# Europeiska unionens C 131E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.131.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 131E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången8 maj 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.131.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 131E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången8 maj 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 25–27 oktober 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 48 E, 18.2.2012.
  De texter som antogs den 25 oktober 2011 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2009 har offentliggjorts i EUT L 313, 26.11.2011.
  ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 25 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärendenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Rörlighet och integrering av personer med funktionshinderEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Modernisering av offentlig upphandlingEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om modernisering av offentlig upphandling (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Främjande av arbetskraftens rörlighetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Ömsesidig utvärdering av tjänstedirektivetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Global ekonomisk styrningEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om global ekonomisk styrning (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Situationen för ensamstående mödrarEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om situationen för ensamstående mödrar (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Organiserad brottslighet i Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Onsdagen den 26 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Agendan för ny kompetens och arbetstillfällenEuropaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Torsdagen den 27 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Ombudsmannens årsrapport för 2010Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010 (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Situationen i Egypten och Syrien, särskilt för kristnaEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om situationen i Egypten och Syrien, särskilt för de kristna samfunden | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Den senaste utvecklingen i UkrainaEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om den senaste utvecklingen i Ukraina | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgörEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tibet, i synnerhet nunnors och munkars självbränningEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahrainEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Bahrain | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Fallet Rafah Nached i SyrienEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om fallet med Rafah Nashed i Syrien | 129 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 25–27 oktober 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 48 E, 18.2.2012.
  De texter som antogs den 25 oktober 2011 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2009 har offentliggjorts i EUT L 313, 26.11.2011.
  ANTAGNA TEXTER

De texter som antogs den 25 oktober 2011 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2009 har offentliggjorts i EUT L 313, 26.11.2011.

Tisdagen den 25 oktober 2011

2013/C 131E/01

Alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärendenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Rörlighet och integrering av personer med funktionshinderEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Modernisering av offentlig upphandlingEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om modernisering av offentlig upphandling (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Främjande av arbetskraftens rörlighetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Ömsesidig utvärdering av tjänstedirektivetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Global ekonomisk styrningEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om global ekonomisk styrning (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Situationen för ensamstående mödrarEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om situationen för ensamstående mödrar (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Organiserad brottslighet i Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitetEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet (2011/2145(INI))

80

Onsdagen den 26 oktober 2011

2013/C 131E/10

Agendan för ny kompetens och arbetstillfällenEuropaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (2011/2067(INI))

87

Torsdagen den 27 oktober 2011

2013/C 131E/11

Ombudsmannens årsrapport för 2010Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010 (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Situationen i Egypten och Syrien, särskilt för kristnaEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om situationen i Egypten och Syrien, särskilt för de kristna samfunden

108

2013/C 131E/13

Den senaste utvecklingen i UkrainaEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om den senaste utvecklingen i Ukraina

113

2013/C 131E/14

Det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgörEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör

116

2013/C 131E/15

Tibet, i synnerhet nunnors och munkars självbränningEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar

121

2013/C 131E/16

BahrainEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Bahrain

125

2013/C 131E/17

Fallet Rafah Nached i SyrienEuropaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om fallet med Rafah Nashed i Syrien

129

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 25 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänstenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Däck på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering) (
  1
  ) | 134 |
| LISTA ÖVER BILAGOR | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelser om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelserna om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet | 141 |
| | Onsdagen den 26 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnittEuropaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnitt (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2012 (KOM(2011)0372) och 2/2012 (KOM(2011)0576) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 | 142 |
| 2013/C 131E/23 | Ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | Avtal mellan Förenta staterna och EG om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS och relaterade tillämpningar mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (omarbetning) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 26 oktober 2011 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Torsdagen den 27 oktober 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF | 271 |
| BILAGA | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd och om innehållet i det beviljade skyddet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) | 272 |
| BILAGA | 273 |
| 2013/C 131E/29 | Avtal mellan EU och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tull- och gränsbevakningsmyndighet (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 25 oktober 2011

2013/C 131E/18

Ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänstenEuropaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Däck på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering) (
  1
  )

1

134

LISTA ÖVER BILAGOR

138

2013/C 131E/20

Tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer

140

2013/C 131E/21

Motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelser om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelserna om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet

141

Onsdagen den 26 oktober 2011

2013/C 131E/22

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnittEuropaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnitt (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2012 (KOM(2011)0372) och 2/2012 (KOM(2011)0576) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012

142

2013/C 131E/23

Ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

Avtal mellan Förenta staterna och EG om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS och relaterade tillämpningar mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (omarbetning) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 26 oktober 2011 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

158

Torsdagen den 27 oktober 2011

2013/C 131E/27

Sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF

271

BILAGA

271

2013/C 131E/28

Miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd och om innehållet i det beviljade skyddet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning)

272

BILAGA

273

2013/C 131E/29

Avtal mellan EU och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tull- och gränsbevakningsmyndighet (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

274

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2011–2012 Sammanträdena den 25–27 oktober 2011 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 48 E, 18.2.2012. De texter som antogs den 25 oktober 2011 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2009 har offentliggjorts i EUT L 313, 26.11.2011. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 25 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/1

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden

P7_TA(2011)0449

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 67 och 81.2 g i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 67 och 81.2 g i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 18 januari 2011 om användningen av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i Europeiska unionen och dokumentet med en sammanfattning av de mottagna svaren, vilket offentliggjordes i april 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 18 januari 2011 om användningen av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i Europeiska unionen och dokumentet med en sammanfattning av de mottagna svaren, vilket offentliggjordes i april 2011,

| — | med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 11 december 2008 om alternativ tvistlösning på området för finansiella tjänster och dokumentet av den 14 september 2009 med en sammanfattning av svaren på det offentliga samrådet om alternativ tvistlösning på området för finansiella tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 11 december 2008 om alternativ tvistlösning på området för finansiella tjänster och dokumentet av den 14 september 2009 med en sammanfattning av svaren på det offentliga samrådet om alternativ tvistlösning på området för finansiella tjänster,

| — | med beaktande av grönboken av den 19 april 2002 om alternativa system för tvistlösning inom civil- och handelsrätt (KOM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grönboken av den 19 april 2002 om alternativa system för tvistlösning inom civil- och handelsrätt (KOM(2002)0196),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendationer av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (1) och av den 4 april 2001 om principer som ska tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister som görs upp i godo (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendationer av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (1) och av den 4 april 2001 om principer som ska tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister som görs upp i godo (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten: Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten: Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (KOM(2011)0206),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 25 maj 2000 om ett gemenskapstäckande nätverk av nationella instanser för utomrättslig reglering av konsumenttvister (3) och av det europeiska utomrättsliga nätverket (EEJ-net), som lanserades den 16 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 25 maj 2000 om ett gemenskapstäckande nätverk av nationella instanser för utomrättslig reglering av konsumenttvister (3) och av det europeiska utomrättsliga nätverket (EEJ-net), som lanserades den 16 oktober 2001,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet av den 30 mars 1998 om ett EU-nätverk för tvistlösning utanför domstol vid gränsöverskridande reklamationer rörande finansiella tjänster inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och av FIN-NET, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet av den 30 mars 1998 om ett EU-nätverk för tvistlösning utanför domstol vid gränsöverskridande reklamationer rörande finansiella tjänster inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och av FIN-NET,

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (4),

| — | med beaktande av den europeiska uppförandekoden för medlare (nedan kallad "uppförandekoden"), vilken lanserades 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska uppförandekoden för medlare (nedan kallad "uppförandekoden"), vilken lanserades 2004,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (5),

| — | med beaktande av studien ”The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation”, av den 9 juni 2010, från ADR Center i Rom (Italien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien ”The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation”, av den 9 juni 2010, från ADR Center i Rom (Italien),

| — | med beaktande av de rön som gjordes av den europeiska företagspanelen om alternativ tvistlösning, för perioden den 17 december 2010–den 17 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rön som gjordes av den europeiska företagspanelen om alternativ tvistlösning, för perioden den 17 december 2010–den 17 januari 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om kommissionens grönbok om alternativa system för tvistlösning inom civil- och handelsrätt (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om kommissionens grönbok om alternativa system för tvistlösning inom civil- och handelsrätt (6),

| — | med beaktande av sina rekommendationer av den 19 juni 2007 på grundval av rapporten från undersökningskommittén beträffande krisen i bolaget Equitable Life Assurance Society (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina rekommendationer av den 19 juni 2007 på grundval av rapporten från undersökningskommittén beträffande krisen i bolaget Equitable Life Assurance Society (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (Stockholmsprogrammet) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (Stockholmsprogrammet) (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om genomförandet av direktivet om medling i medlemsstaterna, dess inverkan på medlingen och dess utnyttjande i domstolarna (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om genomförandet av direktivet om medling i medlemsstaterna, dess inverkan på medlingen och dess utnyttjande i domstolarna (10),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0343/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0343/2011), och av följande skäl:

| A. | Tillgång till rättvisa är en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

A.

Tillgång till rättvisa är en grundläggande rättighet.

| B. | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, såsom det beskrivs i fördragen, måste uppfylla medborgarnas och företagens behov, exempelvis genom att skapa enklare och tydligare förfaranden, samtidigt som tillgången till rättvisa förbättras. |
| --- | --- |

B.

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, såsom det beskrivs i fördragen, måste uppfylla medborgarnas och företagens behov, exempelvis genom att skapa enklare och tydligare förfaranden, samtidigt som tillgången till rättvisa förbättras.

| C. | Domstolsprövning och alternativa sätt att lösa tvister har sammanhängande syften och siktar på att snabbt återinföra en stabil rättsordning mellan de tvistande parterna samt att på lämpligt sätt skydda individuella materiella rättigheter och bilägga tvister mellan parterna. |
| --- | --- |

C.

Domstolsprövning och alternativa sätt att lösa tvister har sammanhängande syften och siktar på att snabbt återinföra en stabil rättsordning mellan de tvistande parterna samt att på lämpligt sätt skydda individuella materiella rättigheter och bilägga tvister mellan parterna.

| D. | Alternativ tvistlösning, som hjälper parter att undvika traditionella tvistlösningsförfaranden, kan utgöra ett snabbt och kostnadseffektivt alternativ till domstolsförhandlingar. |
| --- | --- |

D.

Alternativ tvistlösning, som hjälper parter att undvika traditionella tvistlösningsförfaranden, kan utgöra ett snabbt och kostnadseffektivt alternativ till domstolsförhandlingar.

| E. | Alternativ tvistlösning är en mekanism som gör det möjligt att göra upp i godo och som hjälper konsumenter och branschen att lösa konflikter med hjälp av en tredje part (medlare eller skiljedomare). |
| --- | --- |

E.

Alternativ tvistlösning är en mekanism som gör det möjligt att göra upp i godo och som hjälper konsumenter och branschen att lösa konflikter med hjälp av en tredje part (medlare eller skiljedomare).

| F. | I många länder spelar myndigheterna – inklusive ombudsmän och tillsynsmyndigheter – en viktig roll i främjandet av tvistlösningar. |
| --- | --- |

F.

I många länder spelar myndigheterna – inklusive ombudsmän och tillsynsmyndigheter – en viktig roll i främjandet av tvistlösningar.

| G. | Genom att medborgarnas förtroende för den inre marknaden stärks kan tilliten till verkställigheten av rättigheter i gränsöverskridande tvister bidra till att stimulera EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

G.

Genom att medborgarnas förtroende för den inre marknaden stärks kan tilliten till verkställigheten av rättigheter i gränsöverskridande tvister bidra till att stimulera EU:s ekonomi.

| H. | EU-medborgarnas kunskap om och förståelse för system för alternativ tvistlösning i Europa är begränsad och diffus, och endast ett fåtal medborgare känner till hur man lämnar in ett klagomål till ett organ för alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

H.

EU-medborgarnas kunskap om och förståelse för system för alternativ tvistlösning i Europa är begränsad och diffus, och endast ett fåtal medborgare känner till hur man lämnar in ett klagomål till ett organ för alternativ tvistlösning.

| I. | Det är viktigt att sprida bättre information om mekanismerna för alternativ tvistlösning och att i ökad utsträckning uppmuntra konsumenterna och branschen att använda dem som ett alternativ till domstolsförfaranden för att undvika konfrontation och sträva efter en situation där alla är vinnare. |
| --- | --- |

I.

Det är viktigt att sprida bättre information om mekanismerna för alternativ tvistlösning och att i ökad utsträckning uppmuntra konsumenterna och branschen att använda dem som ett alternativ till domstolsförfaranden för att undvika konfrontation och sträva efter en situation där alla är vinnare.

| J. | Det måste finnas en målsättning att hitta en balanserad strategi som beaktar såväl flexibiliteten i systemen för alternativ tvistlösning som behovet att säkerställa konsumentskydd och rättvisa förfaranden. |
| --- | --- |

J.

Det måste finnas en målsättning att hitta en balanserad strategi som beaktar såväl flexibiliteten i systemen för alternativ tvistlösning som behovet att säkerställa konsumentskydd och rättvisa förfaranden.

| K. | Parlamentet har upprepade gånger krävt ytterligare arbete för att utveckla alternativ tvistlösning. I parlamentets resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden uppmanades kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning i EU. |
| --- | --- |

K.

Parlamentet har upprepade gånger krävt ytterligare arbete för att utveckla alternativ tvistlösning. I parlamentets resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden uppmanades kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning i EU.

| L. | Kommissionen har inkluderat ett lagförslag om alternativ tvistlösning i sitt arbetsprogram för 2011, som ett strategiskt initiativ, och i sitt meddelande av den 13 april 2011 om en inremarknadsakt, som en av tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden, i syfte att ge konsumenterna ökat inflytande. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har inkluderat ett lagförslag om alternativ tvistlösning i sitt arbetsprogram för 2011, som ett strategiskt initiativ, och i sitt meddelande av den 13 april 2011 om en inremarknadsakt, som en av tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden, i syfte att ge konsumenterna ökat inflytande.

| M. | Tidsfristen för genomförandet av direktiv 2008/52/EG löpte ut den 21 maj 2011. |
| --- | --- |

M.

Tidsfristen för genomförandet av direktiv 2008/52/EG löpte ut den 21 maj 2011.

Horisontell syn på alternativ tvistlösning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det nyliga samrådet med kommissionen om alternativ tvistlösning som, trots sin omfattande titel, är exklusivt inriktad på konsumenttransaktioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det nyliga samrådet med kommissionen om alternativ tvistlösning som, trots sin omfattande titel, är exklusivt inriktad på konsumenttransaktioner.

| 2. | Europaparlamentet anser emellertid att alternativ tvistlösning utgör en del av en allmän dagordning som rör ”rättvisa för tillväxt” i alla olika sektorer. Parlamentet anser att varje syn på alternativ tvistlösning bör gå bortom konsumenttvister så att den kommer att inkludera civila och handelsrättsliga transaktioner mellan företag – oberoende av om dessa utförs av privata eller offentliga företag – familjetvister, mål som rör ärekränkning och andra tvister som rör allmänintresset eller inbegriper parter med olika rättslig ställning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser emellertid att alternativ tvistlösning utgör en del av en allmän dagordning som rör ”rättvisa för tillväxt” i alla olika sektorer. Parlamentet anser att varje syn på alternativ tvistlösning bör gå bortom konsumenttvister så att den kommer att inkludera civila och handelsrättsliga transaktioner mellan företag – oberoende av om dessa utförs av privata eller offentliga företag – familjetvister, mål som rör ärekränkning och andra tvister som rör allmänintresset eller inbegriper parter med olika rättslig ställning.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att direktiv 2008/52/EG har harmoniserat vissa normer för medling, betonar att gemensamma villkor måste definieras och förfarandegarantier bibehållas inom alla områden för alternativ tvistlösning och anser att 1998 och 2001 års rekommendationer från kommissionen samt uppförandekoden måste ses över på nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att direktiv 2008/52/EG har harmoniserat vissa normer för medling, betonar att gemensamma villkor måste definieras och förfarandegarantier bibehållas inom alla områden för alternativ tvistlösning och anser att 1998 och 2001 års rekommendationer från kommissionen samt uppförandekoden måste ses över på nytt.

| 4. | Europaparlamentet anser att lagstiftningsåtgärder som fastställer miniminormer för systemen för alternativ tvistlösning är nödvändiga som en ram för alternativ tvistlösning inom medlemsstaternas rättsordningar, såsom framgår av exemplet med direktiv 2008/52/EG. Självreglering är dock fortfarande viktigt. Eftersom det inte finns någon standardlösning som ensam skulle kunna tackla den mängd problem som uppstår inom olika rättsliga sektorer måste varje sådan ram utarbetas med stor försiktighet så att mångfalden inom alternativ tvistlösning bevaras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att lagstiftningsåtgärder som fastställer miniminormer för systemen för alternativ tvistlösning är nödvändiga som en ram för alternativ tvistlösning inom medlemsstaternas rättsordningar, såsom framgår av exemplet med direktiv 2008/52/EG. Självreglering är dock fortfarande viktigt. Eftersom det inte finns någon standardlösning som ensam skulle kunna tackla den mängd problem som uppstår inom olika rättsliga sektorer måste varje sådan ram utarbetas med stor försiktighet så att mångfalden inom alternativ tvistlösning bevaras.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av en bättre förståelse för de många olika typer av mekanismer och processer (inklusive verksamhet som bedrivs av myndigheter, bland annat ombudsmännen) som ofta med ett samlingsnamn kallas alternativ tvistlösning. Även om den förhandlingsteknik och det tvistlösningsstöd som vanligtvis ingår i systemen för alternativ tvistlösning har mycket gemensamt anser parlamentet att systemens struktur och upplägg i medlemsstaterna ändå skiljer sig avsevärt från varandra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker vikten av en bättre förståelse för de många olika typer av mekanismer och processer (inklusive verksamhet som bedrivs av myndigheter, bland annat ombudsmännen) som ofta med ett samlingsnamn kallas alternativ tvistlösning. Även om den förhandlingsteknik och det tvistlösningsstöd som vanligtvis ingår i systemen för alternativ tvistlösning har mycket gemensamt anser parlamentet att systemens struktur och upplägg i medlemsstaterna ändå skiljer sig avsevärt från varandra.

| 6. | Europaparlamentet anser att de lagstiftningsåtgärder som antagits på EU-nivå kommer att underlätta tillämpningen av alternativ tvistlösning och göra det enklare för fysiska och juridiska personer att oftare välja denna lösning, särskilt i samband med gränsöverskridande tvister, eftersom domstolsprövning av sådana tvister är mer komplicerad, medför högre kostnader och kräver mer tid. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de lagstiftningsåtgärder som antagits på EU-nivå kommer att underlätta tillämpningen av alternativ tvistlösning och göra det enklare för fysiska och juridiska personer att oftare välja denna lösning, särskilt i samband med gränsöverskridande tvister, eftersom domstolsprövning av sådana tvister är mer komplicerad, medför högre kostnader och kräver mer tid.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i EU. Det är viktigt att förslaget antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i EU. Det är viktigt att förslaget antas så snart som möjligt.

Gemensamma normer för alternativ tvistlösning

| 8. | Europaparlamentet anser att normerna för alternativ tvistlösning bör omfatta efterlevnad av/samtycke till alternativ tvistlösning, oberoende, öppenhet, effektivitet, rättvisa, opartiskhet och sekretess, effekter på talefrist och preskription, verkställighet av överenskommelser från alternativ tvistlösning och kvalificering av tredje parter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att normerna för alternativ tvistlösning bör omfatta efterlevnad av/samtycke till alternativ tvistlösning, oberoende, öppenhet, effektivitet, rättvisa, opartiskhet och sekretess, effekter på talefrist och preskription, verkställighet av överenskommelser från alternativ tvistlösning och kvalificering av tredje parter.

| 9. | Europaparlamentet anser att organen för alternativ tvistlösning regelbundet bör övervakas och utvärderas av oberoende utvärderare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att organen för alternativ tvistlösning regelbundet bör övervakas och utvärderas av oberoende utvärderare.

| 10. | För att tillgången till rättvisa inte ska påverkas motsätter sig Europaparlamentet varje typ av införande av storskaliga obligatoriska system för alternativ tvistlösning på EU-nivå, samtidigt som det anser att man skulle kunna undersöka tanken om ett obligatoriskt system inom vilket man hänvisar parterna till att överväga möjligheten att tillämpa alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

10.

För att tillgången till rättvisa inte ska påverkas motsätter sig Europaparlamentet varje typ av införande av storskaliga obligatoriska system för alternativ tvistlösning på EU-nivå, samtidigt som det anser att man skulle kunna undersöka tanken om ett obligatoriskt system inom vilket man hänvisar parterna till att överväga möjligheten att tillämpa alternativ tvistlösning.

| 11. | Europaparlamentet noterar att det italienska exemplet med ”gemensam förlikning” utgör god praxis. Denna förlikning baserar sig på ett protokoll som godkänts och undertecknats av företaget och konsumentorganisationerna och som innebär att företaget på förhand måste gå med på att med hjälp av alternativ tvistlösning lösa alla tvister som uppstår på det område som omfattas av protokollet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att det italienska exemplet med ”gemensam förlikning” utgör god praxis. Denna förlikning baserar sig på ett protokoll som godkänts och undertecknats av företaget och konsumentorganisationerna och som innebär att företaget på förhand måste gå med på att med hjälp av alternativ tvistlösning lösa alla tvister som uppstår på det område som omfattas av protokollet.

| 12. | Europaparlamentet betonar att en klausul om alternativ tvistlösning inte bör hämma tillgången till rättvisa, särskilt för den svagare parten, som, under vissa omständigheter, även kan vara ett litet eller medelstort företag. Mot bakgrund av detta anser parlamentet att beslut om alternativ tvistlösning får vara bindande endast om alla berörda parter enats om detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att en klausul om alternativ tvistlösning inte bör hämma tillgången till rättvisa, särskilt för den svagare parten, som, under vissa omständigheter, även kan vara ett litet eller medelstort företag. Mot bakgrund av detta anser parlamentet att beslut om alternativ tvistlösning får vara bindande endast om alla berörda parter enats om detta.

| 13. | Europaparlamentet anser att en skyldighet att avslöja omständigheter som påverkar den tredje partens oberoende eller som ger upphov till en intressekonflikt och en skyldighet att behandla alla parter lika, såsom föreskrivs i uppförandekoden, bör gälla för alternativ tvistlösning i allmänhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att en skyldighet att avslöja omständigheter som påverkar den tredje partens oberoende eller som ger upphov till en intressekonflikt och en skyldighet att behandla alla parter lika, såsom föreskrivs i uppförandekoden, bör gälla för alternativ tvistlösning i allmänhet.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser i enlighet med uppförandekoden en skyldighet för de berörda parterna och, i förekommande fall, för en tredje part att behandla information om alternativ tvistlösning som konfidentiell information. Parlamentet överväger också, där det är lämpligt, mer långtgående åtgärder, exempelvis att inrätta ett yrkesprivilegium, parallellt med det som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2008/52/EG. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser i enlighet med uppförandekoden en skyldighet för de berörda parterna och, i förekommande fall, för en tredje part att behandla information om alternativ tvistlösning som konfidentiell information. Parlamentet överväger också, där det är lämpligt, mer långtgående åtgärder, exempelvis att inrätta ett yrkesprivilegium, parallellt med det som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2008/52/EG.

| 15. | Europaparlamentet noterar emellertid att det, samtidigt som det är viktigt med respekt för sekretess avseende personuppgifter, också bör garanteras en nivå av öppenhet i förfarandet för alternativ tvistlösning som gör det möjligt för medlemsstater och organ med ansvar för alternativ tvistlösning att fastställa och dela bästa metoder och som ger oberoende tillsynsmyndigheter möjlighet att kontrollera förfarandet i fall där klagomål framförts. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar emellertid att det, samtidigt som det är viktigt med respekt för sekretess avseende personuppgifter, också bör garanteras en nivå av öppenhet i förfarandet för alternativ tvistlösning som gör det möjligt för medlemsstater och organ med ansvar för alternativ tvistlösning att fastställa och dela bästa metoder och som ger oberoende tillsynsmyndigheter möjlighet att kontrollera förfarandet i fall där klagomål framförts.

| 16. | Europaparlamentet anser att inte bara medling utan alternativ tvistlösning i allmänhet (artikel 8 i direktiv 2008/52/EG) bör påverka talefrist- och preskriptionstiderna. Parlamentet är införstått med riskerna till följd av de många olika formerna av alternativ tvistlösning och risken för otillbörlig fördröjning av domstolsförfaranden, och konstaterar att man i genomförbarhetsstudien om europeisk avtalsrätt (11) föreskriver ett uppskjutande av preskriptionen vid skiljedoms- och medlingsförfaranden samt i vissa andra situationer med alternativ tvistlösning. Kommissionen uppmanas att fortsätta sitt arbete med detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att inte bara medling utan alternativ tvistlösning i allmänhet (artikel 8 i direktiv 2008/52/EG) bör påverka talefrist- och preskriptionstiderna. Parlamentet är införstått med riskerna till följd av de många olika formerna av alternativ tvistlösning och risken för otillbörlig fördröjning av domstolsförfaranden, och konstaterar att man i genomförbarhetsstudien om europeisk avtalsrätt (11) föreskriver ett uppskjutande av preskriptionen vid skiljedoms- och medlingsförfaranden samt i vissa andra situationer med alternativ tvistlösning. Kommissionen uppmanas att fortsätta sitt arbete med detta.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att ett snabbt och mindre kostsamt verkställande av avtal till följd av alternativ tvistlösning är oumbärligt, inklusive gränsöverskridande verkställighet. Parlamentet efterlyser lagstiftningsåtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är övertygat om att ett snabbt och mindre kostsamt verkställande av avtal till följd av alternativ tvistlösning är oumbärligt, inklusive gränsöverskridande verkställighet. Parlamentet efterlyser lagstiftningsåtgärder i detta syfte.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om att specifik utbildning för neutrala tredje parter är nödvändig. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla uppgifter om den nödvändiga typen och omfattningen av utbildningen samt att bistå sektorerna i utvecklingen av utbildning och system för kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erinrar om att specifik utbildning för neutrala tredje parter är nödvändig. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla uppgifter om den nödvändiga typen och omfattningen av utbildningen samt att bistå sektorerna i utvecklingen av utbildning och system för kvalitetskontroll.

Alternativ tvistlösning på olika områden

| 19. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att uppmuntra till användning av alternativa, tillgängliga metoder för att lösa tvister snabbt, effektivt och till en låg kostnad. Metoderna bör göra det möjligt att upprätta och upprätthålla goda affärsrelationer, ekonomiska och sociala förbindelser och grannförbindelser som bygger på förtroende. Dessutom bör de bidra till en hög konsumentskyddsnivå, som båda parterna vinner på och har nytta av i jämförelse med nuvarande rättstillämpning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att uppmuntra till användning av alternativa, tillgängliga metoder för att lösa tvister snabbt, effektivt och till en låg kostnad. Metoderna bör göra det möjligt att upprätta och upprätthålla goda affärsrelationer, ekonomiska och sociala förbindelser och grannförbindelser som bygger på förtroende. Dessutom bör de bidra till en hög konsumentskyddsnivå, som båda parterna vinner på och har nytta av i jämförelse med nuvarande rättstillämpning.

| 20. | I dagsläget finns det många system för alternativ tvistlösning som fungerar effektivt i Europa. Europaparlamentet betonar dock att ett av de största hindren för användningen av dessa system är att utvecklingen av sådana system i EU är ojämn, i fråga om både geografisk täckning och sektorer. Parlamentet anser därför att de aktuella bristerna när det gäller den geografiska täckningen för alternativ tvistlösning i Europa snabbt bör åtgärdas. Parlamentet beklagar de omfattande sektorsspecifika brister som fortfarande finns i flertalet medlemsstater, men uppmuntrar samtidigt utvecklingen av en sektorsspecifik täckning som inkluderar människor som förstår hur de olika sektorerna fungerar. Medlemsstaterna uppmanas att överväga att inrätta gemensamma kontaktpunkter för varje sektor. Dessa ska ge information om hur man inleder alternativa tvistlösningsförfaranden. |
| --- | --- |

20.

I dagsläget finns det många system för alternativ tvistlösning som fungerar effektivt i Europa. Europaparlamentet betonar dock att ett av de största hindren för användningen av dessa system är att utvecklingen av sådana system i EU är ojämn, i fråga om både geografisk täckning och sektorer. Parlamentet anser därför att de aktuella bristerna när det gäller den geografiska täckningen för alternativ tvistlösning i Europa snabbt bör åtgärdas. Parlamentet beklagar de omfattande sektorsspecifika brister som fortfarande finns i flertalet medlemsstater, men uppmuntrar samtidigt utvecklingen av en sektorsspecifik täckning som inkluderar människor som förstår hur de olika sektorerna fungerar. Medlemsstaterna uppmanas att överväga att inrätta gemensamma kontaktpunkter för varje sektor. Dessa ska ge information om hur man inleder alternativa tvistlösningsförfaranden.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att alternativ tvistlösning är av särskilt intresse för små och medelstora företag. Parlamentet upprepar sitt krav att kommissionen bör överväga synergieffekter mellan alternativ tvistlösning och ett instrument i EU:s avtalsrätt, och skulle även välkomna vägledning om klausuler om alternativ tvistlösning i standardavtal. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om att alternativ tvistlösning är av särskilt intresse för små och medelstora företag. Parlamentet upprepar sitt krav att kommissionen bör överväga synergieffekter mellan alternativ tvistlösning och ett instrument i EU:s avtalsrätt, och skulle även välkomna vägledning om klausuler om alternativ tvistlösning i standardavtal.

| 22. | Europaparlamentet ger erkänsla åt FIN-Nets, ECC-Nets och Solvits prestationer, men anser att det fortfarande finns utrymme för förbättringar när det gäller information till parterna och finansiering. Kommissionen uppmanas att stödja, stärka och förbättra kapaciteten hos befintliga organ som dessa, som har visat sig vara effektiva och värdefulla. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet ger erkänsla åt FIN-Nets, ECC-Nets och Solvits prestationer, men anser att det fortfarande finns utrymme för förbättringar när det gäller information till parterna och finansiering. Kommissionen uppmanas att stödja, stärka och förbättra kapaciteten hos befintliga organ som dessa, som har visat sig vara effektiva och värdefulla.

| 23. | Europaparlamentet ser en stor potential för alternativ tvistlösning på internet, särskilt när det gäller mindre anspråk, och konstaterar att traditionella förfaranden för alternativ tvistlösning finns att tillgå på internet jämsides med andra som syftar till att förhindra tvister eller underlätta deras lösning. Parlamentet betonar att förfarandenormerna inte bör sänkas när traditionell alternativ tvistlösning genomförs på internet och att frågor som verkställigheten hos skiljedomar också bör lösas. Parlamentet ser en särskild fördel med förtroendemärkningssystem på internet och pekar på det arbete som har utförts av Uncitrals arbetsgrupp för tvistlösning på internet (12), som är avsett för transaktioner mellan företag (B2B) och mellan företag och konsumenter (B2C). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ser en stor potential för alternativ tvistlösning på internet, särskilt när det gäller mindre anspråk, och konstaterar att traditionella förfaranden för alternativ tvistlösning finns att tillgå på internet jämsides med andra som syftar till att förhindra tvister eller underlätta deras lösning. Parlamentet betonar att förfarandenormerna inte bör sänkas när traditionell alternativ tvistlösning genomförs på internet och att frågor som verkställigheten hos skiljedomar också bör lösas. Parlamentet ser en särskild fördel med förtroendemärkningssystem på internet och pekar på det arbete som har utförts av Uncitrals arbetsgrupp för tvistlösning på internet (12), som är avsett för transaktioner mellan företag (B2B) och mellan företag och konsumenter (B2C).

| 24. | Europaparlamentet anser att en ”hierarki” av lösningar – som omfattar för det första ett internt system för klagomål och för det andra alternativ tvistlösning samt, bara som en sista utväg, ett domstolsförfarande – kommer att spara tid och kostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå sektorerna i främjandet av sådana system. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en ”hierarki” av lösningar – som omfattar för det första ett internt system för klagomål och för det andra alternativ tvistlösning samt, bara som en sista utväg, ett domstolsförfarande – kommer att spara tid och kostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå sektorerna i främjandet av sådana system.

| 25. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som olika typer av alternativ tvistlösning spelar i familjetvister, där den kan minska de psykiska skadorna, hjälpa parterna att börja tala med varandra igen och därigenom särskilt bidra till att säkra skyddet av barn. Parlamentet ser en potential i gränsöverskridande alternativ tvistlösning, särskilt när det gäller flexibilitet, och pekar även på det arbete som har utförts av Europaparlamentets ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker den avgörande roll som olika typer av alternativ tvistlösning spelar i familjetvister, där den kan minska de psykiska skadorna, hjälpa parterna att börja tala med varandra igen och därigenom särskilt bidra till att säkra skyddet av barn. Parlamentet ser en potential i gränsöverskridande alternativ tvistlösning, särskilt när det gäller flexibilitet, och pekar även på det arbete som har utförts av Europaparlamentets ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister.

| 26. | Europaparlamentet anser, liksom kommissionen, att en förutsättning för lämplig tillgång till skadestånd på den inre marknaden är att det är enkelt att använda systemet för alternativ tvistlösning och att det finns ett effektivt system för kollektiv talan, eftersom dessa båda system inte utesluter utan kompletterar varandra. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser, liksom kommissionen, att en förutsättning för lämplig tillgång till skadestånd på den inre marknaden är att det är enkelt att använda systemet för alternativ tvistlösning och att det finns ett effektivt system för kollektiv talan, eftersom dessa båda system inte utesluter utan kompletterar varandra.

| 27. | Europaparlamentet ser en potential för alternativ tvistlösning inom den pågående diskussionen om kollektiv talan, eftersom alternativ tvistlösning är ett effektivt tvistlösningsverktyg med vars hjälp man undviker prövning inför domstol. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ser en potential för alternativ tvistlösning inom den pågående diskussionen om kollektiv talan, eftersom alternativ tvistlösning är ett effektivt tvistlösningsverktyg med vars hjälp man undviker prövning inför domstol.

| 28. | Europaparlamentet ser behovet av alternativ tvistlösning på EU-nivå – på området för pressfrihet och personliga rättigheter – med tanke på att kostnaderna för ett rättsligt förfarande, särskilt i fall av ärekränkning och brott mot personliga rättigheter, i synnerhet i vissa medlemsstater, kan vara förödande, och att alternativ tvistlösning kan bidra till att förbättra den rådande situationen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ser behovet av alternativ tvistlösning på EU-nivå – på området för pressfrihet och personliga rättigheter – med tanke på att kostnaderna för ett rättsligt förfarande, särskilt i fall av ärekränkning och brott mot personliga rättigheter, i synnerhet i vissa medlemsstater, kan vara förödande, och att alternativ tvistlösning kan bidra till att förbättra den rådande situationen.

Alternativ tvistlösning som en mekanism för att lösa konsumenttvister

| 29. | Europaparlamentet betonar att europeiska konsumenter måste garanteras tillträde till system för alternativ tvistlösning för såväl gränsöverskridande som inhemska tvister, särskilt på onlinemarknaden, som växer snabbt inom EU. Parlamentet konstaterar att system för alternativ tvistlösning stärker konsumentskyddet och ökar konsumenternas förtroende för marknaden, företagen och konsumentskyddsorganisationerna genom att göra dem mer attraktiva. De främjar också gränsöverskridande handel och ökar välståndet bland alla aktörer på EU:s marknad. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att europeiska konsumenter måste garanteras tillträde till system för alternativ tvistlösning för såväl gränsöverskridande som inhemska tvister, särskilt på onlinemarknaden, som växer snabbt inom EU. Parlamentet konstaterar att system för alternativ tvistlösning stärker konsumentskyddet och ökar konsumenternas förtroende för marknaden, företagen och konsumentskyddsorganisationerna genom att göra dem mer attraktiva. De främjar också gränsöverskridande handel och ökar välståndet bland alla aktörer på EU:s marknad.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt, EU-omfattande system för att lösa konsumenttvister utanför domstol. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser ett effektivt, EU-omfattande system för att lösa konsumenttvister utanför domstol.

| 31. | Europaparlamentet anser att kommissionens kommande lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för konsumenter inom EU bör innehålla följande riktlinjer, som ska iakttas i samband med de system för alternativ tvistlösning som finns i Europa:






  — | "Oberoende, opartiskhet och sekretess": Vid utnämning av medlare bör risken för intressekonflikter undvikas. Ett gemensamt deltagande av medlemmar i konsumentorganisationer och organisationer som företräder företag skulle kunna vara en lämplig utgångspunkt för att säkra ett opartiskt resultat. |
| --- | --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att kommissionens kommande lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för konsumenter inom EU bör innehålla följande riktlinjer, som ska iakttas i samband med de system för alternativ tvistlösning som finns i Europa:

—

"Oberoende, opartiskhet och sekretess": Vid utnämning av medlare bör risken för intressekonflikter undvikas. Ett gemensamt deltagande av medlemmar i konsumentorganisationer och organisationer som företräder företag skulle kunna vara en lämplig utgångspunkt för att säkra ett opartiskt resultat.

| — | "Behörighet": De ansvariga yrkesutövarna måste ha den fackmässiga förmåga, utbildning och erfarenhet som krävs för att utföra det arbete som befattningen innebär. De måste också vara opartiska, oberoende och behöriga. |
| --- | --- |

—

"Behörighet": De ansvariga yrkesutövarna måste ha den fackmässiga förmåga, utbildning och erfarenhet som krävs för att utföra det arbete som befattningen innebär. De måste också vara opartiska, oberoende och behöriga.

| — | "Effektivitet och snabbhet": Medlarna måste förfoga över tillräckliga medel (lämpliga personella, materiella och finansiella resurser) och vara i stånd att iaktta en kort handläggningsfrist mellan anhängiggörandet och beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

"Effektivitet och snabbhet": Medlarna måste förfoga över tillräckliga medel (lämpliga personella, materiella och finansiella resurser) och vara i stånd att iaktta en kort handläggningsfrist mellan anhängiggörandet och beslutsfattandet.

| — | "Likvärdighet" mellan konsumenter och yrkesutövare i fråga om information, begreppsbildning och förfarande samt ömsesidigt utbyte, det vill säga att varje part har möjlighet att framföra sin ståndpunkt och få kännedom om den ståndpunkt och de fakta som framförs av den andra parten. |
| --- | --- |

—

"Likvärdighet" mellan konsumenter och yrkesutövare i fråga om information, begreppsbildning och förfarande samt ömsesidigt utbyte, det vill säga att varje part har möjlighet att framföra sin ståndpunkt och få kännedom om den ståndpunkt och de fakta som framförs av den andra parten.

| — | "Finansiering": Problematiken med kostnaderna för alternativ tvistlösning bör lösas i syfte att säkerställa att det är attraktivt för de berörda parterna att använda ett sådant system. Mot denna bakgrund bör systemet vara gratis för den som vinner tvisten eller vara mycket billigt för konsumenten. |
| --- | --- |

—

"Finansiering": Problematiken med kostnaderna för alternativ tvistlösning bör lösas i syfte att säkerställa att det är attraktivt för de berörda parterna att använda ett sådant system. Mot denna bakgrund bör systemet vara gratis för den som vinner tvisten eller vara mycket billigt för konsumenten.

| — | "Valfrihet och utomrättslig tvistprövning": De alternativa tvistlösningarna måste vara av frivillig art, grundade på respekt för parternas fria val under hela processen, och ge dem möjlighet att när som helst lösa tvisten i domstol. Samtidigt måste man se till att det görs genuina insatser för att få till stånd en förlikning. Alternativ tvistlösning får under inga omständigheter vara ett första obligatoriskt steg för att väcka talan, och beslutet från en alternativ tvistlösning får vara bindande endast om parterna har informerats om det på förhand och uttryckligen godkänt det. Parterna måste trots ett sådant beslut ändå kunna väcka talan i en domstol. |
| --- | --- |

—

"Valfrihet och utomrättslig tvistprövning": De alternativa tvistlösningarna måste vara av frivillig art, grundade på respekt för parternas fria val under hela processen, och ge dem möjlighet att när som helst lösa tvisten i domstol. Samtidigt måste man se till att det görs genuina insatser för att få till stånd en förlikning. Alternativ tvistlösning får under inga omständigheter vara ett första obligatoriskt steg för att väcka talan, och beslutet från en alternativ tvistlösning får vara bindande endast om parterna har informerats om det på förhand och uttryckligen godkänt det. Parterna måste trots ett sådant beslut ändå kunna väcka talan i en domstol.

| — | "Proportionalitet" i förfaranden, beslut och kostnader, i syfte att se till att deras effekt inte går utöver syftet med och föremålet för tvisten. De kostnader som bärs måste stå i proportion till den skada som uppkommit. |
| --- | --- |

—

"Proportionalitet" i förfaranden, beslut och kostnader, i syfte att se till att deras effekt inte går utöver syftet med och föremålet för tvisten. De kostnader som bärs måste stå i proportion till den skada som uppkommit.

| — | "Öppenhet och insyn": Utöver att ställa allmän information till förfogande (tvistemålstyper, regler för anhängiggörande, villkor för beslutsfattande m.m.), måste varje person som agerar som medlare vara skyldig att lägga fram en årsrapport. |
| --- | --- |

—

"Öppenhet och insyn": Utöver att ställa allmän information till förfogande (tvistemålstyper, regler för anhängiggörande, villkor för beslutsfattande m.m.), måste varje person som agerar som medlare vara skyldig att lägga fram en årsrapport.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för gränsöverskridande konsumenttvister föreskriva en struktur för samordning för att förenkla tillträde till, och samordning av, nationella och företagsstyrda system för alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för gränsöverskridande konsumenttvister föreskriva en struktur för samordning för att förenkla tillträde till, och samordning av, nationella och företagsstyrda system för alternativ tvistlösning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt inrätta en flerspråkig plattform för gränsöverskridande konsumenttvister i samband med e-handel. Plattformen ska göra det möjligt för konsumenterna att helt och hållet lösa sina tvister på nätet. Den måste också uppfylla vissa kvalitetsnormer och bygga på de system för alternativ tvistlösning som finns i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt inrätta en flerspråkig plattform för gränsöverskridande konsumenttvister i samband med e-handel. Plattformen ska göra det möjligt för konsumenterna att helt och hållet lösa sina tvister på nätet. Den måste också uppfylla vissa kvalitetsnormer och bygga på de system för alternativ tvistlösning som finns i medlemsstaterna.

| 34. | Europaparlamentet anser att uppgiften att informera konsumenterna är ett ansvar som delas mellan offentliga myndigheter, nätverk för information och rådgivning, tillsynsmyndigheter och konsumentorganisationer. Dessa instanser rekommenderas att på sina respektive nivåer driva kampanjer för att öka medvetenheten och genomföra pilotprojekt inom detta område. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att uppgiften att informera konsumenterna är ett ansvar som delas mellan offentliga myndigheter, nätverk för information och rådgivning, tillsynsmyndigheter och konsumentorganisationer. Dessa instanser rekommenderas att på sina respektive nivåer driva kampanjer för att öka medvetenheten och genomföra pilotprojekt inom detta område.

| 35. | Europaparlamentet är kritiskt till att kommissionens nuvarande databas för alternativ tvistlösning är så oöverskådlig. Kommissionen bör skapa en flerspråkig europeisk internetportal för alternativ tvistlösning där varje konsument utifrån befintliga databaser och nätverk ska kunna få information om hur alternativ tvistlösning fungerar, vad den innebär och vilka rättigheter och skyldigheter den medför. Parlamentet betonar att man i konsumenternas intresse måste fästa särskild vikt vid att internetportalen ska vara användarvänlig och tydlig. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är kritiskt till att kommissionens nuvarande databas för alternativ tvistlösning är så oöverskådlig. Kommissionen bör skapa en flerspråkig europeisk internetportal för alternativ tvistlösning där varje konsument utifrån befintliga databaser och nätverk ska kunna få information om hur alternativ tvistlösning fungerar, vad den innebär och vilka rättigheter och skyldigheter den medför. Parlamentet betonar att man i konsumenternas intresse måste fästa särskild vikt vid att internetportalen ska vara användarvänlig och tydlig.

| 36. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna måste kunna få all relevant information om alternativ tvistlösning som finns online korrekt översatt till sitt eget språk med hjälp av lättillgängliga och användarvänliga verktyg för onlineöversättning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att konsumenterna måste kunna få all relevant information om alternativ tvistlösning som finns online korrekt översatt till sitt eget språk med hjälp av lättillgängliga och användarvänliga verktyg för onlineöversättning.

| 37. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att göra konsumenterna mer medvetna om alternativ tvistlösning och dess fördelar innan en konsumenttvist uppstår. Parlamentet insisterar på att företagens och företagsorganisationernas ansvarskänsla måste stärkas i detta avseende. Enligt parlamentet har företagen och företagsorganisationerna en skyldighet att informera konsumenterna om de mekanismer för alternativ tvistlösning som finns tillgängliga. Denna information bör förmedlas i ett föregående skede och inkluderas i alla kontraktsmässiga handlingar som upprättas av yrkesutövare, tillsammans med en hänvisning till möjligheten att använda alternativ tvistlösning, kontaktuppgifter och information om hur man använder de aktuella systemen för alternativ tvistlösning. Detta krav får emellertid inte leda till ytterligare kostnader och byråkrati. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att göra konsumenterna mer medvetna om alternativ tvistlösning och dess fördelar innan en konsumenttvist uppstår. Parlamentet insisterar på att företagens och företagsorganisationernas ansvarskänsla måste stärkas i detta avseende. Enligt parlamentet har företagen och företagsorganisationerna en skyldighet att informera konsumenterna om de mekanismer för alternativ tvistlösning som finns tillgängliga. Denna information bör förmedlas i ett föregående skede och inkluderas i alla kontraktsmässiga handlingar som upprättas av yrkesutövare, tillsammans med en hänvisning till möjligheten att använda alternativ tvistlösning, kontaktuppgifter och information om hur man använder de aktuella systemen för alternativ tvistlösning. Detta krav får emellertid inte leda till ytterligare kostnader och byråkrati.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar, som ett möjligt incitament för företagen, att det införs en kvalitetsmärkning kopplad till medling i konsumenttvister. Märkningen bör åtföljas av riktlinjer för bästa praxis så att konsumenterna snabbt kan identifiera de företag som deltar i systemen för alternativ tvistlösning. Parlamentet anser att det först bör göras en kostnadsnyttoanalys av förslaget och betonar att kommissionen bör se till att märkningen används och genomförs korrekt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar, som ett möjligt incitament för företagen, att det införs en kvalitetsmärkning kopplad till medling i konsumenttvister. Märkningen bör åtföljas av riktlinjer för bästa praxis så att konsumenterna snabbt kan identifiera de företag som deltar i systemen för alternativ tvistlösning. Parlamentet anser att det först bör göras en kostnadsnyttoanalys av förslaget och betonar att kommissionen bör se till att märkningen används och genomförs korrekt.

Kommande åtgärder

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att det måste ske en förbättring av den allmänna informationen om rättigheter och deras verkställighet och specifik information om system för alternativ tvistlösning som inbegriper deras existens, funktion och plats. Parlamentet anser att informationsprogrammen också bör visa på de viktigaste fördelarna med att välja alternativ tvistlösning, till exempel kostnaderna i jämförelse med domstolsförfaranden, framgångsgrad och tidsbesparing i jämförelse med rättstvister. Programmen bör rikta sig till medborgarna och små och medelstora företag. Parlamentet anser att alternativ tvistlösning tillhandahålls mest effektivt i ett nätverk nära medborgarna och på grundval av gemensamt arbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att det måste ske en förbättring av den allmänna informationen om rättigheter och deras verkställighet och specifik information om system för alternativ tvistlösning som inbegriper deras existens, funktion och plats. Parlamentet anser att informationsprogrammen också bör visa på de viktigaste fördelarna med att välja alternativ tvistlösning, till exempel kostnaderna i jämförelse med domstolsförfaranden, framgångsgrad och tidsbesparing i jämförelse med rättstvister. Programmen bör rikta sig till medborgarna och små och medelstora företag. Parlamentet anser att alternativ tvistlösning tillhandahålls mest effektivt i ett nätverk nära medborgarna och på grundval av gemensamt arbete med medlemsstaterna.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att omedelbart se till att konsumenterna och företagen blir mer medvetna om de rättsakter som redan finns, till exempel förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande, direktiv 2008/52/EG om vissa aspekter på medling på privaträttens område och förordning (EG) nr 805/2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar. Parlamentet föreslår därför att de nationella myndigheterna, domstolarna, advokatsamfunden, handelskamrarna, konsumentcentren, rättsskyddsförsäkringsgivarna och andra behöriga organisationer involveras i en omfattande informationskampanj, och kräver ekonomiskt stöd för liknande kampanjer på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att omedelbart se till att konsumenterna och företagen blir mer medvetna om de rättsakter som redan finns, till exempel förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande, direktiv 2008/52/EG om vissa aspekter på medling på privaträttens område och förordning (EG) nr 805/2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar. Parlamentet föreslår därför att de nationella myndigheterna, domstolarna, advokatsamfunden, handelskamrarna, konsumentcentren, rättsskyddsförsäkringsgivarna och andra behöriga organisationer involveras i en omfattande informationskampanj, och kräver ekonomiskt stöd för liknande kampanjer på europeisk och nationell nivå.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av domstolar för handläggning av mindre tvister fortfarande är mycket begränsad i vissa medlemsstater och att det behövs fler insatser när det gäller rättslig förutsebarhet, språkbarriärer och insyn i förfarandena. Kommissionen uppmanas att fästa särskild vikt vid dessa rättsliga organ när de utarbetar sitt lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att användningen av domstolar för handläggning av mindre tvister fortfarande är mycket begränsad i vissa medlemsstater och att det behövs fler insatser när det gäller rättslig förutsebarhet, språkbarriärer och insyn i förfarandena. Kommissionen uppmanas att fästa särskild vikt vid dessa rättsliga organ när de utarbetar sitt lagstiftningsförslag om användning av alternativ tvistlösning för att lösa konsumenttvister i EU.

| 42. | Europaparlamentet noterar att den alternativa tvistlösningens förlikningskaraktär innebär att lösningen med större sannolikhet anses fördelaktig för båda parter, och påpekar att efterlevnaden av de beslut som träffas genom alternativ tvistlösning i allmänhet är god. Parlamentet anser därför att uppdaterad statistik om detta faktum bör offentliggöras tillsammans med den allmänna informationen om alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att den alternativa tvistlösningens förlikningskaraktär innebär att lösningen med större sannolikhet anses fördelaktig för båda parter, och påpekar att efterlevnaden av de beslut som träffas genom alternativ tvistlösning i allmänhet är god. Parlamentet anser därför att uppdaterad statistik om detta faktum bör offentliggöras tillsammans med den allmänna informationen om alternativ tvistlösning.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra informationskampanjer för att ge både konsumenterna och företagen ytterligare upplysningar och göra dem mer medvetna om fördelarna med att använda detta system. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra informationskampanjer för att ge både konsumenterna och företagen ytterligare upplysningar och göra dem mer medvetna om fördelarna med att använda detta system.

| 44. | Europaparlamentet anser att informationskampanjerna om alternativ tvistlösning bör bedrivas i samarbete med handelskamrar, konsumentgrupper och organ för rättvis handel (eller liknande), för att garantera välsamordnade och effektiva kampanjer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att informationskampanjerna om alternativ tvistlösning bör bedrivas i samarbete med handelskamrar, konsumentgrupper och organ för rättvis handel (eller liknande), för att garantera välsamordnade och effektiva kampanjer.

| 45. | Europaparlamentet anser att uppgiften att informera branschen är ett ansvar som delas mellan offentliga myndigheter och intresseorganisationer. Dessa instanser rekommenderas att på sina respektive nivåer driva kampanjer för att öka medvetenheten och genomföra pilotprojekt inom detta område. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att uppgiften att informera branschen är ett ansvar som delas mellan offentliga myndigheter och intresseorganisationer. Dessa instanser rekommenderas att på sina respektive nivåer driva kampanjer för att öka medvetenheten och genomföra pilotprojekt inom detta område.

| 46. | Europaparlamentet menar att ett av de största hindren för användningen av system för alternativ tvistlösning är företagens motvilja mot att använda sådana mekanismer. Parlamentet anser att handelskamrar, paraplyorganisationer på både nationell och europeisk nivå och andra yrkessammanslutningar ska vara skyldiga att informera företagen om möjligheten att använda alternativ tvistlösning och den potentiella nyttan av att använda detta system, särskilt med avseende på dess möjligheter att i ett tidigt skede förhindra rättsliga tvister, den bild som ges av företaget och, slutligen, den möjlighet som alternativ tvistlösning – till skillnad från en skiljedom eller ett domstolsbeslut – medför att återupprätta förtroendebaserade affärsrelationer mellan parterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet menar att ett av de största hindren för användningen av system för alternativ tvistlösning är företagens motvilja mot att använda sådana mekanismer. Parlamentet anser att handelskamrar, paraplyorganisationer på både nationell och europeisk nivå och andra yrkessammanslutningar ska vara skyldiga att informera företagen om möjligheten att använda alternativ tvistlösning och den potentiella nyttan av att använda detta system, särskilt med avseende på dess möjligheter att i ett tidigt skede förhindra rättsliga tvister, den bild som ges av företaget och, slutligen, den möjlighet som alternativ tvistlösning – till skillnad från en skiljedom eller ett domstolsbeslut – medför att återupprätta förtroendebaserade affärsrelationer mellan parterna.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de uppgifter som har inhämtats och en solid konsekvensanalys i enlighet med bestämmelserna om bättre lagstiftning utforska möjligheten att införa miniminormer för alternativ tvistlösning över flera sektorer. Samtidigt bör de befintliga systemen utvecklas och medlemsstaterna och de sektorer som omfattas av systemen uppmuntras att öka finansieringen, med tanke på att systemet med alternativ tvistlösning, trots att det erbjuder parterna ett lågkostnadsalternativ, inte får leda till ”billig rättvisa”. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de uppgifter som har inhämtats och en solid konsekvensanalys i enlighet med bestämmelserna om bättre lagstiftning utforska möjligheten att införa miniminormer för alternativ tvistlösning över flera sektorer. Samtidigt bör de befintliga systemen utvecklas och medlemsstaterna och de sektorer som omfattas av systemen uppmuntras att öka finansieringen, med tanke på att systemet med alternativ tvistlösning, trots att det erbjuder parterna ett lågkostnadsalternativ, inte får leda till ”billig rättvisa”.

*

* *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

(2)  EGT L 109, 19.4.2001, s. 56.

(3)  EGT C 155, 6.6.2000, s. 1.

(4)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 25.

(5)  EUT L 136, 24.5.2008, s. 3.

(6)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 256.

(7)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 110.

(8)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0144.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/9

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Rörlighet och integrering av personer med funktionshinder

P7_TA(2011)0453

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1),

| — | med beaktande av gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 10, 19 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 10, 19 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av rådets rekommendation 98/376/EG av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 98/376/EG av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 med titeln ”En digital agenda för Europa” (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 med titeln ”En digital agenda för Europa” (KOM(2010)0245),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2000 med titeln ”För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning” (KOM(2000)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2000 med titeln ”För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning” (KOM(2000)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 september 2001 med titeln ”eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll” (KOM(2001)0529), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 september 2001 med titeln ”eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll” (KOM(2001)0529),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) internationella klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (ICF) av den 22 maj 2001 (Världshälsoförsamlingens resolution 54.21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) internationella klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (ICF) av den 22 maj 2001 (Världshälsoförsamlingens resolution 54.21),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2003 med titeln ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan” (KOM(2003)0650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2003 med titeln ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan” (KOM(2003)0650),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 januari 2003 med titeln ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (KOM(2003)0016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 januari 2003 med titeln ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (KOM(2003)0016),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 mars 2005 med titeln ”Grönbok ’Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna” ’(KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 mars 2005 med titeln ”Grönbok ’Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna” ’(KOM(2005)0094),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2007 med titeln ”Situationen för funktionshindrade personer i Europeiska unionen: EU:s handlingsplan 2008–2009” (KOM(2007)0738), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2007 med titeln ”Situationen för funktionshindrade personer i Europeiska unionen: EU:s handlingsplan 2008–2009” (KOM(2007)0738),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010 med titeln ”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010 med titeln ”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (KOM(2010)0758),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2010 med titeln ”EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU” (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2010 med titeln ”EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU” (KOM(2010)0636),

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (nedan kallat det fakultativa protokollet), som antogs den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (nedan kallat det fakultativa protokollet), som antogs den 13 december 2006,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009”Främjande av integration på arbetsmarknaden – Återhämtning från krisen och förberedelser inför Lissabonagendan efter 2010”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009”Främjande av integration på arbetsmarknaden – Återhämtning från krisen och förberedelser inför Lissabonagendan efter 2010”,

| — | med beaktande av framställning 1454/2010 från Urzula Weber-Król, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning 1454/2010 från Urzula Weber-Król,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om tillämpning och resultat av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (KOM(2011)0166), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpning och resultat av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (KOM(2011)0166),

| — | med beaktande av Europeiska domstolens dom av den 11 juli 2006 i mål C-13/05 (direktiv 2000/78/EG – likabehandling i arbetslivet – begreppet funktionshinder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska domstolens dom av den 11 juli 2006 i mål C-13/05 (direktiv 2000/78/EG – likabehandling i arbetslivet – begreppet funktionshinder),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 1988 om teckenspråk för hörselskadade personer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 1988 om teckenspråk för hörselskadade personer (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om kvinnor och funktionshinder (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om kvinnor och funktionshinder (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 1992 om rättigheter för personer med mentala funktionshinder (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 1992 om rättigheter för personer med mentala funktionshinder (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 1995 om handikappade personers mänskliga rättigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 1995 om handikappade personers mänskliga rättigheter (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 maj 1996 om autistiska personers rättigheter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 maj 1996 om autistiska personers rättigheter (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 1996 om ”Parkeringstillstånd för rörelsehindrade – Handikappade personers rättigheter” (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 1996 om ”Parkeringstillstånd för rörelsehindrade – Handikappade personers rättigheter” (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 april 1997 om lika möjligheter för funktionshindrade personer (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 april 1997 om lika möjligheter för funktionshindrade personer (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (KOM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (KOM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (16),

| — | med beaktande av det ramavtal om inkluderande arbetsmarknader som ingicks av de europeiska arbetsmarknadsparterna den 25 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal om inkluderande arbetsmarknader som ingicks av de europeiska arbetsmarknadsparterna den 25 mars 2010,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (2006/C146/01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (2006/C146/01),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2010 med titeln ”Rättvisa och hälsa inom alla politikområden: Solidaritet i hälsa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2010 med titeln ”Rättvisa och hälsa inom alla politikområden: Solidaritet i hälsa”,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet från sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A7-0263/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet från sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A7-0263/2011), och av följande skäl:

| A. | Som fullvärdiga medborgare har personer med funktionsnedsättning (och här ingår både fysisk och psykosocial sådan) lika rättigheter och obestridlig rätt till värdighet, likabehandling, ett självständigt liv och full delaktighet i samhället. |
| --- | --- |

A.

Som fullvärdiga medborgare har personer med funktionsnedsättning (och här ingår både fysisk och psykosocial sådan) lika rättigheter och obestridlig rätt till värdighet, likabehandling, ett självständigt liv och full delaktighet i samhället.

| B. | Mer än 80 miljoner människor eller omkring 16 procent av EU:s hela befolkning är funktionshindrade, vilket även omfattar personer med psykiska problem, särskilt autism, och arbetslösheten bland dem är minst dubbelt så hög som bland människor utan funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning utgör en utsatt grupp, och andelen fattiga inom denna grupp är 70 procent högre än genomsnittet. Sysselsättningsfrekvensen bland personer med funktionsnedsättning uppgår endast till ca 45 procent. Ett arbete med hög kvalitet ger ekonomiskt oberoende och framgång på det personliga planet. Med arbetslösheten följer ökad risk för fattigdom och social utestängning, eftersom minst en fjärdedel av befolkningen någon gång haft psykiska problem och för 10 procent av dessa kan detta leda till kroniska problem med den mentala hälsan, vilket understryker behovet av en aktiv och målinriktad politik för att bekämpa denna envist kvardröjande situation. Den förhöjda fattigdomsrisken är en följd av en ofta begränsad tillgång till sysselsättning, utbildning men också hälso- och sjukvård och ett fullgott omhändertagande. |
| --- | --- |

B.

Mer än 80 miljoner människor eller omkring 16 procent av EU:s hela befolkning är funktionshindrade, vilket även omfattar personer med psykiska problem, särskilt autism, och arbetslösheten bland dem är minst dubbelt så hög som bland människor utan funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning utgör en utsatt grupp, och andelen fattiga inom denna grupp är 70 procent högre än genomsnittet. Sysselsättningsfrekvensen bland personer med funktionsnedsättning uppgår endast till ca 45 procent. Ett arbete med hög kvalitet ger ekonomiskt oberoende och framgång på det personliga planet. Med arbetslösheten följer ökad risk för fattigdom och social utestängning, eftersom minst en fjärdedel av befolkningen någon gång haft psykiska problem och för 10 procent av dessa kan detta leda till kroniska problem med den mentala hälsan, vilket understryker behovet av en aktiv och målinriktad politik för att bekämpa denna envist kvardröjande situation. Den förhöjda fattigdomsrisken är en följd av en ofta begränsad tillgång till sysselsättning, utbildning men också hälso- och sjukvård och ett fullgott omhändertagande.

| C. | De mest marginaliserade grupperna i samhället påverkas värst av krisen och personer med funktionsnedsättning är en av de grupper som påverkas allra värst av finanskrisen i Europa. |
| --- | --- |

C.

