termiņā jāparāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par Savienības interesēm. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.5.   
  Cita rakstiski sniedzama informācija

Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šā paziņojuma noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.6.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

5.7.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (6). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot, kāpēc tās lūdz saglabāt konfidencialitāti.

Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Ja persona, kas sniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesniedz tās nekonfidenciālu kopsavilkumu noteiktajā formā un kvalitātē, Komisija šādu informāciju var neņemt vērā, ja vien nav iespējams, izmantojot pienācīgus avotus, pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus (tostarp skenētās pilnvaras un izziņas) iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD, ko iesniedz personīgi vai nosūta pa pastu ar ierakstītu vēstuli. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekšminētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| B ELGIQUE/BELGIË |
| E-pasti: |
| Jautājumiem, kas saistīti ar dempingu un I pielikumu: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu |
| Pārējiem jautājumiem: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

B ELGIQUE/BELGIË

E-pasti:

Jautājumiem, kas saistīti ar dempingu un I pielikumu: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu

Pārējiem jautājumiem: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pagaidu vai galīgus apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Izmeklēšanas grafiks

Ievērojot pamatregulas 6. panta 9. punktu, izmeklēšana tiks pabeigta 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā deviņu mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7).

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

(2)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgās valsts uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās izmeklējamā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(3)  Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu neņem vērā nulles un de minimis starpības, kā arī pamatregulas 18. pantā minētajos apstākļos konstatētās starpības.

(4)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas I pielikums. Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(5)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai dempinga konstatēšanu.

(6)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu pamatregulā un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (“Antidempinga nolīgums”). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

I PIELIKUMS

Image

☐ ‘Limited’ version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version ‘For inspection by interested parties’ (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTIDEMPINGA PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS UN BRAZĪLIJAS IZCELSMES SILĪCIJA IMPORTU

INFORMĀCIJA RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu Bosnijas Hercegovinas un Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem sniegt atlasei vajadzīgo informāciju, kas pieprasīta paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.1. punkta a) apakšpunktā.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Fakss

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto silīciju uzņēmuma uzskaites valūtā norādiet apgrozījumu (pārdošanas apjoms eksportam uz Savienību, uz katru no 28 dalībvalstīm (2) atsevišķi un kopā un pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū), kā arī attiecīgo apjomu tonnās. Norādiet izmantoto valūtu.

Apjoms (t)

Vērtība uzskaites valūtā

Norādiet izmantoto valūtu

Jūsu uzņēmuma ražotā izmeklējamā ražojuma eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību, uz katru no 28 dalībvalstīm atsevišķi un kopā

Kopā:

Norādiet katru dalībvalsti (1):

Jūsu uzņēmuma ražotā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū

(1) Ja vajadzīgs, pievienojiet papildu ailes.

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (“Antidempinga nolīgums”).

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

Image

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata vai izmeklējamā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. INDIVIDUĀLĀ DEMPINGA STARPĪBA

Uzņēmums paziņo, ka, gadījumā, ja netieku iekļauts izlasē, tad tas aizpildīšanai vēlas saņemt anketu un citas pieprasījuma veidlapas, lai pieteiktos uz individuālu dempinga starpību saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.1. punkta b) apakšpunktu.

☐ Jā

☐ Nē

6. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Image

☐ Limited version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version for inspection by interested parties (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTIDEMPINGA PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS UN BRAZĪLIJAS IZCELSMES SILĪCIJA IMPORTU

INFORMĀCIJA NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu nesaistītiem importētājiem sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.2. punktā minētajai atlasei.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Fakss

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto silīciju norādiet uzņēmuma kopējo apgrozījumu euro (EUR) un apgrozījumu, svaru vai apjomu importam Savienībā (2) un tālākpārdošanai Savienības tirgū pēc importēšanas no Bosnijas un Hercegovinas un Brazīlijas, kā arī attiecīgo svaru vai apjomu. Norādiet izmantoto svara vai apjoma mērvienību.

Norādiet mērvienību

Vērtība euro (EUR)

Kopējais uzņēmuma apgrozījums euro (EUR)

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Bosnijas un Hercegovinas

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Brazīlijas

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

Image

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata vai izmeklējamā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/49

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8451 – Tronox/Cristal)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 438/13)

| 1. | Komisija 2017. gada 15. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši 4. panta 5. punktam Austrālijas uzņēmums Tronox Limited Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst daļēju kontroli pār Sauda Arābijas uzņēmumu The National Titanium Dioxide Company Ltd (“Cristal”), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2017. gada 15. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši 4. panta 5. punktam Austrālijas uzņēmums Tronox Limited Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst daļēju kontroli pār Sauda Arābijas uzņēmumu The National Titanium Dioxide Company Ltd (“Cristal”), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Tronox darbības joma minerālu un ķīmisko vielu ieguve, ražošana un tirdzniecība visā pasaulē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Tronox darbības joma minerālu un ķīmisko vielu ieguve, ražošana un tirdzniecība visā pasaulē,

| — | Cristal darbības joma ir titāna pigmentu un dažādu ķīmisko vielu ieguve un ražošana visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Cristal darbības joma ir titāna pigmentu un dažādu ķīmisko vielu ieguve un ražošana visā pasaulē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8451 – Tronox/Cristal uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8451 – Tronox/Cristal uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---