De mest marginaliserade grupperna i samhället påverkas värst av krisen och personer med funktionsnedsättning är en av de grupper som påverkas allra värst av finanskrisen i Europa.

| D. | Berörda medborgare brukar med jämna mellanrum uppmärksamma utskottet för framställningar på fall av bristfälligt genomförande av den gällande principen om likabehandling av människor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

D.

Berörda medborgare brukar med jämna mellanrum uppmärksamma utskottet för framställningar på fall av bristfälligt genomförande av den gällande principen om likabehandling av människor med funktionsnedsättning.

| E. | Personer med funktionsnedsättning och stort behov av stöd hör till de mest utestängda grupperna i samhället. Kvinnor med funktionsnedsättning hör generellt sett till de mest sårbara och marginaliserade samhällsmedlemmarna och utsätts för diskriminering samt utestängs från utbildningar, sysselsättning och det sociala livet. |
| --- | --- |

E.

Personer med funktionsnedsättning och stort behov av stöd hör till de mest utestängda grupperna i samhället. Kvinnor med funktionsnedsättning hör generellt sett till de mest sårbara och marginaliserade samhällsmedlemmarna och utsätts för diskriminering samt utestängs från utbildningar, sysselsättning och det sociala livet.

| F. | En förutsättning för att Europa 2020-strategin, som syftar till en smart och hållbar tillväxt för alla inom EU (grundad på innovation och forskning), ska lyckas är strukturella förbättringar i fråga om rörlighet för och integrering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

F.

En förutsättning för att Europa 2020-strategin, som syftar till en smart och hållbar tillväxt för alla inom EU (grundad på innovation och forskning), ska lyckas är strukturella förbättringar i fråga om rörlighet för och integrering av personer med funktionsnedsättning.

| G. | Denna siffra kommer att stiga betydligt under de närmaste åren på grund av att befolkningspyramiden oundvikligen kommer att vändas upp och ned, eftersom mer än en tredjedel av alla över 75 år har någon form av funktionsnedsättning som i viss mån begränsar deras möjligheter och mer än 20 procent av dem har mycket grava funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

G.

Denna siffra kommer att stiga betydligt under de närmaste åren på grund av att befolkningspyramiden oundvikligen kommer att vändas upp och ned, eftersom mer än en tredjedel av alla över 75 år har någon form av funktionsnedsättning som i viss mån begränsar deras möjligheter och mer än 20 procent av dem har mycket grava funktionsnedsättningar.

| H. | FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har formellt ratificerats av Europeiska unionen, undertecknats av alla 27 medlemsstater och ratificerats av 17 av dessa. |
| --- | --- |

H.

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har formellt ratificerats av Europeiska unionen, undertecknats av alla 27 medlemsstater och ratificerats av 17 av dessa.

| I. | EU:s behörighet i frågor om skyddet mot diskriminering med anledning av funktionsnedsättning är begränsad till sysselsättning, arbete och yrkesutbildning (direktiv 2000/78/EG) och Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är en blandad överenskommelse där EU:s institutioner delar ansvaret för genomförandet med medlemsstaterna. I detta betänkande ingår förslag och tillvägagångssätt avsedda att behandlas och åtgärdas i kommissionens kommande förslag om en europeisk tillgänglighetslag. |
| --- | --- |

I.

EU:s behörighet i frågor om skyddet mot diskriminering med anledning av funktionsnedsättning är begränsad till sysselsättning, arbete och yrkesutbildning (direktiv 2000/78/EG) och Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är en blandad överenskommelse där EU:s institutioner delar ansvaret för genomförandet med medlemsstaterna. I detta betänkande ingår förslag och tillvägagångssätt avsedda att behandlas och åtgärdas i kommissionens kommande förslag om en europeisk tillgänglighetslag.

| J. | Socialpolitiken inriktad på personer med funktionsnedsättning faller ofta under medlemsstaternas behörighet och grundas därför på nationella traditioner, nationellt arv och sociala seder, på den ekonomiska utvecklingen samt på familjers och föreningars ytterst viktiga roll för att stödja dessa personer på vägen mot självständighet och social integration. |
| --- | --- |

J.

Socialpolitiken inriktad på personer med funktionsnedsättning faller ofta under medlemsstaternas behörighet och grundas därför på nationella traditioner, nationellt arv och sociala seder, på den ekonomiska utvecklingen samt på familjers och föreningars ytterst viktiga roll för att stödja dessa personer på vägen mot självständighet och social integration.

| K. | Funktionsnedsättning är ett begrepp som ständigt förändras och som formas av samspelet mellan personer med funktionsnedsättning och de faktorer, både i form av omvärldens attityder och hinder i den fysiska miljön, som hindrar dessa personer från att till fullo och i praktiken delta i samhället på lika villkor och med samma värdighet som andra. |
| --- | --- |

K.

Funktionsnedsättning är ett begrepp som ständigt förändras och som formas av samspelet mellan personer med funktionsnedsättning och de faktorer, både i form av omvärldens attityder och hinder i den fysiska miljön, som hindrar dessa personer från att till fullo och i praktiken delta i samhället på lika villkor och med samma värdighet som andra.

| L. | Det finns ett starkt samband mellan rörlighet, funktionsnedsättning och (social) integration, särskilt när det gäller frihet och tillgång till kommunikation (också punktskrift och teckenspråk och andra alternativa kommunikationsformer), rörelsefrihet på alla livets områden och åtkomst till tjänster. Fullständigt deltagande i alla former av samhällslivet måste främjas, varvid betydelsen av gemenskapens politik för informations- och kommunikationsteknik måste beaktas, liksom tekniska hjälpmedel i hemmet och kommunikationslösningar via internet, tillsammans med behovet att styra utvecklingen i riktning mot full tillgänglighet genom att standarder på den inre marknaden görs kompatibla och deras spridning underlättas. |
| --- | --- |

L.

Det finns ett starkt samband mellan rörlighet, funktionsnedsättning och (social) integration, särskilt när det gäller frihet och tillgång till kommunikation (också punktskrift och teckenspråk och andra alternativa kommunikationsformer), rörelsefrihet på alla livets områden och åtkomst till tjänster. Fullständigt deltagande i alla former av samhällslivet måste främjas, varvid betydelsen av gemenskapens politik för informations- och kommunikationsteknik måste beaktas, liksom tekniska hjälpmedel i hemmet och kommunikationslösningar via internet, tillsammans med behovet att styra utvecklingen i riktning mot full tillgänglighet genom att standarder på den inre marknaden görs kompatibla och deras spridning underlättas.

| M. | Tillgång till information (artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) och kultur, såsom det fastställts i rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionsnedsättning spelar en nyckelroll i människors intellektuella utveckling, också för personer med funktionsnedsättning, och påverkar därför direkt deras möjligheter till sysselsättning. |
| --- | --- |

M.

Tillgång till information (artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) och kultur, såsom det fastställts i rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionsnedsättning spelar en nyckelroll i människors intellektuella utveckling, också för personer med funktionsnedsättning, och påverkar därför direkt deras möjligheter till sysselsättning.

| N. | Personer med funktionsnedsättning har rätt till tjänster i närområdet som gynnar ett självständigt liv, personlig assistans, ekonomisk och social självständighet och full delaktighet i samhället och på arbetsmarknaden. Om arbetet för att stödja dem vore avlönat skulle det uppgå till nästan 50 procent av BNP (enligt kommissionen för mätning av ekonomiska resultat och sociala framsteg den 21 april 2010). |
| --- | --- |

N.

Personer med funktionsnedsättning har rätt till tjänster i närområdet som gynnar ett självständigt liv, personlig assistans, ekonomisk och social självständighet och full delaktighet i samhället och på arbetsmarknaden. Om arbetet för att stödja dem vore avlönat skulle det uppgå till nästan 50 procent av BNP (enligt kommissionen för mätning av ekonomiska resultat och sociala framsteg den 21 april 2010).

| O. | Hinder mot att ta del av tjänster och varor som erbjuds alla utgör betydande svårigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

O.

Hinder mot att ta del av tjänster och varor som erbjuds alla utgör betydande svårigheter för personer med funktionsnedsättning.

| P. | Personer med funktionsnedsättning utsätts i somliga medlemsstater och inom somliga sektorer för diskriminering under hela livet och särskilt under utbildningen, på grund av brist på tidig upptäckt och tidiga insatser för barn och elever med funktionsnedsättning, vilket kringskär deras sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

P.

Personer med funktionsnedsättning utsätts i somliga medlemsstater och inom somliga sektorer för diskriminering under hela livet och särskilt under utbildningen, på grund av brist på tidig upptäckt och tidiga insatser för barn och elever med funktionsnedsättning, vilket kringskär deras sysselsättningsmöjligheter.

| Q. | I åldersgruppen 16–19 år är andelen som inte deltar i utbildning 37 procent bland ungdomar med funktionsnedsättning och 25 procent bland dem med viss grad av funktionsnedsättning, jämfört med 17 procent bland ungdomar utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

Q.

I åldersgruppen 16–19 år är andelen som inte deltar i utbildning 37 procent bland ungdomar med funktionsnedsättning och 25 procent bland dem med viss grad av funktionsnedsättning, jämfört med 17 procent bland ungdomar utan funktionsnedsättning.

| R. | Artikel 24 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU ratificerade i december 2010, förbjuder utestängning från utbildningssystemet på grund av funktionsnedsättning, och en utbildning med plats för var och en är det mest effektiva sättet att bekämpa diskriminerande attityder, skapa ett samhälle för alla och garantera utbildning för alla. |
| --- | --- |

R.

Artikel 24 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU ratificerade i december 2010, förbjuder utestängning från utbildningssystemet på grund av funktionsnedsättning, och en utbildning med plats för var och en är det mest effektiva sättet att bekämpa diskriminerande attityder, skapa ett samhälle för alla och garantera utbildning för alla.

| S. | Kvinnor med funktionsnedsättning utsätts ofta för dubbel diskriminering och regeringarna skulle kunna förhindra detta genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom alla berörda områden inom politiken för funktionsnedsatta. |
| --- | --- |

S.

Kvinnor med funktionsnedsättning utsätts ofta för dubbel diskriminering och regeringarna skulle kunna förhindra detta genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom alla berörda områden inom politiken för funktionsnedsatta.

| T. | Den ekonomiska krisen utgör en utmaning för sysselsättningen i allmänhet och sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning i synnerhet, då arbetslösheten ökar betydligt mer bland personer med någon form av funktionsnedsättning och det finns allt större farhågor om att handikappbidragen används till att styra arbetsutbudet. |
| --- | --- |

T.

Den ekonomiska krisen utgör en utmaning för sysselsättningen i allmänhet och sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning i synnerhet, då arbetslösheten ökar betydligt mer bland personer med någon form av funktionsnedsättning och det finns allt större farhågor om att handikappbidragen används till att styra arbetsutbudet.

| U. | Familjemedlemmar till personer med funktionsnedsättning diskrimineras på grund av sin koppling till dessa personer, och stödåtgärder till familjer kommer i sin tur att positivt påverka uppnåendet av fullständiga och lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

U.

Familjemedlemmar till personer med funktionsnedsättning diskrimineras på grund av sin koppling till dessa personer, och stödåtgärder till familjer kommer i sin tur att positivt påverka uppnåendet av fullständiga och lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| V. | En framställning med 1 364 984 namnteckningar ingavs 2007 till kommissionen med en uppmaning om att ge personer med funktionsnedsättning omfattande skydd inom Europeiska unionens samtliga politikområden. Hittills har kommissionen inte på lämpligt sätt beaktat detta legitima initiativ. |
| --- | --- |

V.

En framställning med 1 364 984 namnteckningar ingavs 2007 till kommissionen med en uppmaning om att ge personer med funktionsnedsättning omfattande skydd inom Europeiska unionens samtliga politikområden. Hittills har kommissionen inte på lämpligt sätt beaktat detta legitima initiativ.

Mål

| 1. | Europaparlamentet understryker att Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsnivå på 75 procent av befolkningen mellan 20 och 64 år är helt omöjligt att förverkliga om man inte inbegriper de personer som har någon form av funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsnivå på 75 procent av befolkningen mellan 20 och 64 år är helt omöjligt att förverkliga om man inte inbegriper de personer som har någon form av funktionsnedsättning.

| 2. | Europaparlamentet betonar att utgifterna till förmån för personer med funktionsnedsättning och de ekonomiska investeringarna i dem ger utdelning på lång sikt i form av välfärd för alla och ett samhälle som står på hållbar grund och där människor kan leva längre och arbeta effektivare under bättre förhållanden. Parlamentet framhåller att det inte är acceptabelt att som ett led i en åtstramningspolitik obefogat skära ned tjänster för personer med funktionsnedsättning eller i projekt för dessa personers sociala integrering, eftersom sådana nedskärningar innebär att vissa grundläggande och obestridliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning inte längre kan garanteras. Tvärtom anser parlamentet att investeringarna på dessa områden bör öka betydligt. Parlamentet upprepar att alla hälso- och sjukvårdssystem inom EU bör vara baserade på de grundläggande värderingarna allmängiltighet, tillgång till vård av hög kvalitet och solidaritet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att utgifterna till förmån för personer med funktionsnedsättning och de ekonomiska investeringarna i dem ger utdelning på lång sikt i form av välfärd för alla och ett samhälle som står på hållbar grund och där människor kan leva längre och arbeta effektivare under bättre förhållanden. Parlamentet framhåller att det inte är acceptabelt att som ett led i en åtstramningspolitik obefogat skära ned tjänster för personer med funktionsnedsättning eller i projekt för dessa personers sociala integrering, eftersom sådana nedskärningar innebär att vissa grundläggande och obestridliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning inte längre kan garanteras. Tvärtom anser parlamentet att investeringarna på dessa områden bör öka betydligt. Parlamentet upprepar att alla hälso- och sjukvårdssystem inom EU bör vara baserade på de grundläggande värderingarna allmängiltighet, tillgång till vård av hög kvalitet och solidaritet.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att vi under hela den ekonomiska krisen, som nu visar tecken på att ha övergått i en återhämtningsfas, fortsatt ha en inre solidaritet inom Europas samhällen. Parlamentet erkänner och betonar förbehållslöst att det behövs individanpassade åtgärder för personer med funktionsnedsättning, som utgående från de olika graderna och slagen av funktionsnedsättning behöver ett ännu intensivare stöd utgående från de mänskliga rättigheterna och sitt människovärde, samt att det ofta inte tas hänsyn till risken för diskriminering och att det därför behövs stöd och uppmuntran via europeiska kampanjer till förmån för ökad medvetenhet bland allmänheten. Parlamentet påpekar att behoven hos personer med funktionsnedsättning därför bör beaktas utgående från personernas särskilda krav så att lämpliga upplägg kan åstadkommas under alla faser av utbildningen och arbetslivet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att vi under hela den ekonomiska krisen, som nu visar tecken på att ha övergått i en återhämtningsfas, fortsatt ha en inre solidaritet inom Europas samhällen. Parlamentet erkänner och betonar förbehållslöst att det behövs individanpassade åtgärder för personer med funktionsnedsättning, som utgående från de olika graderna och slagen av funktionsnedsättning behöver ett ännu intensivare stöd utgående från de mänskliga rättigheterna och sitt människovärde, samt att det ofta inte tas hänsyn till risken för diskriminering och att det därför behövs stöd och uppmuntran via europeiska kampanjer till förmån för ökad medvetenhet bland allmänheten. Parlamentet påpekar att behoven hos personer med funktionsnedsättning därför bör beaktas utgående från personernas särskilda krav så att lämpliga upplägg kan åstadkommas under alla faser av utbildningen och arbetslivet.

| 4. | Europaparlamentet betonar betydelsen av målen i EU:s nya handikappstrategi 2010–2020 och efterlyser särskilt mer detaljerade åtgärder på samtliga förvaltningsnivåer utgående från tillförlitliga uppgifter. Här bör också principen ”ingenting om oss, utan medverkan från oss” beaktas, dvs. personer med funktionsnedsättning måste involveras i alla insatser och beslut som berör dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar betydelsen av målen i EU:s nya handikappstrategi 2010–2020 och efterlyser särskilt mer detaljerade åtgärder på samtliga förvaltningsnivåer utgående från tillförlitliga uppgifter. Här bör också principen ”ingenting om oss, utan medverkan från oss” beaktas, dvs. personer med funktionsnedsättning måste involveras i alla insatser och beslut som berör dem.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande om en europeisk handikappstrategi 2010–2020 inte innehåller någon jämställdhetsintegrering eller något särskilt kapitel om en jämställdhetsspecifik handikappolitik trots att kvinnor med funktionsnedsättning ofta befinner sig i en mer utsatt position än män med funktionsnedsättning och oftare drabbas av fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta jämställdhetsaspekter i hela handikappstrategin 2010–2020. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande om en europeisk handikappstrategi 2010–2020 inte innehåller någon jämställdhetsintegrering eller något särskilt kapitel om en jämställdhetsspecifik handikappolitik trots att kvinnor med funktionsnedsättning ofta befinner sig i en mer utsatt position än män med funktionsnedsättning och oftare drabbas av fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta jämställdhetsaspekter i hela handikappstrategin 2010–2020.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det måste tas ett effektivt, nytt grepp på problematiken med funktionsnedsättning, inledningsvis genom att det inrättas en europeisk nämnd för personer med funktionsnedsättning, avsedd att regelbundet sammankomma under aktiv medverkan från Europaparlamentets sida och med representativa organisationer för personer med funktionsnedsättning som deltagare, tillsammans med nationella arbetsgrupper, för att vi ska få effektivare mekanismer för att samordna, övervaka och utvärdera genomförandet av både EU:s handikappstrategi inom kommissionen och medlemsstaternas program och strategier, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det måste tas ett effektivt, nytt grepp på problematiken med funktionsnedsättning, inledningsvis genom att det inrättas en europeisk nämnd för personer med funktionsnedsättning, avsedd att regelbundet sammankomma under aktiv medverkan från Europaparlamentets sida och med representativa organisationer för personer med funktionsnedsättning som deltagare, tillsammans med nationella arbetsgrupper, för att vi ska få effektivare mekanismer för att samordna, övervaka och utvärdera genomförandet av både EU:s handikappstrategi inom kommissionen och medlemsstaternas program och strategier, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att ett hållbart samhälle, där människor lever längre och med bättre hälsa, också bör innefatta bättre planering av stadsmiljöer och allmänna områden och bättre åtkomst till varor och tjänster, bland annat i form av tillgång på lika villkor till ny informations- och kommunikationsteknik, för att personer med funktionsnedsättning ska få bättre livskvalitet och social utestängning förebyggas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att ett hållbart samhälle, där människor lever längre och med bättre hälsa, också bör innefatta bättre planering av stadsmiljöer och allmänna områden och bättre åtkomst till varor och tjänster, bland annat i form av tillgång på lika villkor till ny informations- och kommunikationsteknik, för att personer med funktionsnedsättning ska få bättre livskvalitet och social utestängning förebyggas.

Medborgerliga och mänskliga rättigheter

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en oinskränkt respekt för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och stöd till principen om design för alla och universell design. Parlamentet erkänner vad Europeiska unionen och Förenta nationerna gjort för att genom lagstiftning söka förbättra den fullständiga samhällsintegrationen för personer med funktionsnedsättning, men anser att det bör göras mera. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser en oinskränkt respekt för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och stöd till principen om design för alla och universell design. Parlamentet erkänner vad Europeiska unionen och Förenta nationerna gjort för att genom lagstiftning söka förbättra den fullständiga samhällsintegrationen för personer med funktionsnedsättning, men anser att det bör göras mera.

| 9. | Europaparlamentet framhåller särskilt att även underåriga personer med funktionsnedsättning måste få sina rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter respekterade fullt ut, bland annat rätten till lek, utbildning och deltagande i det lokala samhällslivet, inklusive kulturlivet och konstlivet, rätten till medicinsk vård anpassad till barnets hälsotillstånd och friheten att söka och ta del av information och tankar. Parlamentet erinrar särskilt om artikel 23 i den konventionen, enligt vilken barn med funktionsnedsättning ”bör åtnjuta ett fullvärdigt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar självförtroende och möjliggör barnets aktiva deltagande i samhället”, samt ha ”effektiv tillgång till och [erhålla] undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelser för arbetslivet och möjligheter till rekreation på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integrering i samhället och individuella utveckling, innefattande dess kulturella och andliga utveckling”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller särskilt att även underåriga personer med funktionsnedsättning måste få sina rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter respekterade fullt ut, bland annat rätten till lek, utbildning och deltagande i det lokala samhällslivet, inklusive kulturlivet och konstlivet, rätten till medicinsk vård anpassad till barnets hälsotillstånd och friheten att söka och ta del av information och tankar. Parlamentet erinrar särskilt om artikel 23 i den konventionen, enligt vilken barn med funktionsnedsättning ”bör åtnjuta ett fullvärdigt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar självförtroende och möjliggör barnets aktiva deltagande i samhället”, samt ha ”effektiv tillgång till och [erhålla] undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelser för arbetslivet och möjligheter till rekreation på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integrering i samhället och individuella utveckling, innefattande dess kulturella och andliga utveckling”.

| 10. | Europaparlamentet begär att handikappåtgärder integreras på ett ändamålsenligt sätt överallt i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ, däribland innovationsunionen, som saknar hänvisningar till funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att handikappåtgärder integreras på ett ändamålsenligt sätt överallt i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ, däribland innovationsunionen, som saknar hänvisningar till funktionsnedsättning.

| 11. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att många personer med funktionsnedsättning fortfarande diskrimineras genom bristande likhet inför lagen och rätten och uppmanar medlemsstaterna att rätta till och avhjälpa dessa brister, som bland annat rör effektiv tillgång till rättsväsendet för personer med funktionsnedsättning och lämplig utbildning för dem som arbetar inom rättsväsendet, inklusive poliser och kriminalvårdspersonal, och betonar betydelsen av att garantera och säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan delta i det politiska och offentliga livet på samma villkor som andra, vilket bland annat omfattar rätten att rösta, att ställa upp som kandidat i val och att inneha ämbete, i enlighet med artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, eftersom det av uppskattningar som gjorts av relevanta icke-statliga organisationer samt valexperter framgått att endast en liten grupp bland dessa personer kan delta i valen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att många personer med funktionsnedsättning fortfarande diskrimineras genom bristande likhet inför lagen och rätten och uppmanar medlemsstaterna att rätta till och avhjälpa dessa brister, som bland annat rör effektiv tillgång till rättsväsendet för personer med funktionsnedsättning och lämplig utbildning för dem som arbetar inom rättsväsendet, inklusive poliser och kriminalvårdspersonal, och betonar betydelsen av att garantera och säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan delta i det politiska och offentliga livet på samma villkor som andra, vilket bland annat omfattar rätten att rösta, att ställa upp som kandidat i val och att inneha ämbete, i enlighet med artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, eftersom det av uppskattningar som gjorts av relevanta icke-statliga organisationer samt valexperter framgått att endast en liten grupp bland dessa personer kan delta i valen.

| 12. | Europaparlamentet anser att köp av varor och tjänster, inbegripet relevant och tillgänglig information om dessa, bör omfatta lämpliga (nät)handelslösningar samt varor och tjänster utformade för att vara tillgängliga över lång tid. Parlamentet påpekar att produkter för personer med funktionsnedsättning måste godkännas i enlighet med både europeiska och världsomfattande standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare lämpliga åtgärder för att främja utvecklingen av och tillgången till universellt utformade produkter och tjänster i enlighet med artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inklusive utbyte av bästa metoder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att köp av varor och tjänster, inbegripet relevant och tillgänglig information om dessa, bör omfatta lämpliga (nät)handelslösningar samt varor och tjänster utformade för att vara tillgängliga över lång tid. Parlamentet påpekar att produkter för personer med funktionsnedsättning måste godkännas i enlighet med både europeiska och världsomfattande standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare lämpliga åtgärder för att främja utvecklingen av och tillgången till universellt utformade produkter och tjänster i enlighet med artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inklusive utbyte av bästa metoder.

| 13. | Europaparlamentet framhåller mot bakgrund av FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning att en mängd studier visat på den dubbla diskriminering som kvinnor med funktionsnedsättning utsätts för på grund av såväl sitt kön som sin funktionsnedsättning. Eftersom det praktiskt taget helt saknas mekanismer i detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att lägga särskild vikt vid kvinnor med funktionsnedsättning inom de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller mot bakgrund av FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning att en mängd studier visat på den dubbla diskriminering som kvinnor med funktionsnedsättning utsätts för på grund av såväl sitt kön som sin funktionsnedsättning. Eftersom det praktiskt taget helt saknas mekanismer i detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att lägga särskild vikt vid kvinnor med funktionsnedsättning inom de sociala trygghetssystemen.

| 14. | Europaparlamentet betonar att personer med psykiska och intellektuella funktionsnedsättningar löper särskilt stor risk att bli utnyttjade och utsättas för våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en utvecklad kontrollmekanism för att tillhandahålla sociala tjänster och rättsskydd för offer samt att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och friheterna för personer på vårdinrättningar, särskilt kvinnor och barn med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att undersöka våldet mot flickor och kvinnor med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder mot den dubbla diskrimineringen av kvinnor och för främjande av full jämställdhet vad gäller rättigheter och möjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta aktiva och effektiva åtgärder för att stödja och främja en övergång från sluten vård till öppen vård i närsamhället genom att effektivt använda möjligheterna till stöd från EU, till exempel via programmet Progress, för åtgärder till förmån för ökad allmän medvetenhet om situationen för personer med funktionsnedsättning på vårdinrättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med förtur garantera våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning tillgång till socialt boende, bidrag för att kunna anpassa sin hemmiljö, stöd i hemmet och offentliga tjänster inriktade på fall av könsbaserat våld. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att personer med psykiska och intellektuella funktionsnedsättningar löper särskilt stor risk att bli utnyttjade och utsättas för våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en utvecklad kontrollmekanism för att tillhandahålla sociala tjänster och rättsskydd för offer samt att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och friheterna för personer på vårdinrättningar, särskilt kvinnor och barn med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att undersöka våldet mot flickor och kvinnor med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder mot den dubbla diskrimineringen av kvinnor och för främjande av full jämställdhet vad gäller rättigheter och möjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta aktiva och effektiva åtgärder för att stödja och främja en övergång från sluten vård till öppen vård i närsamhället genom att effektivt använda möjligheterna till stöd från EU, till exempel via programmet Progress, för åtgärder till förmån för ökad allmän medvetenhet om situationen för personer med funktionsnedsättning på vårdinrättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med förtur garantera våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning tillgång till socialt boende, bidrag för att kunna anpassa sin hemmiljö, stöd i hemmet och offentliga tjänster inriktade på fall av könsbaserat våld.

| 15. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör uppmuntras att ägna avsevärt större uppmärksamhet åt de sociala aspekterna på funktionsnedsättning. Parlamentet anser att en rättslig grund för en understödd beslutsmekanism skulle kunna utgöra en nödvändig förutsättning för enskilda personers möjligheter att utöva sina medborgerliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i möjligaste mån försöka minska boendet på vårdinrättningar till förmån för andra stödformer såsom personlig assistans och andra tjänster som stöder individuellt boende. Parlamentet uppmanar kommissionen att grundligt undersöka dessa företeelser och öka medvetenheten i samhället om dem och understryker frivilligarbetets omistliga roll för personer med funktionsnedsättning och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta och förbättra initiativen och stödprogrammen för sådant arbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör uppmuntras att ägna avsevärt större uppmärksamhet åt de sociala aspekterna på funktionsnedsättning. Parlamentet anser att en rättslig grund för en understödd beslutsmekanism skulle kunna utgöra en nödvändig förutsättning för enskilda personers möjligheter att utöva sina medborgerliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i möjligaste mån försöka minska boendet på vårdinrättningar till förmån för andra stödformer såsom personlig assistans och andra tjänster som stöder individuellt boende. Parlamentet uppmanar kommissionen att grundligt undersöka dessa företeelser och öka medvetenheten i samhället om dem och understryker frivilligarbetets omistliga roll för personer med funktionsnedsättning och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta och förbättra initiativen och stödprogrammen för sådant arbete.

| 16. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att garantera personer med funktionsnedsättning lika tillgång till offentlig information, särskilt samhällets hantering av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, i enlighet med artikel 21 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att garantera personer med funktionsnedsättning lika tillgång till offentlig information, särskilt samhällets hantering av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, i enlighet med artikel 21 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda sig inför naturkatastrofer och katastrofer som orsakas av mänskligt slarv, särskilt för att förse personer med funktionsnedsättning med lämplig och användbar information, bland annat genom att förevisa användbara och passande internationella exempel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda sig inför naturkatastrofer och katastrofer som orsakas av mänskligt slarv, särskilt för att förse personer med funktionsnedsättning med lämplig och användbar information, bland annat genom att förevisa användbara och passande internationella exempel.

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av åtgärder på både nationell och europeisk nivå för att främja övergången från sluten vård till öppen vård i närsamhället med hjälp av strukturfonderna och samtidigt höja allmänhetens medvetenhet om situationen för personer med funktionsnedsättning vilka bor på vårdinrättningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av åtgärder på både nationell och europeisk nivå för att främja övergången från sluten vård till öppen vård i närsamhället med hjälp av strukturfonderna och samtidigt höja allmänhetens medvetenhet om situationen för personer med funktionsnedsättning vilka bor på vårdinrättningar.

Vikten av uppgiftsinsamling och samråd med berörda aktörer

| 19. | Europaparlamentet betonar att det i medlemsstaterna för närvarande saknas konsekventa könsspecifika uppgifter om frågor i samband med funktionsnedsättning och tjänster för personer med funktionsnedsättning eller att dessa uppgifter är bristfälliga, också vad gäller specifika indikatorer och specifik information om antalet vårdinrättningar och vårdhem samt kvaliteten på dem, samt att Eurostat årligen bör tillhandahålla flera könsspecifika uppgifter om personer med funktionsnedsättning och deras vårdare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det i medlemsstaterna för närvarande saknas konsekventa könsspecifika uppgifter om frågor i samband med funktionsnedsättning och tjänster för personer med funktionsnedsättning eller att dessa uppgifter är bristfälliga, också vad gäller specifika indikatorer och specifik information om antalet vårdinrättningar och vårdhem samt kvaliteten på dem, samt att Eurostat årligen bör tillhandahålla flera könsspecifika uppgifter om personer med funktionsnedsättning och deras vårdare.

| 20. | Europaparlamentet är besviket över bristen på öppenhet och insyn och den begränsade medverkan från personer med funktionsnedsättning i uppgiftsinsamling och samråd och anser att kommissionen bör uppmuntra personer med funktionsnedsättning att delta i samrådsförfaranden, vilka ska vara fullt tillgängliga enligt icke-statliga organisationers erfarenhet och vara utformade för att medge konkreta synpunkter samt stödjas av effektiva informationskampanjer. Av att det inkommit endast 336 svar från det civila samhället vid kommissionens samråd, som hölls på kommissionens centrala samrådswebbplats 2009, framgår det att informationskampanjerna inte nådde målgrupperna. Dessutom var verktyget på internet inte åtkomligt för gravt synskadade personer som använde skärmläsare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer medverkar i allt arbete med genomförandet på samtliga nivåer (i enlighet med artikel 33 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är besviket över bristen på öppenhet och insyn och den begränsade medverkan från personer med funktionsnedsättning i uppgiftsinsamling och samråd och anser att kommissionen bör uppmuntra personer med funktionsnedsättning att delta i samrådsförfaranden, vilka ska vara fullt tillgängliga enligt icke-statliga organisationers erfarenhet och vara utformade för att medge konkreta synpunkter samt stödjas av effektiva informationskampanjer. Av att det inkommit endast 336 svar från det civila samhället vid kommissionens samråd, som hölls på kommissionens centrala samrådswebbplats 2009, framgår det att informationskampanjerna inte nådde målgrupperna. Dessutom var verktyget på internet inte åtkomligt för gravt synskadade personer som använde skärmläsare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer medverkar i allt arbete med genomförandet på samtliga nivåer (i enlighet med artikel 33 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning).

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta fart på övervakningen samt på samarbetet mellan medlemsstaterna och på utbytet av bästa praxis, särskilt när det gäller insamling av jämförbara könsspecifika uppgifter och framstegsindikatorer, för att de fastställda målen ska uppnås både på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet betonar att mätningarna bör bygga på behoven hos personer med funktionsnedsättning och inte endast på medicinska faktorer, utan även bör omfatta sociala, sysselsättningsrelaterade och miljömässiga faktorer. Samtidigt är det viktigt att samordna bekämpningen av företeelser som att systemet missbrukas och att funktionsnedsättningar simuleras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta fart på övervakningen samt på samarbetet mellan medlemsstaterna och på utbytet av bästa praxis, särskilt när det gäller insamling av jämförbara könsspecifika uppgifter och framstegsindikatorer, för att de fastställda målen ska uppnås både på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet betonar att mätningarna bör bygga på behoven hos personer med funktionsnedsättning och inte endast på medicinska faktorer, utan även bör omfatta sociala, sysselsättningsrelaterade och miljömässiga faktorer. Samtidigt är det viktigt att samordna bekämpningen av företeelser som att systemet missbrukas och att funktionsnedsättningar simuleras.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att registreringen av personer med funktionsnedsättning för tjänster och stöd från den offentliga budgeten inte får kränka deras mänskliga rättigheter eller privatliv, eller stämpla personerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att registreringen av personer med funktionsnedsättning för tjänster och stöd från den offentliga budgeten inte får kränka deras mänskliga rättigheter eller privatliv, eller stämpla personerna.

Demografiska förändringar och en hinderfri miljö

| 23. | Europaparlamentet betonar att demografiska förändringar också kommer att leda till att antalet äldre personer med funktionsnedsättningar ökar, eftersom fler personer kommer att drabbas av funktionsnedsättning i och med att de lever längre, vilket kommer att medföra ett ökat behov av utveckling och utformning av tjänster och lösningar som är till nytta både för personer med funktionsnedsättning, oavsett deras ålder, och för äldre personer med eller utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att demografiska förändringar också kommer att leda till att antalet äldre personer med funktionsnedsättningar ökar, eftersom fler personer kommer att drabbas av funktionsnedsättning i och med att de lever längre, vilket kommer att medföra ett ökat behov av utveckling och utformning av tjänster och lösningar som är till nytta både för personer med funktionsnedsättning, oavsett deras ålder, och för äldre personer med eller utan funktionsnedsättning.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar till allianser mellan de båda grupperna i samhället för att bidra till innovativ tillväxt som också bygger på sysselsättning och social utveckling i medlemsstaterna samt för att möta de nya behov som uppstår bland den åldrande befolkningen i och med de demografiska förändringarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar till allianser mellan de båda grupperna i samhället för att bidra till innovativ tillväxt som också bygger på sysselsättning och social utveckling i medlemsstaterna samt för att möta de nya behov som uppstår bland den åldrande befolkningen i och med de demografiska förändringarna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka såväl sanktioner som positiva incitament för medlemsstaterna för att genomföra artikel 16 i förordning (EG) nr 1083/2006 och respektera de rättsligt bindande krav som fastställs där. Parlamentet uppmanar kommissionen att skärpa bestämmelserna mot diskriminering samt om tillgänglighet i den framtida sammanhållningspolitiken för 2014–2020 och att övervaka och utvärdera huruvida EU:s finansieringsprogram genomförs korrekt och hur de europeiska fonderna används. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka såväl sanktioner som positiva incitament för medlemsstaterna för att genomföra artikel 16 i förordning (EG) nr 1083/2006 och respektera de rättsligt bindande krav som fastställs där. Parlamentet uppmanar kommissionen att skärpa bestämmelserna mot diskriminering samt om tillgänglighet i den framtida sammanhållningspolitiken för 2014–2020 och att övervaka och utvärdera huruvida EU:s finansieringsprogram genomförs korrekt och hur de europeiska fonderna används.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, för att förbättra tillgängligheten till varor och tjänster och byggnader genom EU:s fonder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, för att förbättra tillgängligheten till varor och tjänster och byggnader genom EU:s fonder.

Fri rörlighet och hinderfria tjänster

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om att fri rörlighet är en grundläggande rättighet i EU. Parlamentet betonar att den har ett positivt inflytande på livskvaliteten och delaktigheten i samhället och på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och deras familjer, särskilt i fråga om förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård, där större vikt läggs vid personer med kroniska funktionsnedsättande sjukdomar i syfte att minska ojämlikheten i hälsa inom EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om att fri rörlighet är en grundläggande rättighet i EU. Parlamentet betonar att den har ett positivt inflytande på livskvaliteten och delaktigheten i samhället och på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och deras familjer, särskilt i fråga om förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård, där större vikt läggs vid personer med kroniska funktionsnedsättande sjukdomar i syfte att minska ojämlikheten i hälsa inom EU.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att EU som främjar jämlikhet och fri rörlighet för medborgarna på unionens territorium dock uppvisar skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att EU som främjar jämlikhet och fri rörlighet för medborgarna på unionens territorium dock uppvisar skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att handikapptillgängliga transportmedel gör att personer med funktionsnedsättning lättare kan delta på arbetsmarknaden och därför bidrar till att bekämpa fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att handikapptillgängliga transportmedel gör att personer med funktionsnedsättning lättare kan delta på arbetsmarknaden och därför bidrar till att bekämpa fattigdom och social utestängning.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbare åstadkomma tillgängliga tjänster genom olika strategier för att undanröja alla hinder för tillgången till teknik som minskar priset på sådana tjänster, vilket även bör omfatta Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ som utformats i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbare åstadkomma tillgängliga tjänster genom olika strategier för att undanröja alla hinder för tillgången till teknik som minskar priset på sådana tjänster, vilket även bör omfatta Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ som utformats i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att rörlighet är en central fråga i den europeiska sysselsättningsstrategin och att det fortfarande finns mycket stora hinder för ett värdigt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning i EU, särskilt när det gäller möjligheten att överföra förmåner och bidrag samt tillträde till nödvändig infrastruktur eller personlig assistans. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att rörlighet är en central fråga i den europeiska sysselsättningsstrategin och att det fortfarande finns mycket stora hinder för ett värdigt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning i EU, särskilt när det gäller möjligheten att överföra förmåner och bidrag samt tillträde till nödvändig infrastruktur eller personlig assistans.

| 32. | Europaparlamentet understryker att personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktivet om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (2011/24/EU) har rätt till gränsöverskridande hälso- och sjukvård och bör ges lika tillgång till hälso- och sjukvård i alla EU-länder, särskilt när de söker högspecialiserad vård. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktivet om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (2011/24/EU) har rätt till gränsöverskridande hälso- och sjukvård och bör ges lika tillgång till hälso- och sjukvård i alla EU-länder, särskilt när de söker högspecialiserad vård.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser bättre ömsesidigt erkännande av funktionsnedsättningar i medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att utbyta bästa metoder för att täppa till luckorna mellan de nationella systemen i fråga om bedömningar av funktionsnedsättningsgraden inom EU för att säkerställa ökad rörlighet för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser bättre ömsesidigt erkännande av funktionsnedsättningar i medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att utbyta bästa metoder för att täppa till luckorna mellan de nationella systemen i fråga om bedömningar av funktionsnedsättningsgraden inom EU för att säkerställa ökad rörlighet för personer med funktionsnedsättning.

| 34. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste uppmuntras att i sina social- och pensionssystem erkänna det engagemang och det obetalda vårdarbete med personer med funktionsnedsättning som mestadels brukar utföras av kvinnor. Parlamentet framhåller att dessa kvinnor måste ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste uppmuntras att i sina social- och pensionssystem erkänna det engagemang och det obetalda vårdarbete med personer med funktionsnedsättning som mestadels brukar utföras av kvinnor. Parlamentet framhåller att dessa kvinnor måste ägnas särskild uppmärksamhet.

| 35. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av rådets rekommendation 98/376/EG av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder, där det anges att detta tillstånd bör följa en enhetlig gemenskapsmodell och erkännas av samtliga medlemsstater för att underlätta innehavarnas bilanvändning, och noterar att en enhetlig EU-stadga för resandes rättigheter och för körkortstagande och förnyelse av körkort och andra tillstånd eller handlingar som kan krävas för att underlätta rörligheten mellan medlemsstater är viktig för att personer med funktionsnedsättning ska integreras i samhället i hela EU. Parlamentet inser att innovativa fria kommunikationsredskap för gravt syn- och hörselskadade, såsom åtkomliga informationstjänster, framför allt i form av internettjänster, också är viktiga för att dessa personer fullt ska kunna åtnjuta sina rättigheter. Hit hör lättlästa versioner för personer med kognitiva och intellektuella funktionshinder. Parlamentet begär att man minskar hindren för rörligheten för personer med funktionsnedsättning genom att anta ett europeiskt rörlighetskort som bygger på ett ömsesidigt erkännande från medlemsstaternas sida av kort för personer med funktionsnedsättning samt av förmåner för dessa personer, för att personer med funktionsnedsättning lättare ska kunna studera, arbeta och resa. I detta sammanhang bör också den öppna samordningsmetoden användas. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mer informativ webbplats som riktar sig till personer med funktionsnedsättning och som förklarar deras rättigheter och ger ytterligare specifik information om resor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av rådets rekommendation 98/376/EG av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder, där det anges att detta tillstånd bör följa en enhetlig gemenskapsmodell och erkännas av samtliga medlemsstater för att underlätta innehavarnas bilanvändning, och noterar att en enhetlig EU-stadga för resandes rättigheter och för körkortstagande och förnyelse av körkort och andra tillstånd eller handlingar som kan krävas för att underlätta rörligheten mellan medlemsstater är viktig för att personer med funktionsnedsättning ska integreras i samhället i hela EU. Parlamentet inser att innovativa fria kommunikationsredskap för gravt syn- och hörselskadade, såsom åtkomliga informationstjänster, framför allt i form av internettjänster, också är viktiga för att dessa personer fullt ska kunna åtnjuta sina rättigheter. Hit hör lättlästa versioner för personer med kognitiva och intellektuella funktionshinder. Parlamentet begär att man minskar hindren för rörligheten för personer med funktionsnedsättning genom att anta ett europeiskt rörlighetskort som bygger på ett ömsesidigt erkännande från medlemsstaternas sida av kort för personer med funktionsnedsättning samt av förmåner för dessa personer, för att personer med funktionsnedsättning lättare ska kunna studera, arbeta och resa. I detta sammanhang bör också den öppna samordningsmetoden användas. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mer informativ webbplats som riktar sig till personer med funktionsnedsättning och som förklarar deras rättigheter och ger ytterligare specifik information om resor.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att medverka till att arbetsplatser och bostäder blir tillgängliga utan fysiska hinder, i syfte att öka integrationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att medverka till att arbetsplatser och bostäder blir tillgängliga utan fysiska hinder, i syfte att öka integrationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning.

| 37. | Europaparlamentet betonar att innovativa och kunskapsbaserade ekonomier inte kan utvecklas om inte innehåll och utformningar görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, och att föreskrifter om detta måste finnas i bindande lagstiftning, exempelvis om tillgängliga webbsidor för gravt synskadade samt textat innehåll för hörselskadade personer, inbegripet massmedietjänster och internettjänster, för personer som använder teckenspråk, tillsammans med smarta telefontillämpningar, taktila hjälpmedel och talhjälpmedel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att innovativa och kunskapsbaserade ekonomier inte kan utvecklas om inte innehåll och utformningar görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, och att föreskrifter om detta måste finnas i bindande lagstiftning, exempelvis om tillgängliga webbsidor för gravt synskadade samt textat innehåll för hörselskadade personer, inbegripet massmedietjänster och internettjänster, för personer som använder teckenspråk, tillsammans med smarta telefontillämpningar, taktila hjälpmedel och talhjälpmedel.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa en tvådelad strategi där bindande lagstiftning och standarder ses som kompletterande instrument som behövs för att förverkliga handikapptillgängligheten. Parlamentet betonar att det bör lagstadgas om en ram som står sig med tanke på den snabba utvecklingen inom IKT-branschen och konstaterar att standarderna i sin tur bör vara föränderliga verktyg som kan säkerställa genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa en tvådelad strategi där bindande lagstiftning och standarder ses som kompletterande instrument som behövs för att förverkliga handikapptillgängligheten. Parlamentet betonar att det bör lagstadgas om en ram som står sig med tanke på den snabba utvecklingen inom IKT-branschen och konstaterar att standarderna i sin tur bör vara föränderliga verktyg som kan säkerställa genomförandet av lagstiftningen.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att det inte råder lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inklusive information om hälsa och hälso- och sjukvård, och uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med rekommendationer som stöder lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och till information om hälsa och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att det inte råder lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inklusive information om hälsa och hälso- och sjukvård, och uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med rekommendationer som stöder lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och till information om hälsa och hälso- och sjukvård.

| 40. | Europaparlamentet betonar att man för att aktivt integrera personer med funktionsnedsättning inom alla samhällslivets områden måste satsa på kommunikationslösningar (t.ex. lättlästa webbplatser) för personer med intellektuell funktionsnedsättning och förstorande och alternativ kommunikation (AAC) för personer med komplicerade kommunikationsbehov. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att man för att aktivt integrera personer med funktionsnedsättning inom alla samhällslivets områden måste satsa på kommunikationslösningar (t.ex. lättlästa webbplatser) för personer med intellektuell funktionsnedsättning och förstorande och alternativ kommunikation (AAC) för personer med komplicerade kommunikationsbehov.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sitt arbete med att integrera och socialisera personer med funktionsnedsättning samverka med kommissionen för att förbättra deras tillgång till evenemang och aktiviteter inom idrott, fritid och kultur, också genom stöd till och utbyte mellan medlemsstaterna av kulturvaror som synskadade kan ta del av, i överensstämmelse med rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder (17). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sitt arbete med att integrera och socialisera personer med funktionsnedsättning samverka med kommissionen för att förbättra deras tillgång till evenemang och aktiviteter inom idrott, fritid och kultur, också genom stöd till och utbyte mellan medlemsstaterna av kulturvaror som synskadade kan ta del av, i överensstämmelse med rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder (17).

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa bristerna i tillgänglighetslagstiftningen, särskilt inom kollektivtrafiken, lagstiftningen om passagerares rättigheter, inbegripet skador på rörlighetsutrustning, och tjänster inom elektroniska informations- och kommunikationssystem liksom bestämmelserna för offentliga byggnader och tjänster. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa bristerna i tillgänglighetslagstiftningen, särskilt inom kollektivtrafiken, lagstiftningen om passagerares rättigheter, inbegripet skador på rörlighetsutrustning, och tjänster inom elektroniska informations- och kommunikationssystem liksom bestämmelserna för offentliga byggnader och tjänster.

Lika möjligheter

| 43. | Europaparlamentet är av den åsikten att lika möjligheter inte kan tolkas såsom innebärande lika förhållanden och villkor för personer med olika behov och anser därför att personer med olika funktionsnedsättningar därför bör ha tillgång till lämpliga hjälpmedel, så att de kan köpa varor och tjänster som verkligen ger lika möjligheter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är av den åsikten att lika möjligheter inte kan tolkas såsom innebärande lika förhållanden och villkor för personer med olika behov och anser därför att personer med olika funktionsnedsättningar därför bör ha tillgång till lämpliga hjälpmedel, så att de kan köpa varor och tjänster som verkligen ger lika möjligheter.

| 44. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att man måste garantera personer med funktionsnedsättning allmän, faktisk och icke-diskriminerande tillgång till socialt skydd, sociala förmåner, hälso- och sjukvård och utbildning samt försörjning med varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder, telekommunikation och elektronisk kommunikation, information, inklusive information i tillgängliga format, finansiella tjänster, kultur och fritidssysselsättningar, offentligt tillgängliga byggnader, transportmedel och andra offentliga platser och inrättningar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att man måste garantera personer med funktionsnedsättning allmän, faktisk och icke-diskriminerande tillgång till socialt skydd, sociala förmåner, hälso- och sjukvård och utbildning samt försörjning med varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder, telekommunikation och elektronisk kommunikation, information, inklusive information i tillgängliga format, finansiella tjänster, kultur och fritidssysselsättningar, offentligt tillgängliga byggnader, transportmedel och andra offentliga platser och inrättningar.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att integration i arbetslivet och ekonomisk självständighet är synnerligen viktiga faktorer för social integration av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framhåller att integration i arbetslivet och ekonomisk självständighet är synnerligen viktiga faktorer för social integration av personer med funktionsnedsättning.

| 46. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att produkter, varor och tjänster, även handikappanpassade versioner av dem, inte får vara diskriminerande och därför inte får kosta mer för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att produkter, varor och tjänster, även handikappanpassade versioner av dem, inte får vara diskriminerande och därför inte får kosta mer för personer med funktionsnedsättning.

| 47. | Europaparlamentet vidhåller att små och medelstora företag spelar en viktig roll för att ge personer med funktionsnedsättning anställning eftersom de kan utgöra en lämplig arbetsmiljö för att ta till vara dessa personers individuella och yrkesmässiga potential. Parlamentet betonar därför att de små och medelstora företagen bör få all information, inte bara om hjälp- och stödåtgärder avseende anställning av utsatta grupper, utan även all relevant information om teknik och studiemöjligheter som kan göra yrkesverksamma personer med funktionsnedsättning självständiga och aktiva. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet vidhåller att små och medelstora företag spelar en viktig roll för att ge personer med funktionsnedsättning anställning eftersom de kan utgöra en lämplig arbetsmiljö för att ta till vara dessa personers individuella och yrkesmässiga potential. Parlamentet betonar därför att de små och medelstora företagen bör få all information, inte bara om hjälp- och stödåtgärder avseende anställning av utsatta grupper, utan även all relevant information om teknik och studiemöjligheter som kan göra yrkesverksamma personer med funktionsnedsättning självständiga och aktiva.

| 48. | Europaparlamentet framhåller den utomordentliga betydelsen av att personer med funktionsnedsättning får anställning på den vanliga arbetsmarknaden, och är medvetet om det stora behovet av flexiblare bestämmelser om anställningsförhållanden, med tonvikt på moderna relationer mellan arbetsgivare och arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att vidta sådana lagstiftnings- och finansieringsåtgärder som effektivt främjar anställning av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller den utomordentliga betydelsen av att personer med funktionsnedsättning får anställning på den vanliga arbetsmarknaden, och är medvetet om det stora behovet av flexiblare bestämmelser om anställningsförhållanden, med tonvikt på moderna relationer mellan arbetsgivare och arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att vidta sådana lagstiftnings- och finansieringsåtgärder som effektivt främjar anställning av personer med funktionsnedsättning.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra och anpassa sina aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser så att det blir möjligt för personer med funktionsnedsättning att inte bara komma in på arbetsmarknaden, utan att också stanna kvar på den. Parlamentet efterfrågar initiativ som är anpassade till de behov som finns utifrån typen av funktionsnedsättning, inbegripet sysselsättningsplaner och arbetslivsvägledning från och med det att de som behöver sådana registrerar sig hos de organ som inrättats i detta syfte. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra och anpassa sina aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser så att det blir möjligt för personer med funktionsnedsättning att inte bara komma in på arbetsmarknaden, utan att också stanna kvar på den. Parlamentet efterfrågar initiativ som är anpassade till de behov som finns utifrån typen av funktionsnedsättning, inbegripet sysselsättningsplaner och arbetslivsvägledning från och med det att de som behöver sådana registrerar sig hos de organ som inrättats i detta syfte.

| 50. | Europaparlamentet betonar att skyddat arbete samt integrerade arbetsplatser, fastän de inte är likvärdiga med deltagande på den öppna arbetsplatsen, är värdefulla sätt att ledsaga och stödja alla personer med olika funktionsnedsättningar under livets olika skeden, också genom att de med hjälp av rimliga anpassningsåtgärder slussas in på den öppna arbetsmarknaden, samt anser att obefogad vägran att vidta rimliga anpassningsåtgärder (artikel 5 i direktiv 2000/78/EG) bör ses som en form av diskriminering, i enlighet med artikel 2 i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater kan skyddat arbete och kvoter användas för inslussningen på den öppna arbetsmarknaden samt för tillhandahållandet av särskilda anläggningar för personer med funktionsnedsättning och av personal som utbildats för att tillgodose deras behov. Parlamentet betonar att man bör hälsa med tillfredsställelse att storföretagen vidtagit åtgärder för att personer med funktionsnedsättning ska vara företrädda och kunna föra sin egen talan, tillsammans med ett förstärkt och närmare samarbete mellan relevanta lokala icke-statliga organisationer och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att personliga assistenter bör få stöd, där så krävs, eftersom detta skulle ge personer med funktionsnedsättning avsevärt bättre möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att skyddat arbete samt integrerade arbetsplatser, fastän de inte är likvärdiga med deltagande på den öppna arbetsplatsen, är värdefulla sätt att ledsaga och stödja alla personer med olika funktionsnedsättningar under livets olika skeden, också genom att de med hjälp av rimliga anpassningsåtgärder slussas in på den öppna arbetsmarknaden, samt anser att obefogad vägran att vidta rimliga anpassningsåtgärder (artikel 5 i direktiv 2000/78/EG) bör ses som en form av diskriminering, i enlighet med artikel 2 i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater kan skyddat arbete och kvoter användas för inslussningen på den öppna arbetsmarknaden samt för tillhandahållandet av särskilda anläggningar för personer med funktionsnedsättning och av personal som utbildats för att tillgodose deras behov. Parlamentet betonar att man bör hälsa med tillfredsställelse att storföretagen vidtagit åtgärder för att personer med funktionsnedsättning ska vara företrädda och kunna föra sin egen talan, tillsammans med ett förstärkt och närmare samarbete mellan relevanta lokala icke-statliga organisationer och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att personliga assistenter bör få stöd, där så krävs, eftersom detta skulle ge personer med funktionsnedsättning avsevärt bättre möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden.

| 51. | Europaparlamentet understryker betydelsen av övergångsprogram, som för det första erbjuder sysselsättningsmöjligheter, till att börja med skyddat arbete som sedan leder över till den öppna arbetsmarknaden, och för det andra inrättar ett mer flexibelt ramverk för övergången från arbetslivsrehabilitering till andra former av sysselsättning, i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker betydelsen av övergångsprogram, som för det första erbjuder sysselsättningsmöjligheter, till att börja med skyddat arbete som sedan leder över till den öppna arbetsmarknaden, och för det andra inrättar ett mer flexibelt ramverk för övergången från arbetslivsrehabilitering till andra former av sysselsättning, i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka och förbättra en aktiv sysselsättningspolitik avsedd att integrera personer med funktionsnedsättning i arbetslivet samt att öka effektiviteten i de behöriga nationella organen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka och förbättra en aktiv sysselsättningspolitik avsedd att integrera personer med funktionsnedsättning i arbetslivet samt att öka effektiviteten i de behöriga nationella organen.

| 53. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna med förtur bör komma överens om och anta förslaget till rådets direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt stöd till en lösning av de tekniska problemen inom rådet för att en överenskommelse snabbt ska kunna nås. Parlamentet konstaterar att antidiskrimineringspolitiken spelar en nyckelroll för främjandet av funktionshindrade personers sociala integration och sysselsättning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna med förtur bör komma överens om och anta förslaget till rådets direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt stöd till en lösning av de tekniska problemen inom rådet för att en överenskommelse snabbt ska kunna nås. Parlamentet konstaterar att antidiskrimineringspolitiken spelar en nyckelroll för främjandet av funktionshindrade personers sociala integration och sysselsättning.

| 54. | Europaparlamentet efterfrågar en översyn av EU:s lagstiftning om offentlig upphandling för att göra tillgänglighetskriteriet obligatoriskt i samband med användningen av urvalskriterier som ska främja samhällelig integration, innovation och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterfrågar en översyn av EU:s lagstiftning om offentlig upphandling för att göra tillgänglighetskriteriet obligatoriskt i samband med användningen av urvalskriterier som ska främja samhällelig integration, innovation och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.

| 55. | Europaparlamentet understryker att den stora majoriteten av de sociala trygghetssystemen inte medger tillräcklig flexibilitet för att människor ska kunna få bidrag samtidigt som de kan stanna kvar på arbetsmarknaden, även om det finns skillnader mellan medlemsstaterna. Parlamentet begär att dessa system ändras till att bli mer aktiva, så att bidragsmottagare eller personer som är delvis arbetsoförmögna kan stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att den stora majoriteten av de sociala trygghetssystemen inte medger tillräcklig flexibilitet för att människor ska kunna få bidrag samtidigt som de kan stanna kvar på arbetsmarknaden, även om det finns skillnader mellan medlemsstaterna. Parlamentet begär att dessa system ändras till att bli mer aktiva, så att bidragsmottagare eller personer som är delvis arbetsoförmögna kan stanna kvar på arbetsmarknaden.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande om EU:s handikappstrategi själv oroas över att tv-bolagen inom EU så föga tillhandahåller textning och taltjänst. Parlamentet framhåller särskilt att organisationer för döva och hörselskadade med Europaparlamentets stöd under ett flertal år bedrivit en EU-omfattande kampanj för att fler tv-program ska textas i EU. Parlamentet begär att medlemsstaterna noggrannare fullgör sina skyldigheter enligt direktiv 2007/65/EG för att uppmuntra programföretagen att göra medietjänster mera tillgängliga för hörsel- eller synskadade personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla särskilda finansieringsmöjligheter för offentliga programföretag för att hjälpa dem att ordna med textning och taltjänst i sina program. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande om EU:s handikappstrategi själv oroas över att tv-bolagen inom EU så föga tillhandahåller textning och taltjänst. Parlamentet framhåller särskilt att organisationer för döva och hörselskadade med Europaparlamentets stöd under ett flertal år bedrivit en EU-omfattande kampanj för att fler tv-program ska textas i EU. Parlamentet begär att medlemsstaterna noggrannare fullgör sina skyldigheter enligt direktiv 2007/65/EG för att uppmuntra programföretagen att göra medietjänster mera tillgängliga för hörsel- eller synskadade personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla särskilda finansieringsmöjligheter för offentliga programföretag för att hjälpa dem att ordna med textning och taltjänst i sina program.

Investering i personer med funktionsnedsättning

| 57. | Europaparlamentet anser att sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning runtom i Europa är skrämmande låg och påminner EU:s institutioner om att målsättningarna i Europa 2020-strategin inte kan uppnås om inte situationen för dessa personer förbättras. Samhället måste därför redan från början, också via förskolor och skolor, bli bekant med och acceptera funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning runtom i Europa är skrämmande låg och påminner EU:s institutioner om att målsättningarna i Europa 2020-strategin inte kan uppnås om inte situationen för dessa personer förbättras. Samhället måste därför redan från början, också via förskolor och skolor, bli bekant med och acceptera funktionsnedsättningar.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att de nuvarande utbildningssystemen inte i tillräcklig utsträckning förhindrar att många personer med funktionsnedsättning avbryter skolgången i förtid, i avsaknaden av ytterligare offentliga politiska strategier med särskilt stöd för dessa elevers utbildning, i och med att siffermålet i Europa 2020-strategin går ut på att denna procentandel ska minskas till mindre än 10 procent. Parlamentet betonar att detta leder till avsevärda sociala och sysselsättningsrelaterade nackdelar med ty åtföljande fattigdom för personer med funktionsnedsättning, särskilt under den nuvarande ekonomiska krisen. Parlamentet betonar, mot bakgrund såväl av den stora procentandelen personer med funktionsnedsättning som avbryter skolan i förtid som av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension, att det behövs investeringar i och effektivt främjande av program för (yrkes)utbildning, (också av alternativt slag), vilka anpassats efter behoven, egenskaperna och färdigheterna hos personer med funktionsnedsättning och att detta ställer krav på en arbetskraft som är tillräckligt stor, kvalificerad och motiverad med lämpliga och förnuftiga läroplaner inom alla läroinrättningar för yrkesutbildning och högre utbildning, också inom program utanför undervisningen för personer med funktionsnedsättning, för att motverka negativa attityder mot barn med funktionsnedsättning och för att dessa barn ska kunna förvärva lämpliga färdigheter för den moderna och öppna arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ge personer med funktionsnedsättning bättre tillgång till information om nuvarande program för rörlighet och utbildning, tillsammans med tillträde på lika villkor till programmen för livslångt lärande. Parlamentet konstaterar att det mot bakgrund av detta att icke-diskriminering måste integreras i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ för att artikel 24 i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning ska kunna efterlevas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar att de nuvarande utbildningssystemen inte i tillräcklig utsträckning förhindrar att många personer med funktionsnedsättning avbryter skolgången i förtid, i avsaknaden av ytterligare offentliga politiska strategier med särskilt stöd för dessa elevers utbildning, i och med att siffermålet i Europa 2020-strategin går ut på att denna procentandel ska minskas till mindre än 10 procent. Parlamentet betonar att detta leder till avsevärda sociala och sysselsättningsrelaterade nackdelar med ty åtföljande fattigdom för personer med funktionsnedsättning, särskilt under den nuvarande ekonomiska krisen. Parlamentet betonar, mot bakgrund såväl av den stora procentandelen personer med funktionsnedsättning som avbryter skolan i förtid som av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension, att det behövs investeringar i och effektivt främjande av program för (yrkes)utbildning, (också av alternativt slag), vilka anpassats efter behoven, egenskaperna och färdigheterna hos personer med funktionsnedsättning och att detta ställer krav på en arbetskraft som är tillräckligt stor, kvalificerad och motiverad med lämpliga och förnuftiga läroplaner inom alla läroinrättningar för yrkesutbildning och högre utbildning, också inom program utanför undervisningen för personer med funktionsnedsättning, för att motverka negativa attityder mot barn med funktionsnedsättning och för att dessa barn ska kunna förvärva lämpliga färdigheter för den moderna och öppna arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ge personer med funktionsnedsättning bättre tillgång till information om nuvarande program för rörlighet och utbildning, tillsammans med tillträde på lika villkor till programmen för livslångt lärande. Parlamentet konstaterar att det mot bakgrund av detta att icke-diskriminering måste integreras i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ för att artikel 24 i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning ska kunna efterlevas.

| 59. | Europaparlamentet bekräftar att utbildning för alla bör stå i centrum, särskilt inom ramen för tillgodoräknandet av inlärning via tidigare erfarenheter, och att detta därför bör framhävas i den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (Utbildning 2020), liksom i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ för ny kompetens och nyaarbetstillfällen. Parlamentet noterar dessutom behovet av nya och ändamålsenliga riktlinjer och lämplig användning av informationsteknik i skolorna och hemmet för att tillhandahålla personligt anpassad assistans |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet bekräftar att utbildning för alla bör stå i centrum, särskilt inom ramen för tillgodoräknandet av inlärning via tidigare erfarenheter, och att detta därför bör framhävas i den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (Utbildning 2020), liksom i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ för ny kompetens och nyaarbetstillfällen. Parlamentet noterar dessutom behovet av nya och ändamålsenliga riktlinjer och lämplig användning av informationsteknik i skolorna och hemmet för att tillhandahålla personligt anpassad assistans

| 60. | Europaparlamentet framhåller att alla barn, även barn med funktionsnedsättning, måste garanteras rätten till allmän tillgång till alla utbildningsområden och utbildningsnivåer inom alla institutioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till familjer med barn med funktionsnedsättning gå ut med mera information om tidig upptäckt och stöd och möjliga lösningar för deras särskilda behov. Parlamentet framhåller även vikten av offentligt stöd till familjer med personer med funktionsnedsättning, i form av ekonomiskt stöd, assistans (inklusive barnomsorg), hälso- och sjukvård, psykologiskt stöd och utbyte av sakkunskap, liksom också flexiblare arbetstid för (endera av) föräldrarna till barn med funktionsnedsättning och uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att inrätta lättillgängliga informationspunkter enkom för detta ändamål, där det går att få upplysning och råd i administrativa angelägenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja patienternas anhöriga och de yrkesverksamma inom den nationella hälso- och sjukvården genom målinriktade informationsåtgärder och målinriktad information och genom att låta patientföreningar medverka i besluts- och övervakningsprocesser. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet framhåller att alla barn, även barn med funktionsnedsättning, måste garanteras rätten till allmän tillgång till alla utbildningsområden och utbildningsnivåer inom alla institutioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till familjer med barn med funktionsnedsättning gå ut med mera information om tidig upptäckt och stöd och möjliga lösningar för deras särskilda behov. Parlamentet framhåller även vikten av offentligt stöd till familjer med personer med funktionsnedsättning, i form av ekonomiskt stöd, assistans (inklusive barnomsorg), hälso- och sjukvård, psykologiskt stöd och utbyte av sakkunskap, liksom också flexiblare arbetstid för (endera av) föräldrarna till barn med funktionsnedsättning och uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att inrätta lättillgängliga informationspunkter enkom för detta ändamål, där det går att få upplysning och råd i administrativa angelägenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja patienternas anhöriga och de yrkesverksamma inom den nationella hälso- och sjukvården genom målinriktade informationsåtgärder och målinriktad information och genom att låta patientföreningar medverka i besluts- och övervakningsprocesser.

| 61. | Europaparlamentet framhåller att arbetsgivarna bör anställa personer med funktionsnedsättning om dessa är kvalificerade, och ge dem möjligheter att avancera samt stödja dem genom vidareutbildning. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhåller att arbetsgivarna bör anställa personer med funktionsnedsättning om dessa är kvalificerade, och ge dem möjligheter att avancera samt stödja dem genom vidareutbildning.

| 62. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att främja integrerade arbets- och utbildningsprojekt som gör det möjligt för ungdomar med funktionsnedsättning att konkret och omedelbart ta steget från utbildning till arbetsliv. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att främja integrerade arbets- och utbildningsprojekt som gör det möjligt för ungdomar med funktionsnedsättning att konkret och omedelbart ta steget från utbildning till arbetsliv.

| 63. | Europaparlamentet understryker att även frågor om informell fostran och utbildning, på områden som exempelvis sociala relationer, massmedier (som bör omfattas av allt strängare tillgänglighetskrav, bland annat avseende system för textning och taltjänst), idrott, lek och utomhusaktiviteter, bör beaktas när det gäller ungdomar med funktionsnedsättning, och detta utifrån varje individs egenskaper. Detta är inte bara nödvändiga instrument för att varje människa ska kunna utvecklas på ett sunt sätt, utan även obestridliga rättigheter som erkänts av FN. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker att även frågor om informell fostran och utbildning, på områden som exempelvis sociala relationer, massmedier (som bör omfattas av allt strängare tillgänglighetskrav, bland annat avseende system för textning och taltjänst), idrott, lek och utomhusaktiviteter, bör beaktas när det gäller ungdomar med funktionsnedsättning, och detta utifrån varje individs egenskaper. Detta är inte bara nödvändiga instrument för att varje människa ska kunna utvecklas på ett sunt sätt, utan även obestridliga rättigheter som erkänts av FN.

| 64. | Europaparlamentet betonar att livslångt lärande är ett viktigt sätt att stödja och öka anpassningsförmågan hos och fortsatt sysselsättning bland personer med funktionsnedsättning. Detta är särskilt viktigt för personer som drabbas av en funktionsnedsättning under den period de förvärvsarbetar, särskilt personer som har en fortskridande funktionsnedsättande sjukdom. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att livslångt lärande är ett viktigt sätt att stödja och öka anpassningsförmågan hos och fortsatt sysselsättning bland personer med funktionsnedsättning. Detta är särskilt viktigt för personer som drabbas av en funktionsnedsättning under den period de förvärvsarbetar, särskilt personer som har en fortskridande funktionsnedsättande sjukdom.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja eller inrätta effektivare och mer överlappande rehabiliterings- och habiliteringstjänster på områden som hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning, hjälpmedel för självständigt boende, transporter etc., vilka inte bara måste kunna övervakas och anpassas efter individen, utan också vara till hjälp vid den långsiktiga budget- och utvecklingsplaneringen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja eller inrätta effektivare och mer överlappande rehabiliterings- och habiliteringstjänster på områden som hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning, hjälpmedel för självständigt boende, transporter etc., vilka inte bara måste kunna övervakas och anpassas efter individen, utan också vara till hjälp vid den långsiktiga budget- och utvecklingsplaneringen.

| 66. | Europaparlamentet anser att handikapporganisationerna bör få lämpligt ekonomiskt stöd. Parlamentet insisterar på att dessa organisationers medfinansiering bör uppgå till inte mindre än 10 procent av värdet på de projekt som de bedriver, mot bakgrund av deras välkända ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att handikapporganisationerna bör få lämpligt ekonomiskt stöd. Parlamentet insisterar på att dessa organisationers medfinansiering bör uppgå till inte mindre än 10 procent av värdet på de projekt som de bedriver, mot bakgrund av deras välkända ekonomiska svårigheter.

Livsstilar

| 67. | Europaparlamentet betonar att företagens frivilliga sociala ansvar likaså kan vara en viktig drivkraft när det gäller situationen för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet begär att de företag och personer som anställer arbetstagare med funktionsnedsättning premieras och ges stöd, varvid särskild hänsyn bör tas till EU:s fonder och program och stödet bör variera utifrån typen av anställningsavtal. Parlamentet uppmanar aktörerna och intressenterna att stödja och tillämpa bästa praxis på detta område, framför allt med hänsyn tagen till kvinnor som har barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att företagens frivilliga sociala ansvar likaså kan vara en viktig drivkraft när det gäller situationen för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet begär att de företag och personer som anställer arbetstagare med funktionsnedsättning premieras och ges stöd, varvid särskild hänsyn bör tas till EU:s fonder och program och stödet bör variera utifrån typen av anställningsavtal. Parlamentet uppmanar aktörerna och intressenterna att stödja och tillämpa bästa praxis på detta område, framför allt med hänsyn tagen till kvinnor som har barn med funktionsnedsättning.

| 68. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att det bör vara regel att de offentliga tjänstemännen i EU-institutionerna och medlemsstaterna får utbildning om hur man tar emot och informerar personer med funktionsnedsättning och att tillgången till offentliga rättsliga dokument och förfaranden bör stödjas med konkreta åtgärder. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel och anställa personer med funktionsnedsättning och uppmanar med kraft medlemsstaterna att också följa denna strategi. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att det bör vara regel att de offentliga tjänstemännen i EU-institutionerna och medlemsstaterna får utbildning om hur man tar emot och informerar personer med funktionsnedsättning och att tillgången till offentliga rättsliga dokument och förfaranden bör stödjas med konkreta åtgärder. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel och anställa personer med funktionsnedsättning och uppmanar med kraft medlemsstaterna att också följa denna strategi.

| 69. | Europaparlamentet understryker att man i politiken för att främja och stödja egenföretagande bör ta vederbörlig hänsyn till integrationen på arbetsmarknaden och i det ekonomiska livet för personer med funktionsnedsättning, eftersom egenföretagande medger en integration som i många fall gör det möjligt att övervinna de begränsningar och hinder som finns på arbetsplatserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lämpligare och effektivare stöd till strategier för egenföretagande som vänder sig till denna befolkningsgrupp. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker att man i politiken för att främja och stödja egenföretagande bör ta vederbörlig hänsyn till integrationen på arbetsmarknaden och i det ekonomiska livet för personer med funktionsnedsättning, eftersom egenföretagande medger en integration som i många fall gör det möjligt att övervinna de begränsningar och hinder som finns på arbetsplatserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lämpligare och effektivare stöd till strategier för egenföretagande som vänder sig till denna befolkningsgrupp.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett mer effektivt sätt framhålla fördelarna med tillgänglighet och att ta med kostnaderna och utgifterna för att skapa en hinderfri miljö för alla i all politik, med särskild hänsyn till det åldrande samhället. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett mer effektivt sätt framhålla fördelarna med tillgänglighet och att ta med kostnaderna och utgifterna för att skapa en hinderfri miljö för alla i all politik, med särskild hänsyn till det åldrande samhället.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar införandet av en särskild typ av föräldraledighet för omsorg av barn med funktionsnedsättning. Dessutom uppmanar parlamentet med kraft till att det engagemang som föräldrar till barn med funktionsnedsättningar visar och det arbete de utför ska kunna tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet och uttryckligen beaktas i samband med beräkningen av ålderspension. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar införandet av en särskild typ av föräldraledighet för omsorg av barn med funktionsnedsättning. Dessutom uppmanar parlamentet med kraft till att det engagemang som föräldrar till barn med funktionsnedsättningar visar och det arbete de utför ska kunna tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet och uttryckligen beaktas i samband med beräkningen av ålderspension.

| 72. | Europaparlamentet understryker att en obehindrad tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och mångsidiga rehabiliterings- och habiliteringstjänster inte fullt ut stoppar försämringen av människors hälsa, i synnerhet inte i ett åldrande samhälle, och var och en har därför ett ansvar när det gäller dagliga aktiviteter och konsumtionsvanor för att ett hållbart samhälle där allt större vikt måste läggas vid hälsan, från förebyggande till rehabiliterande och habiliterande åtgärder, ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet understryker att en obehindrad tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och mångsidiga rehabiliterings- och habiliteringstjänster inte fullt ut stoppar försämringen av människors hälsa, i synnerhet inte i ett åldrande samhälle, och var och en har därför ett ansvar när det gäller dagliga aktiviteter och konsumtionsvanor för att ett hållbart samhälle där allt större vikt måste läggas vid hälsan, från förebyggande till rehabiliterande och habiliterande åtgärder, ska kunna uppnås.

Kampen mot fattigdom

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga tillräcklig finansiering till EU:s paraplyorganisation för personer med funktionsnedsättning och till andra europeiska organisationer för personer med specifika funktionsnedsättningar, i syfte att möjliggöra fullständigt deltagande i beslutsfattandet och genomförandet av lagstiftning baserad på åtagandena i handikappstrategin och på FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom i andra beslutsförfaranden om frågor som berör personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga tillräcklig finansiering till EU:s paraplyorganisation för personer med funktionsnedsättning och till andra europeiska organisationer för personer med specifika funktionsnedsättningar, i syfte att möjliggöra fullständigt deltagande i beslutsfattandet och genomförandet av lagstiftning baserad på åtagandena i handikappstrategin och på FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom i andra beslutsförfaranden om frågor som berör personer med funktionsnedsättning.

| 74. | Europaparlamentet beklagar djupt att personer med funktionsnedsättning måste ta på sig en ytterligare kostnadsbörda – de merkostnader som på kort sikt verkar ha vållats av funktionsnedsättningen – i sitt vardagsliv, vilket markant försämrar deras livskvalitet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet beklagar djupt att personer med funktionsnedsättning måste ta på sig en ytterligare kostnadsbörda – de merkostnader som på kort sikt verkar ha vållats av funktionsnedsättningen – i sitt vardagsliv, vilket markant försämrar deras livskvalitet.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av dess målsättningar för fattigdomsminskning dela upp siffrorna över andelen fattiga i syfte att beräkna antalet fattiga bland personer med funktionsnedsättning, så att jämförbara målsättningar för att minska fattigdomen bland personer med funktionsnedsättning kan uppnås inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av dess målsättningar för fattigdomsminskning dela upp siffrorna över andelen fattiga i syfte att beräkna antalet fattiga bland personer med funktionsnedsättning, så att jämförbara målsättningar för att minska fattigdomen bland personer med funktionsnedsättning kan uppnås inom ramen för Europa 2020-strategin.

| 76. | Europaparlamentet påpekar att ett utplånande eller en avsevärd minskning av denna fattigdom skulle förutsätta att fler människor med funktionsnedsättning fick förvärvsarbete, vilket skulle öka statens skatteintäkter och minska antalet bidrag som beviljades på grund av allvarlig fattigdom. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påpekar att ett utplånande eller en avsevärd minskning av denna fattigdom skulle förutsätta att fler människor med funktionsnedsättning fick förvärvsarbete, vilket skulle öka statens skatteintäkter och minska antalet bidrag som beviljades på grund av allvarlig fattigdom.

| 77. | Med Europaåret för bekämpning av fattigdom och social utestängning i åtanke, liksom också mot bakgrund av den nya europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, bekräftar Europaparlamentet att det inte går att minska fattigdomen utan att integrera personer med funktionsnedsättning, först inom undervisningsväsendet och sedan på arbetsmarknaden, och anpassa inkomstpolitiken för invaliditets- och sjukpensionerna i enlighet med punkt 12 i rådets (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 30 november 2009, varvid det bör erinras att detta arbete också kan leda till stämpling. |
| --- | --- |

77.

Med Europaåret för bekämpning av fattigdom och social utestängning i åtanke, liksom också mot bakgrund av den nya europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, bekräftar Europaparlamentet att det inte går att minska fattigdomen utan att integrera personer med funktionsnedsättning, först inom undervisningsväsendet och sedan på arbetsmarknaden, och anpassa inkomstpolitiken för invaliditets- och sjukpensionerna i enlighet med punkt 12 i rådets (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 30 november 2009, varvid det bör erinras att detta arbete också kan leda till stämpling.

| 78. | Europaparlamentet menar att tidig diagnostisering och hjälp är oerhört viktiga för barn med funktionsnedsättning samt att detta måste betraktas som en långsiktig investering i ett åldrande samhälle. Parlamentet noterar att familjer till personer med funktionsnedsättning löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning och att de därför bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet menar att tidig diagnostisering och hjälp är oerhört viktiga för barn med funktionsnedsättning samt att detta måste betraktas som en långsiktig investering i ett åldrande samhälle. Parlamentet noterar att familjer till personer med funktionsnedsättning löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning och att de därför bör ägnas särskild uppmärksamhet.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika obefogade nedskärningar i det sociala skyddet för personer med funktionsnedsättning som ett led i den åtstramningspolitik som följt i spåren av den ekonomiska krisen, eftersom dessa personer har en obestridlig rätt att få leva ett människovärdigt liv. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika obefogade nedskärningar i det sociala skyddet för personer med funktionsnedsättning som ett led i den åtstramningspolitik som följt i spåren av den ekonomiska krisen, eftersom dessa personer har en obestridlig rätt att få leva ett människovärdigt liv.

| 80. | Europaparlamentet konstaterar att personer med funktionsnedsättning löper särskilt hög risk att utestängas socialt och hamna i fattigdom och understryker att andelen fattiga är 70 procent högre bland personer med funktionsnedsättning än bland personer utan funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att personer med svårare eller flera funktionsnedsättningar och ensamstående föräldrar till barn med funktionsnedsättning är de mest utsatta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera deras rättigheter och vidta åtgärder för att förbättra deras livskvalitet, bland annat genom att förse dem med praktisk information om vardagliga frågor, inklusive information om kompetensbyggande åtgärder och tjänster som kan påverka hela familjens liv. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet konstaterar att personer med funktionsnedsättning löper särskilt hög risk att utestängas socialt och hamna i fattigdom och understryker att andelen fattiga är 70 procent högre bland personer med funktionsnedsättning än bland personer utan funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att personer med svårare eller flera funktionsnedsättningar och ensamstående föräldrar till barn med funktionsnedsättning är de mest utsatta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera deras rättigheter och vidta åtgärder för att förbättra deras livskvalitet, bland annat genom att förse dem med praktisk information om vardagliga frågor, inklusive information om kompetensbyggande åtgärder och tjänster som kan påverka hela familjens liv.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta fler åtgärder mot sällsynta sjukdomar och regelbundet lägga fram rapporter om dem samt att tillhandahålla effektiv hjälp för att utveckla kontakterna mellan föräldrar och de specialister som finns allra närmast deras hem. Parlamentet anser att detta också måste beaktas och utvärderas i Inserms (det franska nationella institutet för folkhälsa och medicinsk forskning) arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för att det inrättas ett europeiskt nätverk av ackrediterade centrum för diagnos och behandling av särskilda former av sällsynta sjukdomar, för att samordna och övervaka deras verksamhet och de fördelar de erbjuder patienterna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta fler åtgärder mot sällsynta sjukdomar och regelbundet lägga fram rapporter om dem samt att tillhandahålla effektiv hjälp för att utveckla kontakterna mellan föräldrar och de specialister som finns allra närmast deras hem. Parlamentet anser att detta också måste beaktas och utvärderas i Inserms (det franska nationella institutet för folkhälsa och medicinsk forskning) arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för att det inrättas ett europeiskt nätverk av ackrediterade centrum för diagnos och behandling av särskilda former av sällsynta sjukdomar, för att samordna och övervaka deras verksamhet och de fördelar de erbjuder patienterna.

Parlamentet fortsätter att kräva en socialt hållbar och människorättsbaserad strategi

| 82. | Europaparlamentet bekräftar att kommissionen har ett korrekt förhållningssätt till lika möjligheter, som bygger på de nya rättigheter som föreskrivs i EU:s stadga: att förstärka arbetet mot diskriminering, stödja en aktiv integrationspolitik samt öka medvetenheten om funktionsnedsättningar, bland annat principen om design för alla och universell design, och framhålla betydelsen av rimlig anpassning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet bekräftar att kommissionen har ett korrekt förhållningssätt till lika möjligheter, som bygger på de nya rättigheter som föreskrivs i EU:s stadga: att förstärka arbetet mot diskriminering, stödja en aktiv integrationspolitik samt öka medvetenheten om funktionsnedsättningar, bland annat principen om design för alla och universell design, och framhålla betydelsen av rimlig anpassning.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att snabbt ratificera och genomföra Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt dess fakultativa protokoll och välkomnar kommissionens initiativ att ansluta sig till konventionens fakultativa protokoll. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att snabbt ratificera och genomföra Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt dess fakultativa protokoll och välkomnar kommissionens initiativ att ansluta sig till konventionens fakultativa protokoll.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att ingå ett interinstitutionellt avtal med Europaparlamentet och att inom ett år utarbeta en särskild rekommendation om att parlamentet ska delta i övervakningen av genomförandet av FN:s konvention. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att ingå ett interinstitutionellt avtal med Europaparlamentet och att inom ett år utarbeta en särskild rekommendation om att parlamentet ska delta i övervakningen av genomförandet av FN:s konvention.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta kommissionens förslag till beslut om ingående på EU:s vägnar av det fakultativa protokollet och framhåller att den mekanism som införs genom detta protokoll skulle kunna leda till att EU genomför FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, om Europaparlamentet får medverka i detta sammanhang. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta kommissionens förslag till beslut om ingående på EU:s vägnar av det fakultativa protokollet och framhåller att den mekanism som införs genom detta protokoll skulle kunna leda till att EU genomför FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, om Europaparlamentet får medverka i detta sammanhang.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta, lämpliga, mer detaljerade åtgärder och upprätta en övervakningsmekanism för samtliga styresnivåer när det gäller genomförandet av EU:s handikappstrategi i linje med handikappstrategins förteckning över insatser och i nära samarbete med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta, lämpliga, mer detaljerade åtgärder och upprätta en övervakningsmekanism för samtliga styresnivåer när det gäller genomförandet av EU:s handikappstrategi i linje med handikappstrategins förteckning över insatser och i nära samarbete med Europaparlamentet.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge så mycket stöd som möjligt till lämpliga åtgärder och verktyg som, frånsett den medicinska aspekten, är anpassade för ett självständigare liv, i syfte att garantera lika möjligheter och aktiva levnadsvanor för personer med funktionsnedsättning och deras familjer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge så mycket stöd som möjligt till lämpliga åtgärder och verktyg som, frånsett den medicinska aspekten, är anpassade för ett självständigare liv, i syfte att garantera lika möjligheter och aktiva levnadsvanor för personer med funktionsnedsättning och deras familjer.

| 88. | Europaparlamentet understryker att man måste hjälpa dem som kan arbeta och som vill stanna kvar i arbetslivet trots att de förlorat delar av sin funktionsförmåga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för en kultur där alla kan delta och att hjälpa personer med partiell arbetsförmåga att integreras i arbetslivet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet understryker att man måste hjälpa dem som kan arbeta och som vill stanna kvar i arbetslivet trots att de förlorat delar av sin funktionsförmåga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för en kultur där alla kan delta och att hjälpa personer med partiell arbetsförmåga att integreras i arbetslivet.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i överensstämmelse med Europa 2020-strategin och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning på nytt överväga sina handikapprelaterade åtgärder och nationella program eller strategier inom tidshorisonten och ramen för EU:s handikappstrategi. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i överensstämmelse med Europa 2020-strategin och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning på nytt överväga sina handikapprelaterade åtgärder och nationella program eller strategier inom tidshorisonten och ramen för EU:s handikappstrategi.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om tillgänglighet såsom aviserades i handikappstrategin och understryker behovet av kraftfulla bindande åtgärder på EU-nivå för att förbättra tillgängligheten till varor och tjänster för personer med funktionsnedsättning, med en tydlig färdplan. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om tillgänglighet såsom aviserades i handikappstrategin och understryker behovet av kraftfulla bindande åtgärder på EU-nivå för att förbättra tillgängligheten till varor och tjänster för personer med funktionsnedsättning, med en tydlig färdplan.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen vidta specifika sociala åtgärder som gynnar lika tillgång till vård, inbegripet hälso- och sjukvård och rehabilitering av god kvalitet för personer med psykiska och fysiska funktionshinder. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen vidta specifika sociala åtgärder som gynnar lika tillgång till vård, inbegripet hälso- och sjukvård och rehabilitering av god kvalitet för personer med psykiska och fysiska funktionshinder.

| 92. | Europaparlamentet understryker vikten av forskning om nya behandlingsmetoder som ytterligare underlättar funktionshindrades integration i samhället. I detta sammanhang har exempelvis drama och husdjursterapi visat sig vara effektiva metoder, eftersom de främjar social utveckling och kommunikation människor emellan. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker vikten av forskning om nya behandlingsmetoder som ytterligare underlättar funktionshindrades integration i samhället. I detta sammanhang har exempelvis drama och husdjursterapi visat sig vara effektiva metoder, eftersom de främjar social utveckling och kommunikation människor emellan.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det lättare för synskadade personer i köp- och säljsituationer. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det lättare för synskadade personer i köp- och säljsituationer.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med tydligare handikapprelaterade hänvisningar i den planerade översynen av reformen av offentlig upphandling. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med tydligare handikapprelaterade hänvisningar i den planerade översynen av reformen av offentlig upphandling.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med diskussionerna i samband med offentliggörandet av grönboken om pensioner förespråka en övergripande handikappolitik i nästa vitbok, som enligt planerna ska offentliggöras under andra halvåret 2011. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med diskussionerna i samband med offentliggörandet av grönboken om pensioner förespråka en övergripande handikappolitik i nästa vitbok, som enligt planerna ska offentliggöras under andra halvåret 2011.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida ytterligare åtgärder inom ramen för EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, hjälper personer med funktionsnedsättning bosatta på landsbygden att bli aktiva medborgare i EU. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida ytterligare åtgärder inom ramen för EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, hjälper personer med funktionsnedsättning bosatta på landsbygden att bli aktiva medborgare i EU.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra allt för att utarbeta bestämmelser för att personkontroller i samband med transporttjänster – särskilt i fråga om medicintekniska produkter, hjälpmedel och tillbehör som kan tas med ombord – ska göras med aktning för passagerarnas grundläggande rättigheter och människovärde och tjäna resans syfte. Kommissionen och rådet uppmanas också att nå fram till en tydlig gemensam tolkning av de rådande säkerhetskraven för att se till att personer med funktionsnedsättning inte utan giltig grund och inte i oproportionerlig utsträckning förvägras möjligheten att resa enbart för att undvika besvär för tjänsteleverantören. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra allt för att utarbeta bestämmelser för att personkontroller i samband med transporttjänster – särskilt i fråga om medicintekniska produkter, hjälpmedel och tillbehör som kan tas med ombord – ska göras med aktning för passagerarnas grundläggande rättigheter och människovärde och tjäna resans syfte. Kommissionen och rådet uppmanas också att nå fram till en tydlig gemensam tolkning av de rådande säkerhetskraven för att se till att personer med funktionsnedsättning inte utan giltig grund och inte i oproportionerlig utsträckning förvägras möjligheten att resa enbart för att undvika besvär för tjänsteleverantören.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig mer för att inrätta individanpassade navigationsbaserade tjänster för blinda och personer med allvarliga synnedsättningar och att årligen rapportera om dessa samt lägga fram specifika rekommendationer – där hänsyn tas till den tekniska utvecklingens dynamik – för att se till att det ständigt sker förbättringar och möjliggöra oavbrutna multimodala transporter från dörr till dörr, i enlighet med vitboken om ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig mer för att inrätta individanpassade navigationsbaserade tjänster för blinda och personer med allvarliga synnedsättningar och att årligen rapportera om dessa samt lägga fram specifika rekommendationer – där hänsyn tas till den tekniska utvecklingens dynamik – för att se till att det ständigt sker förbättringar och möjliggöra oavbrutna multimodala transporter från dörr till dörr, i enlighet med vitboken om ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sitt tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster för personer med funktionsnedsättning, såsom stödåtgärder kopplade till den fysiska tillgängligheten till tjänster, utbildning och vårdpersonal, ökad medvetenhet, information i lättillgängliga format, skräddarsydda rådgivningstjänster, inklusive översättning till olika språk, samt hälso- och sjukvårdstjänster skräddarsydda för behoven hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sitt tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster för personer med funktionsnedsättning, såsom stödåtgärder kopplade till den fysiska tillgängligheten till tjänster, utbildning och vårdpersonal, ökad medvetenhet, information i lättillgängliga format, skräddarsydda rådgivningstjänster, inklusive översättning till olika språk, samt hälso- och sjukvårdstjänster skräddarsydda för behoven hos personer med funktionsnedsättning.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undvika göra åtskillnader mellan olika typer av funktionsnedsättning när man främjar idrott och fritidsaktiviteter för personer med funktionsnedsättning, och uppmanar samtidigt med kraft rådet att fortsätta sina ansträngningar och påminner om att Europarådets ministerkommitté redan 1986 lovat stödja idrott för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undvika göra åtskillnader mellan olika typer av funktionsnedsättning när man främjar idrott och fritidsaktiviteter för personer med funktionsnedsättning, och uppmanar samtidigt med kraft rådet att fortsätta sina ansträngningar och påminner om att Europarådets ministerkommitté redan 1986 lovat stödja idrott för personer med funktionsnedsättning.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra tillgängligheten på upphovsrättsområdet för personer med funktionsnedsättning, inklusive ökat utbyte av bästa metoder, att stödja utvecklingen av optimala samarbetsformer och se till att lämpliga, gemensamma och obligatoriska krav ställs på tjänsteleverantörerna när det gäller personer med funktionsnedsättning, särskilt synskadade. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra tillgängligheten på upphovsrättsområdet för personer med funktionsnedsättning, inklusive ökat utbyte av bästa metoder, att stödja utvecklingen av optimala samarbetsformer och se till att lämpliga, gemensamma och obligatoriska krav ställs på tjänsteleverantörerna när det gäller personer med funktionsnedsättning, särskilt synskadade.

| 102. | Europaparlamentet understryker att direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder – i synnerhet bestämmelsen om vilseledande underlåtenhet – också har relevans för personer med funktionsnedsättning, i enlighet med andan i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet understryker att direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder – i synnerhet bestämmelsen om vilseledande underlåtenhet – också har relevans för personer med funktionsnedsättning, i enlighet med andan i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att på basis av Europaparlamentets praxis och erfarenheter samt i enlighet med parlamentets beslut från 1988 och 1998 vidta åtgärder för att ge gravt hörselskadade personer obehindrad tillgång till IKT och årligen rapportera om detta för de berörda parlamentsledamöterna. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att på basis av Europaparlamentets praxis och erfarenheter samt i enlighet med parlamentets beslut från 1988 och 1998 vidta åtgärder för att ge gravt hörselskadade personer obehindrad tillgång till IKT och årligen rapportera om detta för de berörda parlamentsledamöterna.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synskadade personers intresse genomföra en undersökning där man analyserar särdragen hos digitala bildskärmar (gränssnitt) hos industriella produkter och hushållsprodukter, liksom alternativa, fullvärdiga och motsvarande informationsmöjligheter för gravt synskadade personer, och att lägga fram konkreta förslag till lagstiftning. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synskadade personers intresse genomföra en undersökning där man analyserar särdragen hos digitala bildskärmar (gränssnitt) hos industriella produkter och hushållsprodukter, liksom alternativa, fullvärdiga och motsvarande informationsmöjligheter för gravt synskadade personer, och att lägga fram konkreta förslag till lagstiftning.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna teckenspråk som officiellt språk i medlemsstaterna och konstaterar att medlemsstaterna därför bör arbeta för att så ska ske, i enlighet med Brysseldeklarationen av den 19 november 2010. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna teckenspråk som officiellt språk i medlemsstaterna och konstaterar att medlemsstaterna därför bör arbeta för att så ska ske, i enlighet med Brysseldeklarationen av den 19 november 2010.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i hanteringen av internationella relationer och utvecklingsbistånd beaktar intressena hos personer med funktionsnedsättning, i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i hanteringen av internationella relationer och utvecklingsbistånd beaktar intressena hos personer med funktionsnedsättning, i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål.

*

* *

| 107. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EGT C 364, 18.12.2000, 1.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(5)  EGT L 167, 12.6.1998, s. 25.

(6)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(7)  EGT C 187, 18.7.1988, s. 236.

(8)  EGT C 158, 26.6.1989, s. 383.

(9)  EGT C 284, 2.11.1992, s. 49.

(10)  EGT C 17, 22.1.1996, s. 196.

(11)  EGT C 152, 27.5.1996, s. 87.

(12)  EGT C 20, 20.1.1997, s. 386.

(13)  EGT C 132, 28.4.1997, s. 313.

(14)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 231.

(15)  EUT L 138, 26.5.2011, s. 56.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2011)0081.

(17)  EUT C 134, 7.6.2003, s. 7.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/25

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Modernisering av offentlig upphandling

P7_TA(2011)0454

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om modernisering av offentlig upphandling (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av direktiven 2004/18/EG och 2004/17/EG om förfaranden för offentlig upphandling (1) och direktiv 2007/66/EG om förfaranden för prövning av offentlig upphandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiven 2004/18/EG och 2004/17/EG om förfaranden för offentlig upphandling (1) och direktiv 2007/66/EG om förfaranden för prövning av offentlig upphandling (2),

| — | med beaktande av rådets beslut nr 2010/48/EG som trädde i kraft den 22 januari 2011 om ingående av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (3) i vilket man fastställer att direktiv om offentlig upphandling är ”gemenskapsrättsakter som rör frågor som faller under konventionen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut nr 2010/48/EG som trädde i kraft den 22 januari 2011 om ingående av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (3) i vilket man fastställer att direktiv om offentlig upphandling är ”gemenskapsrättsakter som rör frågor som faller under konventionen”,

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling av den 15 april 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling av den 15 april 1994,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 26 (Integrering av personer med funktionshinder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 26 (Integrering av personer med funktionshinder),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om lika tillträde till offentliga marknader i EU och i tredjeland och om översynen av det rättsliga regelverket för offentlig upphandling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om lika tillträde till offentliga marknader i EU och i tredjeland och om översynen av det rättsliga regelverket för offentlig upphandling (4),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (KOM(2011)0015),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om en ökad användning av e-upphandling i EU (KOM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om en ökad användning av e-upphandling i EU (KOM(2010)0571),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 med titeln ”Förkommersiell upphandling: att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 med titeln ”Förkommersiell upphandling: att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa” (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Smart lagstiftning i Europeiska unionen” (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Smart lagstiftning i Europeiska unionen” (KOM(2010)0543),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument SEK(2010)1214, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument SEK(2010)1214,

| — | med beaktande av rapporten om utvärdering av små och medelstora företags tillträde till marknader för offentlig upphandling inom EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om utvärdering av små och medelstora företags tillträde till marknader för offentlig upphandling inom EU (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Offentlig upphandling för en bättre miljö” (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Offentlig upphandling för en bättre miljö” (KOM(2008)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först. En ‧Small Business Act‧ för Europa” (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först. En ‧Small Business Act‧ för Europa” (KOM(2008)0394),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin. Innovationsunionen” (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin. Innovationsunionen” (KOM(2010)0546),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11–12 maj 2011 över en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11–12 maj 2011 över en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 juli 2011 över grönboken ”Moderniseringen av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 juli 2011 över grönboken ”Moderniseringen av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad”,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 juli 2011 över grönboken om ökad användning av e-upphandling i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 juli 2011 över grönboken om ökad användning av e-upphandling i EU,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för budgetkontroll, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0326/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för budgetkontroll, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0326/2011), och av följande skäl:

| A. | En korrekt fungerande offentlig upphandlingsmarknad i EU är en av nyckelfaktorerna bakom tillväxt, utgör en av den inre marknadens hörnstenar och är dessutom av grundläggande betydelse för att stimulera konkurrens och innovation och för att ta itu med snabbt framväxande utmaningar inom offentlig politik för miljö och sociala frågor, samt frågor som rör arbetskvalitet, inbegripet adekvata löner, jämställdhet, social sammanhållning och social integration, och att samtidigt åstadkomma största möjliga nytta för medborgare, företag och skattebetalare. |
| --- | --- |

A.

En korrekt fungerande offentlig upphandlingsmarknad i EU är en av nyckelfaktorerna bakom tillväxt, utgör en av den inre marknadens hörnstenar och är dessutom av grundläggande betydelse för att stimulera konkurrens och innovation och för att ta itu med snabbt framväxande utmaningar inom offentlig politik för miljö och sociala frågor, samt frågor som rör arbetskvalitet, inbegripet adekvata löner, jämställdhet, social sammanhållning och social integration, och att samtidigt åstadkomma största möjliga nytta för medborgare, företag och skattebetalare.

| B. | Reglerna för den europeiska offentliga upphandlingen har i hög grad bidragit till större öppenhet och likabehandling, till bekämpning av korruption och till en mer professionell upphandlingsprocess. |
| --- | --- |

B.

Reglerna för den europeiska offentliga upphandlingen har i hög grad bidragit till större öppenhet och likabehandling, till bekämpning av korruption och till en mer professionell upphandlingsprocess.

| C. | Med tanke på det nuvarande ekonomiska läget är det viktigare än någonsin att säkra största möjliga effektivitet i de offentliga utgifterna, samtidigt som man så långt möjligt begränsar företagens kostnader. Om de offentliga upphandlingarna fungerar bättre kan det bidra till dessa två mål. |
| --- | --- |

C.

Med tanke på det nuvarande ekonomiska läget är det viktigare än någonsin att säkra största möjliga effektivitet i de offentliga utgifterna, samtidigt som man så långt möjligt begränsar företagens kostnader. Om de offentliga upphandlingarna fungerar bättre kan det bidra till dessa två mål.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok och det breda samrådet som utgångspunkt för översynen av direktiven om offentlig upphandling i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och EU-domstolens rättspraxis och i linje med de reviderade reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok och det breda samrådet som utgångspunkt för översynen av direktiven om offentlig upphandling i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och EU-domstolens rättspraxis och i linje med de reviderade reglerna för statligt stöd.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att översynen av EU:s upphandlingsdirektiv 2004 visserligen ledde till en ändamålsenlig vidareutveckling av den inre marknaden för offentlig upphandling. Trots det finns det – några år efter införlivandet av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG i den nationella lagstiftningen – behov av att bedöma huruvida en optimering och ett klarläggande av direktiven kommer att bli nödvändigt för att övervinna de tillkortakommanden som har blivit uppenbara i praktiken. Många aktörer anser att reglerna för offentlig upphandling är synnerligen komplexa och leder till dyra och betungande administrativa förfaranden för att kontrollera efterlevnaden. I många fall är tyvärr införlivandet av reglerna i den nationella lagstiftningen inadekvat och de utbildningsåtgärder som vidtas otillräckliga. Kommissionen uppmanas att föreslå en betydande förenkling och konsolidering av reglerna, med ytterligare klarlägganden där så behövs. Dessutom måste den ökade användningen av informations- och kommunikationsteknik nu spela en viktig roll för att minska administrationen och kostnaderna, och olika europeiska initiativ för e-upphandling och e-handel bör i enlighet med detta anpassas till reformen av upphandlingsreglerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att översynen av EU:s upphandlingsdirektiv 2004 visserligen ledde till en ändamålsenlig vidareutveckling av den inre marknaden för offentlig upphandling. Trots det finns det – några år efter införlivandet av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG i den nationella lagstiftningen – behov av att bedöma huruvida en optimering och ett klarläggande av direktiven kommer att bli nödvändigt för att övervinna de tillkortakommanden som har blivit uppenbara i praktiken. Många aktörer anser att reglerna för offentlig upphandling är synnerligen komplexa och leder till dyra och betungande administrativa förfaranden för att kontrollera efterlevnaden. I många fall är tyvärr införlivandet av reglerna i den nationella lagstiftningen inadekvat och de utbildningsåtgärder som vidtas otillräckliga. Kommissionen uppmanas att föreslå en betydande förenkling och konsolidering av reglerna, med ytterligare klarlägganden där så behövs. Dessutom måste den ökade användningen av informations- och kommunikationsteknik nu spela en viktig roll för att minska administrationen och kostnaderna, och olika europeiska initiativ för e-upphandling och e-handel bör i enlighet med detta anpassas till reformen av upphandlingsreglerna.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser ett uttryckligt omnämnande i direktiven, om att de inte hindrar något land från att följa ILO-konvention nr 94. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra samtliga medlemsstater att följa den konventionen, och betonar att en effektivt fungerande hållbar offentlig upphandling kräver klara och entydiga EU-regler som noggrant anger ramarna för medlemsstaternas lagstiftning och genomförande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser ett uttryckligt omnämnande i direktiven, om att de inte hindrar något land från att följa ILO-konvention nr 94. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra samtliga medlemsstater att följa den konventionen, och betonar att en effektivt fungerande hållbar offentlig upphandling kräver klara och entydiga EU-regler som noggrant anger ramarna för medlemsstaternas lagstiftning och genomförande.

Första uppgiften: att skapa ett entydigt rättsläge

| 4. | Europaparlamentet begär ett förtydligande av direktivens tillämpningsområde och konstaterar att huvudsyftet med offentlig upphandling är myndigheters inköp av varor, byggnadsarbeten och tjänster för att tillgodose medborgarnas behov och säkerställa en effektiv användning av de offentliga medlen. Den upphandlande myndigheten måste gynnas direkt för att ett förfarande ska kvalificeras som offentlig upphandling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär ett förtydligande av direktivens tillämpningsområde och konstaterar att huvudsyftet med offentlig upphandling är myndigheters inköp av varor, byggnadsarbeten och tjänster för att tillgodose medborgarnas behov och säkerställa en effektiv användning av de offentliga medlen. Den upphandlande myndigheten måste gynnas direkt för att ett förfarande ska kvalificeras som offentlig upphandling.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av definitionerna i direktiven, bland annat definitionen av ett ”organ som lyder under offentlig rätt”, i linje med EU-domstolens rättspraxis, utan att tillämpningsområdet för EU:s regler för offentlig upphandling krymps. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av definitionerna i direktiven, bland annat definitionen av ett ”organ som lyder under offentlig rätt”, i linje med EU-domstolens rättspraxis, utan att tillämpningsområdet för EU:s regler för offentlig upphandling krymps.

| 6. | Europaparlamentet påminner om sin resolution från maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling, i vilken parlamentet uppmärksammade EU-domstolens rättspraxis och ansåg att samarbete mellan myndigheter inte är underkastat reglerna för offentlig upphandling så länge syftet med samarbetet är att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse överförd till alla berörda myndigheter, så länge uppgiften utförs enbart av berörda offentliga myndigheter, dvs. utan inblandning av privat kapital, och så länge den aktuella verksamheten i huvudsak utförs på de berörda myndigheternas vägnar. Överföring av uppgifter mellan organisationer inom den offentliga sektorn är en fråga för medlemsstaternas interna administrativa organisation och omfattas inte av upphandlingsreglerna. Dessa klargöranden bör kodifieras i upphandlingsdirektiven. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om sin resolution från maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling, i vilken parlamentet uppmärksammade EU-domstolens rättspraxis och ansåg att samarbete mellan myndigheter inte är underkastat reglerna för offentlig upphandling så länge syftet med samarbetet är att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse överförd till alla berörda myndigheter, så länge uppgiften utförs enbart av berörda offentliga myndigheter, dvs. utan inblandning av privat kapital, och så länge den aktuella verksamheten i huvudsak utförs på de berörda myndigheternas vägnar. Överföring av uppgifter mellan organisationer inom den offentliga sektorn är en fråga för medlemsstaternas interna administrativa organisation och omfattas inte av upphandlingsreglerna. Dessa klargöranden bör kodifieras i upphandlingsdirektiven.

| 7. | Europaparlamentet betonar att tjänstekoncessioner inte faller inom tillämpningsområdet för de europeiska upphandlingsreglerna. Parlamentet påminner om att vederbörlig hänsyn måste tas både till komplexiteten i förfarandena och till medlemsstaternas olika rättskulturer och rättstraditioner när det gäller tjänstekoncessioner. Arbetet med att definiera termen ”tjänstekoncession” och fastställa regelverket för dessa koncessioner har utvecklats i och med direktiven från 2004 om offentlig upphandling och EU-domstolens kompletterande rättspraxis. Eventuella förslag till rättsakter som rör tjänstekoncessioner är motiverade endast om deras syfte är att avhjälpa snedvridningar av den inre marknadens funktion. Inga sådana snedvridningar har identifierats hittills, och en rättsakt om tjänstekoncessioner är därför onödig om den inte är inriktad på identifierbara förbättringar av den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att tjänstekoncessioner inte faller inom tillämpningsområdet för de europeiska upphandlingsreglerna. Parlamentet påminner om att vederbörlig hänsyn måste tas både till komplexiteten i förfarandena och till medlemsstaternas olika rättskulturer och rättstraditioner när det gäller tjänstekoncessioner. Arbetet med att definiera termen ”tjänstekoncession” och fastställa regelverket för dessa koncessioner har utvecklats i och med direktiven från 2004 om offentlig upphandling och EU-domstolens kompletterande rättspraxis. Eventuella förslag till rättsakter som rör tjänstekoncessioner är motiverade endast om deras syfte är att avhjälpa snedvridningar av den inre marknadens funktion. Inga sådana snedvridningar har identifierats hittills, och en rättsakt om tjänstekoncessioner är därför onödig om den inte är inriktad på identifierbara förbättringar av den inre marknadens funktion.

| 8. | Europaparlamentet anser att den nuvarande klassificeringen av A- och B-tjänstekategorier bör bibehållas i den mån ”lindrigare” bestämmelser för B-tjänster rättfärdigas av att denna tjäntekategori tillhandahålls främst lokalt eller regionalt. Kommissionen uppmanas att utveckla redskap som gör det lättare för lokala och regionala myndigheter att avgöra vilken kategori de specifika uppgifterna i ett kontrakt tillhör. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att den nuvarande klassificeringen av A- och B-tjänstekategorier bör bibehållas i den mån ”lindrigare” bestämmelser för B-tjänster rättfärdigas av att denna tjäntekategori tillhandahålls främst lokalt eller regionalt. Kommissionen uppmanas att utveckla redskap som gör det lättare för lokala och regionala myndigheter att avgöra vilken kategori de specifika uppgifterna i ett kontrakt tillhör.

| 9. | Att i samband med tillhandahållandet av personliga sociala tjänster tillämpa lagstiftningen om offentlig upphandling är ofta inte det bästa sättet att uppnå ett optimalt resultat för användarna av tjänsterna. Europaparlamentet begär att man inom ramen för europeisk rätt erkänner medlemsstaters beprövade förfaranden som bygger på att alla leverantörer, oberoende av bolagsform, som är i stånd att uppfylla de i förväg fastställda villkoren får tillåtelse att tillhandahålla tjänster, förutsatt att de allmänna principerna om likabehandling, öppenhet och icke-diskriminering beaktas. |
| --- | --- |

9.

Att i samband med tillhandahållandet av personliga sociala tjänster tillämpa lagstiftningen om offentlig upphandling är ofta inte det bästa sättet att uppnå ett optimalt resultat för användarna av tjänsterna. Europaparlamentet begär att man inom ramen för europeisk rätt erkänner medlemsstaters beprövade förfaranden som bygger på att alla leverantörer, oberoende av bolagsform, som är i stånd att uppfylla de i förväg fastställda villkoren får tillåtelse att tillhandahålla tjänster, förutsatt att de allmänna principerna om likabehandling, öppenhet och icke-diskriminering beaktas.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att man bör undvika att införa nya regler för offentliga upphandlingsmarknader under EU:s tröskelvärden eftersom det kan äventyra den rättssäkerhet som etablerats på nationell nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att man bör undvika att införa nya regler för offentliga upphandlingsmarknader under EU:s tröskelvärden eftersom det kan äventyra den rättssäkerhet som etablerats på nationell nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa direktivet om rättsmedel till den nya ram för offentlig upphandling som kommer att bli resultatet av den pågående översynen och, för att garantera konsekvens, se till att detta sker parallellt med det huvudsakliga lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa direktivet om rättsmedel till den nya ram för offentlig upphandling som kommer att bli resultatet av den pågående översynen och, för att garantera konsekvens, se till att detta sker parallellt med det huvudsakliga lagstiftningsförslaget.

| 12. | Europaparlamentet betonar kommissionens ansvar att övervaka att EU-direktiven genomförs på ett korrekt sätt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar kommissionens ansvar att övervaka att EU-direktiven genomförs på ett korrekt sätt i medlemsstaterna.

Andra uppgiften: att utveckla den offentliga upphandlingens fulla potential – mest valuta för pengarna

| 13. | Europaparlamentet anser att kriteriet lägsta pris inte längre bör vara det avgörande kriteriet för kontraktstilldelningen och att det generellt sett bör ersättas av kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet med avseende på ekonomisk, social och miljömässig nytta, med hänsyn tagen till kostnaderna under de aktuella varornas, tjänsternas eller byggnadsarbetenas hela livscykel för att utveckla den offentliga upphandlingens fulla potential. Parlamentet betonar att detta inte skulle utesluta att det lägsta priset används som ett avgörande kriterium när det gäller mycket standardiserade varor eller tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna utveckla en metod för fastställandet av livscykelkostnader på bred och icke-obligatorisk bas. Stöd för kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet skulle främja innovation och ansträngningar för att uppnå bästa möjliga kvalitet och värde för pengarna; det skulle med andra ord främja uppfyllandet av kraven i Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar att detta är särskilt relevant när det gäller offentlig upphandling av varor som påverkar konsumenternas hälsa – till exempel inom livsmedelssektorn – där kvalitet och produktionsmetoder spelar en viktig roll. Parlamentet framhåller att reglerna för offentlig upphandling bör vara tillräckligt flexibla för att garantera att passiva konsumenter, till exempel på sjukhus, inom äldreomsorgen och på skolor och daghem, har samma tillgång till hälsosam och prisvärd mat som andra konsumenter och inte tvingas nöja sig med det tillgängliga alternativ som är billigast. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kriteriet lägsta pris inte längre bör vara det avgörande kriteriet för kontraktstilldelningen och att det generellt sett bör ersättas av kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet med avseende på ekonomisk, social och miljömässig nytta, med hänsyn tagen till kostnaderna under de aktuella varornas, tjänsternas eller byggnadsarbetenas hela livscykel för att utveckla den offentliga upphandlingens fulla potential. Parlamentet betonar att detta inte skulle utesluta att det lägsta priset används som ett avgörande kriterium när det gäller mycket standardiserade varor eller tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna utveckla en metod för fastställandet av livscykelkostnader på bred och icke-obligatorisk bas. Stöd för kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet skulle främja innovation och ansträngningar för att uppnå bästa möjliga kvalitet och värde för pengarna; det skulle med andra ord främja uppfyllandet av kraven i Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar att detta är särskilt relevant när det gäller offentlig upphandling av varor som påverkar konsumenternas hälsa – till exempel inom livsmedelssektorn – där kvalitet och produktionsmetoder spelar en viktig roll. Parlamentet framhåller att reglerna för offentlig upphandling bör vara tillräckligt flexibla för att garantera att passiva konsumenter, till exempel på sjukhus, inom äldreomsorgen och på skolor och daghem, har samma tillgång till hälsosam och prisvärd mat som andra konsumenter och inte tvingas nöja sig med det tillgängliga alternativ som är billigast.

| 14. | Europaparlamentet bekräftar att offentlig upphandling som utnyttjas effektivt kan bli en verklig drivkraft för att främja kvalitativa arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor, liksom för att främja jämställdhet och utveckla kompetens och utbildning. Den kan också gynna en utveckling av miljöpolitiken och skapa incitament för forskning och innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra regeringar och upphandlande myndigheter att i högre grad använda sig av hållbar offentlig upphandling som stöder och främjar högkvalitativ sysselsättning och tillhandahåller kvalitetstjänster och kvalitetsvaror i Europa. Parlamentet ber kommissionen att noga granska på vilket sätt offentlig upphandling har bidragit till att uppnå EU:s mer övergripande målsättningar och att kortfattat beskriva vad som bör göras för att förbättra dessa målsättningar i framtiden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet bekräftar att offentlig upphandling som utnyttjas effektivt kan bli en verklig drivkraft för att främja kvalitativa arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor, liksom för att främja jämställdhet och utveckla kompetens och utbildning. Den kan också gynna en utveckling av miljöpolitiken och skapa incitament för forskning och innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra regeringar och upphandlande myndigheter att i högre grad använda sig av hållbar offentlig upphandling som stöder och främjar högkvalitativ sysselsättning och tillhandahåller kvalitetstjänster och kvalitetsvaror i Europa. Parlamentet ber kommissionen att noga granska på vilket sätt offentlig upphandling har bidragit till att uppnå EU:s mer övergripande målsättningar och att kortfattat beskriva vad som bör göras för att förbättra dessa målsättningar i framtiden.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att förkommersiell upphandling är ett instrument som används i alltför liten utsträckning och som kan främja innovation i offentlig upphandling samt i väsentlig mån bidra till att identifiera och etablera ledande marknader och förbättra de små och medelstora företagens tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet anser vidare att den modell som föreslås för att dela risk och nytta (IPR) i förkommersiell upphandling ställer krav på både rättsligt förtydligande och förenkling för att praktiserande upphandlare ska kunna använda detta verktyg på ett reguljärt och effektivt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en anpassning av de relevanta reglerna för upphandling eller statligt stöd som en del av den allmänna översynen i syfte att stimulera och sätta fart på den förkommersiella upphandlingen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att förkommersiell upphandling är ett instrument som används i alltför liten utsträckning och som kan främja innovation i offentlig upphandling samt i väsentlig mån bidra till att identifiera och etablera ledande marknader och förbättra de små och medelstora företagens tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet anser vidare att den modell som föreslås för att dela risk och nytta (IPR) i förkommersiell upphandling ställer krav på både rättsligt förtydligande och förenkling för att praktiserande upphandlare ska kunna använda detta verktyg på ett reguljärt och effektivt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en anpassning av de relevanta reglerna för upphandling eller statligt stöd som en del av den allmänna översynen i syfte att stimulera och sätta fart på den förkommersiella upphandlingen.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att standarder för offentlig upphandling är viktiga eftersom de kan hjälpa offentliga upphandlare att på ett ändamålsenligt och öppet sätt förverkliga sina politiska mål. Därför bör det skapas en regelbundet uppdaterad databas för standarder, särskilt avseende miljömässiga och sociala kriterier. Denna databas bör ställas till de offentliga myndigheternas förfogande i syfte att garantera att upphandlarna får tillgång till lämplig vägledning och en tydlig uppsättning regler när de upprättar anbud, så att de enkelt kan kontrollera att den relevanta standarden följs. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att standarder för offentlig upphandling är viktiga eftersom de kan hjälpa offentliga upphandlare att på ett ändamålsenligt och öppet sätt förverkliga sina politiska mål. Därför bör det skapas en regelbundet uppdaterad databas för standarder, särskilt avseende miljömässiga och sociala kriterier. Denna databas bör ställas till de offentliga myndigheternas förfogande i syfte att garantera att upphandlarna får tillgång till lämplig vägledning och en tydlig uppsättning regler när de upprättar anbud, så att de enkelt kan kontrollera att den relevanta standarden följs.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser ökad användning av icke-diskriminerande och öppna standarder i samband med offentlig upphandling, till stöd för målsättningar rörande förenkling och innovation, särskilt i fråga om tillgänglighet, informations- och kommunikationsteknik samt miljöfrågor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser ökad användning av icke-diskriminerande och öppna standarder i samband med offentlig upphandling, till stöd för målsättningar rörande förenkling och innovation, särskilt i fråga om tillgänglighet, informations- och kommunikationsteknik samt miljöfrågor.

| 18. | Europaparlamentet understryker att hållbar produktion av en produkt eller tjänst med rätta anses vara en egenskap hos produkten som kan användas som ett kriterium vid jämförelse med produkter eller tjänster som inte har producerats på ett hållbart sätt, för att de upphandlande myndigheterna på ett öppet sätt ska kunna kontrollera de miljömässiga och sociala konsekvenserna av de kontrakt som de tilldelar, utan att samtidigt försvaga den nödvändiga länken till föremålet för kontraktet. Parlamentet påpekar att möjligheterna att, för alla typer av kontrakt och i de fall där detta är lämpligt och proportionerligt, införliva krav gällande tillverkningsprocessen i de tekniska specifikationerna bör förtydligas. Wienstrom-målet har blivit ett klassiskt exempel på hur och varför tillverkningsegenskaper kan kategoriseras som tekniska specifikationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att hållbar produktion av en produkt eller tjänst med rätta anses vara en egenskap hos produkten som kan användas som ett kriterium vid jämförelse med produkter eller tjänster som inte har producerats på ett hållbart sätt, för att de upphandlande myndigheterna på ett öppet sätt ska kunna kontrollera de miljömässiga och sociala konsekvenserna av de kontrakt som de tilldelar, utan att samtidigt försvaga den nödvändiga länken till föremålet för kontraktet. Parlamentet påpekar att möjligheterna att, för alla typer av kontrakt och i de fall där detta är lämpligt och proportionerligt, införliva krav gällande tillverkningsprocessen i de tekniska specifikationerna bör förtydligas. Wienstrom-målet har blivit ett klassiskt exempel på hur och varför tillverkningsegenskaper kan kategoriseras som tekniska specifikationer.

| 19. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka hållbarhetsdimensionen i offentlig upphandling genom att införliva den i varje skede av upphandlingsprocessen (t.ex. genom test av förmåga, tekniska specifikationer och prestandabestämmelser i kontrakt). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker behovet av att stärka hållbarhetsdimensionen i offentlig upphandling genom att införliva den i varje skede av upphandlingsprocessen (t.ex. genom test av förmåga, tekniska specifikationer och prestandabestämmelser i kontrakt).

| 20. | Med tanke på den ökade medvetenheten om varors, byggnadsarbetens och tjänsters inverkan på miljö och klimat bör upphandlande myndigheter inbegripa miljökostnader i sin bedömning av ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” och i beräkningen av livscykelkostnaderna. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på den ökade medvetenheten om varors, byggnadsarbetens och tjänsters inverkan på miljö och klimat bör upphandlande myndigheter inbegripa miljökostnader i sin bedömning av ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” och i beräkningen av livscykelkostnaderna.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att texten i direktiven behöver vara mer specifik när det gäller förbättrande av tillgängligheten för funktionshindrade. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att texten i direktiven behöver vara mer specifik när det gäller förbättrande av tillgängligheten för funktionshindrade.

| 22. | Europaparlamentet anser att de nuvarande bestämmelserna om underleverantörer bör förstärkas, eftersom användning av flera underleverantörer på olika nivåer kan ställa till problem när det gäller respekten för kollektivavtal, arbetsvillkor samt normer för hälsa och säkerhet. Parlamentet föreslår därför att myndigheterna innan ett kontrakt ingås ska informeras om alla uppgifter rörande anlitande av underleverantörer. Kommissionen uppmanas att, med hänsyn till den kommande översynen av direktiven, utvärdera huruvida det behövs ytterligare regler om tilldelning av underavtal, till exempel vad gäller fastställandet av en ansvarskedja, särskilt för att förhindra att underleverantörer i form av små och medelstora företag får sämre villkor än de villkor som tillämpas för den huvudentreprenör som tilldelats det offentliga kontraktet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de nuvarande bestämmelserna om underleverantörer bör förstärkas, eftersom användning av flera underleverantörer på olika nivåer kan ställa till problem när det gäller respekten för kollektivavtal, arbetsvillkor samt normer för hälsa och säkerhet. Parlamentet föreslår därför att myndigheterna innan ett kontrakt ingås ska informeras om alla uppgifter rörande anlitande av underleverantörer. Kommissionen uppmanas att, med hänsyn till den kommande översynen av direktiven, utvärdera huruvida det behövs ytterligare regler om tilldelning av underavtal, till exempel vad gäller fastställandet av en ansvarskedja, särskilt för att förhindra att underleverantörer i form av små och medelstora företag får sämre villkor än de villkor som tillämpas för den huvudentreprenör som tilldelats det offentliga kontraktet.

| 23. | Europaparlamentet är medvetet om den roll EU kan spela för att underlätta utvecklingen av framgångsrika offentlig-privata partnerskap genom att främja rättvis konkurrens och sprida bästa praxis bland medlemsstaterna i fråga om socialpolitik och sysselsättningspolitik. Parlamentet påpekar dock de avsevärda skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas lagstadgade och procedurmässiga krav. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bättre definiera begreppet offentlig-privat partnerskap, framför allt vad gäller gemensamt risktagande och ekonomiska åtaganden mellan parterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är medvetet om den roll EU kan spela för att underlätta utvecklingen av framgångsrika offentlig-privata partnerskap genom att främja rättvis konkurrens och sprida bästa praxis bland medlemsstaterna i fråga om socialpolitik och sysselsättningspolitik. Parlamentet påpekar dock de avsevärda skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas lagstadgade och procedurmässiga krav. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bättre definiera begreppet offentlig-privat partnerskap, framför allt vad gäller gemensamt risktagande och ekonomiska åtaganden mellan parterna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över tröskelvärdena för kontrakt som rör leverantörer och tjänster och att vid behov höja dessa värden för att underlätta tillträde till offentlig upphandling för ideella och socialekonomiska operatörer samt för små och medelstora företag. Parlamentet anser att man mycket noggrant bör ta hänsyn till de rättsligt bindande villkoren i WTO-avtalet om offentlig upphandling. Vidare måste man – mot bakgrund av de i sig svåra förhandlingarna om frågor som rör tillgången till offentlig upphandling – även ta i beaktande att en höjning av tröskelvärdena i Europa lätt skulle kunna leda till ytterligare svårigheter för EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över tröskelvärdena för kontrakt som rör leverantörer och tjänster och att vid behov höja dessa värden för att underlätta tillträde till offentlig upphandling för ideella och socialekonomiska operatörer samt för små och medelstora företag. Parlamentet anser att man mycket noggrant bör ta hänsyn till de rättsligt bindande villkoren i WTO-avtalet om offentlig upphandling. Vidare måste man – mot bakgrund av de i sig svåra förhandlingarna om frågor som rör tillgången till offentlig upphandling – även ta i beaktande att en höjning av tröskelvärdena i Europa lätt skulle kunna leda till ytterligare svårigheter för EU:s handelspolitik.

| 25. | Europaparlamentet betonar att en utökning av EU:s upphandlingsregler till området för ”vad som ska köpas in” skulle innebära en stor förändring av den rådande ordningen, och bör undersökas noggrant. Parlamentet tvivlar på att detta skulle bidra till en förenkling och rationalisering, utan fruktar snarare att det skulle leda till mer komplicerade regler med många undantag som skulle vara svåra att genomföra i praktiken, eftersom upphandlingsdirektiv är förfarandemässiga riktlinjer (om hur man ska köpa in) som inte bör kompletteras med bestämmelser om vad man ska köpa in. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att en utökning av EU:s upphandlingsregler till området för ”vad som ska köpas in” skulle innebära en stor förändring av den rådande ordningen, och bör undersökas noggrant. Parlamentet tvivlar på att detta skulle bidra till en förenkling och rationalisering, utan fruktar snarare att det skulle leda till mer komplicerade regler med många undantag som skulle vara svåra att genomföra i praktiken, eftersom upphandlingsdirektiv är förfarandemässiga riktlinjer (om hur man ska köpa in) som inte bör kompletteras med bestämmelser om vad man ska köpa in.

Tredje uppgiften: att förenkla reglerna och tillåta mer flexibla förfaranden

| 26. | Europaparlamentet påpekar att direktiven ofta upplevs som alltför detaljerade och att de har blivit alltmer tekniska och komplexa, samtidigt som de rättsliga riskerna vid underlåtenhet att följa dessa regler har ökat avsevärt för både upphandlande myndigheter och leverantörer. Rädslan för överträdelser leder till motvilja att ta risker, vilket kväver innovation och hållbar utveckling. Detta resulterar alltför ofta i att de upphandlande myndigheterna väljer det lägsta priset i stället för det mest fördelaktiga anbudet. Parlamentet efterlyser större utrymme för förhandlingar och kommunikation i kombination med åtgärder för att säkerställa öppenhet och förhindra missbruk och diskriminering, och begär med emfas att samråd med marknadsaktörer uttryckligen tillåts som ett tänkbart första steg. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att direktiven ofta upplevs som alltför detaljerade och att de har blivit alltmer tekniska och komplexa, samtidigt som de rättsliga riskerna vid underlåtenhet att följa dessa regler har ökat avsevärt för både upphandlande myndigheter och leverantörer. Rädslan för överträdelser leder till motvilja att ta risker, vilket kväver innovation och hållbar utveckling. Detta resulterar alltför ofta i att de upphandlande myndigheterna väljer det lägsta priset i stället för det mest fördelaktiga anbudet. Parlamentet efterlyser större utrymme för förhandlingar och kommunikation i kombination med åtgärder för att säkerställa öppenhet och förhindra missbruk och diskriminering, och begär med emfas att samråd med marknadsaktörer uttryckligen tillåts som ett tänkbart första steg.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att politiken för offentlig upphandling i första hand bör säkerställa en effektiv användning av medlen i medlemsstaterna och uppnå optimala resultat i samband med offentlig upphandling med hjälp av tydliga, transparenta och flexibla förfaranden, och att den bör göra det möjligt för europeiska företag att konkurrera på lika villkor i hela unionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att politiken för offentlig upphandling i första hand bör säkerställa en effektiv användning av medlen i medlemsstaterna och uppnå optimala resultat i samband med offentlig upphandling med hjälp av tydliga, transparenta och flexibla förfaranden, och att den bör göra det möjligt för europeiska företag att konkurrera på lika villkor i hela unionen.

| 28. | Europaparlamentet förespråkar att det i samband med översynen av den europeiska lagstiftningen om offentlig upphandling införs tydliga, enkla och flexibla regler som uppvisar en minskad detaljnivå och samtidigt gör upphandlingsförfarandena enklare, smidigare, billigare och gynnsammare för små och medelstora företag och investerare. Parlamentet anser därför att det finns ett behov att mer förlita sig på de allmänna principerna om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. Dessutom skulle en förenkling av bestämmelserna om offentlig upphandling göra det möjligt att minska risken för fel och i högre grad ta hänsyn till behoven hos små upphandlande myndigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet förespråkar att det i samband med översynen av den europeiska lagstiftningen om offentlig upphandling införs tydliga, enkla och flexibla regler som uppvisar en minskad detaljnivå och samtidigt gör upphandlingsförfarandena enklare, smidigare, billigare och gynnsammare för små och medelstora företag och investerare. Parlamentet anser därför att det finns ett behov att mer förlita sig på de allmänna principerna om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. Dessutom skulle en förenkling av bestämmelserna om offentlig upphandling göra det möjligt att minska risken för fel och i högre grad ta hänsyn till behoven hos små upphandlande myndigheter.

| 29. | Europaparlamentet förespråkar utvärdering av huruvida det förhandlade förfarandet med föregående utlysning i hela EU ska tillåtas i en omfattning som överskrider det som föreskrivs i de gällande direktiven, så att upphandlande myndigheter och ekonomiska aktörer kan kommunicera bättre och så att utbud och efterfrågan kan matchas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet anser att ytterligare skyddsåtgärder mot missbruk bör införas om en utvidgning av tillämpningsområdet för det förhandlade förfarandet planeras. Bland annat bör upphandlande myndigheter förpliktigas att i inledningsskedet införa åtminstone vissa minimivillkor som varje anbudsgivare bör uppfylla vad gäller utförandet av förfarandet, vilket också är god praxis i samband med privat upphandling. Dessutom bör det ställas krav på skriftlig dokumentation. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet förespråkar utvärdering av huruvida det förhandlade förfarandet med föregående utlysning i hela EU ska tillåtas i en omfattning som överskrider det som föreskrivs i de gällande direktiven, så att upphandlande myndigheter och ekonomiska aktörer kan kommunicera bättre och så att utbud och efterfrågan kan matchas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet anser att ytterligare skyddsåtgärder mot missbruk bör införas om en utvidgning av tillämpningsområdet för det förhandlade förfarandet planeras. Bland annat bör upphandlande myndigheter förpliktigas att i inledningsskedet införa åtminstone vissa minimivillkor som varje anbudsgivare bör uppfylla vad gäller utförandet av förfarandet, vilket också är god praxis i samband med privat upphandling. Dessutom bör det ställas krav på skriftlig dokumentation.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de nuvarande förhållningssätten avseende kvalificering av leverantörer (särskilt när det gäller ramavtal, dynamiska inköpssystem och de offentliga upphandlarnas användning av kvalificeringssystem) i syfte att se till att alla nya kvalificeringsmetoder sparar kostnader och tid, är attraktiva både för upphandlande myndigheter och ekonomiska aktörer och leder till bästa möjliga resultat. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de nuvarande förhållningssätten avseende kvalificering av leverantörer (särskilt när det gäller ramavtal, dynamiska inköpssystem och de offentliga upphandlarnas användning av kvalificeringssystem) i syfte att se till att alla nya kvalificeringsmetoder sparar kostnader och tid, är attraktiva både för upphandlande myndigheter och ekonomiska aktörer och leder till bästa möjliga resultat.

| 31. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att man systematiskt ska tillåta alternativa anbud (eller varianter), eftersom de är avgörande för främjandet och spridningen av innovativa lösningar. Specifikationer som avser prestations- och funktionskrav och ett uttryckligt tillåtande av varianter ger anbudsgivare möjlighet att föreslå innovativa lösningar, särskilt i starkt innovativa sektorer som informations- och kommunikationstekniksektorn. Vidare efterlyser parlamentet att man undersöker alla möjligheter, både genom lagstiftning och andra åtgärder, för att se till att offentliga upphandlingar i högre grad bidrar till främjandet av innovation i Europa. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att man systematiskt ska tillåta alternativa anbud (eller varianter), eftersom de är avgörande för främjandet och spridningen av innovativa lösningar. Specifikationer som avser prestations- och funktionskrav och ett uttryckligt tillåtande av varianter ger anbudsgivare möjlighet att föreslå innovativa lösningar, särskilt i starkt innovativa sektorer som informations- och kommunikationstekniksektorn. Vidare efterlyser parlamentet att man undersöker alla möjligheter, både genom lagstiftning och andra åtgärder, för att se till att offentliga upphandlingar i högre grad bidrar till främjandet av innovation i Europa.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga regelverket om offentlig upphandling, i synnerhet när det gäller utförandeskedet av uppdrag (till exempel i fråga om ”betydande förändringar” av gällande kontrakt, förändringar som rör uppdragstagaren och uppsägning av kontrakt). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga regelverket om offentlig upphandling, i synnerhet när det gäller utförandeskedet av uppdrag (till exempel i fråga om ”betydande förändringar” av gällande kontrakt, förändringar som rör uppdragstagaren och uppsägning av kontrakt).

| 33. | Europaparlamentet finner det beklagligt att anbudsgivare endast har begränsade möjligheter att korrigera utelämnanden i sina anbud och ber därför kommissionen att närmare förklara vilka utelämnanden som får korrigeras av anbudsgivare, vilka ytterligare justeringar som är tillåtna och hur transparens och likabehandling ska garanteras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet finner det beklagligt att anbudsgivare endast har begränsade möjligheter att korrigera utelämnanden i sina anbud och ber därför kommissionen att närmare förklara vilka utelämnanden som får korrigeras av anbudsgivare, vilka ytterligare justeringar som är tillåtna och hur transparens och likabehandling ska garanteras.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att de upphandlande myndigheterna bör kunna dra fördel av tidigare erfarenhet från en anbudsgivare på grundval av ett officiellt utvärderingsutlåtande. Parlamentet rekommenderar att man sätter en tidsgräns för undantag, för att på så sätt garantera transparens och objektivitet. Parlamentet framhåller att det bör infogas ett förtydligande av lagstiftningen i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG i vilket fastslås att en anbudsgivare som gjort sig skyldig till försummelse i samband med ett tidigare anbudsförfarande kan återfå sin trovärdighet efter att på ett omfattande sätt ha visat att han eller hon genomgått ett effektivt självrenande förfarande. Ett sådant förtydligande skulle stödja korruptionsbekämpande mekanismer genom att sporra en snabbare bekämpning av korrupt praxis samt undanröja allvarlig osäkerhet beträffande rättsläget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att de upphandlande myndigheterna bör kunna dra fördel av tidigare erfarenhet från en anbudsgivare på grundval av ett officiellt utvärderingsutlåtande. Parlamentet rekommenderar att man sätter en tidsgräns för undantag, för att på så sätt garantera transparens och objektivitet. Parlamentet framhåller att det bör infogas ett förtydligande av lagstiftningen i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG i vilket fastslås att en anbudsgivare som gjort sig skyldig till försummelse i samband med ett tidigare anbudsförfarande kan återfå sin trovärdighet efter att på ett omfattande sätt ha visat att han eller hon genomgått ett effektivt självrenande förfarande. Ett sådant förtydligande skulle stödja korruptionsbekämpande mekanismer genom att sporra en snabbare bekämpning av korrupt praxis samt undanröja allvarlig osäkerhet beträffande rättsläget.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att grönboken inte nämner bristerna, avsaknaden av expertis och kunskap om upphandling och de otillräckliga strategierna för offentlig upphandling. Parlamentet poängterar vikten av att främja professionalism och garantera objektivitet från både de upphandlande myndigheternas och marknadsaktörernas sida, i synnerhet genom att stödja utveckling av utbildningsprogram som är avsedda särskilt för dem. Parlamentet rekommenderar att ett nätverk av expertcentrum upprättas inom de befintliga nationella ramarna och att ett utbyte av information och god praxis mellan medlemsstaterna främjas. Parlamentet uppmuntrar också paraplyorganisationer, både på nationell nivå och på EU-nivå, att dela ansvaret för att göra relevant information tillgänglig och underlätta informationsutbyten mellan sina medlemmar runt om i Europa. Parlamentet betonar betydelsen av tydliga och lättbegripliga instruktioner för både de upphandlande myndigheterna och anbudsgivarna. Parlamentet finner det beklagligt att de dokument som offentliggjordes 2005 respektive 2010, närmare bestämt en handbok för miljöanpassad offentlig upphandling (”Buying green!”) och en handledning för sociala hänsyn i offentlig upphandling (”Buying social!”) inte är tillräckligt användbara i detta sammanhang. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar att grönboken inte nämner bristerna, avsaknaden av expertis och kunskap om upphandling och de otillräckliga strategierna för offentlig upphandling. Parlamentet poängterar vikten av att främja professionalism och garantera objektivitet från både de upphandlande myndigheternas och marknadsaktörernas sida, i synnerhet genom att stödja utveckling av utbildningsprogram som är avsedda särskilt för dem. Parlamentet rekommenderar att ett nätverk av expertcentrum upprättas inom de befintliga nationella ramarna och att ett utbyte av information och god praxis mellan medlemsstaterna främjas. Parlamentet uppmuntrar också paraplyorganisationer, både på nationell nivå och på EU-nivå, att dela ansvaret för att göra relevant information tillgänglig och underlätta informationsutbyten mellan sina medlemmar runt om i Europa. Parlamentet betonar betydelsen av tydliga och lättbegripliga instruktioner för både de upphandlande myndigheterna och anbudsgivarna. Parlamentet finner det beklagligt att de dokument som offentliggjordes 2005 respektive 2010, närmare bestämt en handbok för miljöanpassad offentlig upphandling (”Buying green!”) och en handledning för sociala hänsyn i offentlig upphandling (”Buying social!”) inte är tillräckligt användbara i detta sammanhang.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att bara 1,4 procent av de kontrakt som tilldelats företag tilldelats från en annan medlemsstat. Parlamentet betonar att professionalisering av och bättre utbildning för personalen vid upphandlande myndigheter och hos anbudsgivarna skulle bidra till att stärka konkurrenskraften i hela EU och till att fördelarna med en inre marknad för offentlig upphandling skulle kunna utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att bara 1,4 procent av de kontrakt som tilldelats företag tilldelats från en annan medlemsstat. Parlamentet betonar att professionalisering av och bättre utbildning för personalen vid upphandlande myndigheter och hos anbudsgivarna skulle bidra till att stärka konkurrenskraften i hela EU och till att fördelarna med en inre marknad för offentlig upphandling skulle kunna utnyttjas bättre.

Fjärde uppgiften: Att förbättra små och medelstora företags tillträde

| 37. | Europaparlamentet betonar att problemfritt tillträde till offentlig upphandling för små och medelstora företag, som utgör den europeiska ekonomins drivkraft, är av avgörande betydelse för att bibehålla sysselsättningen, liksom för hållbar utveckling, innovation och tillväxt. Förenklade förfaranden och administrativa formaliteter, liksom skapande av strategier som gynnar små och medelstora företag och genomförande av koden för goda förfaranden kommer att underlätta små och medelstora företags tillträde till offentliga upphandlingar och låta dem delta på mer likvärda och rättvisa villkor. Genom att ge samtliga ekonomiska aktörer tillträde till offentlig upphandling under förenklade, likvärdiga och rättvisa villkor skulle en bättre användning av skattebetalarnas pengar uppnås. Små och medelstora företag har generellt inte någon betydande och specialiserad administrativ kapacitet och därför är det mycket viktigt att minimera den administrativa bördan för dem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att problemfritt tillträde till offentlig upphandling för små och medelstora företag, som utgör den europeiska ekonomins drivkraft, är av avgörande betydelse för att bibehålla sysselsättningen, liksom för hållbar utveckling, innovation och tillväxt. Förenklade förfaranden och administrativa formaliteter, liksom skapande av strategier som gynnar små och medelstora företag och genomförande av koden för goda förfaranden kommer att underlätta små och medelstora företags tillträde till offentliga upphandlingar och låta dem delta på mer likvärda och rättvisa villkor. Genom att ge samtliga ekonomiska aktörer tillträde till offentlig upphandling under förenklade, likvärdiga och rättvisa villkor skulle en bättre användning av skattebetalarnas pengar uppnås. Små och medelstora företag har generellt inte någon betydande och specialiserad administrativ kapacitet och därför är det mycket viktigt att minimera den administrativa bördan för dem.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att urvalskriterierna angående finansiell ställning, t.ex. vad gäller företagets omsättning, bör stå i proportion till karaktären hos ett givet kontrakt. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att inte, när de antar flexibla och användarvänliga instrument, skapa nya hinder för små och medelstora företag utan att i stället beakta deras intressen i första hand. Kommissionen uppmanas att, i syfte att förbättra tillträdet till offentliga upphandlingar och göra dem mer insynsvänliga – i synnerhet för upphandlande myndigheter och anbudsgivare av det mindre formatet – modernisera den webbplats som hyser databasen TED (Tenders Electronic Daily) för att göra den mer tillgänglig genom att göra den mer tilltalande och användarvänlig, i synnerhet vad gäller sökkriterierna och kvaliteten och detaljnivån i de sammanfattningar som översätts och publiceras för varje upphandlingsförfarande. Genom TED bör användarna kunna meddelas och informeras när nya intressanta upphandlingsförfaranden offentliggörs. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att urvalskriterierna angående finansiell ställning, t.ex. vad gäller företagets omsättning, bör stå i proportion till karaktären hos ett givet kontrakt. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att inte, när de antar flexibla och användarvänliga instrument, skapa nya hinder för små och medelstora företag utan att i stället beakta deras intressen i första hand. Kommissionen uppmanas att, i syfte att förbättra tillträdet till offentliga upphandlingar och göra dem mer insynsvänliga – i synnerhet för upphandlande myndigheter och anbudsgivare av det mindre formatet – modernisera den webbplats som hyser databasen TED (Tenders Electronic Daily) för att göra den mer tillgänglig genom att göra den mer tilltalande och användarvänlig, i synnerhet vad gäller sökkriterierna och kvaliteten och detaljnivån i de sammanfattningar som översätts och publiceras för varje upphandlingsförfarande. Genom TED bör användarna kunna meddelas och informeras när nya intressanta upphandlingsförfaranden offentliggörs.

| 39. | Europarlamentet ber kommissionen öka medvetenheten om vikten av att dela in upphandlingar i mindre delar och att överväga genomförande av principen ”tillämpa eller förklara”, enligt vilken regler gällande frågor som indelning i mindre delar måste följas eller underlåtenhet att följa dem förklaras. |
| --- | --- |

39.

Europarlamentet ber kommissionen öka medvetenheten om vikten av att dela in upphandlingar i mindre delar och att överväga genomförande av principen ”tillämpa eller förklara”, enligt vilken regler gällande frågor som indelning i mindre delar måste följas eller underlåtenhet att följa dem förklaras.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att de upphandlande myndigheterna i högre grad bör utnyttja möjligheten att dela upp offentliga kontrakt i mindre delar eftersom detta skulle göra det lättare – både kvalitativt och kvantitativt sett – för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar, och det skulle även öka konkurrensen. Parlamentet uppmuntrar små och medelstora företag att utnyttja gemensam upphandling och att gemensamt utnyttja kontrakt, eftersom detta kan ge dem tillgång till stordriftsfördelar, bland annat på områden som logistik och transport. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att vara flexibla när de tar ställning till dessa moderna och frivilliga former av arrangemang. Kommissionen uppmanas att undersöka alla möjligheter att uppmuntra tillfälliga eller permanenta omgrupperingar av små och medelstora företag och mindre verksamheter, så att de kan delta i upphandlingar som inte är uppdelade i mindre delar, utan att behöva fungera som underleverantörer. Kommissionen uppmanas i detta avseende att särskilt undersöka nuvarande praxis att använda små och medelstora företag som underleverantörer – ofta på sämre villkor än de som gäller för huvudentreprenören – för delar av kontrakt som inte är uppdelade och som är för stora för att små och medelstora företag ska kunna delta i upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att de upphandlande myndigheterna i högre grad bör utnyttja möjligheten att dela upp offentliga kontrakt i mindre delar eftersom detta skulle göra det lättare – både kvalitativt och kvantitativt sett – för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar, och det skulle även öka konkurrensen. Parlamentet uppmuntrar små och medelstora företag att utnyttja gemensam upphandling och att gemensamt utnyttja kontrakt, eftersom detta kan ge dem tillgång till stordriftsfördelar, bland annat på områden som logistik och transport. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att vara flexibla när de tar ställning till dessa moderna och frivilliga former av arrangemang. Kommissionen uppmanas att undersöka alla möjligheter att uppmuntra tillfälliga eller permanenta omgrupperingar av små och medelstora företag och mindre verksamheter, så att de kan delta i upphandlingar som inte är uppdelade i mindre delar, utan att behöva fungera som underleverantörer. Kommissionen uppmanas i detta avseende att särskilt undersöka nuvarande praxis att använda små och medelstora företag som underleverantörer – ofta på sämre villkor än de som gäller för huvudentreprenören – för delar av kontrakt som inte är uppdelade och som är för stora för att små och medelstora företag ska kunna delta i upphandlingsförfarandet.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att självdeklarationer tillåts där så är möjligt och att ursprungsdokument endast begärs av de anbudssökande eller den utvalda anbudsgivaren, samtidigt som man undviker eventuella dröjsmål och snedvridningar av marknaden som orsakas av felaktiga deklarationer. Parlamentet ber kommissionen att stödja alternativet med ett ”elektroniskt upphandlingspass” som accepteras av samtliga medlemsstater och som visar att den ekonomiska aktören uppfyller de krav som ställs enligt EU:s lagstiftning om offentlig upphandling. Parlamentet understryker att ett europeiskt förkvalificeringssystem bör kunna bli ett nyttigt instrument bara man ser till att det är enkelt, billigt och lättillgängligt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet föreslår att självdeklarationer tillåts där så är möjligt och att ursprungsdokument endast begärs av de anbudssökande eller den utvalda anbudsgivaren, samtidigt som man undviker eventuella dröjsmål och snedvridningar av marknaden som orsakas av felaktiga deklarationer. Parlamentet ber kommissionen att stödja alternativet med ett ”elektroniskt upphandlingspass” som accepteras av samtliga medlemsstater och som visar att den ekonomiska aktören uppfyller de krav som ställs enligt EU:s lagstiftning om offentlig upphandling. Parlamentet understryker att ett europeiskt förkvalificeringssystem bör kunna bli ett nyttigt instrument bara man ser till att det är enkelt, billigt och lättillgängligt för små och medelstora företag.

Femte uppgiften: att garantera sunda förfaranden och undvika orättvisa fördelar

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja effektivare rapporteringsmetoder, däribland informationsutbyte mellan medlemsstaterna om uteslutning av oseriösa anbudsgivare, för att bekämpa korruptionen i samband med offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga regler om skydd för uppgiftslämnare i enlighet med rekommendationerna i Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729(2010) (9), förbättra transparensen i de kontrakt som finansieras med EU-medel och främja utbildningsåtgärder både på institutionell nivå och bland allmänheten. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja effektivare rapporteringsmetoder, däribland informationsutbyte mellan medlemsstaterna om uteslutning av oseriösa anbudsgivare, för att bekämpa korruptionen i samband med offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga regler om skydd för uppgiftslämnare i enlighet med rekommendationerna i Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729(2010) (9), förbättra transparensen i de kontrakt som finansieras med EU-medel och främja utbildningsåtgärder både på institutionell nivå och bland allmänheten.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att en del medlemsstater redan tillämpar effektiva förfaranden för offentlig upphandling som garanterar insyn och att skattebetalarnas pengar används på rätt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera medlemsstaternas goda praxis på området och fastställa de mest ändamålsenliga principerna för offentlig upphandling i EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att en del medlemsstater redan tillämpar effektiva förfaranden för offentlig upphandling som garanterar insyn och att skattebetalarnas pengar används på rätt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera medlemsstaternas goda praxis på området och fastställa de mest ändamålsenliga principerna för offentlig upphandling i EU.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att bekämpning av korruption och favorisering är ett av direktivens mål. Parlamentet understryker att medlemsstaterna ställs inför olika utmaningar på detta område och att en mer detaljerad europeisk metod för att angripa problem innebär en risk för att insatserna för att strömlinjeforma och förenkla reglerna undermineras och ny byråkrati skapas. Parlamentet påpekar att principerna om öppenhet och konkurrens är av central betydelse när det gäller att bekämpa korruption. Parlamentet efterlyser ett gemensamt förhållningssätt till de ”självrenande” åtgärderna för att undvika en snedvridning av marknaden och garantera rättslig förutsebarhet både för ekonomiska operatörer och upphandlande myndigheter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att bekämpning av korruption och favorisering är ett av direktivens mål. Parlamentet understryker att medlemsstaterna ställs inför olika utmaningar på detta område och att en mer detaljerad europeisk metod för att angripa problem innebär en risk för att insatserna för att strömlinjeforma och förenkla reglerna undermineras och ny byråkrati skapas. Parlamentet påpekar att principerna om öppenhet och konkurrens är av central betydelse när det gäller att bekämpa korruption. Parlamentet efterlyser ett gemensamt förhållningssätt till de ”självrenande” åtgärderna för att undvika en snedvridning av marknaden och garantera rättslig förutsebarhet både för ekonomiska operatörer och upphandlande myndigheter.

| 45. | Eftersom offentliga avtal rör offentliga medel anser Europaparlamentet att dessa kontrakt bör vara öppna för insyn och offentlig kontroll. Kommissionen uppmanas att komma med förtydliganden som garanterar den rättsliga förutsebarheten för lokala och andra offentliga myndigheter och gör det möjligt för dem att informera medborgare om avtalsenliga skyldigheter. |
| --- | --- |

45.

Eftersom offentliga avtal rör offentliga medel anser Europaparlamentet att dessa kontrakt bör vara öppna för insyn och offentlig kontroll. Kommissionen uppmanas att komma med förtydliganden som garanterar den rättsliga förutsebarheten för lokala och andra offentliga myndigheter och gör det möjligt för dem att informera medborgare om avtalsenliga skyldigheter.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till problem relaterade till onormalt låga anbud och föreslå lämpliga lösningar. Parlamentet rekommenderar att de upphandlande myndigheterna ska sörja för att övriga anbudsgivare får tillräcklig information i god tid i samband med onormalt låga anbud, så att de kan bedöma om det finns skäl att inleda ett prövningsförfarande. Parlamentet efterlyser bättre samstämdhet mellan EU:s gemensamma politik för utrikeshandel och den praxis att godta onormalt låga anbud som förekommer i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till problem relaterade till onormalt låga anbud och föreslå lämpliga lösningar. Parlamentet rekommenderar att de upphandlande myndigheterna ska sörja för att övriga anbudsgivare får tillräcklig information i god tid i samband med onormalt låga anbud, så att de kan bedöma om det finns skäl att inleda ett prövningsförfarande. Parlamentet efterlyser bättre samstämdhet mellan EU:s gemensamma politik för utrikeshandel och den praxis att godta onormalt låga anbud som förekommer i vissa medlemsstater.

Sjätte uppgiften: att utöka användningen av e-upphandling

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en ökad användning av e-upphandling. Parlamentet påpekar att handlingsplanen för e-upphandling inte lyckats uppnå sitt mål och att det behövs mer politiskt ledarskap på alla styrelsenivåer – inklusive på EU-nivå – för att upprätthålla och påskynda övergången till e-upphandling. Parlamentet vill se till att minst 50 procent av både EU-institutionernas och medlemsstaternas offentliga upphandlingar genomförs elektroniskt, i enlighet med det åtagande som medlemsstaternas regeringar gjorde vid ministerkonferensen om e-förvaltning i Manchester 2005. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en ökad användning av e-upphandling. Parlamentet påpekar att handlingsplanen för e-upphandling inte lyckats uppnå sitt mål och att det behövs mer politiskt ledarskap på alla styrelsenivåer – inklusive på EU-nivå – för att upprätthålla och påskynda övergången till e-upphandling. Parlamentet vill se till att minst 50 procent av både EU-institutionernas och medlemsstaternas offentliga upphandlingar genomförs elektroniskt, i enlighet med det åtagande som medlemsstaternas regeringar gjorde vid ministerkonferensen om e-förvaltning i Manchester 2005.

| 48. | Europaparlamentet understryker att kommissionen har en unik roll att spela för att främja utvecklingen i frågor som rör standardisering och infrastruktur. Av säkerhetsskäl behöver t.ex. e-signaturer och markering av tid ett gemensamt överenskommet format. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram de gemensamma standarderna i fråga. Parlamentet betonar också att betungande tekniska krav i samband med kontrollen av anbudsgivarens identitet kan fungera som ett hinder för operatörer, och betonar i det här sammanhanget behovet av att ta fram ett standardiserat system för e-signaturer. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla en granskningstjänst som kan giltigförklara intyg som under deras överinseende utfärdats av tillhandahållare av certifieringstjänster. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att kommissionen har en unik roll att spela för att främja utvecklingen i frågor som rör standardisering och infrastruktur. Av säkerhetsskäl behöver t.ex. e-signaturer och markering av tid ett gemensamt överenskommet format. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram de gemensamma standarderna i fråga. Parlamentet betonar också att betungande tekniska krav i samband med kontrollen av anbudsgivarens identitet kan fungera som ett hinder för operatörer, och betonar i det här sammanhanget behovet av att ta fram ett standardiserat system för e-signaturer. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla en granskningstjänst som kan giltigförklara intyg som under deras överinseende utfärdats av tillhandahållare av certifieringstjänster.

| 49. | Europaparlamentet framhåller vikten av öppna standarder och teknikneutralitet för att säkerställa driftskompatibilitet mellan olika system och undvika beroende av en enda säljare. Kommissionen uppmanas att säkerställa verklig driftskompatibilitet mellan de olika plattformar för e-upphandling som redan existerar i medlemsstaterna, och att i det sammanhanget se till att de resultat som uppnåtts genom initiativ som t.ex. Peppol och e-Certis utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller vikten av öppna standarder och teknikneutralitet för att säkerställa driftskompatibilitet mellan olika system och undvika beroende av en enda säljare. Kommissionen uppmanas att säkerställa verklig driftskompatibilitet mellan de olika plattformar för e-upphandling som redan existerar i medlemsstaterna, och att i det sammanhanget se till att de resultat som uppnåtts genom initiativ som t.ex. Peppol och e-Certis utnyttjas bättre.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att alla lagstiftningsförslag som syftar till att utöka och förenkla användningen av e-upphandling bör införlivas i översynen av huvuddirektiven om offentlig upphandling och bör överensstämma med tillämpningsområdet och de allmänna reglerna för offentlig upphandling som t.ex. skyldigheter i förbindelse med tröskelvärden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar att alla lagstiftningsförslag som syftar till att utöka och förenkla användningen av e-upphandling bör införlivas i översynen av huvuddirektiven om offentlig upphandling och bör överensstämma med tillämpningsområdet och de allmänna reglerna för offentlig upphandling som t.ex. skyldigheter i förbindelse med tröskelvärden.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att e-upphandling kan bidra till en förenkling av hela upphandlingsprocessen, främja effektivitet i olika former som kan leda till viktiga kostnads- och tidsbesparingar för både företag och offentliga förvaltningar samt leda till ökad öppenhet och tillgänglighet. Parlamentet uppmärksammar att framför allt offentlig upphandling på elektronisk väg innebär nya möjligheter när det gäller en modernisering av förvaltningen på området offentlig upphandling. Parlamentet upprepar att e-upphandling torde vara billigare, snabbare och insynsvänligare än konventionell offentlig upphandling, men anser att det fortfarande finns utrymme för förbättringar och att mer bör göras i fråga om tillgången till tillförlitlig, jämförbar och objektiv information och statistik. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja gränsöverskridande användning av e-upphandling. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller att e-upphandling kan bidra till en förenkling av hela upphandlingsprocessen, främja effektivitet i olika former som kan leda till viktiga kostnads- och tidsbesparingar för både företag och offentliga förvaltningar samt leda till ökad öppenhet och tillgänglighet. Parlamentet uppmärksammar att framför allt offentlig upphandling på elektronisk väg innebär nya möjligheter när det gäller en modernisering av förvaltningen på området offentlig upphandling. Parlamentet upprepar att e-upphandling torde vara billigare, snabbare och insynsvänligare än konventionell offentlig upphandling, men anser att det fortfarande finns utrymme för förbättringar och att mer bör göras i fråga om tillgången till tillförlitlig, jämförbar och objektiv information och statistik. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja gränsöverskridande användning av e-upphandling.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att lagstiftning inte är det enda sättet att verka för förändringar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka nya sätt att utbyta erfarenheter och bästa praxis samt överföra lokala och regionala aktörers kunskap över gränserna. Parlamentet framhäver att det finns ett starkt behov av att ytterliggare förbättra kapaciteten och förståelsen hos personal som arbetar med e-upphandling samt att bistå små och medelstora företag med kunskap och kapacitetsuppbyggnad via incitament på nationell nivå och/eller EU-nivå för att garantera likvärdiga konkurrensvillkor för små och medelstora företag samt stora företag. Parlamentet välkomnar fonden för ett sammankopplat Europa som ett nytt instrument som kan sätta fart på gränsöverskridande e-upphandlingar och på så sätt underlätta utvecklingen av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att lagstiftning inte är det enda sättet att verka för förändringar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka nya sätt att utbyta erfarenheter och bästa praxis samt överföra lokala och regionala aktörers kunskap över gränserna. Parlamentet framhäver att det finns ett starkt behov av att ytterliggare förbättra kapaciteten och förståelsen hos personal som arbetar med e-upphandling samt att bistå små och medelstora företag med kunskap och kapacitetsuppbyggnad via incitament på nationell nivå och/eller EU-nivå för att garantera likvärdiga konkurrensvillkor för små och medelstora företag samt stora företag. Parlamentet välkomnar fonden för ett sammankopplat Europa som ett nytt instrument som kan sätta fart på gränsöverskridande e-upphandlingar och på så sätt underlätta utvecklingen av den digitala inre marknaden.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet i kommissionens handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 om att utveckla plattformen ”ePractice.eu” till ett effektivt verktyg för utbyte av erfarenheter och information mellan medlemsstater och organ som tillhandahåller e-förvaltning. Parlamentet förespråkar att plattformens räckvidd utvidgas till att också omfatta lokala och regionala organ. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet i kommissionens handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 om att utveckla plattformen ”ePractice.eu” till ett effektivt verktyg för utbyte av erfarenheter och information mellan medlemsstater och organ som tillhandahåller e-förvaltning. Parlamentet förespråkar att plattformens räckvidd utvidgas till att också omfatta lokala och regionala organ.

*

* *

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004.

(2)  EUT L 335, 20.12.2007, s. 31.

(3)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(4)  Antagna texter P7_TA(2011)0233.

(5)  Antagna texter P7_TA(2011)0146.

(6)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 38.

(7)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Resolution 1729(2010) från Europarådets parlamentariska församling om skydd av personer som anmäler missförhållanden, texten antagen den 29 april 2010.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/35

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Främjande av arbetskraftens rörlighet

P7_TA(2011)0455

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 21, 45 och 47 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 15, 21, 29, 34 och 45 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21, 45 och 47 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 15, 21, 29, 34 och 45 i stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (2),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (4), kommissionens rapport från 2008 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG (KOM(2008)0840) och rådets resolutioner från november 2007 och april 2009 om direktiv 2004/38/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (4), kommissionens rapport från 2008 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG (KOM(2008)0840) och rådets resolutioner från november 2007 och april 2009 om direktiv 2004/38/EG,

| — | med beaktande av kommissionens uppföljande meddelande om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (KOM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljande meddelande om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (KOM(2009)0313),

| — | med beaktande av det förslag till delrapport som på begäran av utskottet för rättsliga frågor utarbetats av intresseorganisationen European Citizen Action Service (ECAS), bestående av en jämförande studie av tillämpningen av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till delrapport som på begäran av utskottet för rättsliga frågor utarbetats av intresseorganisationen European Citizen Action Service (ECAS), bestående av en jämförande studie av tillämpningen av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG liksom dess avsikt att offentliggöra förenklade riktlinjer för EU medborgare och att använda Internet på bästa sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG liksom dess avsikt att offentliggöra förenklade riktlinjer för EU medborgare och att använda Internet på bästa sätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (5),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 december 2007 om ”Rörlighet som ett verktyg för fler och bättre jobb – EU:s handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna (2007–2010)” (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 december 2007 om ”Rörlighet som ett verktyg för fler och bättre jobb – EU:s handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna (2007–2010)” (KOM(2007)0773),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 november 2008 om konsekvenserna av den fria rörligheten för arbetstagare efter EU:s utvidgningar (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 november 2008 om konsekvenserna av den fria rörligheten för arbetstagare efter EU:s utvidgningar (KOM(2008)0765),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 om ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen – att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden” (KOM(2008)0868), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 om ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen – att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden” (KOM(2008)0868),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2010 om ”Arbetskraftens fria rörlighet bekräftas: rättigheter och viktiga utvecklingar” (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2010 om ”Arbetskraftens fria rörlighet bekräftas: rättigheter och viktiga utvecklingar” (KOM(2010)0373),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 om Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (KOM(2011)0206), där arbetstagarnas rörlighet anges som en av de tolv huvudåtgärderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 om Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (KOM(2011)0206), där arbetstagarnas rörlighet anges som en av de tolv huvudåtgärderna,

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin och i synnerhet flaggskeppsinitiativen ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och ”Ungdom på väg”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin och i synnerhet flaggskeppsinitiativen ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och ”Ungdom på väg”,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (rättsliga och inrikes frågor) av den 27 november 2008 om ”Den fria rörligheten för människor: kränkningar och missbruk av rätten till fri rörlighet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (rättsliga och inrikes frågor) av den 27 november 2008 om ”Den fria rörligheten för människor: kränkningar och missbruk av rätten till fri rörlighet”,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 9 mars 2009 om ”Arbetskraftens yrkesmässiga och geografiska rörlighet och fri rörlighet för arbetstagare inom Europeiska unionen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 9 mars 2009 om ”Arbetskraftens yrkesmässiga och geografiska rörlighet och fri rörlighet för arbetstagare inom Europeiska unionen”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om problemen med och framtidsutsikterna för unionsmedborgarskapet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om problemen med och framtidsutsikterna för unionsmedborgarskapet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om EU:s handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna (2007–2010) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om EU:s handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna (2007–2010) (7),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om fastställande av kvarvarande hinder för rörlighet på inre arbetsmarknaden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om fastställande av kvarvarande hinder för rörlighet på inre arbetsmarknaden (8),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0258/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0258/2011), och av följande skäl:

| A. | Att bo och arbeta i en annan medlemsstat är en av unionens grundläggande friheter, oberoende av en persons etniska ursprung. Det är en grundläggande beståndsdel i unionsmedborgarskapet och en rättighet som erkänns i fördragen. Ändå visar statistiken att det fortfarande är alltför få människor som utnyttjar denna rättighet, trots de särskilda åtgärder som vidtagits för att främja arbetstagares rörlighet. |
| --- | --- |

A.

Att bo och arbeta i en annan medlemsstat är en av unionens grundläggande friheter, oberoende av en persons etniska ursprung. Det är en grundläggande beståndsdel i unionsmedborgarskapet och en rättighet som erkänns i fördragen. Ändå visar statistiken att det fortfarande är alltför få människor som utnyttjar denna rättighet, trots de särskilda åtgärder som vidtagits för att främja arbetstagares rörlighet.

| B. | Rörlighet för EU-arbetstagarna bör uppmuntras överallt i Europeiska unionen där det finns behov av arbetskraft. |
| --- | --- |

B.

Rörlighet för EU-arbetstagarna bör uppmuntras överallt i Europeiska unionen där det finns behov av arbetskraft.

| C. | EU-arbetstagare som söker arbete i en värdmedlemsstat kan stöta på svårigheter och problem. |
| --- | --- |

C.

EU-arbetstagare som söker arbete i en värdmedlemsstat kan stöta på svårigheter och problem.

| D. | Att bo och arbeta i en annan medlemsstat är en av unionens grundläggande friheter. Det är en grundläggande beståndsdel i unionsmedborgarskapet och en rättighet som erkänns i fördragen. Ändå visar statistiken att det fortfarande är alltför få människor som utnyttjar denna rättighet, trots de särskilda åtgärder som vidtagits för att främja arbetstagares rörlighet. |
| --- | --- |

D.

Att bo och arbeta i en annan medlemsstat är en av unionens grundläggande friheter. Det är en grundläggande beståndsdel i unionsmedborgarskapet och en rättighet som erkänns i fördragen. Ändå visar statistiken att det fortfarande är alltför få människor som utnyttjar denna rättighet, trots de särskilda åtgärder som vidtagits för att främja arbetstagares rörlighet.

| E. | För närvarande är arbetstagarnas rörlighet inte tillräckligt stor för att förbättra arbetsmarknadens effektivitet i EU: endast 2,3 procent av EU:s medborgare bor i en annan medlemsstat än den som de är medborgare i, men 17 procent planerar att utnyttja den fria rörligheten i framtiden och 48 procent kan tänka sig att söka jobb i ett annat land eller i en annan region om de skulle förlora jobbet hemma. |
| --- | --- |

E.

För närvarande är arbetstagarnas rörlighet inte tillräckligt stor för att förbättra arbetsmarknadens effektivitet i EU: endast 2,3 procent av EU:s medborgare bor i en annan medlemsstat än den som de är medborgare i, men 17 procent planerar att utnyttja den fria rörligheten i framtiden och 48 procent kan tänka sig att söka jobb i ett annat land eller i en annan region om de skulle förlora jobbet hemma.

| F. | Den fria rörligheten för arbetstagare är ett positivt socioekonomiskt exempel för både EU och medlemsstaterna och en milstolpe för EU:s integration, ekonomiska utveckling, sociala sammanhållning, kompetenshöjning av enskilda samt kamp mot fördomar, rasism och främlingsfientlighet, som kan motverka negativa effekter av den ekonomiska krisen och göra oss bättre förberedda på de utmaningar som klimatförändringarna utgör genom att alla berörda parter deltar i en dialog med det civila samhället på beslutsnivå. |
| --- | --- |

F.

Den fria rörligheten för arbetstagare är ett positivt socioekonomiskt exempel för både EU och medlemsstaterna och en milstolpe för EU:s integration, ekonomiska utveckling, sociala sammanhållning, kompetenshöjning av enskilda samt kamp mot fördomar, rasism och främlingsfientlighet, som kan motverka negativa effekter av den ekonomiska krisen och göra oss bättre förberedda på de utmaningar som klimatförändringarna utgör genom att alla berörda parter deltar i en dialog med det civila samhället på beslutsnivå.

| G. | Att främja arbetstagarnas rörlighet bidrar positivt till att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. Kommissionen uppmanas att inbegripa arbetskraftens rörlighet i flaggskeppsinitiativen och medlemsstaterna uppmanas att inbegripa de båda dimensionerna arbetskraft och geografisk rörlighet när de utformar nationella strategier och reformprogram. |
| --- | --- |

G.

Att främja arbetstagarnas rörlighet bidrar positivt till att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. Kommissionen uppmanas att inbegripa arbetskraftens rörlighet i flaggskeppsinitiativen och medlemsstaterna uppmanas att inbegripa de båda dimensionerna arbetskraft och geografisk rörlighet när de utformar nationella strategier och reformprogram.

| H. | Den oflexibla arbetsmarknadslagstiftningen hindrar arbetskraftens rörlighet i EU. |
| --- | --- |

H.

Den oflexibla arbetsmarknadslagstiftningen hindrar arbetskraftens rörlighet i EU.

| I. | Enligt kommissionens meddelande av den 18 november 2008 har mobila arbetstagare från länder som gick med i EU 2004 och 2007 haft en positiv effekt på ekonomierna i de medlemsstater som är värdar för mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

I.

Enligt kommissionens meddelande av den 18 november 2008 har mobila arbetstagare från länder som gick med i EU 2004 och 2007 haft en positiv effekt på ekonomierna i de medlemsstater som är värdar för mobila arbetstagare.

| J. | Den senaste utvecklingen i vårt samhälle kräver större rörlighet bland arbetstagarna, framför allt på grund av förändringar i näringslivet, globalisering, nya arbetsmönster, demografiska förändringar och utvecklingen av transportsätt. |
| --- | --- |

J.

Den senaste utvecklingen i vårt samhälle kräver större rörlighet bland arbetstagarna, framför allt på grund av förändringar i näringslivet, globalisering, nya arbetsmönster, demografiska förändringar och utvecklingen av transportsätt.

| K. | Inga negativa effekter har rapporterats från de medlemsstater som avstått från att tillämpa övergångsbestämmelser för den fria rörligheten för arbetstagare från medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 2007. Ett antal medlemsstater har ändå valt att fortsätta att tillämpa restriktioner på sin arbetsmarknad för medborgare från Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

K.

Inga negativa effekter har rapporterats från de medlemsstater som avstått från att tillämpa övergångsbestämmelser för den fria rörligheten för arbetstagare från medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 2007. Ett antal medlemsstater har ändå valt att fortsätta att tillämpa restriktioner på sin arbetsmarknad för medborgare från Rumänien och Bulgarien.

| L. | Trots att EU har både lagstiftning och program som syftar till att främja arbetstagares fria rörlighet finns det hinder för ett fullständigt utövande av denna grundläggande frihet (t.ex. sociala, språkliga, kulturella, rättsliga och administrativa hinder, bristfällig återvändandepolitik som inte uppfyller invandrade arbetstagares behov, brist på erkännande av arbetslivserfarenhet från utlandet, svårigheter för makar eller partner att hitta anställning samt tungrodda processer för erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer). |
| --- | --- |

L.

Trots att EU har både lagstiftning och program som syftar till att främja arbetstagares fria rörlighet finns det hinder för ett fullständigt utövande av denna grundläggande frihet (t.ex. sociala, språkliga, kulturella, rättsliga och administrativa hinder, bristfällig återvändandepolitik som inte uppfyller invandrade arbetstagares behov, brist på erkännande av arbetslivserfarenhet från utlandet, svårigheter för makar eller partner att hitta anställning samt tungrodda processer för erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer).

| M. | I tider av ekonomisk kris kan arbetstagarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet hjälpa till att minska arbetslösheten genom att tillgången på arbetskraft svarar mot efterfrågan, bidra till att skapa nya arbetstillfällen, anpassa ekonomin, samhället och demografin till de strukturella förändringarna och främja den ekonomiska tillväxten och EU:s konkurrenskraft. De nuvarande förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer är ett stort hinder för arbetstagarnas rörlighet i EU. |
| --- | --- |

M.

I tider av ekonomisk kris kan arbetstagarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet hjälpa till att minska arbetslösheten genom att tillgången på arbetskraft svarar mot efterfrågan, bidra till att skapa nya arbetstillfällen, anpassa ekonomin, samhället och demografin till de strukturella förändringarna och främja den ekonomiska tillväxten och EU:s konkurrenskraft. De nuvarande förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer är ett stort hinder för arbetstagarnas rörlighet i EU.

| N. | Genom dessa hinder och restriktioner åsidosätts en grundläggande rättighet för arbetstagarna, och återhämtningen för EU:s ekonomier försvåras. Detta kan få kontraproduktiva effekter, såsom ökat illegalt arbete, en utvidgad svart ekonomi och ökad exploatering av arbetstagarna. |
| --- | --- |

N.

Genom dessa hinder och restriktioner åsidosätts en grundläggande rättighet för arbetstagarna, och återhämtningen för EU:s ekonomier försvåras. Detta kan få kontraproduktiva effekter, såsom ökat illegalt arbete, en utvidgad svart ekonomi och ökad exploatering av arbetstagarna.

| O. | I enlighet med artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är all diskriminering på grund av sexuell läggning förbjuden. |
| --- | --- |

O.

I enlighet med artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är all diskriminering på grund av sexuell läggning förbjuden.

| P. | Den nuvarande ekonomiska krisen har haft en negativ inverkan på rörligheten och har slagit hårdast mot tillfälligt anställda och deltidsanställda, och kvinnor hör till en av de mest drabbade kategorierna. |
| --- | --- |

P.

Den nuvarande ekonomiska krisen har haft en negativ inverkan på rörligheten och har slagit hårdast mot tillfälligt anställda och deltidsanställda, och kvinnor hör till en av de mest drabbade kategorierna.

| Q. | Stora skillnader mellan könen kan noteras när det gäller arbetstagarnas rörlighet inom EU (män anger mycket oftare än kvinnor att de flyttar på grund av nytt arbete eller förflyttning, 44 procent respektive 27 procent (9)). Det behövs en bättre övervakning av rörligheten på grundval av könsuppdelad statistik. |
| --- | --- |

Q.

Stora skillnader mellan könen kan noteras när det gäller arbetstagarnas rörlighet inom EU (män anger mycket oftare än kvinnor att de flyttar på grund av nytt arbete eller förflyttning, 44 procent respektive 27 procent (9)). Det behövs en bättre övervakning av rörligheten på grundval av könsuppdelad statistik.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sin rapport KOM(2008)0840 konstaterar upprepade överträdelser när det gäller medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/38/EG, vilket påverkar arbetstagarnas möjligheter att utöva sin rätt till fri rörlighet. Denna situation har gett upphov till en mängd individuella klagomål, framställningar och över 40 frågor från parlamentet, vilket har medfört att kommissionen inlett fem överträdelseförfaranden för inkorrekt tillämpning av direktivet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sin rapport KOM(2008)0840 konstaterar upprepade överträdelser när det gäller medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/38/EG, vilket påverkar arbetstagarnas möjligheter att utöva sin rätt till fri rörlighet. Denna situation har gett upphov till en mängd individuella klagomål, framställningar och över 40 frågor från parlamentet, vilket har medfört att kommissionen inlett fem överträdelseförfaranden för inkorrekt tillämpning av direktivet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande KOM(2010)0373 där det aktuella läget för arbetstagares fria rörlighet beskrivs och förklaras, men parlamentet beklagar samtidigt att inga konkreta lösningar presenteras på problemen med rörligheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande KOM(2010)0373 där det aktuella läget för arbetstagares fria rörlighet beskrivs och förklaras, men parlamentet beklagar samtidigt att inga konkreta lösningar presenteras på problemen med rörligheten.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar sådana initiativ från kommissionens sida som ”mekanismen för kvinnor” och uppmanar kommissionen att ge de projekt som avser att förbättra den kvinnliga arbetskraftens rörlighet ökad och bättre räckvidd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar sådana initiativ från kommissionens sida som ”mekanismen för kvinnor” och uppmanar kommissionen att ge de projekt som avser att förbättra den kvinnliga arbetskraftens rörlighet ökad och bättre räckvidd.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja rörligheten på arbetsmarknaden genom att lägga fram en långsiktig och omfattande sektorsövergripande strategi för rörlighet, så att alla befintliga rättsliga, administrativa och praktiska hinder för arbetstagares fria rörlighet kan undanröjas. Parlamentet efterlyser en konsekvent, effektiv och öppen politik baserad på arbetsmarknadens krav och ekonomiska utvecklingstrender. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja rörligheten på arbetsmarknaden genom att lägga fram en långsiktig och omfattande sektorsövergripande strategi för rörlighet, så att alla befintliga rättsliga, administrativa och praktiska hinder för arbetstagares fria rörlighet kan undanröjas. Parlamentet efterlyser en konsekvent, effektiv och öppen politik baserad på arbetsmarknadens krav och ekonomiska utvecklingstrender.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka arbetskraftens rörlighet genom att planera och främja ytterligare strategier för förenklad information i fråga om migrerande arbetstagares rättigheter samt fördelarna med rörlighet för utvecklingen i allmänhet och ekonomin både i EU och i medlemsstaterna. Viktiga faktorer för en effektiv tillämpning av EU:s lagstiftning är att göra arbetstagare, deras familjemedlemmar och andra berörda parter medvetna om de rättigheter, möjligheter och instrument som finns för fri rörlighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka arbetskraftens rörlighet genom att planera och främja ytterligare strategier för förenklad information i fråga om migrerande arbetstagares rättigheter samt fördelarna med rörlighet för utvecklingen i allmänhet och ekonomin både i EU och i medlemsstaterna. Viktiga faktorer för en effektiv tillämpning av EU:s lagstiftning är att göra arbetstagare, deras familjemedlemmar och andra berörda parter medvetna om de rättigheter, möjligheter och instrument som finns för fri rörlighet.

| 6. | Europaparlamentet anser att rörlighet endast kan främjas effektivt om medlemsstaterna blir betydligt bättre på solidaritet och delat ansvar och om ett tydligt regelverk som reglerar den lagliga migrationen utarbetas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att rörlighet endast kan främjas effektivt om medlemsstaterna blir betydligt bättre på solidaritet och delat ansvar och om ett tydligt regelverk som reglerar den lagliga migrationen utarbetas.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja hinder för arbetstagares rörlighet genom att låta personer (varav majoriteten är kvinnor) som är medföljande makar eller partner få ta del av lämpliga tjänster för att de lättare ska komma in i sin nya samhälleliga och språkliga omgivning, till exempel språkkurser och yrkeskurser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja hinder för arbetstagares rörlighet genom att låta personer (varav majoriteten är kvinnor) som är medföljande makar eller partner få ta del av lämpliga tjänster för att de lättare ska komma in i sin nya samhälleliga och språkliga omgivning, till exempel språkkurser och yrkeskurser.

| 8. | Europaparlamentet noterar dock att rörligheten bör fortsätta vara frivillig och att åtgärder bör vidtas för att hindra omfattande migration enbart av ekonomiska skäl från ursprungsländerna, särskilt i Central- och Östeuropa. Parlamentet betonar att man på EU-nivå bättre bör mildra de negativa följder som ökad rörlighet för med sig och som leder till kompetens- och ungdomsflykt samt de negativa följder som uppstår för familjesammanhållningen och för barn när en av eller båda föräldrarna arbetar utomlands. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar dock att rörligheten bör fortsätta vara frivillig och att åtgärder bör vidtas för att hindra omfattande migration enbart av ekonomiska skäl från ursprungsländerna, särskilt i Central- och Östeuropa. Parlamentet betonar att man på EU-nivå bättre bör mildra de negativa följder som ökad rörlighet för med sig och som leder till kompetens- och ungdomsflykt samt de negativa följder som uppstår för familjesammanhållningen och för barn när en av eller båda föräldrarna arbetar utomlands.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta samarbetsmekanismer avsedda att förhindra de förödande effekter det har, framför allt på barnen, när de måste leva åtskilda från föräldrarna och på långt avstånd från dem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta samarbetsmekanismer avsedda att förhindra de förödande effekter det har, framför allt på barnen, när de måste leva åtskilda från föräldrarna och på långt avstånd från dem.

Administrativ förenkling och rättsliga aspekter

| 10. | Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna mot bakgrund av bestämmelserna i fördragen och den befintliga lagstiftningen har ett ansvar när det gäller att förenkla de administrativa förfarandena i samband med arbetstagares fria rörlighet, så att denna rättighet kan utövas på ett optimalt sätt och orättvisa, onödiga eller tungrodda administrativa förfaranden som begränsar denna rättighet kan undvikas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna mot bakgrund av bestämmelserna i fördragen och den befintliga lagstiftningen har ett ansvar när det gäller att förenkla de administrativa förfarandena i samband med arbetstagares fria rörlighet, så att denna rättighet kan utövas på ett optimalt sätt och orättvisa, onödiga eller tungrodda administrativa förfaranden som begränsar denna rättighet kan undvikas.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för ökad enhetlighet i de administrativa förfarandena och det administrativa samarbetet för att möjliggöra synergieffekter mellan nationella myndigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för ökad enhetlighet i de administrativa förfarandena och det administrativa samarbetet för att möjliggöra synergieffekter mellan nationella myndigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa mer effektiva kommunikationskanaler mellan migrerande arbetstagare och berörda statliga tjänsteenheter så att arbetstagarna har full tillgång till information om sina rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa mer effektiva kommunikationskanaler mellan migrerande arbetstagare och berörda statliga tjänsteenheter så att arbetstagarna har full tillgång till information om sina rättigheter och skyldigheter.

| 13. | Europaparlamentet betonar att arbetstagarnas rättigheter endast kan tillämpas om och när en migrerande arbetstagare i EU har en lagligt avlönad anställning i en värdmedlemsstat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att arbetstagarnas rättigheter endast kan tillämpas om och när en migrerande arbetstagare i EU har en lagligt avlönad anställning i en värdmedlemsstat.

| 14. | Europaparlamentet understryker att kvinnliga arbetstagare som flyttar utomlands för att arbeta med barnpassning eller vård av äldre genom att verka som barnvakter, au-pairer, barnskötare eller sköterskor, ofta anställs privat, till exempel av familjer eller familjemedlemmar, vilket innebär att de kommer att arbeta utan avtal eller olagligt och följaktligen inte har några rättigheter eller förmåner med koppling till social trygghet, hälso- och sjukvård osv. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att kvinnliga arbetstagare som flyttar utomlands för att arbeta med barnpassning eller vård av äldre genom att verka som barnvakter, au-pairer, barnskötare eller sköterskor, ofta anställs privat, till exempel av familjer eller familjemedlemmar, vilket innebär att de kommer att arbeta utan avtal eller olagligt och följaktligen inte har några rättigheter eller förmåner med koppling till social trygghet, hälso- och sjukvård osv.

| 15. | Europaparlamentet oroas över det bristfälliga införlivandet och genomförandet av befintliga direktiv om arbetstagares fria rörlighet, särskilt direktiv 2004/38/EG avseende rätten till inresa och uppehåll för familjemedlemmar från tredjeländer, tungrodda administrativa förfaranden och krav på ytterligare uppehållsdokument (t.ex. arbetstillstånd och bevis på ordnat boende) som är oförenligt med direktiv 2004/38/EG. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet oroas över det bristfälliga införlivandet och genomförandet av befintliga direktiv om arbetstagares fria rörlighet, särskilt direktiv 2004/38/EG avseende rätten till inresa och uppehåll för familjemedlemmar från tredjeländer, tungrodda administrativa förfaranden och krav på ytterligare uppehållsdokument (t.ex. arbetstillstånd och bevis på ordnat boende) som är oförenligt med direktiv 2004/38/EG.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja sina befogenheter enligt fördragen och utöva en kontinuerlig och omfattande tillsyn av hur direktiv 2004/38/EG tillämpas, och vid behov utnyttja rätten att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte följer reglerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja sina befogenheter enligt fördragen och utöva en kontinuerlig och omfattande tillsyn av hur direktiv 2004/38/EG tillämpas, och vid behov utnyttja rätten att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte följer reglerna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina bestämmelser om övergångsperioder för tillträdet till sina arbetsmarknader, vilka långsiktigt kan få negativa konsekvenser för de grundläggande värderingarna och rättigheterna i EU:s fördrag, såsom fri rörlighet, icke-diskriminering och solidaritet samt lika rättigheter. Parlamentet välkomnar därför att några medlemsstater nyligen beslutat att helt öppna sina arbetsmarknader för vissa av de medlemsstater som gick med i EU 2004 och beklagar de lagstiftningsförslag som nyligen lagts fram i andra medlemsstater med avsikten att undergräva rättigheterna för arbetstagare från medlemsstater som gick med i EU 2004 och 2007. Kommissionen uppmanas att undersöka om detta inte strider mot EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina bestämmelser om övergångsperioder för tillträdet till sina arbetsmarknader, vilka långsiktigt kan få negativa konsekvenser för de grundläggande värderingarna och rättigheterna i EU:s fördrag, såsom fri rörlighet, icke-diskriminering och solidaritet samt lika rättigheter. Parlamentet välkomnar därför att några medlemsstater nyligen beslutat att helt öppna sina arbetsmarknader för vissa av de medlemsstater som gick med i EU 2004 och beklagar de lagstiftningsförslag som nyligen lagts fram i andra medlemsstater med avsikten att undergräva rättigheterna för arbetstagare från medlemsstater som gick med i EU 2004 och 2007. Kommissionen uppmanas att undersöka om detta inte strider mot EU:s lagstiftning.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den nuvarande rättsliga ram för erkännande av yrkeskvalifikationer som fastställs i direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den nuvarande rättsliga ram för erkännande av yrkeskvalifikationer som fastställs i direktiv 2005/36/EG.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (10) för att ta hänsyn till Europaparlamentets förslag i denna resolution. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (10) för att ta hänsyn till Europaparlamentets förslag i denna resolution.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna tillämpar Bryssel I-förordningen (rådets förordning (EG) nr 44/2001) om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. Parlamentet betonar vikten av Bryssel I-förordningen i fråga om sanktioner och böter vid utnyttjande av arbetstagare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna tillämpar Bryssel I-förordningen (rådets förordning (EG) nr 44/2001) om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. Parlamentet betonar vikten av Bryssel I-förordningen i fråga om sanktioner och böter vid utnyttjande av arbetstagare.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna genomför direktiv 2004/38/EG utan diskriminering, vilket även omfattar sexuell läggning. Parlamentet påminner kommissionen om tidigare uppmaningar att garantera fri rörlighet för alla EU-medborgare och deras familjer, även registrerade partner och äkta makar, oavsett deras sexuella läggning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna genomför direktiv 2004/38/EG utan diskriminering, vilket även omfattar sexuell läggning. Parlamentet påminner kommissionen om tidigare uppmaningar att garantera fri rörlighet för alla EU-medborgare och deras familjer, även registrerade partner och äkta makar, oavsett deras sexuella läggning.

Kopplingar till andra politikområden

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att den fria rörligheten för arbetstagare inte ska ses separat från andra rättigheter och grundläggande principer i EU. Parlamentet konstaterar vidare att den europeiska sociala modellen och de rättigheter som garanteras i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, så som de återspeglas i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, ska ge möjlighet till anständiga arbeten, tillfredsställande arbetsvillkor, däribland skydd och säkerhet på arbetsplatsen, socialförsäkringsrättigheter, likabehandling, förenlighet mellan privatlivet och arbetsplatsens krav samt frihet att tillhandahålla tjänster. Parlamentet betonar att rätten att rösta i lokala, regionala och europeiska val är en viktig del av dessa rättigheter och efterlyser bättre genomförande. Rätten att rösta i nationella val i de ursprungliga medlemsstaterna kan gå förlorad, vilket är en fråga som bör beaktas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att den fria rörligheten för arbetstagare inte ska ses separat från andra rättigheter och grundläggande principer i EU. Parlamentet konstaterar vidare att den europeiska sociala modellen och de rättigheter som garanteras i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, så som de återspeglas i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, ska ge möjlighet till anständiga arbeten, tillfredsställande arbetsvillkor, däribland skydd och säkerhet på arbetsplatsen, socialförsäkringsrättigheter, likabehandling, förenlighet mellan privatlivet och arbetsplatsens krav samt frihet att tillhandahålla tjänster. Parlamentet betonar att rätten att rösta i lokala, regionala och europeiska val är en viktig del av dessa rättigheter och efterlyser bättre genomförande. Rätten att rösta i nationella val i de ursprungliga medlemsstaterna kan gå förlorad, vilket är en fråga som bör beaktas.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en resultattavla som visar vilka hinder unionens arbetstagare ställs inför när de vill utnyttja sin rätt till fri rörlighet och hur medlemsstaterna hanterar dessa hinder, i syfte att bedöma om de åtgärdas ingående och effektivt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en resultattavla som visar vilka hinder unionens arbetstagare ställs inför när de vill utnyttja sin rätt till fri rörlighet och hur medlemsstaterna hanterar dessa hinder, i syfte att bedöma om de åtgärdas ingående och effektivt.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utvärdera den ekonomiska situation som råder i medlemsstaterna med avseende på arbetsmarknaderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera sysselsättningsaspekten i migrationspolitiken i syfte att få bukt med bristande arbetskraft och öka den egna produktionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utvärdera den ekonomiska situation som råder i medlemsstaterna med avseende på arbetsmarknaderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera sysselsättningsaspekten i migrationspolitiken i syfte att få bukt med bristande arbetskraft och öka den egna produktionen.

| 25. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess koppling av arbetstagarnas rörlighet till Europa 2020-strategin och anser att detta är centralt för att öka välfärden i EU genom en sund och hållbar politik som syftar till att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess koppling av arbetstagarnas rörlighet till Europa 2020-strategin och anser att detta är centralt för att öka välfärden i EU genom en sund och hållbar politik som syftar till att skapa nya arbetstillfällen.

| 26. | Europaparlamentet understryker att likabehandling av arbetstagare, i kombination med ett lämpligt skydd av arbetstagarnas rättigheter måste ske enligt de regler som fastställts i den nationella lagstiftningen och kollektivavtal i den berörda medlemsstaten. Parlamentet är övertygat om att principen om lika lön för lika arbete på samma plats i kombination med jämställdhet bör gälla i hela EU för att lönedumpning och social dumpning ska förebyggas. Parlamentet framhåller att rättigheterna enbart kommer att gynna alla om de genomförs och tillämpas korrekt. I detta syfte uppmanar parlamentet därför både kommissionen och medlemsstaterna att övervaka att den fria rörligheten aldrig utnyttjas till diskriminering, lönedumpning och social dumpning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att likabehandling av arbetstagare, i kombination med ett lämpligt skydd av arbetstagarnas rättigheter måste ske enligt de regler som fastställts i den nationella lagstiftningen och kollektivavtal i den berörda medlemsstaten. Parlamentet är övertygat om att principen om lika lön för lika arbete på samma plats i kombination med jämställdhet bör gälla i hela EU för att lönedumpning och social dumpning ska förebyggas. Parlamentet framhåller att rättigheterna enbart kommer att gynna alla om de genomförs och tillämpas korrekt. I detta syfte uppmanar parlamentet därför både kommissionen och medlemsstaterna att övervaka att den fria rörligheten aldrig utnyttjas till diskriminering, lönedumpning och social dumpning.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU:s och medlemsstaternas lagstiftning bör samordnas bättre så att alla former av hinder för genomförandet och utövandet av rätten till fri rörlighet för arbetstagare kan undvikas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU:s och medlemsstaternas lagstiftning bör samordnas bättre så att alla former av hinder för genomförandet och utövandet av rätten till fri rörlighet för arbetstagare kan undvikas.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hänsyn till subsidiaritetsprincipen garantera korrekt genomförande av befintlig lagstiftning om icke-diskriminering, vidta praktiska åtgärder för att genomdriva principen om likabehandling av rörliga arbetstagare och motverka fördomar, rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hänsyn till subsidiaritetsprincipen garantera korrekt genomförande av befintlig lagstiftning om icke-diskriminering, vidta praktiska åtgärder för att genomdriva principen om likabehandling av rörliga arbetstagare och motverka fördomar, rasism och främlingsfientlighet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka EU:s politik mot direkt och indirekt diskriminering och att förhindra att migrerande EU-arbetstagare utnyttjas eller att deras rättigheter kränks inom unionen på grund av att deras språkkunskaper inte räcker till eller för att de inte känner till vilken lagstiftning som styr deras anställning inom värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka EU:s politik mot direkt och indirekt diskriminering och att förhindra att migrerande EU-arbetstagare utnyttjas eller att deras rättigheter kränks inom unionen på grund av att deras språkkunskaper inte räcker till eller för att de inte känner till vilken lagstiftning som styr deras anställning inom värdmedlemsstaten.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de myndigheter som ansvarar för att övervaka arbetsmarknaden ägnar mer uppmärksamhet åt att skydda rättigheterna för mobila arbetstagare, särskilt genom att förbättra utbildningen och öka kunskapen på området arbetsrätt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de myndigheter som ansvarar för att övervaka arbetsmarknaden ägnar mer uppmärksamhet åt att skydda rättigheterna för mobila arbetstagare, särskilt genom att förbättra utbildningen och öka kunskapen på området arbetsrätt.

| 31. | Europaparlamentet anser att ändringar i medlemsstaternas lagstiftning på områden som social trygghet, vårdsystem och skatter måste föregås av en prövning av vilka effekter detta skulle få för den fria rörligheten för arbetstagare. Parlamentet efterlyser därför att det införs krav om en konsekvensbedömning angående rörligheten över gränserna, som ger detaljerad information om hinder för den fria rörligheten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att ändringar i medlemsstaternas lagstiftning på områden som social trygghet, vårdsystem och skatter måste föregås av en prövning av vilka effekter detta skulle få för den fria rörligheten för arbetstagare. Parlamentet efterlyser därför att det införs krav om en konsekvensbedömning angående rörligheten över gränserna, som ger detaljerad information om hinder för den fria rörligheten.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att den ökade gränsöverskridande rörligheten även kräver ett aktivt engagemang från arbetsmarknadens parter, för att de berörda arbetstagarna, särskilt de som tillfälligt arbetar utomlands, ska få lämpligt och effektivt informationsutbud, stöd och skydd gällande deras sociala och arbetsrelaterade rättigheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att den ökade gränsöverskridande rörligheten även kräver ett aktivt engagemang från arbetsmarknadens parter, för att de berörda arbetstagarna, särskilt de som tillfälligt arbetar utomlands, ska få lämpligt och effektivt informationsutbud, stöd och skydd gällande deras sociala och arbetsrelaterade rättigheter.

| 33. | Europaparlamentet anser att det krävs samordnade insatser för att uppnå ett effektivt genomförande av den politik som främjar arbetstagares fria rörlighet, särskilt när det gäller fullbordandet av den inre marknaden, en samordning av socialförsäkringssystemen, kompletterande pensionsrättigheter, arbetstagarskydd, gränsöverskridande hälsovård, utbildning (inklusive yrkesutbildning), skatteåtgärder (för att t.ex. undvika dubbelbeskattning) och åtgärder för att förhindra diskriminering. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det krävs samordnade insatser för att uppnå ett effektivt genomförande av den politik som främjar arbetstagares fria rörlighet, särskilt när det gäller fullbordandet av den inre marknaden, en samordning av socialförsäkringssystemen, kompletterande pensionsrättigheter, arbetstagarskydd, gränsöverskridande hälsovård, utbildning (inklusive yrkesutbildning), skatteåtgärder (för att t.ex. undvika dubbelbeskattning) och åtgärder för att förhindra diskriminering.

| 34. | Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadsrestriktioner utgör ett hinder för en fungerande inre marknad och att den ekonomiska krisen visar på behovet av att främja fri rörlighet för arbetskraften. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadsrestriktioner utgör ett hinder för en fungerande inre marknad och att den ekonomiska krisen visar på behovet av att främja fri rörlighet för arbetskraften.

| 35. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna, för att undvika inkonsekvenser på EU:s inre marknad och för sysselsättningen, företrädesvis måste anställa EU-medborgare och får ge företräde till tredjelandsmedborgare som söker en högkvalificerad anställning, så som föreskrivs i rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (11). Parlamentet betonar vikten av att avslå ansökningar om EU-blåkort inom arbetsmarknadssektorer där tillträdet för arbetstagare från andra medlemsstater är begränsat enligt övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna, för att undvika inkonsekvenser på EU:s inre marknad och för sysselsättningen, företrädesvis måste anställa EU-medborgare och får ge företräde till tredjelandsmedborgare som söker en högkvalificerad anställning, så som föreskrivs i rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (11). Parlamentet betonar vikten av att avslå ansökningar om EU-blåkort inom arbetsmarknadssektorer där tillträdet för arbetstagare från andra medlemsstater är begränsat enligt övergångsbestämmelser.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser mer samordning mellan EU-institutionerna och de nationella institutionerna för att bättre informera och bistå medborgarna samt övervaka hur arbetstagarnas rätt till fri rörlighet omsätts i praktiken och används av enskilda personer, i syfte att påskynda genomförandet av arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser mer samordning mellan EU-institutionerna och de nationella institutionerna för att bättre informera och bistå medborgarna samt övervaka hur arbetstagarnas rätt till fri rörlighet omsätts i praktiken och används av enskilda personer, i syfte att påskynda genomförandet av arbetskraftens rörlighet.

| 37. | Europaparlamentet anser att adekvata sociala trygghetssystem kraftigt underlättar den geografiska och yrkesmässiga rörligheten för arbetstagare, och att en politik för rörlighet på arbetsmarknaden bör omfatta både en social integrering av invandrade arbetstagare och en social återintegrering av arbetstagare som återvänder hem. Parlamentet understryker att detta förutsätter erkännande av redan intjänade rättigheter och större förståelse för skillnaderna mellan medlemsstaternas system samt att detta måste främjas. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att adekvata sociala trygghetssystem kraftigt underlättar den geografiska och yrkesmässiga rörligheten för arbetstagare, och att en politik för rörlighet på arbetsmarknaden bör omfatta både en social integrering av invandrade arbetstagare och en social återintegrering av arbetstagare som återvänder hem. Parlamentet understryker att detta förutsätter erkännande av redan intjänade rättigheter och större förståelse för skillnaderna mellan medlemsstaternas system samt att detta måste främjas.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med problemet med falskt egenföretagande bland rörliga arbetstagare och betonar behovet av att ge dessa arbetstagare tillgång till rättigheter och skydd. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med problemet med falskt egenföretagande bland rörliga arbetstagare och betonar behovet av att ge dessa arbetstagare tillgång till rättigheter och skydd.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa främlingsfientlighet riktad mot samtliga arbetstagare i EU genom att tillhandahålla verktyg för integration och information och främja förståelse, kulturell mångfald och respekt i värdländer för mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa främlingsfientlighet riktad mot samtliga arbetstagare i EU genom att tillhandahålla verktyg för integration och information och främja förståelse, kulturell mångfald och respekt i värdländer för mobila arbetstagare.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att ett effektivt genomförande av den fria rörligheten för arbetstagare kräver samordnade insatser från europeiska och nationella myndigheter så att man kan främja förenklade administrativa förfaranden i frågor som är indirekt kopplade till denna rättighet, t.ex. när det gäller omregistrering av fordon, garantier för tillgång till patientjournaler, tillhandahållande av en omfattande databas över vårdpersonalens kompetens, undvikande av dubbelbeskattning, tydliga regler om återbetalning av sjukvårdskostnader osv. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att ett effektivt genomförande av den fria rörligheten för arbetstagare kräver samordnade insatser från europeiska och nationella myndigheter så att man kan främja förenklade administrativa förfaranden i frågor som är indirekt kopplade till denna rättighet, t.ex. när det gäller omregistrering av fordon, garantier för tillgång till patientjournaler, tillhandahållande av en omfattande databas över vårdpersonalens kompetens, undvikande av dubbelbeskattning, tydliga regler om återbetalning av sjukvårdskostnader osv.

| 41. | Europaparlamentet anser att migrerande arbetstagares möjlighet att få sina pensionsförmåner överförda är grundläggande för att de effektivt ska kunna utnyttja sina förvärvade förmåner. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att migrerande arbetstagares möjlighet att få sina pensionsförmåner överförda är grundläggande för att de effektivt ska kunna utnyttja sina förvärvade förmåner.

| 42. | Europaparlamentet anser att små och medelstora företag kan fungera som katalysatorer för ekonomisk återhämtning och utveckling, eftersom det framför allt är inom dessa företag som nya arbetstillfällen skapas. Parlamentet upprepar därför att det behövs ett EU-åtagande för att stödja och utveckla små och medelstora företag (t.ex. genom Progress-instrumentet för mikrokrediter), särskilt genom aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program för utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att små och medelstora företag kan fungera som katalysatorer för ekonomisk återhämtning och utveckling, eftersom det framför allt är inom dessa företag som nya arbetstillfällen skapas. Parlamentet upprepar därför att det behövs ett EU-åtagande för att stödja och utveckla små och medelstora företag (t.ex. genom Progress-instrumentet för mikrokrediter), särskilt genom aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program för utbildning och yrkesutbildning.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar gränsregionerna att överväga möjligheten till avtal för att främja gränsöverskridande rörlighet på arbetsmarknaden i syfte att vinna ömsesidiga (gynnsamma) fördelar för dessa regioner. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar gränsregionerna att överväga möjligheten till avtal för att främja gränsöverskridande rörlighet på arbetsmarknaden i syfte att vinna ömsesidiga (gynnsamma) fördelar för dessa regioner.

Åtgärder för att främja den fria rörligheten

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa alla övergångsregler som hindrar den fria rörligheten för arbetstagare från de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 2007. Parlamentet anser att dessa hinder innebär dubbla standarder samt är kontraproduktiva och diskriminerande mot europeiska medborgare. Parlamentet kräver att klausulen om företräde effektivt ska genomföras för hela EU. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa alla övergångsregler som hindrar den fria rörligheten för arbetstagare från de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 2007. Parlamentet anser att dessa hinder innebär dubbla standarder samt är kontraproduktiva och diskriminerande mot europeiska medborgare. Parlamentet kräver att klausulen om företräde effektivt ska genomföras för hela EU.

| 45. | Europaparlamentet anser att en rörlig arbetskraft inom EU är nödvändig för att ekonomin ska återhämta sig och för att målen i Europa 2020-strategin ska nås. Parlamentet uppmanar därför med kraft de medlemsstater som fortfarande har arbetsmarknadsrestriktioner för rumänska och bulgariska medborgare att upphäva dessa före utgången av 2011, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att en rörlig arbetskraft inom EU är nödvändig för att ekonomin ska återhämta sig och för att målen i Europa 2020-strategin ska nås. Parlamentet uppmanar därför med kraft de medlemsstater som fortfarande har arbetsmarknadsrestriktioner för rumänska och bulgariska medborgare att upphäva dessa före utgången av 2011, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i anslutningsfördraget.

| 46. | Europaparlamentet ser gärna att behöriga nationella myndigheter samarbetar närmare och effektivare med varandra för att kontrollera att anställningsavtalen följer nationell lagstiftning och EU:s lagstiftning. Parlamentet framhåller att ömsesidigt stöd och informationsutbyte mellan medlemsstaterna måste garanteras i händelse av överträdelser. Kommissionen uppmanas övervaka detta. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ser gärna att behöriga nationella myndigheter samarbetar närmare och effektivare med varandra för att kontrollera att anställningsavtalen följer nationell lagstiftning och EU:s lagstiftning. Parlamentet framhåller att ömsesidigt stöd och informationsutbyte mellan medlemsstaterna måste garanteras i händelse av överträdelser. Kommissionen uppmanas övervaka detta.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna och samtliga aktörer att göra sitt yttersta för att öka arbetstagarnas kunskap om sina rättigheter enligt de olika instrument (arbetsrätt, kollektivavtal, uppförandekoder, socialförsäkringsbestämmelser) som reglerar deras anställningsförhållanden och deras arbets- och levnadsvillkor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna och samtliga aktörer att göra sitt yttersta för att öka arbetstagarnas kunskap om sina rättigheter enligt de olika instrument (arbetsrätt, kollektivavtal, uppförandekoder, socialförsäkringsbestämmelser) som reglerar deras anställningsförhållanden och deras arbets- och levnadsvillkor.

| 48. | Europaparlamentet beklagar att arbetsmiljöinspektioner inom EU har minskat. Parlamentet betonar att effektiva kontroller är nödvändiga för att kunna garantera lika behandling och lika villkor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet arbetsmiljöinspektioner och att avsätta tillräckliga resurser för dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samarbetet och samordningen mellan arbetsmiljöinspektioner. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar att arbetsmiljöinspektioner inom EU har minskat. Parlamentet betonar att effektiva kontroller är nödvändiga för att kunna garantera lika behandling och lika villkor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet arbetsmiljöinspektioner och att avsätta tillräckliga resurser för dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samarbetet och samordningen mellan arbetsmiljöinspektioner.

| 49. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att barn till mobila arbetstagare inom EU inte får problem med sin nationalitet eller sitt medborgarskap på grund av sina föräldrars val av arbete. De särskilda behoven bland barn till mobila arbetstagare bör studeras ingående för att man ska kunna sätta in effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att barn till mobila arbetstagare inom EU inte får problem med sin nationalitet eller sitt medborgarskap på grund av sina föräldrars val av arbete. De särskilda behoven bland barn till mobila arbetstagare bör studeras ingående för att man ska kunna sätta in effektiva politiska åtgärder.

| 50. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör förbättra situationen för barn som föräldrarna lämnat kvar i hemlandet och hjälpa dem att utvecklas normalt och dra nytta av utbildning och lämpligt socialt umgänge. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör förbättra situationen för barn som föräldrarna lämnat kvar i hemlandet och hjälpa dem att utvecklas normalt och dra nytta av utbildning och lämpligt socialt umgänge.

| 51. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande mängden tvångsarbete i EU som inom vissa områden är nära kopplad till organiserad brottslighet. Parlamentet betonar behovet av att göra tvångsarbete till en prioriterad fråga i Europols och Eurojusts verksamhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina gemensamma insatser att kontrollera, lagföra och bestraffa tvångsarbete och se till att det beläggs med straffrättsliga påföljder. Parlamentet betonar behovet av åtgärder som garanterar att offer för tvångsarbete skyddas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande mängden tvångsarbete i EU som inom vissa områden är nära kopplad till organiserad brottslighet. Parlamentet betonar behovet av att göra tvångsarbete till en prioriterad fråga i Europols och Eurojusts verksamhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina gemensamma insatser att kontrollera, lagföra och bestraffa tvångsarbete och se till att det beläggs med straffrättsliga påföljder. Parlamentet betonar behovet av åtgärder som garanterar att offer för tvångsarbete skyddas.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och offentliggöra de positiva och negativa effekter som rörligheten på arbetsmarknaden fått för värd- och ursprungsländerna och för EU i stort, såväl socioekonomiskt sett som för den geografiska sammanhållningen och belysa konsekvenser som ekonomiska förluster, ökat svart arbete och ovärdiga arbetsförhållanden på grund av ett oklart rättsläge när övergångsbestämmelser tillämpas, bristfällig kunskap om rättigheter bland EU:s medborgare, och resultaten av fördröjda insatser från medlemsstaternas sida att integrera arbetstagare från 2004 och 2007 års integrationsvågor. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att undvika att tillämpa övergångsåtgärder som begränsar arbetstagarnas fria rörlighet och som negativt påverkar konkurrensen på EU:s arbetsmarknader, för nuvarande medlemsstater eller kandidatländer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och offentliggöra de positiva och negativa effekter som rörligheten på arbetsmarknaden fått för värd- och ursprungsländerna och för EU i stort, såväl socioekonomiskt sett som för den geografiska sammanhållningen och belysa konsekvenser som ekonomiska förluster, ökat svart arbete och ovärdiga arbetsförhållanden på grund av ett oklart rättsläge när övergångsbestämmelser tillämpas, bristfällig kunskap om rättigheter bland EU:s medborgare, och resultaten av fördröjda insatser från medlemsstaternas sida att integrera arbetstagare från 2004 och 2007 års integrationsvågor. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att undvika att tillämpa övergångsåtgärder som begränsar arbetstagarnas fria rörlighet och som negativt påverkar konkurrensen på EU:s arbetsmarknader, för nuvarande medlemsstater eller kandidatländer.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina initiativ som syftar till att främja ungdomars geografiska rörlighet med hjälp av system för rörlighet i utbildningssyfte, genom att använda alla program som är avsedda för detta. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina initiativ som syftar till att främja ungdomars geografiska rörlighet med hjälp av system för rörlighet i utbildningssyfte, genom att använda alla program som är avsedda för detta.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att göra regelbundna och systematiska bedömningar av utbud och efterfrågan på arbetskraft i EU på lång sikt (fram till 2020), uppdelat på sektorer, yrken, kvalifikationsnivå och länder. Parlamentet rekommenderar starkt en samordning av medlemsstaternas arbetsmarknads- och utbildningspolitik, i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin när det gäller att skapa arbetstillfällen och undvika framtida indirekta hinder, som att inte erkänna examensbevis från andra EU-länder, som kan försvåra utövandet av rätten till fri rörlighet. I planen bör man tydligt ange arbetskraftsbristerna i EU på kort, medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att göra regelbundna och systematiska bedömningar av utbud och efterfrågan på arbetskraft i EU på lång sikt (fram till 2020), uppdelat på sektorer, yrken, kvalifikationsnivå och länder. Parlamentet rekommenderar starkt en samordning av medlemsstaternas arbetsmarknads- och utbildningspolitik, i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin när det gäller att skapa arbetstillfällen och undvika framtida indirekta hinder, som att inte erkänna examensbevis från andra EU-länder, som kan försvåra utövandet av rätten till fri rörlighet. I planen bör man tydligt ange arbetskraftsbristerna i EU på kort, medellång och lång sikt.

| 55. | Europaparlamentet kräver att man utarbetar och vidtar lämpliga åtgärder för att eliminera den diskriminering och de negativa stereotyper som fortfarande förekommer, och som särskilt drabbar arbetstagare från Öst- och Sydeuropa, samt för att främja samhällsintegrationen i värdlandet för de arbetstagare som använder sig av sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet kräver att man utarbetar och vidtar lämpliga åtgärder för att eliminera den diskriminering och de negativa stereotyper som fortfarande förekommer, och som särskilt drabbar arbetstagare från Öst- och Sydeuropa, samt för att främja samhällsintegrationen i värdlandet för de arbetstagare som använder sig av sin rätt till fri rörlighet.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar myndigheter på alla nivåer att se till att rörlighetspolitiken främjas och att medvetenheten om rörlighetens möjligheter och fördelar blir bättre, särskilt bland personer som just kommit ut på arbetsmarknaden. Parlamentet vill här framhålla kommissionens samordnande roll. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar myndigheter på alla nivåer att se till att rörlighetspolitiken främjas och att medvetenheten om rörlighetens möjligheter och fördelar blir bättre, särskilt bland personer som just kommit ut på arbetsmarknaden. Parlamentet vill här framhålla kommissionens samordnande roll.

| 57. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör främja och införa allmänna kriterier för erkännande av examensbevis och kvalifikationer, eftersom detta mycket ofta ger upphov till svårigheter för personer som söker arbete i en annan medlemsstat än sitt eget ursprungsland. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör främja och införa allmänna kriterier för erkännande av examensbevis och kvalifikationer, eftersom detta mycket ofta ger upphov till svårigheter för personer som söker arbete i en annan medlemsstat än sitt eget ursprungsland.

| 58. | Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters politik som aktivt uppmuntrar andra EU-medborgare att lämna den medlemsstaten och ber kommissionen undersöka om en sådan politik strider mot rätten till fri rörlighet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters politik som aktivt uppmuntrar andra EU-medborgare att lämna den medlemsstaten och ber kommissionen undersöka om en sådan politik strider mot rätten till fri rörlighet.

Arbetsförmedlingstjänster och information till arbetstagarna

| 59. | Europaparlamentet erkänner och framhåller de offentliga arbetsförmedlingarnas betydelse, i synnerhet Euressystemet och dess nätverk, för att främja rörligheten på arbetsmarknaden, särskilt i gränsregioner, i EU genom att tillhandahålla information om lediga platser, rättigheter och skyldigheter vid (im)migration och gränsarbete, utbildningsmöjligheter och arbets- och levnadsvillkor. Parlamentet betonar arbetsmarknadsparternas särskilda roll när det gäller rådgivning till arbetstagare inom ramen för gränspartnerskap. Eures bör fortsätta att vara ett verktyg för att främja rättvis rörlighet, och parlamentet uppmanar därför kommissionen att även i fortsättningen anslå finansiella medel för att stödja arbetsmarknadsparternas arbete i gränsregionerna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet erkänner och framhåller de offentliga arbetsförmedlingarnas betydelse, i synnerhet Euressystemet och dess nätverk, för att främja rörligheten på arbetsmarknaden, särskilt i gränsregioner, i EU genom att tillhandahålla information om lediga platser, rättigheter och skyldigheter vid (im)migration och gränsarbete, utbildningsmöjligheter och arbets- och levnadsvillkor. Parlamentet betonar arbetsmarknadsparternas särskilda roll när det gäller rådgivning till arbetstagare inom ramen för gränspartnerskap. Eures bör fortsätta att vara ett verktyg för att främja rättvis rörlighet, och parlamentet uppmanar därför kommissionen att även i fortsättningen anslå finansiella medel för att stödja arbetsmarknadsparternas arbete i gränsregionerna.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av Eures institutionella kapacitet och dess roll som en samlad kontaktpunkt för att underlätta rörlighet för arbetstagare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av Eures institutionella kapacitet och dess roll som en samlad kontaktpunkt för att underlätta rörlighet för arbetstagare och deras familjemedlemmar.

| 61. | Europaparlamentet ser med oro på de minskade anslagen till Euresrådgivare. Parlamentet efterlyser ett åtagande för en långsiktig strategi som gör det möjligt för Eures och dess personal att utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt och noterar att detta enbart är möjligt när anslagen ökas. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet ser med oro på de minskade anslagen till Euresrådgivare. Parlamentet efterlyser ett åtagande för en långsiktig strategi som gör det möjligt för Eures och dess personal att utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt och noterar att detta enbart är möjligt när anslagen ökas.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder i syfte att göra samarbetet mellan Eures och respektive nationella offentliga myndigheter mer produktivt och effektivt. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder i syfte att göra samarbetet mellan Eures och respektive nationella offentliga myndigheter mer produktivt och effektivt.

| 63. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen göra Eures verksamhet känd för medborgarna och via de offentliga systemen för arbetssökande tillhandahålla lämpligt skriftligt material och råd om hur Eures används, samt organisera informationsdagar för att främja rörligheten inom den högre utbildningen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen göra Eures verksamhet känd för medborgarna och via de offentliga systemen för arbetssökande tillhandahålla lämpligt skriftligt material och råd om hur Eures används, samt organisera informationsdagar för att främja rörligheten inom den högre utbildningen.

| 64. | Europaparlamentet anser att informationen till arbetstagare inom EU om de fördelar, rättigheter och skyldigheter som rörligheten på arbetsmarknaden innebär bör förbättras ytterligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna sina insatser med de nationella myndigheterna och att skapa kopplingar mellan Eures och Solvits internetbaserade nätverk för problemlösning för att höja kvaliteten på de tjänster som erbjuds de medborgare som utövar sin rätt till rörlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta flerspråkiga rådgivningskontor för migrerande EU-arbetstagare. Detta bör ske särskilt där dessa arbetstagare ökar i antal. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att informationen till arbetstagare inom EU om de fördelar, rättigheter och skyldigheter som rörligheten på arbetsmarknaden innebär bör förbättras ytterligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna sina insatser med de nationella myndigheterna och att skapa kopplingar mellan Eures och Solvits internetbaserade nätverk för problemlösning för att höja kvaliteten på de tjänster som erbjuds de medborgare som utövar sin rätt till rörlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta flerspråkiga rådgivningskontor för migrerande EU-arbetstagare. Detta bör ske särskilt där dessa arbetstagare ökar i antal.

| 65. | Europaparlamentet understryker att man i främjandet av en aktiv sysselsättningspolitik bör högprioritera information om de program för lärande och de utbildningsprogram som finns över hela EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att man i främjandet av en aktiv sysselsättningspolitik bör högprioritera information om de program för lärande och de utbildningsprogram som finns över hela EU.

| 66. | Europaparlamentet kräver en förstärkning av genomförandet av rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (det så kallade informationsdirektivet) (12) i fråga om den minsta information som arbetstagare bör få från sina arbetsgivare beträffande sitt anställningsförhållande, inklusive alla relevanta bestämmelser som rör deras anställningssituation i värdlandet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet kräver en förstärkning av genomförandet av rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (det så kallade informationsdirektivet) (12) i fråga om den minsta information som arbetstagare bör få från sina arbetsgivare beträffande sitt anställningsförhållande, inklusive alla relevanta bestämmelser som rör deras anställningssituation i värdlandet.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna främja ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter med inriktning på att säkerställa att de migrerande arbetstagarnas rättigheter faktiskt tillämpas och stärks. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna främja ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter med inriktning på att säkerställa att de migrerande arbetstagarnas rättigheter faktiskt tillämpas och stärks.

| 68. | Europaparlamentet betonar att arbetsgivare och arbetstagare måste samarbeta inom nätverket Eures. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att arbetsgivare och arbetstagare måste samarbeta inom nätverket Eures.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser en mer omfattande dialog och samordning mellan nationella och regionala myndigheter eftersom de brukar vara den första källan till information för många medborgare på grund av sin närhet till och kunskap om medborgarnas behov, samt ett större deltagande av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet efterlyser en mer omfattande dialog och samordning mellan nationella och regionala myndigheter eftersom de brukar vara den första källan till information för många medborgare på grund av sin närhet till och kunskap om medborgarnas behov, samt ett större deltagande av arbetsmarknadens parter.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att striktare övervaka verksamheten hos rekryteringsföretag, för att garantera att mobila arbetstagares rättigheter inte kränks och att deras förväntningar inte grusas, eftersom detta skulle kunna hämma arbetstagarnas fria rörlighet och deras sociala trygghet. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att striktare övervaka verksamheten hos rekryteringsföretag, för att garantera att mobila arbetstagares rättigheter inte kränks och att deras förväntningar inte grusas, eftersom detta skulle kunna hämma arbetstagarnas fria rörlighet och deras sociala trygghet.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka situationen i fråga om byråer och organisationer som förmedlar arbetstillfällen till arbetstagare från andra medlemsstater och uppspåra sådana potentiellt olagliga eller svarta arbetstillfällen eller byråer och organisationer som bjuder ut arbetstillfällen som i själva verket inte finns. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka situationen i fråga om byråer och organisationer som förmedlar arbetstillfällen till arbetstagare från andra medlemsstater och uppspåra sådana potentiellt olagliga eller svarta arbetstillfällen eller byråer och organisationer som bjuder ut arbetstillfällen som i själva verket inte finns.

| 72. | Europaparlamentet betonar att man för att genomföra den fria rörligheten bör införa en skyldighet för arbetsgivarna att informera utländska anställda om deras rättigheter som arbetstagare i det aktuella värdlandet. Dessutom måste flerspråkiga rådgivningskontor för arbetsinvandrare inrättas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att man för att genomföra den fria rörligheten bör införa en skyldighet för arbetsgivarna att informera utländska anställda om deras rättigheter som arbetstagare i det aktuella värdlandet. Dessutom måste flerspråkiga rådgivningskontor för arbetsinvandrare inrättas i medlemsstaterna.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om skatteeffekterna för arbetstagare som ingår i tillämpningsområdet för detta direktiv, för att åstadkomma ökad förståelse och möjliga lösningar i avgörande frågor som kan hindra eller avskräcka arbetstagares rörlighet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om skatteeffekterna för arbetstagare som ingår i tillämpningsområdet för detta direktiv, för att åstadkomma ökad förståelse och möjliga lösningar i avgörande frågor som kan hindra eller avskräcka arbetstagares rörlighet.

Kompetensutveckling för ökad konkurrenskraft

| 74. | Europaparlamentet anser att EU för att kunna öka sin konkurrenskraft måste göra investeringar i såväl formell som informell utbildning, särskilda yrkesutbildningsinsatser, utbyte av arbetslivserfarenhet samt samordnade insatser för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden till högsta prioritet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att EU för att kunna öka sin konkurrenskraft måste göra investeringar i såväl formell som informell utbildning, särskilda yrkesutbildningsinsatser, utbyte av arbetslivserfarenhet samt samordnade insatser för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden till högsta prioritet.

| 75. | Europaparlamentet anser att aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet yrkesutbildning och livslångt lärande, måste stärkas eftersom de kan bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden, underlätta övergångar i tider av strukturell arbetslöshet och ge arbetstagarna möjlighet att anpassa sig till förändringar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet yrkesutbildning och livslångt lärande, måste stärkas eftersom de kan bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden, underlätta övergångar i tider av strukturell arbetslöshet och ge arbetstagarna möjlighet att anpassa sig till förändringar på arbetsmarknaden.

| 76. | Europaparlamentet vill ge kommissionen en eloge för flaggskeppsinitiativet ”Ungdom på väg” och för lanseringen av ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen”. Parlamentet välkomnar särskilt pilotprojektet ”Ditt första Eures-jobb” och de föreslagna åtgärderna för att utforma ett europeiskt kompetenspass. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet vill ge kommissionen en eloge för flaggskeppsinitiativet ”Ungdom på väg” och för lanseringen av ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen”. Parlamentet välkomnar särskilt pilotprojektet ”Ditt första Eures-jobb” och de föreslagna åtgärderna för att utforma ett europeiskt kompetenspass.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar att ungdomar får träna de färdigheter som krävs för att arbeta och bo i andra länder. Parlamentet anser att människor har rätt att bo och arbeta i vilket land de vill. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar att ungdomar får träna de färdigheter som krävs för att arbeta och bo i andra länder. Parlamentet anser att människor har rätt att bo och arbeta i vilket land de vill.

| 78. | Europaparlamentet anser att kompetens och kunskaper som motsvarar specifika nationella, regionala och lokala marknadskrav främjar rörligheten för arbetstagare och uppmanar kommissionen att dels utarbeta en färdplan när det gäller efterfrågan på kompetens, dels göra en bedömning av jobbsituationen på medellång och lång sikt där en matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens kan göras samt en bedömning av bristen på arbetskraft inom bestämda yrken på medellång och lång sikt, som kan uppstå till följd av demografiska förändringar och genom att befolkningen åldras. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att kompetens och kunskaper som motsvarar specifika nationella, regionala och lokala marknadskrav främjar rörligheten för arbetstagare och uppmanar kommissionen att dels utarbeta en färdplan när det gäller efterfrågan på kompetens, dels göra en bedömning av jobbsituationen på medellång och lång sikt där en matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens kan göras samt en bedömning av bristen på arbetskraft inom bestämda yrken på medellång och lång sikt, som kan uppstå till följd av demografiska förändringar och genom att befolkningen åldras.

| 79. | Europaparlamentet anser att rörlighet på arbetsmarknaden är en dubbelriktad process. Å ena sidan leder det till att genom alla typer av utbildning skaffa kompetens och kunskaper för att förbereda den aktiva befolkningen som möter konkurrens när de söker efter ett nytt jobb och å andra sidan kan mobila arbetstagare med hjälp av rörligheten på arbetsmarknaden förbättra sin kompetens och sina kunskaper genom att skaffa sig större praktisk erfarenhet och kunskaper på den nya platsen. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att rörlighet på arbetsmarknaden är en dubbelriktad process. Å ena sidan leder det till att genom alla typer av utbildning skaffa kompetens och kunskaper för att förbereda den aktiva befolkningen som möter konkurrens när de söker efter ett nytt jobb och å andra sidan kan mobila arbetstagare med hjälp av rörligheten på arbetsmarknaden förbättra sin kompetens och sina kunskaper genom att skaffa sig större praktisk erfarenhet och kunskaper på den nya platsen.

| 80. | Europaparlamentet anser att rörligheten måste främjas även inom yrkesutbildningen, eftersom det fortfarande finns stora brister på detta område. Parlamentet understryker att Leonardo da Vinci programmet och liknande program är viktiga och uppmanar medlemsstaterna och de företag som är involverade i yrkesutbildning att öka och underlätta användningen av dessa program. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att rörligheten måste främjas även inom yrkesutbildningen, eftersom det fortfarande finns stora brister på detta område. Parlamentet understryker att Leonardo da Vinci programmet och liknande program är viktiga och uppmanar medlemsstaterna och de företag som är involverade i yrkesutbildning att öka och underlätta användningen av dessa program.

| 81. | Europaparlamentet önskar också att de nya kompetenser som de mobila arbetstagarna förvärvar under sin rörlighet ska bekräftas för att öka deras personliga potential och göra det lättare för dem att få ett varaktigt tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet önskar också att de nya kompetenser som de mobila arbetstagarna förvärvar under sin rörlighet ska bekräftas för att öka deras personliga potential och göra det lättare för dem att få ett varaktigt tillträde till arbetsmarknaden.

| 82. | Europaparlamentet anser att man inte bara ska fokusera på unga arbetstagare, utan att riktade åtgärder för att främja och underlätta den fria rörligheten bör vidtas för flera olika kategorier av arbetstagare på grundval av deras specifika egenskaper och behov (ålder, kön, kompetens, huruvida de tillhör en utsatt grupp eller en minoritetsgrupp), så att rörlighet kan komma att ses som normalt för alla kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att man inte bara ska fokusera på unga arbetstagare, utan att riktade åtgärder för att främja och underlätta den fria rörligheten bör vidtas för flera olika kategorier av arbetstagare på grundval av deras specifika egenskaper och behov (ålder, kön, kompetens, huruvida de tillhör en utsatt grupp eller en minoritetsgrupp), så att rörlighet kan komma att ses som normalt för alla kategorier av arbetstagare.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina strategier för livslångt lärande och yrkesutbildning till utvecklingen på arbetsmarknaden samt erbjuda mer allmänt gångbara kompetenser med ett bredare tillämpningsområde såväl geografiskt som kunskapsmässigt sett, så att man bättre kan matcha personers kompetens med utbudet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina strategier för livslångt lärande och yrkesutbildning till utvecklingen på arbetsmarknaden samt erbjuda mer allmänt gångbara kompetenser med ett bredare tillämpningsområde såväl geografiskt som kunskapsmässigt sett, så att man bättre kan matcha personers kompetens med utbudet av arbetstillfällen.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att man lättare ska kunna jämföra skolors och universitets läro- och kursplaner och utbildningssystemen i EU genom att förenkla det ömsesidiga erkännandet av examensbevis, i syfte att också främja ett ömsesidigt erkännande av utbildningskvalifikationer, vilket är oerhört viktigt. Parlamentet understryker dock den faktiska skillnaden mellan detta och ett erkännande av kvalifikationer för reglerade yrken och efterlyser en uttömmande avreglering av tillträdet till dessa. Parlamentet välkomnar därför att det sker alltmer gränsöverskridande samverkan mellan högskolor och universitet och uppmanar medlemsstaterna att stödja detta. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att man lättare ska kunna jämföra skolors och universitets läro- och kursplaner och utbildningssystemen i EU genom att förenkla det ömsesidiga erkännandet av examensbevis, i syfte att också främja ett ömsesidigt erkännande av utbildningskvalifikationer, vilket är oerhört viktigt. Parlamentet understryker dock den faktiska skillnaden mellan detta och ett erkännande av kvalifikationer för reglerade yrken och efterlyser en uttömmande avreglering av tillträdet till dessa. Parlamentet välkomnar därför att det sker alltmer gränsöverskridande samverkan mellan högskolor och universitet och uppmanar medlemsstaterna att stödja detta.

| 85. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka små och medelstora företags deltagande i livslångt lärande genom att ge incitament åt arbetstagare respektive arbetsgivare med särskilt tonvikt på inlärning av språk och ny teknik i enlighet med arbetsmarknadens behov, eftersom den största delen av arbetskraften i Europa är sysselsatt i små och medelstora företag. På så sätt blir arbetskraften mer konkurrenskraftig och rörligheten främjas, i syfte att ta itu med svårigheten i olika medlemsstater att hitta arbetskraft trots att det finns lediga jobb. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka små och medelstora företags deltagande i livslångt lärande genom att ge incitament åt arbetstagare respektive arbetsgivare med särskilt tonvikt på inlärning av språk och ny teknik i enlighet med arbetsmarknadens behov, eftersom den största delen av arbetskraften i Europa är sysselsatt i små och medelstora företag. På så sätt blir arbetskraften mer konkurrenskraftig och rörligheten främjas, i syfte att ta itu med svårigheten i olika medlemsstater att hitta arbetskraft trots att det finns lediga jobb.

| 86. | Europaparlamentet anser att synergieffekterna bör stärkas mellan de program som syftar till att främja den fria rörligheten för studenter, studerande på yrkesutbildningar och praktikanter och de program som är särskilt inriktade på att främja den fria rörligheten för arbetstagare. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att synergieffekterna bör stärkas mellan de program som syftar till att främja den fria rörligheten för studenter, studerande på yrkesutbildningar och praktikanter och de program som är särskilt inriktade på att främja den fria rörligheten för arbetstagare.

| 87. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att med hjälp av kommissionen och arbetsmarknadens parter skapa strukturer till stöd för inlärning av språk men också för mottagarländernas kulturtraditioner för de migrerande arbetstagarnas familjer, eftersom dessa faktorer kvarstår som hinder för européernas rörlighet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att med hjälp av kommissionen och arbetsmarknadens parter skapa strukturer till stöd för inlärning av språk men också för mottagarländernas kulturtraditioner för de migrerande arbetstagarnas familjer, eftersom dessa faktorer kvarstår som hinder för européernas rörlighet.

| 88. | Europaparlamentet anser att otillräckliga språkkunskaper (i synnerhet hos vuxna) fortsätter att vara ett stort hinder för rörligheten på arbetsmarknaden och skulle kunna leda till olaglig sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och inom alla skolformer utöka undervisningen i främmande språk samt uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet anser att otillräckliga språkkunskaper (i synnerhet hos vuxna) fortsätter att vara ett stort hinder för rörligheten på arbetsmarknaden och skulle kunna leda till olaglig sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och inom alla skolformer utöka undervisningen i främmande språk samt uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område.

*

* *

| 89. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 257, 19.10.1968, s. 2.

(2)  EGT L 288, 18.10.1991, s. 32.

(3)  EUT L 200, 7.6.2004, s. 1.

(4)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(5)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(6)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 14.

(7)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 23.

(8)  EUT C 228, 22.9.2009, s. 14.

(9)  Eurofounds undersökning: ”Mobility in Europe – the way forward”.

(10)  EGT L 257, 19.10.1968, s. 2.

(11)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 17.

(12)  EGT L 288, 18.10.1991, s. 32.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/46

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Ömsesidig utvärdering av tjänstedirektivet

P7_TA(2011)0456

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en bättre fungerande inre marknad för tjänster – bygga vidare på resultaten av den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet” (KOM(2011)0020) och det medföljande arbetsdokumentet om processen för den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (SEK(2011)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en bättre fungerande inre marknad för tjänster – bygga vidare på resultaten av den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet” (KOM(2011)0020) och det medföljande arbetsdokumentet om processen för den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (SEK(2011)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt" (KOM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 mars 2011 om en bättre fungerande inre marknad för tjänster – ömsesidig utvärdering av tjänstedirektivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 mars 2011 om en bättre fungerande inre marknad för tjänster – ömsesidig utvärdering av tjänstedirektivet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2011 om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2011 om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0324/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0324/2011), och av följande skäl:

| A. | Tjänster utgör fortfarande bara omkring en femtedel av den totala handeln inom EU, medan de svarar för över två tredjedelar av bruttonationalprodukten och sysselsättningen inom EU. |
| --- | --- |

A.

Tjänster utgör fortfarande bara omkring en femtedel av den totala handeln inom EU, medan de svarar för över två tredjedelar av bruttonationalprodukten och sysselsättningen inom EU.

| B. | De aktiviteter som tjänstedirektivet innefattar står för 40 procent av bruttonationalprodukten och arbetstillfällena inom EU. Dessa aktiviteter representerar emellertid också en del av den viktigaste outnyttjade potentialen för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU, eftersom många hinder för handeln med tjänster kvarstår på den inre marknaden. |
| --- | --- |

B.

De aktiviteter som tjänstedirektivet innefattar står för 40 procent av bruttonationalprodukten och arbetstillfällena inom EU. Dessa aktiviteter representerar emellertid också en del av den viktigaste outnyttjade potentialen för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU, eftersom många hinder för handeln med tjänster kvarstår på den inre marknaden.

| C. | Tjänster driver ekonomin i medlemsstaterna genom att de skapar sysselsättning, tillväxt och innovation. En väl fungerande och integrerad inre marknad för tjänster är desto nödvändigare mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen och som förutsättning för återhämtning. |
| --- | --- |

C.

Tjänster driver ekonomin i medlemsstaterna genom att de skapar sysselsättning, tillväxt och innovation. En väl fungerande och integrerad inre marknad för tjänster är desto nödvändigare mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen och som förutsättning för återhämtning.

| D. | Tjänstedirektivet utgör ett styrmedel för tillväxten i Europeiska unionen, och ett fullständigt och korrekt genomförande av detta omfattas av ramverket för Europa 2020-strategin och inremarknadsakten. |
| --- | --- |

D.

Tjänstedirektivet utgör ett styrmedel för tillväxten i Europeiska unionen, och ett fullständigt och korrekt genomförande av detta omfattas av ramverket för Europa 2020-strategin och inremarknadsakten.

| E. | Att införliva tjänstedirektivet korrekt och i tid har utgjort en utmaning för medlemsstaternas förvaltningar, men det har varit nödvändigt och utgör också en stabil grund för att utveckla administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

Att införliva tjänstedirektivet korrekt och i tid har utgjort en utmaning för medlemsstaternas förvaltningar, men det har varit nödvändigt och utgör också en stabil grund för att utveckla administrativt samarbete mellan medlemsstaterna.

| F. | Nästan 34 000 krav har anmälts till Europeiska kommissionen i samband med screeningprocessen. |
| --- | --- |

F.

Nästan 34 000 krav har anmälts till Europeiska kommissionen i samband med screeningprocessen.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om processen med den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet och uttrycker sin erkänsla för det omfattande arbete som kommissionen och framför allt medlemsstaternas nationella förvaltningar, inklusive de lokala och regionala förvaltningarna, har utfört. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om processen med den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet och uttrycker sin erkänsla för det omfattande arbete som kommissionen och framför allt medlemsstaternas nationella förvaltningar, inklusive de lokala och regionala förvaltningarna, har utfört.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att en fungerande inre marknad för tjänster är en förutsättning för att skapa tillväxt och ordentlig sysselsättning och innovation i Europa och för att bevara Europas konkurrenskraft internationellt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att en fungerande inre marknad för tjänster är en förutsättning för att skapa tillväxt och ordentlig sysselsättning och innovation i Europa och för att bevara Europas konkurrenskraft internationellt.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att den samlade potentialen på den gemensamma marknaden för tjänster inte har utnyttjats fullt ut eftersom endast en begränsad andel av de små och medelstora företagen tillhandahåller gränsöverskridande tjänster, särskilt på grund av marknadsbegränsningar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att den samlade potentialen på den gemensamma marknaden för tjänster inte har utnyttjats fullt ut eftersom endast en begränsad andel av de små och medelstora företagen tillhandahåller gränsöverskridande tjänster, särskilt på grund av marknadsbegränsningar i medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet anser att ett fullständigt och korrekt genomförande av tjänstedirektivet i alla medlemsstater liksom inrättandet av väl fungerande gemensamma kontaktpunkter har högsta prioritet i arbetet med att skapa en inre marknad för tjänster. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att ett fullständigt och korrekt genomförande av tjänstedirektivet i alla medlemsstater liksom inrättandet av väl fungerande gemensamma kontaktpunkter har högsta prioritet i arbetet med att skapa en inre marknad för tjänster.

| 5. | Europaparlamentet anser därför att det bör övervägas om den information som ges vid kontaktpunkterna kan ges på engelska och på landets språk, till nytta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare från andra medlemsstater, och om dessa kan använda en elektronisk signatur. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser därför att det bör övervägas om den information som ges vid kontaktpunkterna kan ges på engelska och på landets språk, till nytta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare från andra medlemsstater, och om dessa kan använda en elektronisk signatur.

| 6. | Europaparlamentet betonar att ömsesidig utvärdering har möjliggjort en bedömning av den inre marknaden för tjänster efter genomförandet av direktivet, särskilt med avseende på kraven i artiklarna 9, 15 och 16. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att ömsesidig utvärdering har möjliggjort en bedömning av den inre marknaden för tjänster efter genomförandet av direktivet, särskilt med avseende på kraven i artiklarna 9, 15 och 16.

Erfarenheter av den ömsesidiga utvärderingsprocessen

| 7. | Europaparlamentet noterar att artikel 39 i tjänstedirektivet är oklar när det gäller att fastställa exakt vilka mål den ömsesidiga utvärderingsprocessen har, och parlamentet noterar även att olika uppfattningar och förväntningar fanns hos berörda parter med avseende på utvärderingens syfte och resultat. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att artikel 39 i tjänstedirektivet är oklar när det gäller att fastställa exakt vilka mål den ömsesidiga utvärderingsprocessen har, och parlamentet noterar även att olika uppfattningar och förväntningar fanns hos berörda parter med avseende på utvärderingens syfte och resultat.

| 8. | Europaparlamentet understryker att den ömsesidiga utvärderingen organiserades efter det datum då tjänstedirektivets bestämmelser skulle vara införlivade och framhåller att genomförandet av tjänstedirektivet inte bör förväxlas med den ömsesidiga utvärderingen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att den ömsesidiga utvärderingen organiserades efter det datum då tjänstedirektivets bestämmelser skulle vara införlivade och framhåller att genomförandet av tjänstedirektivet inte bör förväxlas med den ömsesidiga utvärderingen.

| 9. | Europaparlamentet beklagar det försenade genomförandet av tjänstedirektivet i några medlemsstater och menar att detta har påverkat den ömsesidiga utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar det försenade genomförandet av tjänstedirektivet i några medlemsstater och menar att detta har påverkat den ömsesidiga utvärderingsprocessen.

| 10. | Europaparlamentet anser att tidsplaneringen för den ömsesidiga utvärderingsprocessen visserligen utgjorde en utmaning, men att den bidrog till att bibehålla takten efter genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att tidsplaneringen för den ömsesidiga utvärderingsprocessen visserligen utgjorde en utmaning, men att den bidrog till att bibehålla takten efter genomförandet av direktivet.

| 11. | Europaparlamentet menar att den ömsesidiga utvärderingsprocessen har visat sig vara nyttig genom att den gav Europeiska kommissionen och medlemsstaterna en bättre uppfattning om de hinder som kvarstod och situationen i respektive medlemsstat. Processen har gjort det möjligt för medlemsstaterna att få återkoppling om sina politiska val, underlättat främjandet av bästa praxis och ökat insynen i resultaten av genomförandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet menar att den ömsesidiga utvärderingsprocessen har visat sig vara nyttig genom att den gav Europeiska kommissionen och medlemsstaterna en bättre uppfattning om de hinder som kvarstod och situationen i respektive medlemsstat. Processen har gjort det möjligt för medlemsstaterna att få återkoppling om sina politiska val, underlättat främjandet av bästa praxis och ökat insynen i resultaten av genomförandet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inleda en dialog om vilka hinder som är tillåtna och vilka som inte är det. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inleda en dialog om vilka hinder som är tillåtna och vilka som inte är det.

| 13. | Europaparlamentet anser att den ömsesidiga utvärderingsprocessen var av avgörande betydelse för att klargöra vissa tvetydigheter som fortfarande föreligger på området för tillhandahållande av tjänster, på både nationell och gränsöverskridande nivå, såsom det ömsesidiga erkännandet av yrkeskvalifikationer och de försäkringskrav som åläggs tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster. Parlamentet framhåller att denna utvärdering i slutändan bidrog till att man kunde bedöma huruvida de genomförandeåtgärder som antagits i var och en av medlemsstaterna genomförs enligt avsikten med tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den ömsesidiga utvärderingsprocessen var av avgörande betydelse för att klargöra vissa tvetydigheter som fortfarande föreligger på området för tillhandahållande av tjänster, på både nationell och gränsöverskridande nivå, såsom det ömsesidiga erkännandet av yrkeskvalifikationer och de försäkringskrav som åläggs tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster. Parlamentet framhåller att denna utvärdering i slutändan bidrog till att man kunde bedöma huruvida de genomförandeåtgärder som antagits i var och en av medlemsstaterna genomförs enligt avsikten med tjänstedirektivet.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att ”klusterdiskussioner” är den viktigaste delen av ömsesidig utvärdering och välkomnar samarbetsandan och det ömsesidiga förtroende som diskussionerna har präglats av. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att ”klusterdiskussioner” är den viktigaste delen av ömsesidig utvärdering och välkomnar samarbetsandan och det ömsesidiga förtroende som diskussionerna har präglats av.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att den ömsesidiga utvärderingen har bidragit till att utveckla en ”europeisk anda” hos de nationella förvaltningarna och gjort det möjligt för medlemsstaternas förvaltningar att lära känna varandra bättre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den kunskap och de erfarenheter man vunnit genom den ömsesidiga utvärderingen bibehålls och används för att förbättra den inre marknaden för tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att den ömsesidiga utvärderingen har bidragit till att utveckla en ”europeisk anda” hos de nationella förvaltningarna och gjort det möjligt för medlemsstaternas förvaltningar att lära känna varandra bättre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den kunskap och de erfarenheter man vunnit genom den ömsesidiga utvärderingen bibehålls och används för att förbättra den inre marknaden för tjänster.

| 16. | Europaparlamentet noterar att de berörda parternas delaktighet i den ömsesidiga utvärderingsprocessen har varit begränsad och inser att ett visst mått av sekretess har varit en viktig förutsättning för att skapa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Det är dock beklagligt att berörda parter inte fått regelbunden återkoppling om processen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att de berörda parternas delaktighet i den ömsesidiga utvärderingsprocessen har varit begränsad och inser att ett visst mått av sekretess har varit en viktig förutsättning för att skapa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Det är dock beklagligt att berörda parter inte fått regelbunden återkoppling om processen.

| 17. | Europaparlamentet är medvetet om de administrativa kostnader som den ömsesidiga utvärderingen har medfört, särskilt i medlemsstater där den regionala förvaltningen har varit engagerad i processen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är medvetet om de administrativa kostnader som den ömsesidiga utvärderingen har medfört, särskilt i medlemsstater där den regionala förvaltningen har varit engagerad i processen.

Resultat och uppföljning för att förbättra den inre marknaden för tjänster

| 18. | Europaparlamentet anser att den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet är ett viktigt instrument för att identifiera ytterligare initiativ som syftar till att åstadkomma en bättre fungerande inre marknad för tjänster. Parlamentet välkomnar att kommissionen föreslår en rad åtgärder för att bygga vidare på den drivkraft som byggts upp under faserna för direktivets genomförande och den ömsesidiga utvärderingen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet är ett viktigt instrument för att identifiera ytterligare initiativ som syftar till att åstadkomma en bättre fungerande inre marknad för tjänster. Parlamentet välkomnar att kommissionen föreslår en rad åtgärder för att bygga vidare på den drivkraft som byggts upp under faserna för direktivets genomförande och den ömsesidiga utvärderingen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hålla parlamentet underrättat om de framsteg och resultat som följer av dialogen med medlemsstaterna om tjänstedirektivets genomförande och att vidta ytterligare genomförandeåtgärder när så behövs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hålla parlamentet underrättat om de framsteg och resultat som följer av dialogen med medlemsstaterna om tjänstedirektivets genomförande och att vidta ytterligare genomförandeåtgärder när så behövs.

| 20. | Europaparlamentet ser fram emot den aviserade ekonomiska bedömningen av tjänstedirektivets genomförande och dess följder för tjänstemarknadens funktionssätt. Förhoppningsvis kommer denna utvärdering att göra det möjligt att mäta den verkliga effekt som direktivet haft på ekonomisk verksamhet och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera största möjliga öppenhet när den genomför sin bedömning och att presentera sina resultat för parlamentet så snart dessa föreligger. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser fram emot den aviserade ekonomiska bedömningen av tjänstedirektivets genomförande och dess följder för tjänstemarknadens funktionssätt. Förhoppningsvis kommer denna utvärdering att göra det möjligt att mäta den verkliga effekt som direktivet haft på ekonomisk verksamhet och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera största möjliga öppenhet när den genomför sin bedömning och att presentera sina resultat för parlamentet så snart dessa föreligger.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att kontrollera hur väl den inre marknaden fungerar och hoppas att detta väsentligen ska förbättra den praktiska kunskapen om hur olika delar av EU-lagstiftningen tillämpas och samspelar i verkligheten. Parlamentet anser att kontrollen av hur väl den inre marknaden fungerar bör genomföras med beaktande av inremarknadsanvändarnas perspektiv. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att kontrollera hur väl den inre marknaden fungerar och hoppas att detta väsentligen ska förbättra den praktiska kunskapen om hur olika delar av EU-lagstiftningen tillämpas och samspelar i verkligheten. Parlamentet anser att kontrollen av hur väl den inre marknaden fungerar bör genomföras med beaktande av inremarknadsanvändarnas perspektiv.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära involvera det i arbetet med initiativet att kontrollera hur väl den inre marknaden fungerar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära involvera det i arbetet med initiativet att kontrollera hur väl den inre marknaden fungerar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar till att man tar itu med de återstående regleringsmässiga hindren, såsom bestämmelser om verksamheter som är förbehållna vissa tjänsteutövare, försäkringskrav, krav på juridisk form och kapitalinnehav. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på omotiverade eller oproportionerliga krav, vilka bör avskaffas för att man ska kunna garantera en smidigt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar till att man tar itu med de återstående regleringsmässiga hindren, såsom bestämmelser om verksamheter som är förbehållna vissa tjänsteutövare, försäkringskrav, krav på juridisk form och kapitalinnehav. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på omotiverade eller oproportionerliga krav, vilka bör avskaffas för att man ska kunna garantera en smidigt fungerande inre marknad.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att inga tidigare åtgärder hade vidtagits på områden där problem sedan länge varit välkända. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att inga tidigare åtgärder hade vidtagits på områden där problem sedan länge varit välkända.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har angett några kriterier för valet av specifika typer av krav vad avser riktade åtgärder. Kommissionen uppmanas att redogöra för skälen till att man betraktat de andra typer av krav som anges i artikel 15 i tjänstedirektivet – exempelvis lägsta antal anställda och fastställda minimi- och maximiavgifter – som mindre viktiga än de som man valt ut i sitt meddelande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har angett några kriterier för valet av specifika typer av krav vad avser riktade åtgärder. Kommissionen uppmanas att redogöra för skälen till att man betraktat de andra typer av krav som anges i artikel 15 i tjänstedirektivet – exempelvis lägsta antal anställda och fastställda minimi- och maximiavgifter – som mindre viktiga än de som man valt ut i sitt meddelande.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och presentera uppgifter som visar i vilken grad de olika återstående kraven, om de togs bort, skulle förbättra funktionen hos den inre marknaden för tjänster. Kommissionen uppmanas att prioritera sina riktade åtgärder så att sådana krav tas bort som ger mest mervärde för funktionen hos den inre marknaden för tjänster, i full överensstämmelse med artikel 1 i tjänstedirektivet. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att inrikta sina åtgärder på sektorer och yrken med hög tillväxtpotential för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och presentera uppgifter som visar i vilken grad de olika återstående kraven, om de togs bort, skulle förbättra funktionen hos den inre marknaden för tjänster. Kommissionen uppmanas att prioritera sina riktade åtgärder så att sådana krav tas bort som ger mest mervärde för funktionen hos den inre marknaden för tjänster, i full överensstämmelse med artikel 1 i tjänstedirektivet. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att inrikta sina åtgärder på sektorer och yrken med hög tillväxtpotential för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och intensifiera arbetet tillsammans med de enskilda medlemsstaterna, så att tjänstedirektivet införlivas och genomförs fullständigt och korrekt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och intensifiera arbetet tillsammans med de enskilda medlemsstaterna, så att tjänstedirektivet införlivas och genomförs fullständigt och korrekt i samtliga medlemsstater.

| 28. | Europaparlamentet anser att många nationella hinder fortfarande återstår, särskilt avstannande tillväxt när det gäller yrkesmässigt tillhandahållande av tjänster mellan företag. Medlemsstaterna uppmanas att se till att nya och återstående krav är icke-diskriminerande, nödvändiga och proportionella. Kommissionen uppmanas att samarbeta mer aktivt med medlemsstaterna när det gäller att nära övervaka och säkerställa vederbörlig anmälan av relevanta nationella lagstiftningsåtgärder med koppling till genomförandet av artikel 15 i tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att många nationella hinder fortfarande återstår, särskilt avstannande tillväxt när det gäller yrkesmässigt tillhandahållande av tjänster mellan företag. Medlemsstaterna uppmanas att se till att nya och återstående krav är icke-diskriminerande, nödvändiga och proportionella. Kommissionen uppmanas att samarbeta mer aktivt med medlemsstaterna när det gäller att nära övervaka och säkerställa vederbörlig anmälan av relevanta nationella lagstiftningsåtgärder med koppling till genomförandet av artikel 15 i tjänstedirektivet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta närmare för att säkerställa en korrekt tillämpning i medlemsstaterna av bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 16 i tjänstedirektivet. Kommissionen uppmanas att göra en omfattande bedömning av läget vad gäller tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster i EU, inklusive skälen till den beskedliga tillväxttakten inom denna sektor och en detaljerad översikt över hur effektivt man i medlemsstaterna genomför bestämmelserna i artikel 16 i tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta närmare för att säkerställa en korrekt tillämpning i medlemsstaterna av bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 16 i tjänstedirektivet. Kommissionen uppmanas att göra en omfattande bedömning av läget vad gäller tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster i EU, inklusive skälen till den beskedliga tillväxttakten inom denna sektor och en detaljerad översikt över hur effektivt man i medlemsstaterna genomför bestämmelserna i artikel 16 i tjänstedirektivet.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa samstämdhet i genomförandet av de olika rättsakter som är av central betydelse för tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa samstämdhet i genomförandet av de olika rättsakter som är av central betydelse för tjänsteverksamhet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att garantera ett fullständigt och korrekt genomförande av de bestämmelser i tjänstedirektivet som inte ingick i processen för den ömsesidiga utvärderingen, till exempel de gemensamma kontaktpunkterna, och uppmanar kommissionen att se till att de relevanta bestämmelserna efterlevs till fullo. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att garantera ett fullständigt och korrekt genomförande av de bestämmelser i tjänstedirektivet som inte ingick i processen för den ömsesidiga utvärderingen, till exempel de gemensamma kontaktpunkterna, och uppmanar kommissionen att se till att de relevanta bestämmelserna efterlevs till fullo.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna noggrann uppmärksamhet åt en regelbunden kontroll och utvärdering av arbetet hos de gemensamma kontaktpunkterna i medlemsstaterna, som har en nyckelroll när det gäller att förse tjänsteleverantörer med nödvändig information på ett uppdaterat och användarvänligt sätt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna noggrann uppmärksamhet åt en regelbunden kontroll och utvärdering av arbetet hos de gemensamma kontaktpunkterna i medlemsstaterna, som har en nyckelroll när det gäller att förse tjänsteleverantörer med nödvändig information på ett uppdaterat och användarvänligt sätt.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att alternativa tvistlösningsmekanismer och problemlösningsverktyg såsom Solvit har en viktig roll för att se till att tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag, fullt ut kan utnyttja sina rättigheter på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att göra en bedömning av hur effektiva dessa verktyg är och fastställa om det behövs ytterligare specifika initiativ. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att alternativa tvistlösningsmekanismer och problemlösningsverktyg såsom Solvit har en viktig roll för att se till att tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag, fullt ut kan utnyttja sina rättigheter på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att göra en bedömning av hur effektiva dessa verktyg är och fastställa om det behövs ytterligare specifika initiativ.

| 34. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att tjänsteleverantörer, men också tjänstemottagare, bör få hjälp med att tillvarata sina rättigheter, och rekommenderar att redan befintliga verktyg såsom Solvit vidareutvecklas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att tjänsteleverantörer, men också tjänstemottagare, bör få hjälp med att tillvarata sina rättigheter, och rekommenderar att redan befintliga verktyg såsom Solvit vidareutvecklas.

Den ömsesidiga utvärderingsprocessen som verktyg

| 35. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att ömsesidig utvärdering används på andra politikområden där så är lämpligt, och anser att ömsesidig utvärdering har visat sig vara nyskapande och användbar och bör ses som ett verktyg för att förbättra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att ömsesidig utvärdering används på andra politikområden där så är lämpligt, och anser att ömsesidig utvärdering har visat sig vara nyskapande och användbar och bör ses som ett verktyg för att förbättra den inre marknadens funktion.

| 36. | Europaparlamentet föreslår därför att en mindre omfattande ömsesidig utvärdering ska övervägas och där så är lämpligt införas för ömsesidig utvärdering av politikområden som omfattas av ”horisontella” direktiv enligt vilka medlemsstaterna behåller stort handlingsutrymme. Syftet med detta är att få en enhetligare lagstiftning, skapa bättre förbindelser och ömsesidig förståelse mellan medlemsstaterna och undvika överreglering, så kallad gold plating. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet föreslår därför att en mindre omfattande ömsesidig utvärdering ska övervägas och där så är lämpligt införas för ömsesidig utvärdering av politikområden som omfattas av ”horisontella” direktiv enligt vilka medlemsstaterna behåller stort handlingsutrymme. Syftet med detta är att få en enhetligare lagstiftning, skapa bättre förbindelser och ömsesidig förståelse mellan medlemsstaterna och undvika överreglering, så kallad gold plating.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar att ömsesidig utvärdering används som ”flexibelt instrument” från fall till fall och föreslår att verktyget används riktat för utvalda direktiv av ”horisontell” natur som innebär ett antal införlivandeåtgärder och medför betydande bestämmanderätt för medlemsstaterna. Parlamentet föreslår dessutom riktad användning av ömsesidig utvärdering varigenom endast de viktigaste bestämmelserna i ett direktiv blir föremål för förfarandet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar att ömsesidig utvärdering används som ”flexibelt instrument” från fall till fall och föreslår att verktyget används riktat för utvalda direktiv av ”horisontell” natur som innebär ett antal införlivandeåtgärder och medför betydande bestämmanderätt för medlemsstaterna. Parlamentet föreslår dessutom riktad användning av ömsesidig utvärdering varigenom endast de viktigaste bestämmelserna i ett direktiv blir föremål för förfarandet.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar emellertid kommissionen att klart och tydligt fastställa syftena med och de förväntade resultaten av den ömsesidiga utvärderingen innan en sådan utvärdering föreslås för andra direktiv, så att processen inte medför onödiga bördor för de utvärderande myndigheterna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar emellertid kommissionen att klart och tydligt fastställa syftena med och de förväntade resultaten av den ömsesidiga utvärderingen innan en sådan utvärdering föreslås för andra direktiv, så att processen inte medför onödiga bördor för de utvärderande myndigheterna.

| 39. | Europaparlamentet anser att ”klusterdiskussionerna” fortfarande bör vara den centrala delen av den ömsesidiga utvärderingsprocessen och att ett begränsat antal noggrant utvalda deltagande experter skapar förutsättningar för effektiva klusterdiskussioner och goda resultat. Parlamentet menar att ömsesidig utvärdering bör vidareutvecklas som ett förfarande för att utbyta bästa praxis och erfarenheter av policyutveckling mellan medlemsstaterna och att kommissionens roll skulle kunna vara att vägleda och styra processen, särskilt under dessa klusterdiskussioner. Parlamentet anser att klustrets sammansättning alltid bör återspegla medlemsstaternas förväntningar och den potentiella inverkan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att ”klusterdiskussionerna” fortfarande bör vara den centrala delen av den ömsesidiga utvärderingsprocessen och att ett begränsat antal noggrant utvalda deltagande experter skapar förutsättningar för effektiva klusterdiskussioner och goda resultat. Parlamentet menar att ömsesidig utvärdering bör vidareutvecklas som ett förfarande för att utbyta bästa praxis och erfarenheter av policyutveckling mellan medlemsstaterna och att kommissionens roll skulle kunna vara att vägleda och styra processen, särskilt under dessa klusterdiskussioner. Parlamentet anser att klustrets sammansättning alltid bör återspegla medlemsstaternas förväntningar och den potentiella inverkan på den inre marknaden.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka öppenheten genom att informera det om innehållet och framstegen i diskussionerna mellan medlemsstaterna och genom att lägga fram regelbundna rapporter under de olika stadierna av den ömsesidiga utvärderingen för att hålla alla berörda parter uppdaterade. Kommissionen uppmanas att offentliggöra de viktigaste slutsatserna från klustermöten och plenum. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka öppenheten genom att informera det om innehållet och framstegen i diskussionerna mellan medlemsstaterna och genom att lägga fram regelbundna rapporter under de olika stadierna av den ömsesidiga utvärderingen för att hålla alla berörda parter uppdaterade. Kommissionen uppmanas att offentliggöra de viktigaste slutsatserna från klustermöten och plenum.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att jämförelsetabeller och ömsesidig utvärdering tjänar olika syften och därför bör ses som separata och inte utbytbara politiska verktyg. Jämförelsetabellerna är därför absolut nödvändiga för att unionslagstiftningen ska kunna införlivas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att jämförelsetabeller och ömsesidig utvärdering tjänar olika syften och därför bör ses som separata och inte utbytbara politiska verktyg. Jämförelsetabellerna är därför absolut nödvändiga för att unionslagstiftningen ska kunna införlivas.

*

* *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0144.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/51

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Global ekonomisk styrning

P7_TA(2011)0457

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om global ekonomisk styrning (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna och överenskommelserna från G20-toppmötena i London, Pittsburgh, Toronto och Seoul, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna och överenskommelserna från G20-toppmötena i London, Pittsburgh, Toronto och Seoul,

| — | med beaktande av rapporten ”Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century” från gruppen Palais-Royal Initiative, som offentliggjordes den 8 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century” från gruppen Palais-Royal Initiative, som offentliggjordes den 8 februari 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om förbättring av ramarna för ekonomisk styrning och stabilitet i unionen, särskilt inom euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om förbättring av ramarna för ekonomisk styrning och stabilitet i unionen, särskilt inom euroområdet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som en global aktör: unionens roll i multilaterala organisationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som en global aktör: unionens roll i multilaterala organisationer (2),

| — | med beaktande av det fortsatt relevanta arbetet i den transatlantiska lagstiftningsdialogen och den transatlantiska företagsdialogen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fortsatt relevanta arbetet i den transatlantiska lagstiftningsdialogen och den transatlantiska företagsdialogen,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0323/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0323/2011), och av följande skäl:

| A. | Världsekonomins utveckling de senaste årtiondena har generellt sett inneburit ökad tillväxt och ökat välstånd, även om detta varit ojämnt fördelat, och miljontals människor har lyfts upp ur fattigdomen. Samtidigt är antalet människor som fortfarande lever i fattigdom och hopplöshet oacceptabelt högt. De sociala och ekonomiska ojämlikheterna mellan och inom länder måste minskas. Europas kamp mot fattigdomen måste vara av en de främsta prioriteringarna för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

A.

Världsekonomins utveckling de senaste årtiondena har generellt sett inneburit ökad tillväxt och ökat välstånd, även om detta varit ojämnt fördelat, och miljontals människor har lyfts upp ur fattigdomen. Samtidigt är antalet människor som fortfarande lever i fattigdom och hopplöshet oacceptabelt högt. De sociala och ekonomiska ojämlikheterna mellan och inom länder måste minskas. Europas kamp mot fattigdomen måste vara av en de främsta prioriteringarna för Europa 2020-strategin.

| B. | Förenta staterna och Europa brottas fortfarande med de värsta effekterna av den värsta internationella lågkonjunkturen sedan den stora depressionen. |
| --- | --- |

B.

Förenta staterna och Europa brottas fortfarande med de värsta effekterna av den värsta internationella lågkonjunkturen sedan den stora depressionen.

| C. | Utvecklingen av världsekonomin under de senaste årtiondena har brottats med ohållbara obalanser. |
| --- | --- |

C.

Utvecklingen av världsekonomin under de senaste årtiondena har brottats med ohållbara obalanser.

| D. | En effektiv global ekonomisk styrning skulle göra det möjligt att minimera globaliseringens negativa konsekvenser och korrigera de farliga effekterna, till exempel de allt större ojämlikheterna eller miljöförstöringen. |
| --- | --- |

D.

En effektiv global ekonomisk styrning skulle göra det möjligt att minimera globaliseringens negativa konsekvenser och korrigera de farliga effekterna, till exempel de allt större ojämlikheterna eller miljöförstöringen.

| E. | Uppkomsten av nya viktiga aktörer i världsekonomin, både när det gäller världshandel och ekonomisk tillväxt, med Kina och Indien i täten, har i hög grad påverkat och förändrat det ekonomiska landskapet i grunden, och medfört ett behov av handelsreformer och konvertibla växelkurser. |
| --- | --- |

E.

Uppkomsten av nya viktiga aktörer i världsekonomin, både när det gäller världshandel och ekonomisk tillväxt, med Kina och Indien i täten, har i hög grad påverkat och förändrat det ekonomiska landskapet i grunden, och medfört ett behov av handelsreformer och konvertibla växelkurser.

| F. | Dagens obalanser orsakas fortfarande främst av bristande konkurrenskraft och bristande privat och offentligt sparande i underskottsländerna, och högt sparande tillsammans med bristande efterfrågan i överskottsländerna. Obalanserna är i dag större till sin omfattning och till följd av den höga globaliseringsnivån och kapitalflödenas omfattning skapar de nya utmaningar för den globala styrningen och utmanar den nuvarande institutionsstrukturen. |
| --- | --- |

F.

Dagens obalanser orsakas fortfarande främst av bristande konkurrenskraft och bristande privat och offentligt sparande i underskottsländerna, och högt sparande tillsammans med bristande efterfrågan i överskottsländerna. Obalanserna är i dag större till sin omfattning och till följd av den höga globaliseringsnivån och kapitalflödenas omfattning skapar de nya utmaningar för den globala styrningen och utmanar den nuvarande institutionsstrukturen.

| G. | Den centrala komponenten för att återvinna balansen i den globala ekonomin är i stora drag tvåfaldig: Ökad konkurrens och långtgående reformer som främjar tillväxt i underskottsländer samt öppnandet av marknader och en sund monetär politik i överskottsländer. |
| --- | --- |

G.

Den centrala komponenten för att återvinna balansen i den globala ekonomin är i stora drag tvåfaldig: Ökad konkurrens och långtgående reformer som främjar tillväxt i underskottsländer samt öppnandet av marknader och en sund monetär politik i överskottsländer.

| H. | Det första årtiondets erfarenheter av den ekonomiska och monetära unionen har visat att en ansvarsfull budgetpolitik är en av förutsättningarna för att minimera konsekvenserna av globala finansiella och ekonomiska chocker. |
| --- | --- |

H.

Det första årtiondets erfarenheter av den ekonomiska och monetära unionen har visat att en ansvarsfull budgetpolitik är en av förutsättningarna för att minimera konsekvenserna av globala finansiella och ekonomiska chocker.

| I. | Det finns ett stort antal internationella organisationer, som är avsedda att styra världsekonomin, t.ex. IMF, Världsbanken, WTO, Unctad och IFC, vid sidan av de mellanstatliga forumen G7 och G20, av vilka IMF och G20 är det mest effektiva organen, även om båda fortfarande behöver förbättras. |
| --- | --- |

I.

Det finns ett stort antal internationella organisationer, som är avsedda att styra världsekonomin, t.ex. IMF, Världsbanken, WTO, Unctad och IFC, vid sidan av de mellanstatliga forumen G7 och G20, av vilka IMF och G20 är det mest effektiva organen, även om båda fortfarande behöver förbättras.

| J. | Globala marknader kräver globala regler. |
| --- | --- |

J.

Globala marknader kräver globala regler.

| K. | De rådande monetära arrangemangen ledde till en avsevärd ackumulering av valutareserver, särskilt i US-dollar, i en del överskottsländer, vilket i sin tur ökade utbudet av kapital i underskottsländer och innebar ett nedåtgående tryck på räntorna, vilket bidrog till att blåsa upp bubblan i tillgångspriser, som spelade en viktig roll i den senaste finanskrisen. |
| --- | --- |

K.

De rådande monetära arrangemangen ledde till en avsevärd ackumulering av valutareserver, särskilt i US-dollar, i en del överskottsländer, vilket i sin tur ökade utbudet av kapital i underskottsländer och innebar ett nedåtgående tryck på räntorna, vilket bidrog till att blåsa upp bubblan i tillgångspriser, som spelade en viktig roll i den senaste finanskrisen.

| L. | Den globala ekonomiska krisen, som startade i finanssektorn, har i dag lett till höga skuldnivåer i vissa av de ledande ekonomiska aktörerna i världen, däribland USA, Japan och EU. |
| --- | --- |

L.

Den globala ekonomiska krisen, som startade i finanssektorn, har i dag lett till höga skuldnivåer i vissa av de ledande ekonomiska aktörerna i världen, däribland USA, Japan och EU.

| M. | G20-mötet enades i slutförklaringen från Pittsburgh om en ram för stark, hållbar och balanserad tillväxt och om att det brådskande krävdes en ny multilateral strategi för att hantera krisen. |
| --- | --- |

M.

G20-mötet enades i slutförklaringen från Pittsburgh om en ram för stark, hållbar och balanserad tillväxt och om att det brådskande krävdes en ny multilateral strategi för att hantera krisen.

| N. | Man har globalt erkänt den roll som vissa sektorer i finansbranschen spelade för uppkomsten av den globala finanskrisen, vilken avslöjade svagheter i den finansiella regleringen, fördjupade statsskuldkriserna, och ledde till en allmän enighet om att finanssektorns ansvar och transparens måste förbättras, bland annat genom att den måste ta på sig en skälig andel av de kostnader som krisen orsakat. |
| --- | --- |

N.

Man har globalt erkänt den roll som vissa sektorer i finansbranschen spelade för uppkomsten av den globala finanskrisen, vilken avslöjade svagheter i den finansiella regleringen, fördjupade statsskuldkriserna, och ledde till en allmän enighet om att finanssektorns ansvar och transparens måste förbättras, bland annat genom att den måste ta på sig en skälig andel av de kostnader som krisen orsakat.

| O. | De ofta nämnda obalanserna i bytesbalansen är ett resultat av underliggande strukturella obalanser i de inhemska ekonomierna. |
| --- | --- |

O.

De ofta nämnda obalanserna i bytesbalansen är ett resultat av underliggande strukturella obalanser i de inhemska ekonomierna.

| P. | Avsaknaden av en samordnad och effektiv reglering och övervakning av det globala finansiella systemet ledde till att svagheter i finanssektorn som därefter förvärrade svagheterna i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

P.

Avsaknaden av en samordnad och effektiv reglering och övervakning av det globala finansiella systemet ledde till att svagheter i finanssektorn som därefter förvärrade svagheterna i den globala ekonomin.

| Q. | G20-gruppens stärkta roll och framträdande ställning som ett forum för informella politiska diskussioner på högsta globala nivå är välkommen, men G20 som institution saknar en rättslig grund, ett permanent sekretariat och har en svag ledningsstruktur, särskilt i jämförelse med andra internationella institutioner, såsom IMF och WTO. |
| --- | --- |

Q.

G20-gruppens stärkta roll och framträdande ställning som ett forum för informella politiska diskussioner på högsta globala nivå är välkommen, men G20 som institution saknar en rättslig grund, ett permanent sekretariat och har en svag ledningsstruktur, särskilt i jämförelse med andra internationella institutioner, såsom IMF och WTO.

| R. | Det nuvarande internationella monetära systemet har gjort det möjligt för flera länder att använda konkurrensmotiverade devalveringsstrategier som, tillsammans med de allt fler spekulativa transaktioner som utförs av mäktiga aktörer på valutamarknaderna, i hög grad har bidragit till de mycket stora växelkursfluktuationerna och medfört betydande risker för valutamarknaderna samt för den internationella handeln. |
| --- | --- |

R.

Det nuvarande internationella monetära systemet har gjort det möjligt för flera länder att använda konkurrensmotiverade devalveringsstrategier som, tillsammans med de allt fler spekulativa transaktioner som utförs av mäktiga aktörer på valutamarknaderna, i hög grad har bidragit till de mycket stora växelkursfluktuationerna och medfört betydande risker för valutamarknaderna samt för den internationella handeln.

| S. | EU uppfattas inte som en stark aktör i omformningen av det internationella monetära och finansiella systemet, eftersom EU inte talar med en röst och på grund av EU:s uppsplittrade representation utåt i internationella ekonomiska angelägenheter. |
| --- | --- |

S.

EU uppfattas inte som en stark aktör i omformningen av det internationella monetära och finansiella systemet, eftersom EU inte talar med en röst och på grund av EU:s uppsplittrade representation utåt i internationella ekonomiska angelägenheter.

| T. | Det är mycket viktigt att försäkra sig om att de ekonomiska och finansiella systemen inte skadar den reala ekonomin. |
| --- | --- |

T.

Det är mycket viktigt att försäkra sig om att de ekonomiska och finansiella systemen inte skadar den reala ekonomin.

| U. | I enlighet med rekommendationerna från G20 har IMF fått större befogenheter på området för tillsyn och övervakning av det globala finansiella systemet, dess finansiella resurser har utökats och en ingående reform av dess ledningsstruktur är på gång. |
| --- | --- |

U.

I enlighet med rekommendationerna från G20 har IMF fått större befogenheter på området för tillsyn och övervakning av det globala finansiella systemet, dess finansiella resurser har utökats och en ingående reform av dess ledningsstruktur är på gång.

| V. | Finansmarknaderna har utvecklats under de senaste årtiondena och fungerar nu globalt via it-intensiva processer och nät. Standardiseringen av uppgifter har gått långsammare och hindrar en sammanställning, analys och behandling av marknadsuppgifter och ofta också av företagsuppgifter, och minskar de finansiella transaktionernas transparens. |
| --- | --- |

V.

Finansmarknaderna har utvecklats under de senaste årtiondena och fungerar nu globalt via it-intensiva processer och nät. Standardiseringen av uppgifter har gått långsammare och hindrar en sammanställning, analys och behandling av marknadsuppgifter och ofta också av företagsuppgifter, och minskar de finansiella transaktionernas transparens.

Politiska rekommendationer för att ta itu med en global ekonomisk styrning

| 1. | Europaparlamentet betonar att globala obalanser utgör ett potentiellt hot mot den finansiella och makroekonomiska stabiliteten, särskilt när obalanserna är alltför stora, i de ledande ekonomierna, och kan få konsekvenser för andra ekonomier. Därför bör obalanser som härrör från strukturella skevheter och bristande konkurrenskraft i den inhemska ekonomin angripas av både överskotts- och underskottsländerna, eftersom dessa även kan leda till grundläggande problem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att globala obalanser utgör ett potentiellt hot mot den finansiella och makroekonomiska stabiliteten, särskilt när obalanserna är alltför stora, i de ledande ekonomierna, och kan få konsekvenser för andra ekonomier. Därför bör obalanser som härrör från strukturella skevheter och bristande konkurrenskraft i den inhemska ekonomin angripas av både överskotts- och underskottsländerna, eftersom dessa även kan leda till grundläggande problem.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den finansiella och ekonomiska krisen har visat att kapitalinflödet till följd av globala obalanser bör åtföljas av en ansvarsfull monetär politik och en sträng finansiell reglering och övervakning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den finansiella och ekonomiska krisen har visat att kapitalinflödet till följd av globala obalanser bör åtföljas av en ansvarsfull monetär politik och en sträng finansiell reglering och övervakning.

| 3. | Europaparlamentet inser att politiska beslutsfattare i hela världen måste fortsätta arbetet med att ta fram lösningar i syfte att reformera den globala ekonomiska styrningen för att skapa balans i världsekonomin och undvika en ny nedgång. Parlamentet betonar att reformen av den globala styrningen bör garantera att marknaderna integreras i en omfattande institutionell ram så att de kan fungera på korrekt sätt. Parlamentet bedömer dessutom att ett av de prioriterade målen för en global ekonomisk styrning måste vara att skapa ett positivt klimat för långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet inser att politiska beslutsfattare i hela världen måste fortsätta arbetet med att ta fram lösningar i syfte att reformera den globala ekonomiska styrningen för att skapa balans i världsekonomin och undvika en ny nedgång. Parlamentet betonar att reformen av den globala styrningen bör garantera att marknaderna integreras i en omfattande institutionell ram så att de kan fungera på korrekt sätt. Parlamentet bedömer dessutom att ett av de prioriterade målen för en global ekonomisk styrning måste vara att skapa ett positivt klimat för långsiktiga investeringar.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av en ansvarsfull monetär politik. Parlamentet uppmanar med eftertryck centralbankerna i de viktigaste ekonomierna att beakta eventuella negativa externa effekter, såsom tillgångsbubblor, carry trade-dynamik och finansiell destabilisering i andra länder, när de genomför konventionella eller okonventionella åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av en ansvarsfull monetär politik. Parlamentet uppmanar med eftertryck centralbankerna i de viktigaste ekonomierna att beakta eventuella negativa externa effekter, såsom tillgångsbubblor, carry trade-dynamik och finansiell destabilisering i andra länder, när de genomför konventionella eller okonventionella åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet är medvetet om att det ytterst är förtroendet för den underliggande ekonomins styrka och finansmarknadernas djup, transparens, sofistikeringsgrad och stabilitet som är de viktigaste faktorerna för vilka valutor tredjeländers centralbanker håller som reserver. Parlamentet betonar i detta avseende att en valuta som strävar efter att ingå i IMF:s korg för särskilda dragningsrätter måste vara fullt konvertibel och att sammansättningen av IMF:s korg för särskilda dragningsrätter bör återspegla den relativa betydelsen av de valutor som ingår i världens handelssystem och finansiella system. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är medvetet om att det ytterst är förtroendet för den underliggande ekonomins styrka och finansmarknadernas djup, transparens, sofistikeringsgrad och stabilitet som är de viktigaste faktorerna för vilka valutor tredjeländers centralbanker håller som reserver. Parlamentet betonar i detta avseende att en valuta som strävar efter att ingå i IMF:s korg för särskilda dragningsrätter måste vara fullt konvertibel och att sammansättningen av IMF:s korg för särskilda dragningsrätter bör återspegla den relativa betydelsen av de valutor som ingår i världens handelssystem och finansiella system.

| 6. | Europaparlamentet anser att växelkurserna bör återspegla underliggande marknadsfundamenta för att öka öppenheten och flexibiliteten och underlätta ekonomiska anpassningar, och de bör därför inte förvaltas eller hanteras av nationella monetära myndigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att växelkurserna bör återspegla underliggande marknadsfundamenta för att öka öppenheten och flexibiliteten och underlätta ekonomiska anpassningar, och de bör därför inte förvaltas eller hanteras av nationella monetära myndigheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Internationella valutafondens medlemmar att iaktta IMF:s stadga, särskilt åtagandet att inte manipulera växelkursen, och relevanta bestämmelser i GATT- och WTO-avtalen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Internationella valutafondens medlemmar att iaktta IMF:s stadga, särskilt åtagandet att inte manipulera växelkursen, och relevanta bestämmelser i GATT- och WTO-avtalen.

| 8. | Europaparlamentet kräver att man på nytt överväger användningen av de särskilda dragningsrätterna för att eventuellt ersätta dollarn som världens reservvaluta, vilket skulle kunna bidra till att stabilisera det globala finansiella systemet. Parlamentet uppmanar IMF att överväga nya tilldelningar och bredare användning av särskilda dragningsrätter, särskilt i syfte att inrätta ett nytt multilateralt växelkurssystem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att man på nytt överväger användningen av de särskilda dragningsrätterna för att eventuellt ersätta dollarn som världens reservvaluta, vilket skulle kunna bidra till att stabilisera det globala finansiella systemet. Parlamentet uppmanar IMF att överväga nya tilldelningar och bredare användning av särskilda dragningsrätter, särskilt i syfte att inrätta ett nytt multilateralt växelkurssystem.

| 9. | Europaparlamentet stöder G20-ländernas arbete och åtaganden att på medellång sikt genomföra lämpliga tillväxtvänliga planer för finanspolitisk konsolidering, samtidigt som den inhemska efterfrågan upprätthålls på en nivå som avgörs utifrån varje lands förhållanden, bedriva en lämplig monetär politik, öka flexibiliteten i växelkurserna så att de återspeglar underliggande ekonomiska fundamenta på ett bättre sätt, samt genomföra strukturreformer för att främja skapandet av sysselsättning och bidra till en global utjämning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder G20-ländernas arbete och åtaganden att på medellång sikt genomföra lämpliga tillväxtvänliga planer för finanspolitisk konsolidering, samtidigt som den inhemska efterfrågan upprätthålls på en nivå som avgörs utifrån varje lands förhållanden, bedriva en lämplig monetär politik, öka flexibiliteten i växelkurserna så att de återspeglar underliggande ekonomiska fundamenta på ett bättre sätt, samt genomföra strukturreformer för att främja skapandet av sysselsättning och bidra till en global utjämning.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar dock med oro att utsikterna att på G20-nivå korrigera de globala obalanserna hittills verkar vara begränsade. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar dock med oro att utsikterna att på G20-nivå korrigera de globala obalanserna hittills verkar vara begränsade.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar bestämt WTO att aktivt delta i arbetet med att fastställa och korrigera möjliga snedvridningar i handeln med finansiella tjänster, som orsakas av olika regleringssystem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar bestämt WTO att aktivt delta i arbetet med att fastställa och korrigera möjliga snedvridningar i handeln med finansiella tjänster, som orsakas av olika regleringssystem.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en omfattande mekanism, till stor del baserad på och nära sammanlänkad med WTO:s regleringar, som skulle förhindra att handel används som ett verktyg för att bedriva utrikespolitik på ett sätt som går emot de internationellt erkända demokratiska värdena, vilka återspeglas i FN-stadgan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en omfattande mekanism, till stor del baserad på och nära sammanlänkad med WTO:s regleringar, som skulle förhindra att handel används som ett verktyg för att bedriva utrikespolitik på ett sätt som går emot de internationellt erkända demokratiska värdena, vilka återspeglas i FN-stadgan.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nästa sammanträde i Transatlantiska ekonomiska rådet mellan EU och USA ta upp frågan om ömsesidigt samarbete om övervakning av råvaruderivat i linje med befintliga regler om transparens och marknadsmissbruk. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nästa sammanträde i Transatlantiska ekonomiska rådet mellan EU och USA ta upp frågan om ömsesidigt samarbete om övervakning av råvaruderivat i linje med befintliga regler om transparens och marknadsmissbruk.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra förklaringarna från G8- och G20-toppmötena, särskilt när det gäller subventionerna till fossila bränslen och jordbruk, och med hänsyn tagen till OECD:s riktlinjer på detta område samt livsmedelsprisernas volatilitet och råvarumarknaderna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra förklaringarna från G8- och G20-toppmötena, särskilt när det gäller subventionerna till fossila bränslen och jordbruk, och med hänsyn tagen till OECD:s riktlinjer på detta område samt livsmedelsprisernas volatilitet och råvarumarknaderna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin handelsstrategi med tanke på att stärka syd-sydhandeln och den intraregionala handeln i andra delar av världen för att minska sårbarheten hos många små ekonomier samt bidra till utvecklingen av starkare ekonomiska partner i framtiden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin handelsstrategi med tanke på att stärka syd-sydhandeln och den intraregionala handeln i andra delar av världen för att minska sårbarheten hos många små ekonomier samt bidra till utvecklingen av starkare ekonomiska partner i framtiden.

| 16. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en tidtabell för en åtgärdsplan i syfte att genomföra G20:s ram för en stark, hållbar och balanserad tillväxt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder inrättandet av en tidtabell för en åtgärdsplan i syfte att genomföra G20:s ram för en stark, hållbar och balanserad tillväxt.

| 17. | Europaparlamentet gläder sig över alla initiativ till ytterligare diskussioner och samarbete om gemensamma globala utmaningar, men noterar att många av de befintliga forumen, såsom G2, endast är forum för informella diskussioner, som varken har en rättslig grund eller en internationell organisations karaktär när det gäller beslutsprocessen samt genomförandet och kontrollen av dess beslut, och därför kommer att förbli en svag styrstruktur. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet gläder sig över alla initiativ till ytterligare diskussioner och samarbete om gemensamma globala utmaningar, men noterar att många av de befintliga forumen, såsom G2, endast är forum för informella diskussioner, som varken har en rättslig grund eller en internationell organisations karaktär när det gäller beslutsprocessen samt genomförandet och kontrollen av dess beslut, och därför kommer att förbli en svag styrstruktur.

| 18. | Europaparlamentet noterar att beslutsfattandet med enhällighet, som kännetecknar många av de globala samarbetsorganen, inte främjar djärva beslut och ofta leder till vaga icke-bindande överenskommelser. Parlamentet uppmanar med eftertryck det globala forumet att i likhet med EU inte längre uteslutande tillämpa enhällighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att beslutsfattandet med enhällighet, som kännetecknar många av de globala samarbetsorganen, inte främjar djärva beslut och ofta leder till vaga icke-bindande överenskommelser. Parlamentet uppmanar med eftertryck det globala forumet att i likhet med EU inte längre uteslutande tillämpa enhällighet.

| 19. | Europaparlamentet anser att de åtaganden som ingås i G20 måste bli mer konkreta och att framstegen måste övervakas av ett oberoende mer formellt och övergripande organ med stadgar och ett sekretariat, såsom IMF. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att de åtaganden som ingås i G20 måste bli mer konkreta och att framstegen måste övervakas av ett oberoende mer formellt och övergripande organ med stadgar och ett sekretariat, såsom IMF.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som man enades om vid G20-finansministrarnas toppmöte i Paris den 19 februari 2011 för att mäta obalanserna med hjälp av en uppsättning indikatorer. Parlamentet understryker att dessa indikatorer bör omfatta interna obalanser, såsom offentliga skulder och underskott, privat sparande och skuldsättning, samt externa obalanser från handel och investeringsflöden och överföringar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som man enades om vid G20-finansministrarnas toppmöte i Paris den 19 februari 2011 för att mäta obalanserna med hjälp av en uppsättning indikatorer. Parlamentet understryker att dessa indikatorer bör omfatta interna obalanser, såsom offentliga skulder och underskott, privat sparande och skuldsättning, samt externa obalanser från handel och investeringsflöden och överföringar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar G20 att regelbundet genomföra en ömsesidig bedömningsprocess, baserad på G20:s ramar och ovannämnda indikatorer, för att erbjuda politiska alternativ som kan skapa en stark, hållbar och balanserad tillväxt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar G20 att regelbundet genomföra en ömsesidig bedömningsprocess, baserad på G20:s ramar och ovannämnda indikatorer, för att erbjuda politiska alternativ som kan skapa en stark, hållbar och balanserad tillväxt.

| 22. | Europaparlamentet understryker att de finansiella aktörerna är verksamma på global nivå, och anser att man från och med nu måste åtgärda bristerna i samordningen av den finansiella regleringen i syfte att undvika att vissa finansiella aktörer utnyttjar möjligheterna till regelarbitrage. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att de finansiella aktörerna är verksamma på global nivå, och anser att man från och med nu måste åtgärda bristerna i samordningen av den finansiella regleringen i syfte att undvika att vissa finansiella aktörer utnyttjar möjligheterna till regelarbitrage.

Reform av det internationella monetära och finansiella systemet och dess institutioner

| 23. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen måste spela en ledande roll i globala ekonomiska reformer för att göra internationella institutioner mer legitima, transparenta och ansvarsskyldiga. Parlamentet anser att Europeiska unionen i högre grad bör agera som en part i internationella ekonomiska sammanhang. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen måste spela en ledande roll i globala ekonomiska reformer för att göra internationella institutioner mer legitima, transparenta och ansvarsskyldiga. Parlamentet anser att Europeiska unionen i högre grad bör agera som en part i internationella ekonomiska sammanhang.

| 24. | Europaparlamentet begär att EU får en plats i IMF och Världsbanken. Parlamentet vill se ett mer demokratiskt IMF, vilket innebär ett öppet och meritbaserat val av dess direktör, och en avsevärd ökning av rösträtterna för utvecklings- och övergångsländer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att EU får en plats i IMF och Världsbanken. Parlamentet vill se ett mer demokratiskt IMF, vilket innebär ett öppet och meritbaserat val av dess direktör, och en avsevärd ökning av rösträtterna för utvecklings- och övergångsländer.

| 25. | Europaparlamentet vidhåller att den globala ekonomiska styrningen måste vara tillräckligt anpassningsbar, flexibel och pragmatisk, så att man kan avgöra vilka system som är bäst anpassade beroende på omständigheterna och med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vidhåller att den globala ekonomiska styrningen måste vara tillräckligt anpassningsbar, flexibel och pragmatisk, så att man kan avgöra vilka system som är bäst anpassade beroende på omständigheterna och med respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 26. | Europaparlamentet betonar att EU måste spela en ledande roll i den globala ekonomiska reformen för att göra internationella institutioner och informella forum mer legitima, transparenta och ansvarsskyldiga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att EU måste spela en ledande roll i den globala ekonomiska reformen för att göra internationella institutioner och informella forum mer legitima, transparenta och ansvarsskyldiga.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att dessa institutioner och forum, särskilt G20, saknar en viss parlamentarisk legitimitet på global nivå, och begär därför att parlamenten involveras i deras beslutsfattande. Parlamentet beklagar de demokratiska bristerna hos vissa parter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att dessa institutioner och forum, särskilt G20, saknar en viss parlamentarisk legitimitet på global nivå, och begär därför att parlamenten involveras i deras beslutsfattande. Parlamentet beklagar de demokratiska bristerna hos vissa parter.

| 28. | Europaparlamentet noterar de problem som skulle kunna uppstå till följd av bristande samstämdhet mellan de insatser som görs av de olika informella forumen och de internationella ekonomiska och finansiella institutionerna. Parlamentet vidhåller att åtgärder för globalt institutionellt samarbete bör genomföras genom IMF. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar de problem som skulle kunna uppstå till följd av bristande samstämdhet mellan de insatser som görs av de olika informella forumen och de internationella ekonomiska och finansiella institutionerna. Parlamentet vidhåller att åtgärder för globalt institutionellt samarbete bör genomföras genom IMF.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av global förståelse och ett gemensamt tillvägagångssätt när det gäller den monetära politiken, internationell handel, hållbara offentliga finanser och flexibla valutor som bygger på ekonomiska fundamenta. Parlamentet anser att den globala ekonomin bör kännetecknas av öppna marknader till ömsesidig nytta för alla deltagare. Parlamentet understryker att höga sociala och miljömässiga standarder är av avgörande betydelse och måste utvecklas i alla hänseenden. Parlamentet understryker att IMF och WTO bör utgöra kärnan i en sådan process. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker behovet av global förståelse och ett gemensamt tillvägagångssätt när det gäller den monetära politiken, internationell handel, hållbara offentliga finanser och flexibla valutor som bygger på ekonomiska fundamenta. Parlamentet anser att den globala ekonomin bör kännetecknas av öppna marknader till ömsesidig nytta för alla deltagare. Parlamentet understryker att höga sociala och miljömässiga standarder är av avgörande betydelse och måste utvecklas i alla hänseenden. Parlamentet understryker att IMF och WTO bör utgöra kärnan i en sådan process.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck WTO:s medlemmar att ansluta sig till multilaterala handelsavtal och att förhandla om nya internationella handelsrundor för att uppnå en avsevärd minskning av hindren för internationell handel, samtidigt som man garanterar lika villkor inom alla sektorer och därmed bidrar till ekonomisk tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck WTO:s medlemmar att ansluta sig till multilaterala handelsavtal och att förhandla om nya internationella handelsrundor för att uppnå en avsevärd minskning av hindren för internationell handel, samtidigt som man garanterar lika villkor inom alla sektorer och därmed bidrar till ekonomisk tillväxt och utveckling.

| 31. | Europaparlamentet anser att EU, för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att få fler fördelar från handel och för att garantera anständiga arbetsvillkor och löner för alla arbetstagare, har ett stort intresse av att stärka ILO och uppmuntra dess deltagande i WTO:s arbete och i övervakningen av hållbarhetskapitlen knutna till det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att EU, för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att få fler fördelar från handel och för att garantera anständiga arbetsvillkor och löner för alla arbetstagare, har ett stort intresse av att stärka ILO och uppmuntra dess deltagande i WTO:s arbete och i övervakningen av hållbarhetskapitlen knutna till det allmänna preferenssystemet.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omdefiniera EU:s handels- och investeringsstrategi för att inkludera Brik-länderna (Brasilien, Ryssland, Indien och Kina) som framtida betydelsefulla handelspartner med egna intressen i ett gemensamt globalt nätverk med gemensamma intressen för en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omdefiniera EU:s handels- och investeringsstrategi för att inkludera Brik-länderna (Brasilien, Ryssland, Indien och Kina) som framtida betydelsefulla handelspartner med egna intressen i ett gemensamt globalt nätverk med gemensamma intressen för en socialt och ekologiskt hållbar utveckling.

| 33. | Europaparlamentet anser att multilaterala utvecklingsbanker på ett mer effektivt sätt ska tillhandahålla ytterligare resurser för att inrikta sig på specifika lokala behov, stödja långsiktiga investeringar och stärka lokala ekonomier. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att multilaterala utvecklingsbanker på ett mer effektivt sätt ska tillhandahålla ytterligare resurser för att inrikta sig på specifika lokala behov, stödja långsiktiga investeringar och stärka lokala ekonomier.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar ett starkt och oberoende IMF som har tillräckliga verktyg och resurser för att kunna rikta ökad uppmärksamhet mot gränsöverskridande förbindelser, inte bara genom att förstärka den multilaterala övervakningen, utan även genom att fokusera på ekonomier som är systemviktiga och utveckla indikatorer för att bedöma varaktiga stora obalanser. Parlamentet begär att IMF:s interventionsmandat utvidgas till att även omfatta risker som härrör från kapitalbalanserna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar ett starkt och oberoende IMF som har tillräckliga verktyg och resurser för att kunna rikta ökad uppmärksamhet mot gränsöverskridande förbindelser, inte bara genom att förstärka den multilaterala övervakningen, utan även genom att fokusera på ekonomier som är systemviktiga och utveckla indikatorer för att bedöma varaktiga stora obalanser. Parlamentet begär att IMF:s interventionsmandat utvidgas till att även omfatta risker som härrör från kapitalbalanserna.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att multilaterala överenskommelser om utbyte av skatteinformation innehåller bestämmelser om automatiska informationsutbyten och efterlyser åtgärder för att stärka den rättsliga grunden för OECD:s svartlistning av icke samarbetsvilliga jurisdiktioner i syfte att öka skattetransparensen och bekämpa bedrägeri och skatteflykt. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att senast i slutet av 2011 föreslå en solid rapporteringsstandard för multinationella företag för varje enskilt land, i syfte att öka transparensen och skattemyndigheternas tillgång till relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att multilaterala överenskommelser om utbyte av skatteinformation innehåller bestämmelser om automatiska informationsutbyten och efterlyser åtgärder för att stärka den rättsliga grunden för OECD:s svartlistning av icke samarbetsvilliga jurisdiktioner i syfte att öka skattetransparensen och bekämpa bedrägeri och skatteflykt. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att senast i slutet av 2011 föreslå en solid rapporteringsstandard för multinationella företag för varje enskilt land, i syfte att öka transparensen och skattemyndigheternas tillgång till relevanta uppgifter.

| 36. | Europaparlamentet understryker betydelsen av internationella initiativ till exempel på området för redovisnings- eller revisionsnormer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker betydelsen av internationella initiativ till exempel på området för redovisnings- eller revisionsnormer.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar G20-ledarna att snarast avsluta förhandlingarna om de minsta gemensamma nämnarna för en global skatt på finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar G20-ledarna att snarast avsluta förhandlingarna om de minsta gemensamma nämnarna för en global skatt på finansiella transaktioner.

| 38. | Europaparlamentet anser att G20 är ett mycket viktigt forum för globalt samarbete, trots den betydelse andra organ spelar, men noterar att G20 i egenskap av en global institution har att antal brister, däribland bristen på representativitet när det gäller små länder, bristen på transparens och demokratisk ansvarsskyldighet samt bristen på rättslig grund så att dess beslut kan bli rättsligt bindande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att G20 är ett mycket viktigt forum för globalt samarbete, trots den betydelse andra organ spelar, men noterar att G20 i egenskap av en global institution har att antal brister, däribland bristen på representativitet när det gäller små länder, bristen på transparens och demokratisk ansvarsskyldighet samt bristen på rättslig grund så att dess beslut kan bli rättsligt bindande.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar IMF och G20 att söka och agera på grundval av idéer och råd från globala ekonomier med låga budgetunderskott och disciplinerade offentliga utgifter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar IMF och G20 att söka och agera på grundval av idéer och råd från globala ekonomier med låga budgetunderskott och disciplinerade offentliga utgifter.

| 40. | Europaparlamentet betonar att euroområdet, i samband med diskussionerna om globala monetära bestämmelser, måste betraktas som en enhet med hänsyn till dess gemensamma valuta och gemensamma växelkurspolitik. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att euroområdet, i samband med diskussionerna om globala monetära bestämmelser, måste betraktas som en enhet med hänsyn till dess gemensamma valuta och gemensamma växelkurspolitik.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att söka lösningar för att ytterligare förbättra samordningen mellan G-grupperna och FN-systemet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att söka lösningar för att ytterligare förbättra samordningen mellan G-grupperna och FN-systemet.

| 42. | Europaparlamentet begär att man inrättar en internationell centralbankstyrelse, som i första hand ska bestå av EU:s, Japans, Förenade kungarikets och USA:s centralbanker och som ska ha mandat att samordna den monetära politiken, leda den finansiella tillsynen samt utöka och främja de särskilda dragningsrätterna som en global reservvaluta. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att man inrättar en internationell centralbankstyrelse, som i första hand ska bestå av EU:s, Japans, Förenade kungarikets och USA:s centralbanker och som ska ha mandat att samordna den monetära politiken, leda den finansiella tillsynen samt utöka och främja de särskilda dragningsrätterna som en global reservvaluta.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att IMF stärks politiskt med årliga toppmöten med ledarna för de länder som är representerade i IMF:s styrelse. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende också IMF:s medlemsstater att utse företrädare till styrelsen från de högsta befattningarna inom regeringarna och därmed ta ledningen som forum för diskussioner och beslut på området för global ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar att IMF stärks politiskt med årliga toppmöten med ledarna för de länder som är representerade i IMF:s styrelse. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende också IMF:s medlemsstater att utse företrädare till styrelsen från de högsta befattningarna inom regeringarna och därmed ta ledningen som forum för diskussioner och beslut på området för global ekonomisk styrning.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra insynen i de internationella kapitalflödena, särskilt genom att sträva efter att häva banksekretessen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra insynen i de internationella kapitalflödena, särskilt genom att sträva efter att häva banksekretessen.

Global styrning av finanssektorn

| 45. | Europaparlamentet betonar att bristen på samarbete mellan finansiella tillsynsmyndigheter bidrog till spridningen av den finansiella krisen och förvärrade dess effekter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang unionens tillsynsmyndigheter att ta ledningen för att bygga upp ett internationellt samarbete och införa bästa metoder för finansiell reglering. Parlamentet understryker också att konvergens i riktning mot en gemensam finansiell regelram för USA och EU skulle också vara mycket välkommet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att bristen på samarbete mellan finansiella tillsynsmyndigheter bidrog till spridningen av den finansiella krisen och förvärrade dess effekter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang unionens tillsynsmyndigheter att ta ledningen för att bygga upp ett internationellt samarbete och införa bästa metoder för finansiell reglering. Parlamentet understryker också att konvergens i riktning mot en gemensam finansiell regelram för USA och EU skulle också vara mycket välkommet.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett globalt genomförande av reformer som förbättrar insynen i de finansiella institutionerna och stärker deras ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett globalt genomförande av reformer som förbättrar insynen i de finansiella institutionerna och stärker deras ansvarsskyldighet.

| 47. | Europaparlamentet betonar att trots att lagstiftning för att förbättra regleringen av vissa delar av finanssektorn har antagits i världens finanscentrum, krävs det ytterligare reformer av regler och praxis i bank- och skuggbanksystemet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att trots att lagstiftning för att förbättra regleringen av vissa delar av finanssektorn har antagits i världens finanscentrum, krävs det ytterligare reformer av regler och praxis i bank- och skuggbanksystemet.

| 48. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att ge tydliga mandat till de europeiska finansiella tillsynsorganen beträffande nödvändigheten av att nära samarbeta med sina motparter i tredjeländer eller internationella motparter, i likhet med Europeiska systemrisknämnden och rådet för finansiell stabilitet (FSB). |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet insisterar på behovet av att ge tydliga mandat till de europeiska finansiella tillsynsorganen beträffande nödvändigheten av att nära samarbeta med sina motparter i tredjeländer eller internationella motparter, i likhet med Europeiska systemrisknämnden och rådet för finansiell stabilitet (FSB).

| 49. | Europaparlamentet understryker vikten av att kombinera tillsyn på mikro- och makronivå inom ramen för en sammanhängande och homogen strategi. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker vikten av att kombinera tillsyn på mikro- och makronivå inom ramen för en sammanhängande och homogen strategi.

| 50. | Europaparlamentet noterar att USA och EU tillsammans svarar för nästan 40 procent av den globala handeln och nästan 50 procent av världens BNP, och rekommenderar en förstärkt dialog om makrotillsyn med fokus på den atlantiska dialogen, ett genomgripande och opartiskt genomförande av Basel III-paketet och ytterligare diskussioner om att utöka tillsynen så att den även omfattar andra finansinstitut än banker. Parlamentet kräver att man fortsätter att driva på reformen av finanssektorns reglering för att säkra att finanssektorn effektivt främjar stabilitet och tillväxt i den reala globala ekonomin. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet noterar att USA och EU tillsammans svarar för nästan 40 procent av den globala handeln och nästan 50 procent av världens BNP, och rekommenderar en förstärkt dialog om makrotillsyn med fokus på den atlantiska dialogen, ett genomgripande och opartiskt genomförande av Basel III-paketet och ytterligare diskussioner om att utöka tillsynen så att den även omfattar andra finansinstitut än banker. Parlamentet kräver att man fortsätter att driva på reformen av finanssektorns reglering för att säkra att finanssektorn effektivt främjar stabilitet och tillväxt i den reala globala ekonomin.

| 51. | Europaparlamentet respekterar den inriktning som G20, WTO, Basel III och andra multinationella organ har valt, men inser samtidigt de potentiella riskerna med överreglering och regelkonkurrens. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet respekterar den inriktning som G20, WTO, Basel III och andra multinationella organ har valt, men inser samtidigt de potentiella riskerna med överreglering och regelkonkurrens.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet i BIS-regi (Banken för internationell betalningsutjämning) av ”Global Economy Meeting” för centralbankscheferna, som en referensgrupp för organisationen av samarbetet mellan centralbankerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet i BIS-regi (Banken för internationell betalningsutjämning) av ”Global Economy Meeting” för centralbankscheferna, som en referensgrupp för organisationen av samarbetet mellan centralbankerna.

| 53. | Europaparlamentet är bekymrat över risken för fragmentering till följd av de olika bestämmelser som rör de globala finansiella aktörernas verksamhet. Parlamentet efterlyser därför en högre grad av integration mellan de mekanismer som införs inom olika sektorer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet är bekymrat över risken för fragmentering till följd av de olika bestämmelser som rör de globala finansiella aktörernas verksamhet. Parlamentet efterlyser därför en högre grad av integration mellan de mekanismer som införs inom olika sektorer.

| 54. | Europaparlamentet erkänner EIB:s roll för att främja tillväxt genom långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet erkänner EIB:s roll för att främja tillväxt genom långsiktiga investeringar.

| 55. | Europaparlamentet betonar behovet av att ta fram lämpliga kriterier i syfte att identifiera systemviktiga finansiella institutioner för att undvika ”institutioner som är alltför stora eller alltför sammankopplade för att tillåtas gå omkull”, och därmed att minska systemriskerna med hjälp av tilläggsreserver och kapitalkrav samt lagstiftningen om kartellförbud. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar behovet av att ta fram lämpliga kriterier i syfte att identifiera systemviktiga finansiella institutioner för att undvika ”institutioner som är alltför stora eller alltför sammankopplade för att tillåtas gå omkull”, och därmed att minska systemriskerna med hjälp av tilläggsreserver och kapitalkrav samt lagstiftningen om kartellförbud.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén för banktillsyn att föreslå åtgärder för att begränsa systemviktiga institutioners tillhandahållande av banktjänster för allmänheten och kräva att de kapitaliseras separat. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén för banktillsyn att föreslå åtgärder för att begränsa systemviktiga institutioners tillhandahållande av banktjänster för allmänheten och kräva att de kapitaliseras separat.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Baselkommittén för banktillsyn att utveckla en standardiserad metod för att beräkna riskvägda tillgångar, i syfte att noggrant bedöma och jämföra bankernas exponering för kredit- och marknadsrisker. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Baselkommittén för banktillsyn att utveckla en standardiserad metod för att beräkna riskvägda tillgångar, i syfte att noggrant bedöma och jämföra bankernas exponering för kredit- och marknadsrisker.

| 58. | Europaparlamentet rekommenderar att man utvecklar en lämplig internationell struktur under ledning av IMF i syfte att erbjuda både myndigheterna och sektorn en unik källa till standardiserade grundläggande finansiella uppgifter, som tekniskt sett gör det möjligt att utöva tillsyn internationellt och uppnå säkrare och mer effektiva processer inom sektorn. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet rekommenderar att man utvecklar en lämplig internationell struktur under ledning av IMF i syfte att erbjuda både myndigheterna och sektorn en unik källa till standardiserade grundläggande finansiella uppgifter, som tekniskt sett gör det möjligt att utöva tillsyn internationellt och uppnå säkrare och mer effektiva processer inom sektorn.

Omstrukturering av det internationella monetära systemet

EU:s roll och utmaningar

| 59. | Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av en starkare ram för ekonomisk styrning i EU och euroområdet för globalt samarbete och global samordning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av en starkare ram för ekonomisk styrning i EU och euroområdet för globalt samarbete och global samordning.

| 60. | Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att stärka och fördjupa EU:s inre marknad, inte enbart som ett internt mål utan också som ett gott exempel för andra handelsblock i världen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att stärka och fördjupa EU:s inre marknad, inte enbart som ett internt mål utan också som ett gott exempel för andra handelsblock i världen.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det både inom jordbruket och på det finansiella området behövs EU-insatser som bidrar till att undvika globala chocker för livsmedelsförsörjningen och livsmedelspriserna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att det både inom jordbruket och på det finansiella området behövs EU-insatser som bidrar till att undvika globala chocker för livsmedelsförsörjningen och livsmedelspriserna.

| 62. | Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av en starkare ram för ekonomisk styrning, som förstärker stabilitets- och tillväxtpakten i EU och euroområdet för globalt samarbete och global samordning. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av en starkare ram för ekonomisk styrning, som förstärker stabilitets- och tillväxtpakten i EU och euroområdet för globalt samarbete och global samordning.

| 63. | Europaparlamentet anser att EU bör spela en aktiv roll i omformningen av det internationella monetära och finansiella systemet genom en kraftfullare representation utåt, som grundar sig på ett effektivare och mer transparent internt beslutsfattande i enlighet med relevanta bestämmelser i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att EU bör spela en aktiv roll i omformningen av det internationella monetära och finansiella systemet genom en kraftfullare representation utåt, som grundar sig på ett effektivare och mer transparent internt beslutsfattande i enlighet med relevanta bestämmelser i Lissabonfördraget.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av fyra nya europeiska finansiella tillsynsorgan, nämligen Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska systemrisknämnden, och hoppas att de kommer att bli starka och effektiva. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av fyra nya europeiska finansiella tillsynsorgan, nämligen Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska systemrisknämnden, och hoppas att de kommer att bli starka och effektiva.

| 65. | Europaparlamentet anser att behovet av att främja lika villkor internationellt inte bör hindra EU eller andra regionala block och länder från att stärka regionala bestämmelser som syftar till att fullt ut utnyttja den flexibilitet som WTO och andra internationella standarder ger för att återskapa balans i de makroekonomiska förhållandena och öka välståndet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att behovet av att främja lika villkor internationellt inte bör hindra EU eller andra regionala block och länder från att stärka regionala bestämmelser som syftar till att fullt ut utnyttja den flexibilitet som WTO och andra internationella standarder ger för att återskapa balans i de makroekonomiska förhållandena och öka välståndet.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar EU att fokusera på att minska sitt energiberoende för att begränsa den importerade inflationen och återställa handelsbalansen med de oljeproducerande länderna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar EU att fokusera på att minska sitt energiberoende för att begränsa den importerade inflationen och återställa handelsbalansen med de oljeproducerande länderna.

| 67. | Europaparlamentet understryker att uppförandet av globala kollektiva nyttigheter såsom klimatskydd och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen skulle kunna främjas med stöd av regler för kvalificerat marknadstillträde i EU. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker att uppförandet av globala kollektiva nyttigheter såsom klimatskydd och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen skulle kunna främjas med stöd av regler för kvalificerat marknadstillträde i EU.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur EU:s interna beslutsförfarande kan förbättras och bli mer samstämt när det gäller representationen utåt på området ekonomiska och finansiella frågor i syfte att säkra att EU:s representation är demokratiskt ansvarsskyldig inför Europaparlamentet, medlemsstaterna och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur EU:s interna beslutsförfarande kan förbättras och bli mer samstämt när det gäller representationen utåt på området ekonomiska och finansiella frågor i syfte att säkra att EU:s representation är demokratiskt ansvarsskyldig inför Europaparlamentet, medlemsstaterna och de nationella parlamenten.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck G20 och WTO att undersöka möjligheten att nå en global överenskommelse om en koldioxidskatt på importerade produkter och tjänster. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck G20 och WTO att undersöka möjligheten att nå en global överenskommelse om en koldioxidskatt på importerade produkter och tjänster.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att euroområdet i enlighet med artikel 138 i Lissabonfördraget ska säkerställa en enad representation utåt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om att euroområdet i enlighet med artikel 138 i Lissabonfördraget ska säkerställa en enad representation utåt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende.

| 71. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att Europa deltar till fullo i den globala ekonomin för att dra nytta av alla dess möjligheter, och att detta görs på bästa sätt av Europa som en enhet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att Europa deltar till fullo i den globala ekonomin för att dra nytta av alla dess möjligheter, och att detta görs på bästa sätt av Europa som en enhet.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU att alltid främja rättvis handel, demokrati, mänskliga rättigheter, anständiga arbetsvillkor och hållbar utveckling i sin handelspolitik, i linje med Lissabonfördraget, sin interna agenda och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar EU att alltid främja rättvis handel, demokrati, mänskliga rättigheter, anständiga arbetsvillkor och hållbar utveckling i sin handelspolitik, i linje med Lissabonfördraget, sin interna agenda och millennieutvecklingsmålen.

*

* *

| 73. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0377.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/60

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Situationen för ensamstående mödrar

P7_TA(2011)0458

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om situationen för ensamstående mödrar (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 14.3, 23, 24 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 14.3, 23, 24 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av artikel 5 i FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 7, 8, 16, 17, 27 och 30 i den reviderade europeiska sociala stadgan från Europarådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 8, 16, 17, 27 och 30 i den reviderade europeiska sociala stadgan från Europarådet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008"Bättre balans i livet: ökat stöd för att göra det lättare att kombinera arbete och familj" (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008"Bättre balans i livet: ökat stöd för att göra det lättare att kombinera arbete och familj" (KOM(2008)0635),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010"Strategi för jämställdhet 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010"Strategi för jämställdhet 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 3 oktober 2008 om förverkligande av Barcelonamålen avseende barnomsorg före den obligatoriska skolåldern (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 3 oktober 2008 om förverkligande av Barcelonamålen avseende barnomsorg före den obligatoriska skolåldern (KOM(2008)0638),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 december 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 december 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2010 (KOM(2009)0694),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden,

| — | med beaktande av europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av europeiska jämställdhetspakten (2011–2020),

| — | med beaktande av den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning,

| — | med beaktande av Eurofounds (Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor) rapport av den 24 mars 2010 om den andra europeiska undersökningen om livskvalitet: familjeliv och arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds (Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor) rapport av den 24 mars 2010 om den andra europeiska undersökningen om livskvalitet: familjeliv och arbete,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om jämställdhetsaspekterna av den ekonomiska och finansiella krisen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om jämställdhetsaspekterna av den ekonomiska och finansiella krisen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om utvärderingen av resultaten från färdplanen för jämställdhet 2006–2010 och rekommendationer för framtiden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om utvärderingen av resultaten från färdplanen för jämställdhet 2006–2010 och rekommendationer för framtiden (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2011"Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU" (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2011"Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU" (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (8),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0317/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0317/2011), och av följande skäl:

Den allmänna situationen

| A. | På grund av de sociokulturella förändringar som har åtföljts av kvinnors inträde på arbetsmarknaden och kvinnors allt större ekonomiska oberoende har antalet familjer med två föräldrar minskat och föreställningen om att kvinnor får barn först efter att de gift sig förändrats, och ensamstående mödrar har blivit en alltmer betydande grupp i alla utvecklade och industrialiserade länder. Antalet kvinnor som inte är i ett förhållande och som frivilligt väljer att vara ensamstående mödrar ökar. |
| --- | --- |

A.

På grund av de sociokulturella förändringar som har åtföljts av kvinnors inträde på arbetsmarknaden och kvinnors allt större ekonomiska oberoende har antalet familjer med två föräldrar minskat och föreställningen om att kvinnor får barn först efter att de gift sig förändrats, och ensamstående mödrar har blivit en alltmer betydande grupp i alla utvecklade och industrialiserade länder. Antalet kvinnor som inte är i ett förhållande och som frivilligt väljer att vara ensamstående mödrar ökar.

| B. | Det ägnas orimligt stor uppmärksamhet åt att personer som får barn i tonåren blir ensamstående förälder, vilket ger en felaktig bild av vilka de ensamstående föräldrarna egentligen är. Farliga och oriktiga generaliseringar minskar självförtroendet och självrespekten hos både ensamstående föräldrar och deras barn. |
| --- | --- |

B.

Det ägnas orimligt stor uppmärksamhet åt att personer som får barn i tonåren blir ensamstående förälder, vilket ger en felaktig bild av vilka de ensamstående föräldrarna egentligen är. Farliga och oriktiga generaliseringar minskar självförtroendet och självrespekten hos både ensamstående föräldrar och deras barn.

| C. | Familjer med ensamstående föräldrar är ingen enhetlig grupp, deras familjesituation såväl som deras ekonomiska och sociala situation ser mycket olika ut. |
| --- | --- |

C.

Familjer med ensamstående föräldrar är ingen enhetlig grupp, deras familjesituation såväl som deras ekonomiska och sociala situation ser mycket olika ut.

| D. | Det finns dock vissa grupper av ensamstående mödrar som lever under förhållanden som gör dem sårbara, vilket kan få konsekvenser för deras barn. |
| --- | --- |

D.

Det finns dock vissa grupper av ensamstående mödrar som lever under förhållanden som gör dem sårbara, vilket kan få konsekvenser för deras barn.

| E. | Ensamstående mödrar utgör en alltmer betydande grupp i alla högt utvecklade och industrialiserade länder, oavsett om deras situation beror på skilsmässa, separation eller att de aldrig varit gifta. Denna nya verklighet måste därför bemötas genom en anpassning av politiken. |
| --- | --- |

E.

Ensamstående mödrar utgör en alltmer betydande grupp i alla högt utvecklade och industrialiserade länder, oavsett om deras situation beror på skilsmässa, separation eller att de aldrig varit gifta. Denna nya verklighet måste därför bemötas genom en anpassning av politiken.

| F. | Medlemsstaterna är skyldiga att garantera rimliga villkor för ensamstående mödrar och deras barn. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna är skyldiga att garantera rimliga villkor för ensamstående mödrar och deras barn.

| G. | I många medlemsstater har den offentliga politiken fortfarande inte anpassats till annorlunda familjemodeller och –situationer, och ensamstående föräldrar är fortfarande ofta socialt och ekonomiskt missgynnade. |
| --- | --- |

G.

I många medlemsstater har den offentliga politiken fortfarande inte anpassats till annorlunda familjemodeller och –situationer, och ensamstående föräldrar är fortfarande ofta socialt och ekonomiskt missgynnade.

| H. | I många samhällen nedvärderas eller stigmatiseras inte valet att vara ogift mor såsom det görs i samhällen där en patriarkalisk struktur av olika skäl dominerar. |
| --- | --- |

H.

I många samhällen nedvärderas eller stigmatiseras inte valet att vara ogift mor såsom det görs i samhällen där en patriarkalisk struktur av olika skäl dominerar.

| I. | De allra flesta ensamstående föräldrarna i Europa är kvinnor. 2001 var i genomsnitt 85 procent av de ensamstående föräldrarna mödrar i åldrarna 25–64 år. Detta innebär att 5 procent av den kvinnliga befolkningen var ensamstående mödrar. I vissa medlemsstater uppgick antalet ensamstående mödrar till mellan 6 och 7,5 procent (Polen, Slovenien, Tjeckien och Ungern) och i andra till hela 9 procent (Estland och Lettland). |
| --- | --- |

I.

De allra flesta ensamstående föräldrarna i Europa är kvinnor. 2001 var i genomsnitt 85 procent av de ensamstående föräldrarna mödrar i åldrarna 25–64 år. Detta innebär att 5 procent av den kvinnliga befolkningen var ensamstående mödrar. I vissa medlemsstater uppgick antalet ensamstående mödrar till mellan 6 och 7,5 procent (Polen, Slovenien, Tjeckien och Ungern) och i andra till hela 9 procent (Estland och Lettland).

| J. | Synen på ensamstående mödrar och de politiska åtgärderna på området skiljer sig åt från region till region i hela EU vilket skapar en geografisk ojämlikhet där mer utbyggda välfärdssystem utmärker de norra delarna, släkten spelar en större roll i de södra medan en blandning av de båda systemen präglar de östra delarna. |
| --- | --- |

J.

Synen på ensamstående mödrar och de politiska åtgärderna på området skiljer sig åt från region till region i hela EU vilket skapar en geografisk ojämlikhet där mer utbyggda välfärdssystem utmärker de norra delarna, släkten spelar en större roll i de södra medan en blandning av de båda systemen präglar de östra delarna.

| K. | Ensamstående mödrar har olika civilstånd (skild, separerad, ogift eller änka) och den offentliga politiken varierar, vilket innebär att deras situationer skiljer sig åt och de får olika former av stöd beroende på i vilket land de bor, även hälso- och sjukvården varierar för dem och deras barn. |
| --- | --- |

K.

Ensamstående mödrar har olika civilstånd (skild, separerad, ogift eller änka) och den offentliga politiken varierar, vilket innebär att deras situationer skiljer sig åt och de får olika former av stöd beroende på i vilket land de bor, även hälso- och sjukvården varierar för dem och deras barn.

| L. | Ensamstående mödrar avbryter ofta sin utbildning och förvärvandet av yrkeskompetens, på grund av att deras begränsade tid och resurser går åt till barnens fostran, vilket dessutom gör att de riskerar social utestängning och fattigdom. |
| --- | --- |

L.

Ensamstående mödrar avbryter ofta sin utbildning och förvärvandet av yrkeskompetens, på grund av att deras begränsade tid och resurser går åt till barnens fostran, vilket dessutom gör att de riskerar social utestängning och fattigdom.

| M. | Utbildning och information kring sexuella och reproduktiva rättigheter för kvinnor, framför allt unga kvinnor, är avgörande för att undvika oönskade graviditeter. |
| --- | --- |

M.

Utbildning och information kring sexuella och reproduktiva rättigheter för kvinnor, framför allt unga kvinnor, är avgörande för att undvika oönskade graviditeter.

| N. | Kvinnor som mist sin partner som ett resultat av våld, bland annat könsrelaterat våld, terrorism eller organiserad brottslighet, löper större risk att isoleras från samhället och behöver därför särskild uppmärksamhet och stimulans till att återintegreras i samhället. De behöver också vägledning i sin fortsatta föräldraroll på det för barnen bästa sättet. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor som mist sin partner som ett resultat av våld, bland annat könsrelaterat våld, terrorism eller organiserad brottslighet, löper större risk att isoleras från samhället och behöver därför särskild uppmärksamhet och stimulans till att återintegreras i samhället. De behöver också vägledning i sin fortsatta föräldraroll på det för barnen bästa sättet.

| O. | De olika behöriga myndigheterna på EU-nivå har åtgärder och stödprogram för dessa grupper. |
| --- | --- |

O.

De olika behöriga myndigheterna på EU-nivå har åtgärder och stödprogram för dessa grupper.

| P. | Det finns många faktorer som påverkar hur barnen utvecklas i familjer med ensamstående föräldrar och de flesta barn som växer upp med en ensamstående förälder klarar sig bra. De faktorer som påverkar barnens utveckling är betydligt mer komplexa än den familjeform de växer upp i. |
| --- | --- |

P.

Det finns många faktorer som påverkar hur barnen utvecklas i familjer med ensamstående föräldrar och de flesta barn som växer upp med en ensamstående förälder klarar sig bra. De faktorer som påverkar barnens utveckling är betydligt mer komplexa än den familjeform de växer upp i.

| Q. | Beslut som rör familjepolitiken bör prioritera barnens behov, se till barnens bästa och garantera att barnen mår bra. |
| --- | --- |

Q.

Beslut som rör familjepolitiken bör prioritera barnens behov, se till barnens bästa och garantera att barnen mår bra.

Sysselsättning för ensamstående mödrar

| R. | 69 procent av de ensamstående mödrarna är aktiva på arbetsmarknaden. År 2001 arbetade i genomsnitt 18 procent av de ensamstående mödrarna deltid. |
| --- | --- |

R.

69 procent av de ensamstående mödrarna är aktiva på arbetsmarknaden. År 2001 arbetade i genomsnitt 18 procent av de ensamstående mödrarna deltid.

| S. | Dessa deltidslösningar och undersysselsättningen bland ensamstående kvinnor är oftast inte frivilliga, utan beror på familjeplikter. |
| --- | --- |

S.

Dessa deltidslösningar och undersysselsättningen bland ensamstående kvinnor är oftast inte frivilliga, utan beror på familjeplikter.

| T. | Om det finns bra barnomsorg ökar sysselsättningen bland mödrar, framför allt bland ensamstående mödrar, men den bör också kompletteras med andra åtgärder, såsom bra mammaledighet och flexibla arbetstider, som uppmuntrar till ökat deltagande i arbetslivet och bidrar till mödrars och barns välbefinnande. |
| --- | --- |

T.

Om det finns bra barnomsorg ökar sysselsättningen bland mödrar, framför allt bland ensamstående mödrar, men den bör också kompletteras med andra åtgärder, såsom bra mammaledighet och flexibla arbetstider, som uppmuntrar till ökat deltagande i arbetslivet och bidrar till mödrars och barns välbefinnande.

| U. | Män som har barn arbetar vanligtvis mer än män utan barn. För kvinnor är det precis tvärtom. Löneklyftan mellan könen, som i snitt uppgår till 18 procent inom EU, ökar också bevisligen när kvinnor blir mödrar och håller i sig fram till pensionen. |
| --- | --- |

U.

Män som har barn arbetar vanligtvis mer än män utan barn. För kvinnor är det precis tvärtom. Löneklyftan mellan könen, som i snitt uppgår till 18 procent inom EU, ökar också bevisligen när kvinnor blir mödrar och håller i sig fram till pensionen.

Risk för fattigdom och social utestängning

| V. | Hushåll med en ensamstående förälder löper större risk att drabbas av fattigdom, och av fattigdom som går i arv, än hushåll med två föräldrar. Enligt de senaste uppgifterna från 2006 riskerade 32 procent av hushållen med en förälder i EU-25 att drabbas av fattigdom jämfört med 12 procent av alla föräldrapar. |
| --- | --- |

V.

Hushåll med en ensamstående förälder löper större risk att drabbas av fattigdom, och av fattigdom som går i arv, än hushåll med två föräldrar. Enligt de senaste uppgifterna från 2006 riskerade 32 procent av hushållen med en förälder i EU-25 att drabbas av fattigdom jämfört med 12 procent av alla föräldrapar.

| W. | Kvinnor löper större risk än män att drabbas av ekonomisk otrygghet och fattigdom, framför allt på grund av deras situation på arbetsmarknaden som präglas av högre arbetslöshet, lägre lön, mer deltidsarbete eller arbete av lägre kvalitet, och denna situation drabbar i högre grad ensamstående mödrar utan inkomst. |
| --- | --- |

W.

Kvinnor löper större risk än män att drabbas av ekonomisk otrygghet och fattigdom, framför allt på grund av deras situation på arbetsmarknaden som präglas av högre arbetslöshet, lägre lön, mer deltidsarbete eller arbete av lägre kvalitet, och denna situation drabbar i högre grad ensamstående mödrar utan inkomst.

| X. | Barn från hushåll med en förälder löper större risk att drabbas av fattigdom (19 procent) än befolkningen överlag. Barnomsorg bidrar till minskad fattigdom också bland barn, och till att öka den sociala integrationen. |
| --- | --- |

X.

Barn från hushåll med en förälder löper större risk att drabbas av fattigdom (19 procent) än befolkningen överlag. Barnomsorg bidrar till minskad fattigdom också bland barn, och till att öka den sociala integrationen.

Att förena familje- och arbetsliv

| Y. | Möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden och göra karriär är som störst för personer mellan 25 och 40 år – en period då barnen fortfarande är små och kräver mer tid och omsorg av föräldrarna. Det råder brist på barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris och förskolors och skolors öppettider är ofta oförenliga med föräldrars arbetstider, vilket normalt sett är det som skapar störst problem när det gäller att förena familje- och arbetsliv. |
| --- | --- |

Y.

Möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden och göra karriär är som störst för personer mellan 25 och 40 år – en period då barnen fortfarande är små och kräver mer tid och omsorg av föräldrarna. Det råder brist på barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris och förskolors och skolors öppettider är ofta oförenliga med föräldrars arbetstider, vilket normalt sett är det som skapar störst problem när det gäller att förena familje- och arbetsliv.

| Z. | Ensamstående föräldrar ställs inför dubbelt så många problem som familjer med två föräldrar, eftersom de inte kan dela på det dagliga ansvaret för omvårdnaden av barnen. |
| --- | --- |

Z.

Ensamstående föräldrar ställs inför dubbelt så många problem som familjer med två föräldrar, eftersom de inte kan dela på det dagliga ansvaret för omvårdnaden av barnen.

| AA. | Barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris är oerhört viktigt för ensamstående mödrar och deras barn, framför allt när barnen är mellan 0 och 2 år gamla. I Danmark sätts 73 procent av barnen i dessa åldrar i den formella barnomsorgen, jämfört med bara 2 procent i Tjeckien och Polen. Det är endast ett fåtal EU-medlemsstater (Danmark, Nederländerna, Sverige, Belgien, Spanien, Portugal och Storbritannien) som redan uppnått Barcelonamålen (barnomsorg för 33 procent av alla barn som inte fyllt 3 år). |
| --- | --- |

AA.

Barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris är oerhört viktigt för ensamstående mödrar och deras barn, framför allt när barnen är mellan 0 och 2 år gamla. I Danmark sätts 73 procent av barnen i dessa åldrar i den formella barnomsorgen, jämfört med bara 2 procent i Tjeckien och Polen. Det är endast ett fåtal EU-medlemsstater (Danmark, Nederländerna, Sverige, Belgien, Spanien, Portugal och Storbritannien) som redan uppnått Barcelonamålen (barnomsorg för 33 procent av alla barn som inte fyllt 3 år).

| AB. | Alla kvinnor, även ensamstående mödrar, bör ha tillgång till arbetsmarknaden eftersom det är det enda sättet att undvika utsatthet och fattigdom. Myndigheterna bör göra allt de kan för att uppnå detta. |
| --- | --- |

AB.

Alla kvinnor, även ensamstående mödrar, bör ha tillgång till arbetsmarknaden eftersom det är det enda sättet att undvika utsatthet och fattigdom. Myndigheterna bör göra allt de kan för att uppnå detta.

Den allmänna situationen

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad fokusera på ensamstående mödrars situation. Medlemsstaterna uppmanas föra en offentlig politik med åtgärder inom bl.a. utbildning, vård och omsorg, hälso- och sjukvård och vad gäller sysselsättning, socialförsäkringssystem och bostadspolitik, för att tillgodose behoven i hushåll med en förälder och stödja dem i deras vardag och framför allt ta hänsyn till ensamstående mödrars vardag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad fokusera på ensamstående mödrars situation. Medlemsstaterna uppmanas föra en offentlig politik med åtgärder inom bl.a. utbildning, vård och omsorg, hälso- och sjukvård och vad gäller sysselsättning, socialförsäkringssystem och bostadspolitik, för att tillgodose behoven i hushåll med en förälder och stödja dem i deras vardag och framför allt ta hänsyn till ensamstående mödrars vardag.

| 2. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att främja det arbete som bedrivs av alla organisationer och informella nätverk som arbetar för ensamstående mödrar, särskilt i länder med litet eller inget riktat stöd till familjer med ensamstående föräldrar. Detta arbete bör dock inte ersätta välfärdsstatens stöd till skydd för ensamstående mödrar i medlemsstaterna. Eftersom medlemsstaterna, till följd av geografiska och kulturella skillnader, har olika syn på det statliga stödet finns det inte en enda modell som passar alla. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att införa stödprogram för de berörda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att främja det arbete som bedrivs av alla organisationer och informella nätverk som arbetar för ensamstående mödrar, särskilt i länder med litet eller inget riktat stöd till familjer med ensamstående föräldrar. Detta arbete bör dock inte ersätta välfärdsstatens stöd till skydd för ensamstående mödrar i medlemsstaterna. Eftersom medlemsstaterna, till följd av geografiska och kulturella skillnader, har olika syn på det statliga stödet finns det inte en enda modell som passar alla. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att införa stödprogram för de berörda.

| 3. | Parlamentet uppmuntrar det arbete som riktar sig till ensamstående mödrar och anser att dessa insatser bör syfta till att öka ensamstående mödrars självförtroende och oberoende, få dem att känna sig mindre passiva och ensamma, bli socialt mer aktiva, ge dem bättre föräldrakompetens och bättre tillgång till information om anställningsrättigheter och möjligheter till anställning. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet uppmuntrar det arbete som riktar sig till ensamstående mödrar och anser att dessa insatser bör syfta till att öka ensamstående mödrars självförtroende och oberoende, få dem att känna sig mindre passiva och ensamma, bli socialt mer aktiva, ge dem bättre föräldrakompetens och bättre tillgång till information om anställningsrättigheter och möjligheter till anställning.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser mera genusinriktade strategier som kan ge oss en bättre förståelse av förhållandet mellan kön och fattigdom, i kombination med investeringar i projekt som inriktar sig på behoven i hushåll med en förälder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser mera genusinriktade strategier som kan ge oss en bättre förståelse av förhållandet mellan kön och fattigdom, i kombination med investeringar i projekt som inriktar sig på behoven i hushåll med en förälder.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra föreningar som arbetar för att stödja ensamstående mödrar att erbjuda kurser som underlättar anställning för ensamstående mödrar och bidrar till deras förbättrade självkänsla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra upprättande av "familjehus" för tillfälligt boende, där ensamstående mödrar kan få råd och utbildning. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna i medlemsstaterna att införa särskilda utbildningsprogram för ensamstående mödrar för att underlätta deras tillgång till arbetsmarknaden, och att samarbeta med de organisationer som arbetar för detta ändamål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra föreningar som arbetar för att stödja ensamstående mödrar att erbjuda kurser som underlättar anställning för ensamstående mödrar och bidrar till deras förbättrade självkänsla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra upprättande av "familjehus" för tillfälligt boende, där ensamstående mödrar kan få råd och utbildning. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna i medlemsstaterna att införa särskilda utbildningsprogram för ensamstående mödrar för att underlätta deras tillgång till arbetsmarknaden, och att samarbeta med de organisationer som arbetar för detta ändamål.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar till utveckling av nätbaserade och interpersonella chattforum, bloggar eller hjälptelefonlinjer som riktar sig direkt till ensamstående mödrar för att de ska bli mindre isolerade och kunna få råd, upplysningar och utbyta bästa metoder utifrån sina behov, och till inrättande av hjälptelefonlinjer eller gratis telefonnummer så att de lättare kan få kontakt med socialtjänsterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar till utveckling av nätbaserade och interpersonella chattforum, bloggar eller hjälptelefonlinjer som riktar sig direkt till ensamstående mödrar för att de ska bli mindre isolerade och kunna få råd, upplysningar och utbyta bästa metoder utifrån sina behov, och till inrättande av hjälptelefonlinjer eller gratis telefonnummer så att de lättare kan få kontakt med socialtjänsterna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla gemensamma åtgärder som bygger på utbyte av bästa metoder i EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla gemensamma åtgärder som bygger på utbyte av bästa metoder i EU.

| 8. | Europaparlamentet skulle vilja att stödmekanismer utvecklades, bland dem också kurser till stöd för ensamstående mödrar, där de får råd om hur de bäst kan hantera den svåra uppgiften att som ensamstående förälder uppfostra ett barn och samtidigt ge barnet en balanserad livsrytm. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet skulle vilja att stödmekanismer utvecklades, bland dem också kurser till stöd för ensamstående mödrar, där de får råd om hur de bäst kan hantera den svåra uppgiften att som ensamstående förälder uppfostra ett barn och samtidigt ge barnet en balanserad livsrytm.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter att främja utvecklingen av föräldrakurser för att förbereda och lära unga ensamstående föräldrar utan ekonomiska resurser att bättre klara uppgiften att uppfostra ett barn. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter att främja utvecklingen av föräldrakurser för att förbereda och lära unga ensamstående föräldrar utan ekonomiska resurser att bättre klara uppgiften att uppfostra ett barn.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka de nationella jämställdhetsorganens roll för att motverka diskriminering av ensamstående mödrar i arbetslivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka de nationella jämställdhetsorganens roll för att motverka diskriminering av ensamstående mödrar i arbetslivet.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att införa bostadsstöd och tillfälliga boendelösningar, framför allt för ensamstående mödrar som på grund av sin ålder tvingats lämna sin fosterfamilj. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att införa bostadsstöd och tillfälliga boendelösningar, framför allt för ensamstående mödrar som på grund av sin ålder tvingats lämna sin fosterfamilj.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till ensamstående mödrars speciella situation i de olika europeiska länderna och att erbjuda särskilt stöd till kvinnor i de mest sårbara grupperna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till ensamstående mödrars speciella situation i de olika europeiska länderna och att erbjuda särskilt stöd till kvinnor i de mest sårbara grupperna.

Sysselsättning för ensamstående mödrar

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att, med medel från Europiska socialfonden och medlemsstaterna, underlätta tillgången till utbildning, yrkesutbildning och särskilda stipendier för ensamstående mödrar (ogifta, änkor eller separerade), och framför allt att uppmuntra unga gravida kvinnor att inte avbryta sin utbildning, eftersom utbildning ger dem kompetens och därmed ökade chanser till ett högkvalitativt arbete och till att bli ekonomiskt oberoende, vilket är den enda garantin för att undgå fattigdom. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker behovet av att, med medel från Europiska socialfonden och medlemsstaterna, underlätta tillgången till utbildning, yrkesutbildning och särskilda stipendier för ensamstående mödrar (ogifta, änkor eller separerade), och framför allt att uppmuntra unga gravida kvinnor att inte avbryta sin utbildning, eftersom utbildning ger dem kompetens och därmed ökade chanser till ett högkvalitativt arbete och till att bli ekonomiskt oberoende, vilket är den enda garantin för att undgå fattigdom.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samband med utvecklingen av ramverket till sådana program som Progress och Equal inför nästa fleråriga budgetram, överväga program för ökat medvetande så att vissa samhällsgrupper som har det ekonomiskt svårt, såsom ensamstående mödrar, ska kunna delta i större utsträckning samt att uppmuntra deras engagemang. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samband med utvecklingen av ramverket till sådana program som Progress och Equal inför nästa fleråriga budgetram, överväga program för ökat medvetande så att vissa samhällsgrupper som har det ekonomiskt svårt, såsom ensamstående mödrar, ska kunna delta i större utsträckning samt att uppmuntra deras engagemang.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att noga utreda undersysselsättningen bland ensamstående mödrar och vidta lämpliga åtgärder mot den. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att noga utreda undersysselsättningen bland ensamstående mödrar och vidta lämpliga åtgärder mot den.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra utvecklingen av tjänster för barnomsorg och omsorgstjänster för andra vårdbehövande till ett överkomligt pris – tjänster som är förenliga med arbetstider vid heltidsarbete. Ensamstående mödrar ska beviljas förtur till dessa och denna utveckling bör avsevärt underlätta tillgången till utbildning och möjligheten för ensamstående mödrar att söka arbete och vara kvar i arbetslivet. Parlamentet stöder inrättandet av företagsdaghem med flexibla öppettider. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska garantera tillgång till barnomsorg genom att skapa förutsättningar för 50 procent av den nödvändiga barnomsorgen för barn mellan 0 och 3 år och för 100 procent av barnomsorgen för barn mellan 3 och 6 år. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra utvecklingen av tjänster för barnomsorg och omsorgstjänster för andra vårdbehövande till ett överkomligt pris – tjänster som är förenliga med arbetstider vid heltidsarbete. Ensamstående mödrar ska beviljas förtur till dessa och denna utveckling bör avsevärt underlätta tillgången till utbildning och möjligheten för ensamstående mödrar att söka arbete och vara kvar i arbetslivet. Parlamentet stöder inrättandet av företagsdaghem med flexibla öppettider. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska garantera tillgång till barnomsorg genom att skapa förutsättningar för 50 procent av den nödvändiga barnomsorgen för barn mellan 0 och 3 år och för 100 procent av barnomsorgen för barn mellan 3 och 6 år.

| 17. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste införa nya bestämmelser som ökar sysselsättningen bland mödrar, eftersom det är det effektivaste sättet att öka deras inkomster och därmed ett sätt att minska riskerna för att ensamstående mödrar ska drabbas av fattigdom eller social utestängning |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste införa nya bestämmelser som ökar sysselsättningen bland mödrar, eftersom det är det effektivaste sättet att öka deras inkomster och därmed ett sätt att minska riskerna för att ensamstående mödrar ska drabbas av fattigdom eller social utestängning

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av arbetsmarknadsåtgärder som främjar ensamstående mödrars anställning och förhindrar omotiverade uppsägningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av arbetsmarknadsåtgärder som främjar ensamstående mödrars anställning och förhindrar omotiverade uppsägningar.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa möjligheter till skatteavdrag och andra ekonomiska incitament för företag som anställer ensamstående föräldrar och/eller inrättar, driver eller tillhandahåller barnomsorg på plats för sina anställda. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa möjligheter till skatteavdrag och andra ekonomiska incitament för företag som anställer ensamstående föräldrar och/eller inrättar, driver eller tillhandahåller barnomsorg på plats för sina anställda.

Risk för fattigdom och social utestängning

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta bästa metoder när det gäller att stödja familjer med ensamstående föräldrar, särskilt i samband med den ekonomiska krisen som förvärrar situationen för ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta bästa metoder när det gäller att stödja familjer med ensamstående föräldrar, särskilt i samband med den ekonomiska krisen som förvärrar situationen för ensamstående föräldrar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med Europeiska jämställdhetsinstitutet undersöka ensamstående mödrars särskilda behov, samla in uppgifter och analysera dem för att överväga konkreta åtgärder och att utbyta bästa praxis för att förbättra systemen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med Europeiska jämställdhetsinstitutet undersöka ensamstående mödrars särskilda behov, samla in uppgifter och analysera dem för att överväga konkreta åtgärder och att utbyta bästa praxis för att förbättra systemen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ensamstående mödrar inte ständigt ska löpa risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ensamstående mödrar inte ständigt ska löpa risk att drabbas av fattigdom och social utestängning.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera bostadsstöd för ensamstående mödrar och att prioritera ensamstående mödrar som står i bostadskö för en hyresbostad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera bostadsstöd för ensamstående mödrar och att prioritera ensamstående mödrar som står i bostadskö för en hyresbostad.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera lika behandling och att upprätthålla en hög livskvalitet för alla barn oavsett föräldrarnas civilstånd eller familjeförhållandena genom att tillhandahålla allmänna barnbidrag för att fattigdom inte ska föras vidare till barnen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera lika behandling och att upprätthålla en hög livskvalitet för alla barn oavsett föräldrarnas civilstånd eller familjeförhållandena genom att tillhandahålla allmänna barnbidrag för att fattigdom inte ska föras vidare till barnen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att avskaffa diskriminering av ensamstående mödrar och deras barn och ställer sig därför positivt till program för statliga stöd och stipendier till barnen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att avskaffa diskriminering av ensamstående mödrar och deras barn och ställer sig därför positivt till program för statliga stöd och stipendier till barnen.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utarbeta strategier som syftar till att ge hushåll med en förälder ekonomiskt stöd i form av bidrag för ensamstående föräldrar, skatteavdrag för hushåll med en förälder eller andra skattelättnader för ensamstående föräldrar som är förenliga med den nationella lagstiftningen samt utbildningsstöd till ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utarbeta strategier som syftar till att ge hushåll med en förälder ekonomiskt stöd i form av bidrag för ensamstående föräldrar, skatteavdrag för hushåll med en förälder eller andra skattelättnader för ensamstående föräldrar som är förenliga med den nationella lagstiftningen samt utbildningsstöd till ensamstående föräldrar.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att bidrag (underhåll) från föräldrar som inte är vårdnadshavare betalas regelbundet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att bidrag (underhåll) från föräldrar som inte är vårdnadshavare betalas regelbundet.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i reformeringen av sina pensionssystem ta hänsyn till genusfaktorn och särskilt till ensamstående mödrars situation. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i reformeringen av sina pensionssystem ta hänsyn till genusfaktorn och särskilt till ensamstående mödrars situation.

Att förena familje- och arbetsliv

| 29. | Europaparlamentet understryker att balans mellan arbetsliv och privatliv bör prioriteras, både av medlemsstaterna och av offentliga och privata organisationer, genom mer familjevänliga arbetsvillkor såsom flexibel arbetstid och distansarbete samt genom utveckling av barnomsorg, daghem osv. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att balans mellan arbetsliv och privatliv bör prioriteras, både av medlemsstaterna och av offentliga och privata organisationer, genom mer familjevänliga arbetsvillkor såsom flexibel arbetstid och distansarbete samt genom utveckling av barnomsorg, daghem osv.

| 30. | Europaparlamentet betonar att för att underlätta balans mellan arbetsliv och privatliv för ensamstående mödrar krävs större engagemang från barnens fäder. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att delad vårdnad nästan inte förekommer i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att för att underlätta balans mellan arbetsliv och privatliv för ensamstående mödrar krävs större engagemang från barnens fäder. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att delad vårdnad nästan inte förekommer i vissa medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet begär på grundval av principen om lika möjligheter att alla åtgärder som man vidtar till förmån för ensamstående mödrar även ska vara tillgängliga för ensamstående fäder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet begär på grundval av principen om lika möjligheter att alla åtgärder som man vidtar till förmån för ensamstående mödrar även ska vara tillgängliga för ensamstående fäder.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in jämförbara uppgifter på EU-nivå om denna företeelse och om olika tendenser för en jämförelse av välfärdsnormer och välfärdssystem. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in jämförbara uppgifter på EU-nivå om denna företeelse och om olika tendenser för en jämförelse av välfärdsnormer och välfärdssystem.

| 33. | Personer som lägger ner tid och resurser på att ta hand om och uppfostra barn eller på att ta hand om äldre borde få ett erkännande av samhället. Det målet skulle kunna nås genom att dessa personer får rättigheter som socialt skydd och pension. |
| --- | --- |

33.

Personer som lägger ner tid och resurser på att ta hand om och uppfostra barn eller på att ta hand om äldre borde få ett erkännande av samhället. Det målet skulle kunna nås genom att dessa personer får rättigheter som socialt skydd och pension.

*

* *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(4)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 87.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0058.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0085.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0086.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/66

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Organiserad brottslighet i Europeiska unionen

P7_TA(2011)0459

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 67, kapitel 4 (artiklarna 82–86) och kapitel 5 (artiklarna 87–89) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 67, kapitel 4 (artiklarna 82–86) och kapitel 5 (artiklarna 87–89) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet för politikområdet frihet, säkerhet och rättvisa (1), kommissionens meddelande ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171) och kommissionens meddelande ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet för politikområdet frihet, säkerhet och rättvisa (1), kommissionens meddelande ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171) och kommissionens meddelande ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (KOM(2010)0673),

| — | med beaktande av RIF-rådets slutsatser av den 8 och 9 november 2010 om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende gränsöverskridande organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av RIF-rådets slutsatser av den 8 och 9 november 2010 om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende gränsöverskridande organiserad brottslighet,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (2),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs av generalförsamlingen den 15 november 2000 (resolution 55/25), och dess tilläggsprotokoll, i synnerhet protokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, protokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen och protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs av generalförsamlingen den 15 november 2000 (resolution 55/25), och dess tilläggsprotokoll, i synnerhet protokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, protokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen och protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial, rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 (3) om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott och rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial, rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 (3) om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott och rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 (4) om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott och med beaktande av Europeiska kommissionens rapport KOM(2011)0176 på grundval av artikel 8 i ovan nämnda beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 (4) om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott och med beaktande av Europeiska kommissionens rapport KOM(2011)0176 på grundval av artikel 8 i ovan nämnda beslut,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om förverkande och återvinning av tillgångar (7769/3/10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om förverkande och återvinning av tillgångar (7769/3/10),

| — | med beaktande av Europarådets konvention nr 198 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention nr 198 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av den studie som gjordes på uppdrag av kommissionen med en bedömning av effektiviteten i medlemsstaternas åtgärder vid identifiering, spårning, spärrande och förverkande av kriminell egendom (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som gjordes på uppdrag av kommissionen med en bedömning av effektiviteten i medlemsstaternas åtgärder vid identifiering, spårning, spärrande och förverkande av kriminell egendom (2009),

| — | med beaktande av sin utredning ”The EU role in fighting transnational organised crime” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin utredning ”The EU role in fighting transnational organised crime” (5),

| — | med beaktande av den europeiska hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten (Octa) som görs av Europol (6) varje år och i synnerhet den som gjorts för 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten (Octa) som görs av Europol (6) varje år och i synnerhet den som gjorts för 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten från Europol, Eurojust och Frontex om situationen när det gäller den inre säkerheten i Europeiska unionen (2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten från Europol, Eurojust och Frontex om situationen när det gäller den inre säkerheten i Europeiska unionen (2010),

| — | med beaktande av de årliga rapporterna från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk om situationen på narkotikaområdet i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga rapporterna från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk om situationen på narkotikaområdet i Europa,

| — | med beaktande av de årliga rapporterna från den italienska antimaffiamyndigheten och av rapporterna från den tyska federala polisen (Bundeskriminalamt, BKA) om ’ndranghetans närvaro i Tyskland och särskilt den senaste rapporten från 2009 med en analys av San Luca-klanens verksamhet i Tyskland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga rapporterna från den italienska antimaffiamyndigheten och av rapporterna från den tyska federala polisen (Bundeskriminalamt, BKA) om ’ndranghetans närvaro i Tyskland och särskilt den senaste rapporten från 2009 med en analys av San Luca-klanens verksamhet i Tyskland,

| — | med beaktande av hotbildsrapporten om rysk organiserad brottslighet (Russian Organised Crime Threat Assessment report, Rocta) som Europol utarbetade 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av hotbildsrapporten om rysk organiserad brottslighet (Russian Organised Crime Threat Assessment report, Rocta) som Europol utarbetade 2008,

| — | med beaktande av Europols allmänna verksamhetsrapport (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols allmänna verksamhetsrapport (2009),

| — | med beaktande av den studie som har gjorts på uppdrag av Europaparlamentet med titeln ”Utredning om att förbättra samordningen mellan EU:s behöriga organ på området polisiärt och rättsligt samarbete: på väg mot en europeisk åklagare”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som har gjorts på uppdrag av Europaparlamentet med titeln ”Utredning om att förbättra samordningen mellan EU:s behöriga organ på området polisiärt och rättsligt samarbete: på väg mot en europeisk åklagare”,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (7),

| — | med beaktande av Eurojusts årliga verksamhetsrapporter (2002–2010) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurojusts årliga verksamhetsrapporter (2002–2010) (8),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/976/RIF av den 16 december 2008 om det europeiska rättsliga nätverket (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/976/RIF av den 16 december 2008 om det europeiska rättsliga nätverket (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets roll i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism i EU (KOM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets roll i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism i EU (KOM(2007)0644),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (10),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (11),

| — | med beaktande av konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater (12) och rådets akter av den 16 oktober 2001 om det tillhörande genomförandeprotokollet och av den 18 december 1997 om konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (Neapel II) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater (12) och rådets akter av den 16 oktober 2001 om det tillhörande genomförandeprotokollet och av den 18 december 1997 om konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (Neapel II) (13),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, och av efterföljande ändringar av denna rättsakt (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, och av efterföljande ändringar av denna rättsakt (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden på grundval av artikel 34 i rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (KOM(2005)0063 och KOM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden på grundval av artikel 34 i rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (KOM(2005)0063 och KOM(2006)0008),

| — | med beaktande av den rapport om genomförandet av den europeiska arresteringsordern som offentliggjordes av kommissionen den 11 juli 2007 och rådets generalsekretariats informerande not av den 11 juni 2008 med titeln ”Replies to questionnaire on quantitative information on the practical operation of the European arrest warrant – Year 2007” (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om genomförandet av den europeiska arresteringsordern som offentliggjordes av kommissionen den 11 juli 2007 och rådets generalsekretariats informerande not av den 11 juni 2008 med titeln ”Replies to questionnaire on quantitative information on the practical operation of the European arrest warrant – Year 2007” (15),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet om utvärdering av den europeiska arresteringsordern (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet om utvärdering av den europeiska arresteringsordern (16),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (17), och kommissionens rapport om genomförande av rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (KOM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (17), och kommissionens rapport om genomförande av rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (KOM(2004)0858),

| — | med beaktande av sin utredning från 2009 med titeln ”Implementation of the European Arrest Warrant and joint investigation teams at EU and national level” (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin utredning från 2009 med titeln ”Implementation of the European Arrest Warrant and joint investigation teams at EU and national level” (18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (19),

| — | med beaktande av de 40 rekommendationerna angående bekämpande av penningtvätt som gjorts av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de 40 rekommendationerna angående bekämpande av penningtvätt som gjorts av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF),

| — | med beaktande av direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (20),

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (21),

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (22),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/568/RIF av den 22 juli 2003 om kampen mot korruption inom den privata sektorn (23) och kommissionens rapport till rådet enligt artikel 9 i rambeslut 2003/568/RIF (KOM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/568/RIF av den 22 juli 2003 om kampen mot korruption inom den privata sektorn (23) och kommissionens rapport till rådet enligt artikel 9 i rambeslut 2003/568/RIF (KOM(2007)0328),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption (även kallad ”Meridakonventionen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption (även kallad ”Meridakonventionen”),

| — | med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i samt OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i samt OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (24), och efterföljande ändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (24), och efterföljande ändringar,

| — | med beaktande av sin utredning om finansinstitut och genomförandet av strukturfonderna i södra Italien (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin utredning om finansinstitut och genomförandet av strukturfonderna i södra Italien (2009),

| — | med beaktande av EU:s narkotikastrategi (2005–2012) och EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2009–2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s narkotikastrategi (2005–2012) och EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2009–2012),

| — | med beaktande av den globala rapporten 2010 om narkotika från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala rapporten 2010 om narkotika från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC),

| — | med beaktande av den årliga rapporten 2010 från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk om situationen på narkotikaområdet i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga rapporten 2010 från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk om situationen på narkotikaområdet i Europa,

| — | med beaktande av utredningen ”Examining the Links between Organized Crime and Corruption” (2010), som kommissionen beställt av Center for the Study of Democracy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utredningen ”Examining the Links between Organized Crime and Corruption” (2010), som kommissionen beställt av Center for the Study of Democracy,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem och kommissionens rekommendation av den 13 juni 2007 (25) om åtgärder för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem och kommissionens rekommendation av den 13 juni 2007 (25) om åtgärder för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning,

| — | med beaktande av den studie som gjordes av Transcrime 2008 och som finansierades av kommissionen med titeln ”Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som gjordes av Transcrime 2008 och som finansierades av kommissionen med titeln ”Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime”,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering och dess resolution av den 23 oktober 2009 om en förstärkt strategi för tullsamarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering och dess resolution av den 23 oktober 2009 om en förstärkt strategi för tullsamarbetet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (26),

| — | med beaktande av sin skriftliga förklaring nr 2/2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin skriftliga förklaring nr 2/2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2008 till Europaparlamentet och rådet – Vinning av organiserad brottslighet: det gäller att se till att ”brott inte lönar sig” (KOM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2008 till Europaparlamentet och rådet – Vinning av organiserad brottslighet: det gäller att se till att ”brott inte lönar sig” (KOM(2008)0766),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0333/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0333/2011), och av följande skäl:

| A. | Ett av Europeiska unionens främsta mål är att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där brottslighet förebyggs och bekämpas (artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen), och att säkerställa en hög säkerhetsnivå. Detta ska göras genom förebyggande och bekämpning av brottslighet och genom åtgärder för samordning och samarbete mellan polismyndigheter och straffrättsliga myndigheter och andra behöriga myndigheter. Det ska även göras genom ömsesidigt erkännande av domar och beslut i brottmål och, vid behov, genom tillnärmning av den straffrättsliga lagstiftningen (artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

A.

Ett av Europeiska unionens främsta mål är att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där brottslighet förebyggs och bekämpas (artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen), och att säkerställa en hög säkerhetsnivå. Detta ska göras genom förebyggande och bekämpning av brottslighet och genom åtgärder för samordning och samarbete mellan polismyndigheter och straffrättsliga myndigheter och andra behöriga myndigheter. Det ska även göras genom ömsesidigt erkännande av domar och beslut i brottmål och, vid behov, genom tillnärmning av den straffrättsliga lagstiftningen (artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| B. | Den organiserade brottsligheten orsakar stora samhällskostnader, kränker de mänskliga rättigheterna, urholkar demokratin, lägger beslag på och slösar bort resurser (ekonomiska medel, arbetskraft etc.), snedvrider den fria inre marknaden, infiltrerar företag och den lagliga ekonomin, underblåser korruption samt förorenar och förstör miljön. |
| --- | --- |

B.

Den organiserade brottsligheten orsakar stora samhällskostnader, kränker de mänskliga rättigheterna, urholkar demokratin, lägger beslag på och slösar bort resurser (ekonomiska medel, arbetskraft etc.), snedvrider den fria inre marknaden, infiltrerar företag och den lagliga ekonomin, underblåser korruption samt förorenar och förstör miljön.

| C. | De oroväckande bevis som har tagits fram av domstolar, poliser och journalister visar att den organiserade brottsligheten har infiltrerat och slagit rot i den politiska världen, den offentliga förvaltningen och den lagliga ekonomin i vissa medlemsstater. Det är tänkbart att liknande infiltrationer, som stärker den organiserade brottsligheten, även förekommer i övriga delar av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

De oroväckande bevis som har tagits fram av domstolar, poliser och journalister visar att den organiserade brottsligheten har infiltrerat och slagit rot i den politiska världen, den offentliga förvaltningen och den lagliga ekonomin i vissa medlemsstater. Det är tänkbart att liknande infiltrationer, som stärker den organiserade brottsligheten, även förekommer i övriga delar av Europeiska unionen.

| D. | Den organiserade brottsligheten syftar till och utgår från att göra ekonomisk vinst. Ett effektivt arbete med att förebygga och bekämpa denna företeelse bör således koncentreras på att identifiera, spärra, beslagta och förverka tillgångar som härrör från brott. Den nuvarande lagstiftningen på EU-nivå verkar vara otillräcklig för att säkerställa ett riktigt bekämpningsarbete och det krävs en lagstiftning som till exempel ger utrymme för så kallad utvidgad beslagsrätt och åtgärder mot egendom som döljs av bulvaner och bulvanorganisationer. Att beslagtagen egendom återanvänds för sociala ändamål möjliggör en positiv inställning till åtgärderna för bekämpning av den organiserade brottsligheten. Anledningen är att den beslagtagna egendomen inte längre bara betraktas som en resurs som har fråntagits en kriminell organisation utan som en konstruktiv faktor i dubbel bemärkelse, dels eftersom det har att göra med förebyggande av organiserad brottslighet, dels för den positiva inverkan av detta på den ekonomiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

D.

Den organiserade brottsligheten syftar till och utgår från att göra ekonomisk vinst. Ett effektivt arbete med att förebygga och bekämpa denna företeelse bör således koncentreras på att identifiera, spärra, beslagta och förverka tillgångar som härrör från brott. Den nuvarande lagstiftningen på EU-nivå verkar vara otillräcklig för att säkerställa ett riktigt bekämpningsarbete och det krävs en lagstiftning som till exempel ger utrymme för så kallad utvidgad beslagsrätt och åtgärder mot egendom som döljs av bulvaner och bulvanorganisationer. Att beslagtagen egendom återanvänds för sociala ändamål möjliggör en positiv inställning till åtgärderna för bekämpning av den organiserade brottsligheten. Anledningen är att den beslagtagna egendomen inte längre bara betraktas som en resurs som har fråntagits en kriminell organisation utan som en konstruktiv faktor i dubbel bemärkelse, dels eftersom det har att göra med förebyggande av organiserad brottslighet, dels för den positiva inverkan av detta på den ekonomiska och sociala utvecklingen.

| E. | De kriminella organisationerna koncentrerar sin verksamhet på flera olika och allt större områden, till exempel internationell narkotikahandel, handel med och exploatering av människor, ekobrott, internationell vapenhandel, varumärkesförfalskning, IT-relaterad brottslighet, miljöbrott, oskälig hantering av offentliga medel, bedrägerier och utpressning, och de flesta av dessa verksamheter bedrivs på nations- och EU-övergripande nivå. En stor del av de tillgångar som härrör från dessa kriminella verksamheter är föremål för penningtvätt. |
| --- | --- |

E.

De kriminella organisationerna koncentrerar sin verksamhet på flera olika och allt större områden, till exempel internationell narkotikahandel, handel med och exploatering av människor, ekobrott, internationell vapenhandel, varumärkesförfalskning, IT-relaterad brottslighet, miljöbrott, oskälig hantering av offentliga medel, bedrägerier och utpressning, och de flesta av dessa verksamheter bedrivs på nations- och EU-övergripande nivå. En stor del av de tillgångar som härrör från dessa kriminella verksamheter är föremål för penningtvätt.

| F. | Kvinnor och flickor som invandrat illegalt är mer utsatta när det gäller organiserad brottslighet såsom prostitution och människohandel än kvinnor och flickor som är unionsmedborgare. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor och flickor som invandrat illegalt är mer utsatta när det gäller organiserad brottslighet såsom prostitution och människohandel än kvinnor och flickor som är unionsmedborgare.

| G. | Även om det saknas en heltäckande studie, bedriver de maffialiknande kriminella organisationer som är verksamma i Europa en omfattande verksamhet. Detta gäller särskilt de italienska kriminella organisationerna, som – vilket framgår av många studier (bland annat studien från Eurispes) och bekräftas av den gemensamma rapporten från Eurojust, Europol och Frontex 2010 – har en omsättning som uppskattas till minst 135 miljarder euro, dvs. ett belopp som överstiger den samlade bruttonationalprodukten i sex EU-medlemsstater. Det främsta exemplet på detta är fallet med ’ndranghetan, som är den djupast rotade maffian i EU-länderna och i världen och som har en årlig omsättning på minst 44 miljarder euro. |
| --- | --- |

G.

Även om det saknas en heltäckande studie, bedriver de maffialiknande kriminella organisationer som är verksamma i Europa en omfattande verksamhet. Detta gäller särskilt de italienska kriminella organisationerna, som – vilket framgår av många studier (bland annat studien från Eurispes) och bekräftas av den gemensamma rapporten från Eurojust, Europol och Frontex 2010 – har en omsättning som uppskattas till minst 135 miljarder euro, dvs. ett belopp som överstiger den samlade bruttonationalprodukten i sex EU-medlemsstater. Det främsta exemplet på detta är fallet med ’ndranghetan, som är den djupast rotade maffian i EU-länderna och i världen och som har en årlig omsättning på minst 44 miljarder euro.

| H. | Den organiserade brottslighetens hot mot Europeiska unionen sträcker sig över gränserna. När man bemöter detta hot bör man således ta hänsyn till nödvändigheten av en global och internationell metod och följaktligen föra ett nära samarbete med tredjeländer och internationella organisationer som Interpol och UNODC. |
| --- | --- |

H.

Den organiserade brottslighetens hot mot Europeiska unionen sträcker sig över gränserna. När man bemöter detta hot bör man således ta hänsyn till nödvändigheten av en global och internationell metod och följaktligen föra ett nära samarbete med tredjeländer och internationella organisationer som Interpol och UNODC.

| I. | Korruption är den organiserade brottslighetens grundläggande verktyg för att genom utpressning och belöningar tillskansa sig offentliga resurser och infiltrera den lokala politiken, den offentliga förvaltningen och den privata sektorn. |
| --- | --- |

I.

Korruption är den organiserade brottslighetens grundläggande verktyg för att genom utpressning och belöningar tillskansa sig offentliga resurser och infiltrera den lokala politiken, den offentliga förvaltningen och den privata sektorn.

| J. | Penningtvätt är ett av de mest försåtliga sätten att blanda det lagliga med det olagliga, en viktig process utan vilken den köpkraft som erhålls genom brott bara skulle vara potentiell och kunna användas i brottskretsar men inte kunna omvandlas till verklig ekonomisk makt. Samarbete och internationell samverkan är av grundläggande betydelse för att man på ett effektivt sätt ska kunna bekämpa penningtvätt. |
| --- | --- |

J.

Penningtvätt är ett av de mest försåtliga sätten att blanda det lagliga med det olagliga, en viktig process utan vilken den köpkraft som erhålls genom brott bara skulle vara potentiell och kunna användas i brottskretsar men inte kunna omvandlas till verklig ekonomisk makt. Samarbete och internationell samverkan är av grundläggande betydelse för att man på ett effektivt sätt ska kunna bekämpa penningtvätt.

| K. | Den internationella narkotikahandeln är den organiserade brottslighetens och maffiornas främsta inkomstkälla och skapar grundläggande förutsättningar för att dessa grupperingar ska kunna få ekonomiskt och socialt fotfäste. EU är dels en av de viktigaste narkotikamarknaderna (för heroin, kokain och cannabis), dels en producent (särskilt av syntetiska droger). Denna handel omfattar även många lätt identifierbara produktions- och transitländer utanför Europa, i synnerhet i Latinamerika, Västafrika och Asien. |
| --- | --- |

K.

Den internationella narkotikahandeln är den organiserade brottslighetens och maffiornas främsta inkomstkälla och skapar grundläggande förutsättningar för att dessa grupperingar ska kunna få ekonomiskt och socialt fotfäste. EU är dels en av de viktigaste narkotikamarknaderna (för heroin, kokain och cannabis), dels en producent (särskilt av syntetiska droger). Denna handel omfattar även många lätt identifierbara produktions- och transitländer utanför Europa, i synnerhet i Latinamerika, Västafrika och Asien.

| L. | Utpressning och ocker är sätt för den organiserade brottsligheten att infiltrera den lagliga ekonomin och på ett avgörande sätt snedvrida alla former av fria marknader och begränsa medborgares, företagares, arbetstagares och andra yrkesutövares rättigheter. Såsom framgår av den studie från Transcrime som finansierades av kommissionen och genomfördes 2008, ”Studio sul racket estorsivo: la necessità di uno strumento per contrastare le attività della criminalità organizzata”, har denna företeelse antagit oroande proportioner i åtminstone hälften av EU:s medlemsstater. Även i de övriga länderna förekommer den i betydande omfattning. Det finns ett direkt samband mellan utpressningsverksamhetens utbredning och den organiserade brottslighetens kontroll över landet och den ekonomiska och politiska aktiviteten. För att effektivt kunna bekämpa utpressningsverksamhet måste man först och främst försöka förmå brottsoffer att göra polisanmälningar och se till att de offentliga myndigheterna har en stark närvaro på plats. |
| --- | --- |

L.

Utpressning och ocker är sätt för den organiserade brottsligheten att infiltrera den lagliga ekonomin och på ett avgörande sätt snedvrida alla former av fria marknader och begränsa medborgares, företagares, arbetstagares och andra yrkesutövares rättigheter. Såsom framgår av den studie från Transcrime som finansierades av kommissionen och genomfördes 2008, ”Studio sul racket estorsivo: la necessità di uno strumento per contrastare le attività della criminalità organizzata”, har denna företeelse antagit oroande proportioner i åtminstone hälften av EU:s medlemsstater. Även i de övriga länderna förekommer den i betydande omfattning. Det finns ett direkt samband mellan utpressningsverksamhetens utbredning och den organiserade brottslighetens kontroll över landet och den ekonomiska och politiska aktiviteten. För att effektivt kunna bekämpa utpressningsverksamhet måste man först och främst försöka förmå brottsoffer att göra polisanmälningar och se till att de offentliga myndigheterna har en stark närvaro på plats.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ för att bekämpa organiserad brottslighet som föreslås i Stockholmsprogrammet, i den tillhörande handlingsplanen och i strategin för den inre säkerheten, och hoppas att den tillträdande ordförandetrion kommer att göra bekämpandet av organiserad brottslighet till en prioriterad politisk fråga och nå påtagliga resultat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ för att bekämpa organiserad brottslighet som föreslås i Stockholmsprogrammet, i den tillhörande handlingsplanen och i strategin för den inre säkerheten, och hoppas att den tillträdande ordförandetrion kommer att göra bekämpandet av organiserad brottslighet till en prioriterad politisk fråga och nå påtagliga resultat.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att den organiserade brottsligheten, oavsett om det rör sig om maffialiknande verksamhet eller inte, är ett av de största hoten mot EU:s inre säkerhet och unionsmedborgarnas frihet. Även om det finns en risk för att kriminella organisationer kommer att samarbeta oftare med terroristorganisationer bör den organiserade brottsligheten behandlas separat i förhållande till terrorismen. Parlamentet efterlyser en specifik och övergripande EU-strategi på området. Denna strategi bör omfatta lagstiftningsåtgärder och operativa åtgärder, ekonomiska anslag och en strikt tidsplan för genomförandet. Parlamentet stöder rådets slutsatser från den 8–9 november 2010 om policycykeln för EU avseende organiserad brottslighet och uppmanar rådet att se över beslutet och se till att parlamentet kan medverka i fastställandet av prioriterade frågor, diskussionen om strategiska mål och granskningen av resultaten av policycykeln. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att den organiserade brottsligheten, oavsett om det rör sig om maffialiknande verksamhet eller inte, är ett av de största hoten mot EU:s inre säkerhet och unionsmedborgarnas frihet. Även om det finns en risk för att kriminella organisationer kommer att samarbeta oftare med terroristorganisationer bör den organiserade brottsligheten behandlas separat i förhållande till terrorismen. Parlamentet efterlyser en specifik och övergripande EU-strategi på området. Denna strategi bör omfatta lagstiftningsåtgärder och operativa åtgärder, ekonomiska anslag och en strikt tidsplan för genomförandet. Parlamentet stöder rådets slutsatser från den 8–9 november 2010 om policycykeln för EU avseende organiserad brottslighet och uppmanar rådet att se över beslutet och se till att parlamentet kan medverka i fastställandet av prioriterade frågor, diskussionen om strategiska mål och granskningen av resultaten av policycykeln.

| 3. | Europaparlamentet stöder medlemsstaterna i deras åtgärder för att bekämpa den organiserade brottsligheten och uppmuntrar dem att stärka sina rättsliga myndigheter och polismyndigheter på grundval av de bästa nuvarande metoderna – även genom att jämföra sina regelverk och de resurser de har tillgång till för att stödja dessa myndigheters verksamhet – och att avsätta tillräckligt med mänskliga och ekonomiska resurser för detta ändamål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en proaktiv utredningsstrategi, utarbeta nationella planer för bekämpande av organiserad brottslighet och se till att åtgärderna samordnas på central nivå med hjälp av särskilda strukturer, med utgångspunkt i de bästa metoderna från en del medlemsstater. Kommittén för den inre säkerheten uppmanas att anordna ett årligt möte för åtminstone medlemsstaterna, kommissionen, rådet, Europaparlamentet, Europol och Eurojust där de uppnådda resultaten och planerna inför framtiden vad gäller bekämpningen av organiserad brottslighet på EU-nivå och nationell nivå kan presenteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder medlemsstaterna i deras åtgärder för att bekämpa den organiserade brottsligheten och uppmuntrar dem att stärka sina rättsliga myndigheter och polismyndigheter på grundval av de bästa nuvarande metoderna – även genom att jämföra sina regelverk och de resurser de har tillgång till för att stödja dessa myndigheters verksamhet – och att avsätta tillräckligt med mänskliga och ekonomiska resurser för detta ändamål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en proaktiv utredningsstrategi, utarbeta nationella planer för bekämpande av organiserad brottslighet och se till att åtgärderna samordnas på central nivå med hjälp av särskilda strukturer, med utgångspunkt i de bästa metoderna från en del medlemsstater. Kommittén för den inre säkerheten uppmanas att anordna ett årligt möte för åtminstone medlemsstaterna, kommissionen, rådet, Europaparlamentet, Europol och Eurojust där de uppnådda resultaten och planerna inför framtiden vad gäller bekämpningen av organiserad brottslighet på EU-nivå och nationell nivå kan presenteras.

| 4. | Europaparlamentet betonar att alla åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet måste vara fullt förenliga med de grundläggande rättigheterna och stå i proportion till de eftersträvade målen och att dessa mål måste vara nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, i enlighet med artikel 52 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, samt inte får medföra begränsningar av den individuella frihet som garanteras genom den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och konstitutionellt förankrade principer som medlemsstaterna gemensamt ställer sig bakom. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att alla åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet måste vara fullt förenliga med de grundläggande rättigheterna och stå i proportion till de eftersträvade målen och att dessa mål måste vara nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, i enlighet med artikel 52 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, samt inte får medföra begränsningar av den individuella frihet som garanteras genom den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och konstitutionellt förankrade principer som medlemsstaterna gemensamt ställer sig bakom.

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar att artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ålägger EU och medlemsstaterna att tillämpa solidaritetsklausulen, och är djupt bekymrat över att den organiserade brottsligheten försöker infiltrera olika politiska områden, den offentliga förvaltningen på alla nivåer samt de ekonomiska och finansiella sektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina avskräckande åtgärder koncentrera sig på att ta itu med egendom som härrör från kriminell verksamhet, även sådan egendom som i många fall döljs av ett nätverk av bulvaner, sympatisörer, politiska institutioner och lobbygrupper. Parlamentet understryker att åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet måste ta full hänsyn till den roll som ekonomisk brottslighet spelar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmärksammar att artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ålägger EU och medlemsstaterna att tillämpa solidaritetsklausulen, och är djupt bekymrat över att den organiserade brottsligheten försöker infiltrera olika politiska områden, den offentliga förvaltningen på alla nivåer samt de ekonomiska och finansiella sektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina avskräckande åtgärder koncentrera sig på att ta itu med egendom som härrör från kriminell verksamhet, även sådan egendom som i många fall döljs av ett nätverk av bulvaner, sympatisörer, politiska institutioner och lobbygrupper. Parlamentet understryker att åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet måste ta full hänsyn till den roll som ekonomisk brottslighet spelar.

Förbättring av EU-lagstiftningen

| 6. | Med tanke på att de internationella kriminella nätverken fortsätter att vara i högsta grad aktiva och att den organiserade brottsligheten blir allt mer omfattande och sofistikerad uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att förbättra samarbetet och samordningen och att harmonisera sina lagstiftningar, särskilt när det gäller att utarbeta gemensamma standardförfaranden och fastställa brottstyper. I detta sammanhang bör medlemsstaterna utgå från bästa praxis i de rättssystem som är bäst på att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla europeiska och internationella lagstiftningsinstrument med direkt eller indirekt koppling till åtgärder för bekämpning av organiserad brottslighet ratificeras och/eller införlivas i god tid och på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.

Med tanke på att de internationella kriminella nätverken fortsätter att vara i högsta grad aktiva och att den organiserade brottsligheten blir allt mer omfattande och sofistikerad uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att förbättra samarbetet och samordningen och att harmonisera sina lagstiftningar, särskilt när det gäller att utarbeta gemensamma standardförfaranden och fastställa brottstyper. I detta sammanhang bör medlemsstaterna utgå från bästa praxis i de rättssystem som är bäst på att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla europeiska och internationella lagstiftningsinstrument med direkt eller indirekt koppling till åtgärder för bekämpning av organiserad brottslighet ratificeras och/eller införlivas i god tid och på ett effektivt sätt.

| 7. | Europaparlamentet har i åtanke att rambeslut 2008/841/RIF om organiserad brottslighet har haft en extremt begränsad inverkan på medlemsstaternas rättssystem, med tanke på att rambeslutet inte har lett till några nämnvärda förbättringar av nationella lagar eller det operativa samarbetet för att bekämpa organiserad brottslighet. Kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2013 lägga fram ett förslag till direktiv som innehåller en konkretare definition av organiserad brottslighet och bättre identifierar de centrala aspekterna av denna företeelse, i synnerhet genom att inrikta sig på det centrala organisationsbegreppet och även ta hänsyn till nya typer av organiserad brottslighet. När det gäller brottet att vara medlem i en kriminell organisation begär parlamentet att man, med vederbörligt beaktande av de olika nationella rättssystemen och deras särdrag, gör en studie av avskaffandet av den nuvarande dubbla strategin (som kriminaliserar både medlemskap och konspirationer) och identifierar en rad typer av brott som, oavsett vilket maxstraff som är tillåtet enligt medlemsstaternas rättssystem, skulle kunna anses utgöra ett sådant straffrättsligt brott. Parlamentet begär också att frågan om att kriminalisera alla former av stöd till kriminella organisationer undersöks mera ingående. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet har i åtanke att rambeslut 2008/841/RIF om organiserad brottslighet har haft en extremt begränsad inverkan på medlemsstaternas rättssystem, med tanke på att rambeslutet inte har lett till några nämnvärda förbättringar av nationella lagar eller det operativa samarbetet för att bekämpa organiserad brottslighet. Kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2013 lägga fram ett förslag till direktiv som innehåller en konkretare definition av organiserad brottslighet och bättre identifierar de centrala aspekterna av denna företeelse, i synnerhet genom att inrikta sig på det centrala organisationsbegreppet och även ta hänsyn till nya typer av organiserad brottslighet. När det gäller brottet att vara medlem i en kriminell organisation begär parlamentet att man, med vederbörligt beaktande av de olika nationella rättssystemen och deras särdrag, gör en studie av avskaffandet av den nuvarande dubbla strategin (som kriminaliserar både medlemskap och konspirationer) och identifierar en rad typer av brott som, oavsett vilket maxstraff som är tillåtet enligt medlemsstaternas rättssystem, skulle kunna anses utgöra ett sådant straffrättsligt brott. Parlamentet begär också att frågan om att kriminalisera alla former av stöd till kriminella organisationer undersöks mera ingående.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett ramförslag till direktiv om förfarandet för beslag och förverkande av vinning av brott, i enlighet med arbetsprogrammet för 2011, och uppmanar därför kommissionen att, med beaktande av kravet att respektera de grundläggande rättigheterna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,






  — | ta fram regler för en effektiv användning av instrumenten, såsom utvidgat förverkande och förverkande utan föregående dom, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett ramförslag till direktiv om förfarandet för beslag och förverkande av vinning av brott, i enlighet med arbetsprogrammet för 2011, och uppmanar därför kommissionen att, med beaktande av kravet att respektera de grundläggande rättigheterna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

—

ta fram regler för en effektiv användning av instrumenten, såsom utvidgat förverkande och förverkande utan föregående dom,

| — | ta fram regler angående möjligheten att, efter det att en gärningsman förklarats skyldig till ett allvarligt brott (däribland brott inom ramen för organiserad brottslighet), mildra bevisbördan vad avser ursprunget för de tillgångar som gärningsmannen innehar, |
| --- | --- |

—

ta fram regler angående möjligheten att, efter det att en gärningsman förklarats skyldig till ett allvarligt brott (däribland brott inom ramen för organiserad brottslighet), mildra bevisbördan vad avser ursprunget för de tillgångar som gärningsmannen innehar,

| — | uppmuntra införandet av instrument i de nationella rättssystemen som, där det är lämpligt (inom ramen för straffrätten, civilrätten eller skatterätten), mildrar bevisbördan vad avser ursprunget för de tillgångar som innehas av en person som åtalats för ett brott som har anknytning till organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

uppmuntra införandet av instrument i de nationella rättssystemen som, där det är lämpligt (inom ramen för straffrätten, civilrätten eller skatterätten), mildrar bevisbördan vad avser ursprunget för de tillgångar som innehas av en person som åtalats för ett brott som har anknytning till organiserad brottslighet,

| — | i sitt förslag inkludera regler som möjliggör beslag och påföljande förverkande vid överskrivning av tillgångar på tredje part. Parlamentet efterlyser dessutom att straffbarheten omfattar bulvanverksamhet som syftar till att förhindra genomförandet av förebyggande åtgärder som rör egendom eller att underlätta brottslig verksamhet som häleri, penningtvätt och användning av pengar med olagligt ursprung. Kommissionen uppmanas därför att i sina lagstiftningsförslag precisera att begreppet vinning av brott – som förklaras i FN:s Palermokonvention och ingår i rådets rambeslut 2008/841/RIF – inte enbart omfattar vinst. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart och på ett korrekt sätt införliva detta begrepp i sin lagstiftning så att alla inkomster från brott med direkt eller indirekt koppling till organiserad brottslighet kan beslagtas eller förverkas. |
| --- | --- |

—

i sitt förslag inkludera regler som möjliggör beslag och påföljande förverkande vid överskrivning av tillgångar på tredje part. Parlamentet efterlyser dessutom att straffbarheten omfattar bulvanverksamhet som syftar till att förhindra genomförandet av förebyggande åtgärder som rör egendom eller att underlätta brottslig verksamhet som häleri, penningtvätt och användning av pengar med olagligt ursprung. Kommissionen uppmanas därför att i sina lagstiftningsförslag precisera att begreppet vinning av brott – som förklaras i FN:s Palermokonvention och ingår i rådets rambeslut 2008/841/RIF – inte enbart omfattar vinst. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart och på ett korrekt sätt införliva detta begrepp i sin lagstiftning så att alla inkomster från brott med direkt eller indirekt koppling till organiserad brottslighet kan beslagtas eller förverkas.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna och stödja behovet av att omgående anta EU-lagstiftning om återanvändning av vinning av brott för sociala ändamål, inklusive vittnesskydd, så att de kriminella organisationernas och deras medlemmars kapital kan återinföras i lagliga, korrekta, transparenta och seriösa ekonomiska kretslopp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna och stödja behovet av att omgående anta EU-lagstiftning om återanvändning av vinning av brott för sociala ändamål, inklusive vittnesskydd, så att de kriminella organisationernas och deras medlemmars kapital kan återinföras i lagliga, korrekta, transparenta och seriösa ekonomiska kretslopp.

| 10. | Europaparlamentet stöder ett förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller erkännande och fullständigt verkställande av beslut om beslag eller förverkande av egendom. Parlamentet anser att kontor för återvinning av tillgångar (ARO) är ett grundläggande verktyg när det gäller att bekämpa den organiserade brottsligheten, och att de snarast möjligt måste förses med de resurser, den expertis och de befogenheter som krävs. Parlamentet instämmer i kommissionens analys angående de främsta svårigheterna när det gäller de aktiva kontoren för återvinning av tillgångar. Kommissionen uppmanas att stärka rollen och befogenheterna för kontoren för återvinning av tillgångar och ge kontoren flexiblare och mer enhetlig tillgång till information, med samtidig respekt för EU:s normer på områdena grundläggande rättigheter och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder ett förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller erkännande och fullständigt verkställande av beslut om beslag eller förverkande av egendom. Parlamentet anser att kontor för återvinning av tillgångar (ARO) är ett grundläggande verktyg när det gäller att bekämpa den organiserade brottsligheten, och att de snarast möjligt måste förses med de resurser, den expertis och de befogenheter som krävs. Parlamentet instämmer i kommissionens analys angående de främsta svårigheterna när det gäller de aktiva kontoren för återvinning av tillgångar. Kommissionen uppmanas att stärka rollen och befogenheterna för kontoren för återvinning av tillgångar och ge kontoren flexiblare och mer enhetlig tillgång till information, med samtidig respekt för EU:s normer på områdena grundläggande rättigheter och uppgiftsskydd.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2013 genomföra en undersökning angående medlemsstaternas aktuella utredningsförfaranden i samband med bekämpningen av den organiserade brottsligheten, framför allt när det gäller användningen av verktyg som till exempel telefonavlyssning, avlyssning av bostäder, metoder för genomsökning, uppskjutna beslut om häktning och beslag, infiltration och kontrollerade och övervakade leveranser. Kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2014 lägga fram ett förslag till direktiv om gemensam utredningsteknik för att bekämpa den organiserade brottsligheten i enlighet med artikel 87.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2013 genomföra en undersökning angående medlemsstaternas aktuella utredningsförfaranden i samband med bekämpningen av den organiserade brottsligheten, framför allt när det gäller användningen av verktyg som till exempel telefonavlyssning, avlyssning av bostäder, metoder för genomsökning, uppskjutna beslut om häktning och beslag, infiltration och kontrollerade och övervakade leveranser. Kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2014 lägga fram ett förslag till direktiv om gemensam utredningsteknik för att bekämpa den organiserade brottsligheten i enlighet med artikel 87.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 12. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ge lämpligt skydd till primära och sekundära offer för den organiserade brottsligheten och till vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till direktiv om minimistandarder för brottsoffers rättigheter, stöd till brottsoffer och skydd av brottsoffer, men efterlyser EU-lagstiftning som också omfattar vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer. Alla slags offer måste behandlas lika (särskilt offer för organiserad brottslighet, terrorismoffer och personer som drabbats under det att de utfört sina arbetsuppgifter), och vittnesskyddet och skyddet för personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer måste förlängas så att det varar längre än själva domstolsförhandlingarna. Parlamentet framhåller att minderåriga som fallit offer för organiserad brottslighet behöver uppmärksammas särskilt och få särskild behandling, särskilt skydd, särskilt stöd och särskild vägledning. Kommissionen uppmanas att utfärda tydliga riktlinjer till förmån för vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer och ge dem gränsöverskridande rättslig status inom EU genom att utöka det skydd som de har beviljats i medlemsstaterna om det land som vittnena, de personer som samarbetar med domstolarna och uppgiftslämnarna kommer ifrån kräver det. Parlamentet föreslår att en EU-fond inrättas för att skydda och stödja offer för organiserad brottslighet och vittnen, även genom stöd till av medlemsstaterna erkända icke-statliga organisationer som arbetar mot maffian och beskyddarverksamhet. Parlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har antagit rättsliga bestämmelser som syftar till att förbättra skyddet för vittnen och personer som samarbetar med domstolarna i samband med brott med koppling till organiserad brottslighet (bland annat genom att tillåta distansförhör). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ge lämpligt skydd till primära och sekundära offer för den organiserade brottsligheten och till vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till direktiv om minimistandarder för brottsoffers rättigheter, stöd till brottsoffer och skydd av brottsoffer, men efterlyser EU-lagstiftning som också omfattar vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer. Alla slags offer måste behandlas lika (särskilt offer för organiserad brottslighet, terrorismoffer och personer som drabbats under det att de utfört sina arbetsuppgifter), och vittnesskyddet och skyddet för personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer måste förlängas så att det varar längre än själva domstolsförhandlingarna. Parlamentet framhåller att minderåriga som fallit offer för organiserad brottslighet behöver uppmärksammas särskilt och få särskild behandling, särskilt skydd, särskilt stöd och särskild vägledning. Kommissionen uppmanas att utfärda tydliga riktlinjer till förmån för vittnen, personer som samarbetar med domstolarna, uppgiftslämnare och deras familjer och ge dem gränsöverskridande rättslig status inom EU genom att utöka det skydd som de har beviljats i medlemsstaterna om det land som vittnena, de personer som samarbetar med domstolarna och uppgiftslämnarna kommer ifrån kräver det. Parlamentet föreslår att en EU-fond inrättas för att skydda och stödja offer för organiserad brottslighet och vittnen, även genom stöd till av medlemsstaterna erkända icke-statliga organisationer som arbetar mot maffian och beskyddarverksamhet. Parlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har antagit rättsliga bestämmelser som syftar till att förbättra skyddet för vittnen och personer som samarbetar med domstolarna i samband med brott med koppling till organiserad brottslighet (bland annat genom att tillåta distansförhör).

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja den roll som organisationerna för brottoffrens anhöriga spelar och organisationernas dialog med institutionerna och att verka för ett EU-forum med dessa organisationer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja den roll som organisationerna för brottoffrens anhöriga spelar och organisationernas dialog med institutionerna och att verka för ett EU-forum med dessa organisationer.

Bekämpning av den maffialiknande organiserade brottslighetens djupa rötter i EU

| 14. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utarbeta ett förslag till direktiv som syftar till att göra samröre med maffior eller andra kriminella grupper till ett straffbart brott i samtliga medlemsstater, så att man kan bestraffa kriminella organisationer som lever på sin blotta existens och på sin förmåga att skrämma upp omgivningen – även utan några konkreta våldshandlingar eller hot – för att begå brott och påverka inte bara ledningssystemet inom den ekonomiska sektorn, utan även den allmänna förvaltningen, de offentliga tjänsterna och valsystemet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utarbeta ett förslag till direktiv som syftar till att göra samröre med maffior eller andra kriminella grupper till ett straffbart brott i samtliga medlemsstater, så att man kan bestraffa kriminella organisationer som lever på sin blotta existens och på sin förmåga att skrämma upp omgivningen – även utan några konkreta våldshandlingar eller hot – för att begå brott och påverka inte bara ledningssystemet inom den ekonomiska sektorn, utan även den allmänna förvaltningen, de offentliga tjänsterna och valsystemet.

| 15. | Europaparlamentet har för avsikt att inom tre månader efter antagandet av denna resolution inrätta ett särskilt utskott med ansvar för att undersöka spridningen av de kriminella organisationer, inklusive maffialiknande organisationer, som opererar över gränserna. Ett av målen för utskottet blir att undersöka omfattningen av företeelsen och de negativa samhällsekonomiska konsekvenserna i hela EU, inklusive frågan om kriminella organisationers och maffialiknande organisationers missbruk av offentliga medel och infiltration av den offentliga sektorn, liksom deras ”kontaminering” av den lagliga ekonomin och det finansiella systemet. Ett annat mål blir att ta fram en rad lagstiftningsåtgärder som gör det möjligt att ta itu med detta konkreta och erkända hot mot EU och dess medborgare. Talmanskonferensen uppmanas därför att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 184 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet har för avsikt att inom tre månader efter antagandet av denna resolution inrätta ett särskilt utskott med ansvar för att undersöka spridningen av de kriminella organisationer, inklusive maffialiknande organisationer, som opererar över gränserna. Ett av målen för utskottet blir att undersöka omfattningen av företeelsen och de negativa samhällsekonomiska konsekvenserna i hela EU, inklusive frågan om kriminella organisationers och maffialiknande organisationers missbruk av offentliga medel och infiltration av den offentliga sektorn, liksom deras ”kontaminering” av den lagliga ekonomin och det finansiella systemet. Ett annat mål blir att ta fram en rad lagstiftningsåtgärder som gör det möjligt att ta itu med detta konkreta och erkända hot mot EU och dess medborgare. Talmanskonferensen uppmanas därför att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 184 i arbetsordningen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2013, i samarbete med Europol och Eurojust, genomföra en studie för att bedöma vilka negativa konsekvenser den gränsöverskridande organiserade brottsligheten får i EU. Parlamentet uppmanar Europol att senast 2012 utarbeta en hotbildsbedömning avseende det hot som maffialiknande kriminella organisationer utgör i EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2013, i samarbete med Europol och Eurojust, genomföra en studie för att bedöma vilka negativa konsekvenser den gränsöverskridande organiserade brottsligheten får i EU. Parlamentet uppmanar Europol att senast 2012 utarbeta en hotbildsbedömning avseende det hot som maffialiknande kriminella organisationer utgör i EU.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det framgår av den hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten som Europol offentliggjorde 2011 att kriminella organisationer har visat prov på en verklig anpassningsförmåga och att de identifierar och snabbt exploaterar nya illegala marknader. Parlamentet anser därför att man inte bara måste bekämpa den traditionella organiserade brottsligheten, utan även särskilt bör uppmärksamma de nya formerna av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det framgår av den hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten som Europol offentliggjorde 2011 att kriminella organisationer har visat prov på en verklig anpassningsförmåga och att de identifierar och snabbt exploaterar nya illegala marknader. Parlamentet anser därför att man inte bara måste bekämpa den traditionella organiserade brottsligheten, utan även särskilt bör uppmärksamma de nya formerna av organiserad brottslighet.

Förbättring av de europeiska strukturer som på olika sätt bekämpar den organiserade brottsligheten och förstärkning av förbindelserna med andra internationella institutioner

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart införliva och genomföra rådets beslut 2009/426/RIF om förstärkning av Eurojust och att anpassa sig till alla rekommendationer i det. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras nationella medlemmar i Eurojust informeras utan dröjsmål vid förekomst av brott som omfattar minst två medlemsstater i de fall där det finns tydliga tecken på att en kriminell organisation är inblandad. Parlamentet påpekar att det är viktigt att stärka Eurojust för att förbättra dess effektivitet när det gäller att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet, med hänsyn till Eurojusts initiativbefogenheter – särskilt befogenheten att inleda utredningar – och de befogenheter som tilldelas i enlighet med artikel 85 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att utnyttja sitt politiska inflytande på internationell nivå för att se till att möjligheten att utbyta vissa av EU:s erfarenheter, till exempel Eurojusts erfarenheter, ses över på internationell nivå och att den kunskap som hittills har ackumulerats i EU eventuellt görs tillgänglig. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart införliva och genomföra rådets beslut 2009/426/RIF om förstärkning av Eurojust och att anpassa sig till alla rekommendationer i det. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras nationella medlemmar i Eurojust informeras utan dröjsmål vid förekomst av brott som omfattar minst två medlemsstater i de fall där det finns tydliga tecken på att en kriminell organisation är inblandad. Parlamentet påpekar att det är viktigt att stärka Eurojust för att förbättra dess effektivitet när det gäller att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet, med hänsyn till Eurojusts initiativbefogenheter – särskilt befogenheten att inleda utredningar – och de befogenheter som tilldelas i enlighet med artikel 85 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att utnyttja sitt politiska inflytande på internationell nivå för att se till att möjligheten att utbyta vissa av EU:s erfarenheter, till exempel Eurojusts erfarenheter, ses över på internationell nivå och att den kunskap som hittills har ackumulerats i EU eventuellt görs tillgänglig.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt göra en konsekvensbedömning av det mervärde som den europeiska åklagarmyndigheten skulle tillföra, med beaktande av möjligheten att utvidga dess ansvarsområde till att även omfatta bekämpandet av allvarlig gränsöverskridande organiserad brottslighet och korruption, i enlighet med artikel 86.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med detta bör hänsyn även tas till konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och särskilt rätten till försvar och behovet av att i förväg harmonisera standarderna för straffprocesslagstiftning och materiell straffrätt samt reglerna för domstols behörighet i brottmål. Kommissionen uppmanas att inleda samråd med alla berörda parter, inklusive byrån för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, Europarådet, Europaparlamentet, de nationella parlamenten och det civila samhället för att diskutera konsekvenserna av det eventuella inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt göra en konsekvensbedömning av det mervärde som den europeiska åklagarmyndigheten skulle tillföra, med beaktande av möjligheten att utvidga dess ansvarsområde till att även omfatta bekämpandet av allvarlig gränsöverskridande organiserad brottslighet och korruption, i enlighet med artikel 86.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med detta bör hänsyn även tas till konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och särskilt rätten till försvar och behovet av att i förväg harmonisera standarderna för straffprocesslagstiftning och materiell straffrätt samt reglerna för domstols behörighet i brottmål. Kommissionen uppmanas att inleda samråd med alla berörda parter, inklusive byrån för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, Europarådet, Europaparlamentet, de nationella parlamenten och det civila samhället för att diskutera konsekvenserna av det eventuella inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet.

| 20. | Europaparlamentet stöder Europols femåriga utvecklingsstrategi, som fastställdes 2009, och uppmanar Europol att skapa fler möjligheter till möten och kontakt med Europaparlamentet för att regelbundet och gemensamt diskutera utvecklingen av denna strategi och eventuella problem. Europol uppmanas att engagera sig effektivare mot organiserad brottslighet och maffialiknande brottslighet genom att inrätta och stärka en särskild avdelning inom sin organisation och genom att bättre utnyttja de medel som avsatts för detta område. Parlamentet uppmanar Europol att i ännu större utsträckning samarbeta med Interpol för att bekämpa den internationella organiserade brottsligheten och i synnerhet utbyta information. Europol uppmanas att förstärka sina förbindelser och att ingå såväl strategiska som operativa avtal med behöriga myndigheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder Europols femåriga utvecklingsstrategi, som fastställdes 2009, och uppmanar Europol att skapa fler möjligheter till möten och kontakt med Europaparlamentet för att regelbundet och gemensamt diskutera utvecklingen av denna strategi och eventuella problem. Europol uppmanas att engagera sig effektivare mot organiserad brottslighet och maffialiknande brottslighet genom att inrätta och stärka en särskild avdelning inom sin organisation och genom att bättre utnyttja de medel som avsatts för detta område. Parlamentet uppmanar Europol att i ännu större utsträckning samarbeta med Interpol för att bekämpa den internationella organiserade brottsligheten och i synnerhet utbyta information. Europol uppmanas att förstärka sina förbindelser och att ingå såväl strategiska som operativa avtal med behöriga myndigheter i tredjeländer.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra det praktiska samarbetet mellan nationella polismyndigheter, och så långt det är möjligt avskaffa formella hinder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra det praktiska samarbetet mellan nationella polismyndigheter, och så långt det är möjligt avskaffa formella hinder.

| 22. | Europaparlamentet upprepar vikten av bättre praktiskt samarbete mellan medlemsstaternas polismyndigheter och rättsliga myndigheter så att dessa kan utbyta uppgifter om kriminella organisationer och samordna sina utredningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Eurojust att inrätta ett effektivare nätverk av nationella kontaktpunkter i detta syfte. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram årliga rapporter om vilka framsteg som har gjorts för att stärka samarbetet mellan polismyndigheterna och de rättsliga myndigheterna när det gäller organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar vikten av bättre praktiskt samarbete mellan medlemsstaternas polismyndigheter och rättsliga myndigheter så att dessa kan utbyta uppgifter om kriminella organisationer och samordna sina utredningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Eurojust att inrätta ett effektivare nätverk av nationella kontaktpunkter i detta syfte. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram årliga rapporter om vilka framsteg som har gjorts för att stärka samarbetet mellan polismyndigheterna och de rättsliga myndigheterna när det gäller organiserad brottslighet.

| 23. | Europaparlamentet erkänner att det fortfarande – trots de bilaterala protokoll och avtal som ingåtts mellan Europol, Eurojust och Olaf – finns stort utrymme för förbättringar när det gäller samarbetet mellan dessa organ. Europol, Eurojust, Olaf och EU:s samordnare för kampen mot människohandel uppmanas därför att göra konkreta, gemensamma ansträngningar för att utvärdera och fortlöpande uppdatera samarbetsavtalen och tillämpa dem, särskilt när det gäller utbyte av målsammanfattningar, information om mål och information och uppgifter av strategisk karaktär. Parlamentet anser att samarbetet mellan Europol, Eurojust och Olaf kan genomföras fullt ut endast om det finns en tydlig ram för fördelningen av ansvarsområden, så att man undviker överlappningar. Kommissionen uppmanas att genomföra en studie för att bedöma hur effektiva EU:s och medlemsstaternas brottsbekämpningsorgan är. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner att det fortfarande – trots de bilaterala protokoll och avtal som ingåtts mellan Europol, Eurojust och Olaf – finns stort utrymme för förbättringar när det gäller samarbetet mellan dessa organ. Europol, Eurojust, Olaf och EU:s samordnare för kampen mot människohandel uppmanas därför att göra konkreta, gemensamma ansträngningar för att utvärdera och fortlöpande uppdatera samarbetsavtalen och tillämpa dem, särskilt när det gäller utbyte av målsammanfattningar, information om mål och information och uppgifter av strategisk karaktär. Parlamentet anser att samarbetet mellan Europol, Eurojust och Olaf kan genomföras fullt ut endast om det finns en tydlig ram för fördelningen av ansvarsområden, så att man undviker överlappningar. Kommissionen uppmanas att genomföra en studie för att bedöma hur effektiva EU:s och medlemsstaternas brottsbekämpningsorgan är.

Utveckling av principen om ömsesidigt erkännande av straffrättsliga beslut och förbättring av det rättsliga samarbetet och polissamarbetet inom EU och med tredjeländer

| 24. | Europaparlamentet är medvetet om att man för att undanröja de praktiska hindren för det rättsliga samarbetet måste lägga mycket stor vikt vid att informera de rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna och höja deras medvetenhet. Medlemsstaterna uppmanas att betrakta fortbildning av jurister och poliser som en politisk prioritering. Samtidigt uppmanas kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, bland annat ekonomiska åtgärder, till stöd för medlemsstaternas verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är medvetet om att man för att undanröja de praktiska hindren för det rättsliga samarbetet måste lägga mycket stor vikt vid att informera de rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna och höja deras medvetenhet. Medlemsstaterna uppmanas att betrakta fortbildning av jurister och poliser som en politisk prioritering. Samtidigt uppmanas kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, bland annat ekonomiska åtgärder, till stöd för medlemsstaternas verksamhet.

| 25. | Europaparlamentet erkänner att rättsligt samarbete, även mellan medlemsstater, är en av förutsättningarna för att man ska kunna bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och skapa ett gemensamt område med säkerhet och rättvisa. Medlemsstaterna uppmanas att uppfylla sina åtaganden och att i sin lagstiftning omedelbart införliva alla de instrument för rättsligt samarbete som redan finns på EU-nivå, särskilt 2000 års konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och dess protokoll från 2001 samt rambeslutet om gemensamma utredningsgrupper. Parlamentet är medvetet om att man för att undanröja de praktiska hindren för det rättsliga samarbetet måste lägga mycket stor vikt vid att informera de rättsliga myndigheterna, polismyndigheterna och försvarsadvokaterna och höja deras medvetenhet. Medlemsstaterna uppmanas att betrakta fortbildning av jurister och poliser och försvarssidans rättigheter som en politisk prioritering. Samtidigt uppmanas kommissionen att anslå lämpliga resurser, bland annat ekonomiska sådana, till stöd för medlemsstaternas verksamhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erkänner att rättsligt samarbete, även mellan medlemsstater, är en av förutsättningarna för att man ska kunna bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och skapa ett gemensamt område med säkerhet och rättvisa. Medlemsstaterna uppmanas att uppfylla sina åtaganden och att i sin lagstiftning omedelbart införliva alla de instrument för rättsligt samarbete som redan finns på EU-nivå, särskilt 2000 års konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och dess protokoll från 2001 samt rambeslutet om gemensamma utredningsgrupper. Parlamentet är medvetet om att man för att undanröja de praktiska hindren för det rättsliga samarbetet måste lägga mycket stor vikt vid att informera de rättsliga myndigheterna, polismyndigheterna och försvarsadvokaterna och höja deras medvetenhet. Medlemsstaterna uppmanas att betrakta fortbildning av jurister och poliser och försvarssidans rättigheter som en politisk prioritering. Samtidigt uppmanas kommissionen att anslå lämpliga resurser, bland annat ekonomiska sådana, till stöd för medlemsstaternas verksamhet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta arbetet för ett effektivt genomförande av den europeiska arresteringsordern. Kommissionen uppmanas att överväga om man skulle kunna revidera skälen till att verkställighet av arresteringsordern får vägras i enlighet med artikel 4 i rambeslutet så att nämnda skäl överensstämmer med de skyldigheter som de grundläggande rättigheterna inom unionen medför och mot bakgrund av de erfarenheter man gjort i samband med efterföljande instrument för ömsesidigt erkännande vad avser brott som i allmänhet kan hänföras till den organiserade brottsligheten, däribland samröre med maffian. Medlemsstaternas rättsliga myndigheter uppmanas att göra sitt yttersta för att se till att de europeiska arresteringsorder som de utfärdar utan undantag överförs till Interpol. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta arbetet för ett effektivt genomförande av den europeiska arresteringsordern. Kommissionen uppmanas att överväga om man skulle kunna revidera skälen till att verkställighet av arresteringsordern får vägras i enlighet med artikel 4 i rambeslutet så att nämnda skäl överensstämmer med de skyldigheter som de grundläggande rättigheterna inom unionen medför och mot bakgrund av de erfarenheter man gjort i samband med efterföljande instrument för ömsesidigt erkännande vad avser brott som i allmänhet kan hänföras till den organiserade brottsligheten, däribland samröre med maffian. Medlemsstaternas rättsliga myndigheter uppmanas att göra sitt yttersta för att se till att de europeiska arresteringsorder som de utfärdar utan undantag överförs till Interpol.

| 27. | Europaparlamentet erkänner de gemensamma utredningsgruppernas grundläggande betydelse när det gäller att bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten, och är oroat över att detta utredningsinstrument inte kan utnyttjas fullt ut beroende på det bristfälliga införlivandet av det berörda rambeslutet och på vissa nationella rättsliga myndigheters förhalningstaktik. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka de gemensamma utredningsgruppernas funktion, såväl genom att se till att alla medlemsstater genomför rambeslut 2002/465/RIF som genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd. Parlamentet betonar att de gemensamma utredningsgruppernas resultat kan utvärderas på EU-nivå (till exempel baserat på de förverkade varornas värde) och på nationell nivå (till exempel baserat på de enskilda gruppmedlemmarnas effektivitet), och uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga tillsammans med Eurojust och Europol. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner de gemensamma utredningsgruppernas grundläggande betydelse när det gäller att bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten, och är oroat över att detta utredningsinstrument inte kan utnyttjas fullt ut beroende på det bristfälliga införlivandet av det berörda rambeslutet och på vissa nationella rättsliga myndigheters förhalningstaktik. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka de gemensamma utredningsgruppernas funktion, såväl genom att se till att alla medlemsstater genomför rambeslut 2002/465/RIF som genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd. Parlamentet betonar att de gemensamma utredningsgruppernas resultat kan utvärderas på EU-nivå (till exempel baserat på de förverkade varornas värde) och på nationell nivå (till exempel baserat på de enskilda gruppmedlemmarnas effektivitet), och uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga tillsammans med Eurojust och Europol.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att gränser inte utgör något hinder för den organiserade brottsligheten. Parlamentet anser därför att den europeiska ramen för bekämpning av organiserad brottslighet måste omfatta företeelsens externa dimension. I detta avseende är det viktigt att göra Europeiska utrikestjänsten och EU:s lägescentral ännu mer delaktiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att effektivisera och regelbundet uppdatera de avtal om rättsligt samarbete och utredningssamarbete med tredjeländer som syftar till att bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. Parlamentet kräver dessutom att man vid upprättandet av dessa avtal tar hänsyn till hur den organiserade brottsligheten i de enskilda länderna äventyrar EU:s inre och yttre säkerhet, och uppmanar Europol att oftare genomföra noggranna analyser av utomeuropeiska kriminella organisationer vilkas verksamhet direkt eller indirekt påverkar EU. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att EU och de internationella institutionerna på Balkan upprätthåller och förstärker sina insatser, framför allt när det gäller bekämpning av den organiserade brottsligheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Europol utveckla ett gemensamt projekt med Interpol för att stödja inrättandet och genomförandet av ett regionalt system för informationsutbyte med polisen och de rättsliga myndigheterna i Västafrika och samtidigt ge Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) den kunskap och de resurser som behövs, inte minst på utbildnings- och uppföljningsnivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att gränser inte utgör något hinder för den organiserade brottsligheten. Parlamentet anser därför att den europeiska ramen för bekämpning av organiserad brottslighet måste omfatta företeelsens externa dimension. I detta avseende är det viktigt att göra Europeiska utrikestjänsten och EU:s lägescentral ännu mer delaktiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att effektivisera och regelbundet uppdatera de avtal om rättsligt samarbete och utredningssamarbete med tredjeländer som syftar till att bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. Parlamentet kräver dessutom att man vid upprättandet av dessa avtal tar hänsyn till hur den organiserade brottsligheten i de enskilda länderna äventyrar EU:s inre och yttre säkerhet, och uppmanar Europol att oftare genomföra noggranna analyser av utomeuropeiska kriminella organisationer vilkas verksamhet direkt eller indirekt påverkar EU. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att EU och de internationella institutionerna på Balkan upprätthåller och förstärker sina insatser, framför allt när det gäller bekämpning av den organiserade brottsligheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Europol utveckla ett gemensamt projekt med Interpol för att stödja inrättandet och genomförandet av ett regionalt system för informationsutbyte med polisen och de rättsliga myndigheterna i Västafrika och samtidigt ge Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) den kunskap och de resurser som behövs, inte minst på utbildnings- och uppföljningsnivå.

Andra rekommendationer i kampen mot den organiserade brottsligheten

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja en kultur som präglas av laglydighet och öka medvetenheten och kunskapen om frågan bland medborgarna och generellt hos allmänheten. I detta sammanhang framhåller parlamentet den grundläggande betydelsen av en press som inte utsätts för påtryckningar utifrån och som därför kan granska och publicera kopplingar mellan den organiserade brottsligheten och olika maktcentrum. Parlamentet anser att pressens verksamhetsutövande måste garanteras med fullständig respekt för den enskildes grundläggande rätt till värdighet, heder och privatliv. Kommissionen uppmanas att lägga fram särskilda handlingsplaner för att utveckla en kultur som präglas av laglydighet, bland annat genom att inrätta särskilda budgetposter för detta ändamål. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja en kultur som präglas av laglydighet och öka medvetenheten och kunskapen om frågan bland medborgarna och generellt hos allmänheten. I detta sammanhang framhåller parlamentet den grundläggande betydelsen av en press som inte utsätts för påtryckningar utifrån och som därför kan granska och publicera kopplingar mellan den organiserade brottsligheten och olika maktcentrum. Parlamentet anser att pressens verksamhetsutövande måste garanteras med fullständig respekt för den enskildes grundläggande rätt till värdighet, heder och privatliv. Kommissionen uppmanas att lägga fram särskilda handlingsplaner för att utveckla en kultur som präglas av laglydighet, bland annat genom att inrätta särskilda budgetposter för detta ändamål.

| 30. | Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste ta ett samlat grepp på barnhandeln och integrera flersektoriella insatser för att skydda rättigheterna för de barn som är eller riskerar att bli offer för handel. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna aktivt bör delta i kampen mot olagliga adoptioner och ta fram en ram för att säkerställa insyn och en effektiv övervakning av hur övergivna och adopterade barn utvecklas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste ta ett samlat grepp på barnhandeln och integrera flersektoriella insatser för att skydda rättigheterna för de barn som är eller riskerar att bli offer för handel. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna aktivt bör delta i kampen mot olagliga adoptioner och ta fram en ram för att säkerställa insyn och en effektiv övervakning av hur övergivna och adopterade barn utvecklas.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det i kampen mot den organiserade brottsligheten är mycket viktigt med en öppen offentlig sektor. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att fastställa de nödvändiga reglerna och se till att beviljandet och användningen av EU-medel kan spåras fullt ut och under alla omständigheter övervakas av såväl de behöriga institutionerna som medborgarna och pressen. Denna information måste snabbt göras tillgänglig på en särskild webbplats i maskinläsbart, jämförbart, öppet format på minst ett av EU:s arbetsspråk så att informationen är lättillgänglig och kan återanvändas och behandlas av det civila samhället. Medlemsstaterna uppmanas att vidta liknande åtgärder, så att all användning av offentliga medel blir transparent, särskilt för lokala myndigheter, som löper störst risk för att infiltreras av den organiserade brottsligheten, eftersom åtgärderna för att bekämpa organiserad brottslighet till sin natur är hemliga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det i kampen mot den organiserade brottsligheten är mycket viktigt med en öppen offentlig sektor. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att fastställa de nödvändiga reglerna och se till att beviljandet och användningen av EU-medel kan spåras fullt ut och under alla omständigheter övervakas av såväl de behöriga institutionerna som medborgarna och pressen. Denna information måste snabbt göras tillgänglig på en särskild webbplats i maskinläsbart, jämförbart, öppet format på minst ett av EU:s arbetsspråk så att informationen är lättillgänglig och kan återanvändas och behandlas av det civila samhället. Medlemsstaterna uppmanas att vidta liknande åtgärder, så att all användning av offentliga medel blir transparent, särskilt för lokala myndigheter, som löper störst risk för att infiltreras av den organiserade brottsligheten, eftersom åtgärderna för att bekämpa organiserad brottslighet till sin natur är hemliga.

| 32. | Europaparlamentet anser att det, med samtidig respekt för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, måste införas ett lämpligt påföljdssystem och lämpliga fängelsevillkor för brott i samband med organiserad brottslighet, så att man både avskräcker från brott och hindrar internerna från att under sina fängelsevistelser fortsätta att leda sina organisationer eller bidra till att de uppnår sina mål genom att begå fler brott. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att det, med samtidig respekt för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, måste införas ett lämpligt påföljdssystem och lämpliga fängelsevillkor för brott i samband med organiserad brottslighet, så att man både avskräcker från brott och hindrar internerna från att under sina fängelsevistelser fortsätta att leda sina organisationer eller bidra till att de uppnår sina mål genom att begå fler brott.

Åtgärder för att bekämpa särskilda verksamhetsområden för den organiserade brottsligheten

| 33. | Europaparlamentet är övertygat om att det finns ett nära samband mellan organiserad brottslighet och korruption och upprepar med eftertryck den begäran som man framförde vid antagandet av den skriftliga förklaringen 02/2010, både när det gäller inrättandet av en objektiv och kvantifierbar mekanism för utvärdering och övervakning av de 27 medlemsstaternas politik för bekämpning av korruption och när det gäller utformningen av en omfattande korruptionsbekämpningspolitik från EU-institutionernas sida. Det behövs en proaktiv strategi för bekämpning av korruption, och kommissionen uppmanas att fokusera på åtgärder för att bekämpa korruption inom både den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet anser dessutom att det är en prioriterad målsättning att ta fram effektiva åtgärder för att bekämpa korruption i samband med grannskapspolitiken, föranslutningsområdet och användningen av medel till utvecklingsstöd, framför allt när det gäller Europeiska investeringsbanken och de nya strukturer som håller på att inrättas inom Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet och införa en effektiv kontroll av de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är övertygat om att det finns ett nära samband mellan organiserad brottslighet och korruption och upprepar med eftertryck den begäran som man framförde vid antagandet av den skriftliga förklaringen 02/2010, både när det gäller inrättandet av en objektiv och kvantifierbar mekanism för utvärdering och övervakning av de 27 medlemsstaternas politik för bekämpning av korruption och när det gäller utformningen av en omfattande korruptionsbekämpningspolitik från EU-institutionernas sida. Det behövs en proaktiv strategi för bekämpning av korruption, och kommissionen uppmanas att fokusera på åtgärder för att bekämpa korruption inom både den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet anser dessutom att det är en prioriterad målsättning att ta fram effektiva åtgärder för att bekämpa korruption i samband med grannskapspolitiken, föranslutningsområdet och användningen av medel till utvecklingsstöd, framför allt när det gäller Europeiska investeringsbanken och de nya strukturer som håller på att inrättas inom Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet och införa en effektiv kontroll av de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart ratificera de internationella instrumenten för bekämpning av korruption, särskilt FN:s konvention mot korruption och Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption (1999). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart ratificera de internationella instrumenten för bekämpning av korruption, särskilt FN:s konvention mot korruption och Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption (1999).

| 35. | Europaparlamentet åtar sig att fastställa regler för att se till att de som enligt lagakraftvunnen dom har dömts för medlemskap i kriminella organisationer eller som har begått brott som vanligtvis kan kopplas till dessa organisationer (människohandel, internationell narkotikahandel, penningtvätt, bedrägeri, korruption, utpressning etc.) inte får kandidera i val till Europaparlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att fastställa liknande regler för nationella och lokala val. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet åtar sig att fastställa regler för att se till att de som enligt lagakraftvunnen dom har dömts för medlemskap i kriminella organisationer eller som har begått brott som vanligtvis kan kopplas till dessa organisationer (människohandel, internationell narkotikahandel, penningtvätt, bedrägeri, korruption, utpressning etc.) inte får kandidera i val till Europaparlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att fastställa liknande regler för nationella och lokala val.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga riktlinjer och lämpliga lagstiftningsförslag för att förhindra att företag som har förbindelser med organiserad brottslighet och maffialiknande organisationer kan delta i offentliga upphandlingar och i förvaltningen av offentliga upphandlingar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att garantera att de finansiella flödena är spårbara i samband med offentliga upphandlingar avseende varor, tjänster samt bygg- och anläggningsarbeten och överväga införande av bestämmelser för utdömande av påföljder för dem som hindrar administrativa urvalsförfaranden i samband offentliga myndigheters tilldelning av kontrakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att artikel 45 i direktiv 2004/18/EG tillämpas till fullo och på ett korrekt sätt, genom att möjligheterna till självreglering i princip upphävs, så att det tydligt framgår att domar mot juridiska och fysiska personer kommer att leda till uteslutning, och att orsaken till uteslutandet inte bara omfattar den period som domen avser utan gäller för all tid – eller åtminstone en rimlig tid – framöver. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som syftar till att fastställa skäl till uteslutning från offentliga upphandlingar eller särskilda försiktighetsåtgärder för personer som är föremål för pågående utredningar eller straffrättsliga processer. Parlamentet ser gärna att man utökar antalet brottstyper som leder till uteslutning så att de omfattar alla de brott som vanligtvis begås inom ramen för den organiserade brottsligheten, och att man utarbetar åtgärder för att undvika att den berörda lagstiftningen kringgås med hjälp av bulvaner och sympatisörer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta liknande åtgärder för alla former av upphandlingar, koncessioner, tillstånd eller statligt stöd även om de inte omfattas av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga rättsliga och operativa instrument så att medlemsstaterna inbördes och medlemsstaterna och EU:s institutioner och byråer kan utbyta information och ”svarta listor” kan upprättas i syfte att förebygga slöseriet med offentliga medel i EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga riktlinjer och lämpliga lagstiftningsförslag för att förhindra att företag som har förbindelser med organiserad brottslighet och maffialiknande organisationer kan delta i offentliga upphandlingar och i förvaltningen av offentliga upphandlingar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att garantera att de finansiella flödena är spårbara i samband med offentliga upphandlingar avseende varor, tjänster samt bygg- och anläggningsarbeten och överväga införande av bestämmelser för utdömande av påföljder för dem som hindrar administrativa urvalsförfaranden i samband offentliga myndigheters tilldelning av kontrakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att artikel 45 i direktiv 2004/18/EG tillämpas till fullo och på ett korrekt sätt, genom att möjligheterna till självreglering i princip upphävs, så att det tydligt framgår att domar mot juridiska och fysiska personer kommer att leda till uteslutning, och att orsaken till uteslutandet inte bara omfattar den period som domen avser utan gäller för all tid – eller åtminstone en rimlig tid – framöver. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som syftar till att fastställa skäl till uteslutning från offentliga upphandlingar eller särskilda försiktighetsåtgärder för personer som är föremål för pågående utredningar eller straffrättsliga processer. Parlamentet ser gärna att man utökar antalet brottstyper som leder till uteslutning så att de omfattar alla de brott som vanligtvis begås inom ramen för den organiserade brottsligheten, och att man utarbetar åtgärder för att undvika att den berörda lagstiftningen kringgås med hjälp av bulvaner och sympatisörer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta liknande åtgärder för alla former av upphandlingar, koncessioner, tillstånd eller statligt stöd även om de inte omfattas av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga rättsliga och operativa instrument så att medlemsstaterna inbördes och medlemsstaterna och EU:s institutioner och byråer kan utbyta information och ”svarta listor” kan upprättas i syfte att förebygga slöseriet med offentliga medel i EU.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel, vilken ofta är förknippad med den organiserade brottslighetens utnyttjande av prostitution, arbetskraft, organstöld och slavarbete. Parlamentet framhåller den oerhört stora vikten av ett snabbt och effektivt genomförande av detta direktiv. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel, vilken ofta är förknippad med den organiserade brottslighetens utnyttjande av prostitution, arbetskraft, organstöld och slavarbete. Parlamentet framhåller den oerhört stora vikten av ett snabbt och effektivt genomförande av detta direktiv.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och EU-institutionerna att ta vederbörlig hänsyn till det faktum att den organiserade brottsligheten fortsätter att stödja sin verksamhet och sina intressen, bland annat med hjälp av narkotikahandeln, och att den försöker utöka världsmarknaden för olaglig narkotika till nya marknader och nya droger. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och EU-institutionerna att ta vederbörlig hänsyn till det faktum att den organiserade brottsligheten fortsätter att stödja sin verksamhet och sina intressen, bland annat med hjälp av narkotikahandeln, och att den försöker utöka världsmarknaden för olaglig narkotika till nya marknader och nya droger.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken och alla europeiska institutioner för ekonomisk utveckling i medlemsstaterna att förbättra sina politiska åtgärder mot finansiella centrum av ”skatteparadiskaraktär” och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, framför allt genom att anta en lista över jurisdiktioner som bör övervakas strängare jämfört med OECD:s svarta och grå lista och genomföra en noggrann genomgång av varje land om så krävs, samtidigt som man förbjuder allt stöd till finansiella mellanhänder i jurisdiktioner som bedöms vara högriskjurisdiktioner och kräver att de företag som har sitt säte i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och i finansiella centrum av ”skatteparadiskaraktär” förflyttas för att ekonomiskt stöd ska beviljas till särskilda verksamheter. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att aktivt vidta åtgärder för att se till att alla de 40 rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder genomförs korrekt genom att var och en av institutionerna antar särskilda strategier, bland annat noggrannare övervakning, framför allt i politiskt känsliga fall. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken och alla europeiska institutioner för ekonomisk utveckling i medlemsstaterna att förbättra sina politiska åtgärder mot finansiella centrum av ”skatteparadiskaraktär” och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, framför allt genom att anta en lista över jurisdiktioner som bör övervakas strängare jämfört med OECD:s svarta och grå lista och genomföra en noggrann genomgång av varje land om så krävs, samtidigt som man förbjuder allt stöd till finansiella mellanhänder i jurisdiktioner som bedöms vara högriskjurisdiktioner och kräver att de företag som har sitt säte i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och i finansiella centrum av ”skatteparadiskaraktär” förflyttas för att ekonomiskt stöd ska beviljas till särskilda verksamheter. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att aktivt vidta åtgärder för att se till att alla de 40 rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder genomförs korrekt genom att var och en av institutionerna antar särskilda strategier, bland annat noggrannare övervakning, framför allt i politiskt känsliga fall.

| 40. | Europaparlamentet understryker att den organiserade brottsligheten utnyttjar informations- och kommunikationsteknik för olagliga syften och begår brott som identitetsstölder, IT-relaterade brott, bedrägerier, olagliga vadslagningar och uppgjorda idrottsevenemang. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en samstämd utveckling av EU-lagstiftningen. EU-institutionerna uppmanas att uppmana så många som möjligt av sina internationella partner att underteckna och ratificera 2001 års konvention om IT-brottslighet. Parlamentet framhåller att kriminella organisationer tenderar att i allt större utsträckning inrikta sig på penningtvätt eller ekonomisk brottslighet, med en alltmer utbredd IT-brottslighet som tänkbart resultat. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att den organiserade brottsligheten utnyttjar informations- och kommunikationsteknik för olagliga syften och begår brott som identitetsstölder, IT-relaterade brott, bedrägerier, olagliga vadslagningar och uppgjorda idrottsevenemang. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en samstämd utveckling av EU-lagstiftningen. EU-institutionerna uppmanas att uppmana så många som möjligt av sina internationella partner att underteckna och ratificera 2001 års konvention om IT-brottslighet. Parlamentet framhåller att kriminella organisationer tenderar att i allt större utsträckning inrikta sig på penningtvätt eller ekonomisk brottslighet, med en alltmer utbredd IT-brottslighet som tänkbart resultat.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att sända ut en tydlig signal på EU-nivå och internationell nivå för att stävja alla former av penningtvätt genom användning av finansmarknaderna. Detta kan ske framför allt genom att man utarbetar möjliga åtgärder för kapitalkontroll, vilket Internationella valutafonden själv nyligen föreslog. Parlamentet uppmuntrar en minskning av finansmarknadernas utbredning för kortfristiga transaktioner. Parlamentet efterlyser även ökad transparens vid användningen av offentliga medel (i första hand när det gäller de offentliga medel som syftar till att stödja utvecklingen av den privata sektorn) och ett genomförande av en verkningsfull offensiv mot skatteparadis genom att man i varje enskilt land föreskriver finansiell rapportering för alla multinationella ekonomiska aktörer. Parlamentet anser att man bör främja ett multilateralt avtal om utbyte av skatteinformation och samtidigt se över definitionen av ”skatteparadis” och listan över dessa hemliga jurisdiktioner. Kommissionen uppmanas att utarbeta tydliga riktlinjer om penningtransaktioners spårbarhet för att göra det lättare att upptäcka aktiviteter som har samband med tvätt av pengar som härrör från olaglig verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sitt lagstiftningsförslag angående uppdateringen av direktivet om penningtvätt se till att kriminaliseringen av tvätt av pengar som utgör vinning av brott blir så generell som möjligt och att inrätta en rättslig grund för så många undersökningsbefogenheter som möjligt inom området. I detta sammanhang skulle parlamentet välkomna ett krav på att medlemsstaterna ska kriminalisera tvätt av pengar som härrör från olaglig verksamhet och där det ursprungliga brottets gärningsman utför penningtvätten. Kommissionen uppmanas att i sitt förslag noggrant undersöka möjligheten att utöka kriminaliseringen av penningtvätt till de fall då personen i fråga borde ha insett att egendomen utgjorde vinning av brott. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att sända ut en tydlig signal på EU-nivå och internationell nivå för att stävja alla former av penningtvätt genom användning av finansmarknaderna. Detta kan ske framför allt genom att man utarbetar möjliga åtgärder för kapitalkontroll, vilket Internationella valutafonden själv nyligen föreslog. Parlamentet uppmuntrar en minskning av finansmarknadernas utbredning för kortfristiga transaktioner. Parlamentet efterlyser även ökad transparens vid användningen av offentliga medel (i första hand när det gäller de offentliga medel som syftar till att stödja utvecklingen av den privata sektorn) och ett genomförande av en verkningsfull offensiv mot skatteparadis genom att man i varje enskilt land föreskriver finansiell rapportering för alla multinationella ekonomiska aktörer. Parlamentet anser att man bör främja ett multilateralt avtal om utbyte av skatteinformation och samtidigt se över definitionen av ”skatteparadis” och listan över dessa hemliga jurisdiktioner. Kommissionen uppmanas att utarbeta tydliga riktlinjer om penningtransaktioners spårbarhet för att göra det lättare att upptäcka aktiviteter som har samband med tvätt av pengar som härrör från olaglig verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sitt lagstiftningsförslag angående uppdateringen av direktivet om penningtvätt se till att kriminaliseringen av tvätt av pengar som utgör vinning av brott blir så generell som möjligt och att inrätta en rättslig grund för så många undersökningsbefogenheter som möjligt inom området. I detta sammanhang skulle parlamentet välkomna ett krav på att medlemsstaterna ska kriminalisera tvätt av pengar som härrör från olaglig verksamhet och där det ursprungliga brottets gärningsman utför penningtvätten. Kommissionen uppmanas att i sitt förslag noggrant undersöka möjligheten att utöka kriminaliseringen av penningtvätt till de fall då personen i fråga borde ha insett att egendomen utgjorde vinning av brott.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas införlivande av EU-direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, så att det sker snabbt och effektivt. Kommissionen uppmanas att utveckla innovativa instrument för att lagföra miljöbrott som den organiserade brottsligheten har en del i, till exempel genom att lägga fram ett förslag om att låta hela EU ta del av Italiens positiva erfarenheter av brottsrubriceringen ”organiserad olaglig avfallshantering”, som sedan 2011 klassificeras som ett brott som får allvarliga konsekvenser för samhället (och därmed utreds av Direzione distrettuale antimafia). Parlamentet efterlyser kraftfullare insatser från Cites-kontorens sida och ser gärna att kontorens samordning på europeisk nivå förbättras inom ramen för kampen mot olaglig handel med skyddade och utrotningshotade djur och växter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas införlivande av EU-direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, så att det sker snabbt och effektivt. Kommissionen uppmanas att utveckla innovativa instrument för att lagföra miljöbrott som den organiserade brottsligheten har en del i, till exempel genom att lägga fram ett förslag om att låta hela EU ta del av Italiens positiva erfarenheter av brottsrubriceringen ”organiserad olaglig avfallshantering”, som sedan 2011 klassificeras som ett brott som får allvarliga konsekvenser för samhället (och därmed utreds av Direzione distrettuale antimafia). Parlamentet efterlyser kraftfullare insatser från Cites-kontorens sida och ser gärna att kontorens samordning på europeisk nivå förbättras inom ramen för kampen mot olaglig handel med skyddade och utrotningshotade djur och växter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa ett proaktivt tillvägagångssätt vid utredning av fall av utpressning, till exempel via incitament och olika former av ekonomiskt stöd till fortsatt företagsverksamhet för den som anmäler och genomförande av undersökningar som grundas på underrättelseverksamhet. Parlamentet anser att det är grundläggande att förstärka det civila samhällets roll och dess former av partnerskap med rättsväsendet och ordningsmakten, och att detta bör uppmuntras. Medlemsstaterna uppmanas att uppmuntra undertecknande av samförståndsavtal mellan allmänheten, handeln och företagen i samband med klagomål mot utpressningsverksamhet så att arbetet kan fortsätta trots de rådande svårigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till direktiv om förverkande av vinning från organiserad brottslighet utöka de åtgärder som föreskrivs i artikel 3.1 i rambeslut 2005/212/RIF så att de kommer att omfatta brottet utpressning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa ett proaktivt tillvägagångssätt vid utredning av fall av utpressning, till exempel via incitament och olika former av ekonomiskt stöd till fortsatt företagsverksamhet för den som anmäler och genomförande av undersökningar som grundas på underrättelseverksamhet. Parlamentet anser att det är grundläggande att förstärka det civila samhällets roll och dess former av partnerskap med rättsväsendet och ordningsmakten, och att detta bör uppmuntras. Medlemsstaterna uppmanas att uppmuntra undertecknande av samförståndsavtal mellan allmänheten, handeln och företagen i samband med klagomål mot utpressningsverksamhet så att arbetet kan fortsätta trots de rådande svårigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till direktiv om förverkande av vinning från organiserad brottslighet utöka de åtgärder som föreskrivs i artikel 3.1 i rambeslut 2005/212/RIF så att de kommer att omfatta brottet utpressning.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i regelverket om bekämpning av varumärkesförfalskning införa särskilda bestämmelser om den organiserade brottslighetens roll. Parlamentet stöder de beslut som tas upp i rådets resolution av den 23 oktober 2009 om en förstärkt strategi för tullsamarbetet – framför allt utveckling av nya samarbetsformer och nya utredningstekniker, införande av ett institutionellt arbetssätt som grundas på samarbete mellan tull, polis och andra behöriga myndigheter och förbättring av befintliga samarbetsformer – så att bekämpningen av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten blir effektiv och det blir möjligt att förverka olagliga varor i hela EU. Parlamentet anser att dessa punkter måste övervägas i så stor utsträckning som möjligt vid antagandet och genomförandet av den femte handlingsplanen för samarbete mellan tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i regelverket om bekämpning av varumärkesförfalskning införa särskilda bestämmelser om den organiserade brottslighetens roll. Parlamentet stöder de beslut som tas upp i rådets resolution av den 23 oktober 2009 om en förstärkt strategi för tullsamarbetet – framför allt utveckling av nya samarbetsformer och nya utredningstekniker, införande av ett institutionellt arbetssätt som grundas på samarbete mellan tull, polis och andra behöriga myndigheter och förbättring av befintliga samarbetsformer – så att bekämpningen av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten blir effektiv och det blir möjligt att förverka olagliga varor i hela EU. Parlamentet anser att dessa punkter måste övervägas i så stor utsträckning som möjligt vid antagandet och genomförandet av den femte handlingsplanen för samarbete mellan tullmyndigheterna.

*

* *

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Europol, Eurojust, Europeiska investeringsbanken, Interpol och UNODC. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Europol, Eurojust, Europeiska investeringsbanken, Interpol och UNODC.

---

(1)  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

(2)  EUT L 300, 11.11.2008, s. 42.

(3)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 49.

(4)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 103.

(5)  PE 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=

(7)  EUT L 138, 4.6.2009, s. 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm

(9)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 130.

(10)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(11)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(12)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.

(13)  EGT C 24, 23.1.1998, s. 1.

(14)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(15)  10330/2008.

(16)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 244.

(17)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

(18)  PE 410.671.

(19)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(20)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(21)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 9.

(22)  EUT L 345, 8.12.2006, s. 1.

(23)  EUT L 192, 31.7.2003, s. 54.

(24)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(25)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1.

(26)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/80

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet

P7_TA(2011)0460

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från 2005 (1),

| — | med beaktande av EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 med titeln ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 med titeln ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (4),

| — | med beaktande av slutsatserna i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 17 november 2009 om en operativ ram för biståndseffektivitet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 17 november 2009 om en operativ ram för biståndseffektivitet (5),

| — | med beaktande av slutsatserna i rådet (utrikesfrågor och utveckling) av den 14 juni 2010 om arbetsfördelningen på internationell nivå med tillägg eller ersättning av ett visst antal element (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna i rådet (utrikesfrågor och utveckling) av den 14 juni 2010 om arbetsfördelningen på internationell nivå med tillägg eller ersättning av ett visst antal element (6),

| — | med beaktande av slutsatserna i rådet (utrikesfrågor och utveckling) av den 9 december 2010 om ”Ömsesidig ansvarsskyldighet och insyn: Ett fjärde kapitel i EU:s operativa ram för biståndseffektivitet” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna i rådet (utrikesfrågor och utveckling) av den 9 december 2010 om ”Ömsesidig ansvarsskyldighet och insyn: Ett fjärde kapitel i EU:s operativa ram för biståndseffektivitet” (7),

| — | med beaktande av den konsoliderade texten av den 11 januari 2011 om den operativa ramen för biståndseffektivitet från rådets generalsekretariat (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade texten av den 11 januari 2011 om den operativa ramen för biståndseffektivitet från rådets generalsekretariat (8),

| — | med beaktande av Budapestdeklarationen med anknytning till det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Pusan i Sydkorea (2011), som antogs under den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tjugoförsta sammanträde i Budapest, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapestdeklarationen med anknytning till det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Pusan i Sydkorea (2011), som antogs under den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tjugoförsta sammanträde i Budapest,

| — | med beaktande av Dilideklarationen av den 10 april 2010 om freds- och statsbyggande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dilideklarationen av den 10 april 2010 om freds- och statsbyggande,

| — | med beaktande av Bogotádeklarationen av den 26 mars 2010 om genomförandet av principerna i Accrahandlingsplanen i syd–syd-samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bogotádeklarationen av den 26 mars 2010 om genomförandet av principerna i Accrahandlingsplanen i syd–syd-samarbetet,

| — | med beaktande av Tunissamförståndet ”Targeting Effective Development” av den 4-5 november 2010 om en afrikansk agenda för utvecklingseffektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tunissamförståndet ”Targeting Effective Development” av den 4-5 november 2010 om en afrikansk agenda för utvecklingseffektivitet,

| — | med beaktande av rapporten från OECD:s biståndskommitté, DAC, med titeln ”Efficacité de l’aide: rapport d’étape sur la mise en œuvre de la déclaration de Paris” (Biståndseffektivitet: lägesrapport för genomförandet av Parisförklaringen) från juni 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från OECD:s biståndskommitté, DAC, med titeln ”Efficacité de l’aide: rapport d’étape sur la mise en œuvre de la déclaration de Paris” (Biståndseffektivitet: lägesrapport för genomförandet av Parisförklaringen) från juni 2009,

| — | med beaktande av kommissionens rapport ”Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach” från oktober 2009 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport ”Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach” från oktober 2009 (9),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingsarbetet 2010–2015 (SEK(2010)0265) och rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om millennieutvecklingsmålen, där rådet stöder EU:s handlingsplan på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingsarbetet 2010–2015 (SEK(2010)0265) och rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om millennieutvecklingsmålen, där rådet stöder EU:s handlingsplan på detta område,

| — | med beaktande av kommissionens slutliga rapport ”Joint Multi-annual Programming” från mars 2011 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens slutliga rapport ”Joint Multi-annual Programming” från mars 2011 (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU stärker ansvarsskyldigheten när det gäller utvecklingsfinansiering inför EU:s sakkunnigbedömning av det offentliga utvecklingsbiståndet” från april 2011 (KOM(2011)0218), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU stärker ansvarsskyldigheten när det gäller utvecklingsfinansiering inför EU:s sakkunnigbedömning av det offentliga utvecklingsbiståndet” från april 2011 (KOM(2011)0218),

| — | med beaktande av kommissionens initiativ från mars 2010 om en strukturerad dialog för ett effektivt utvecklingspartnerskap, som syftar till att hitta konkreta sätt att öka effektiviteten när det gäller det civila samhällets organisationers och lokala myndigheters delaktighet i EU-samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens initiativ från mars 2010 om en strukturerad dialog för ett effektivt utvecklingspartnerskap, som syftar till att hitta konkreta sätt att öka effektiviteten när det gäller det civila samhällets organisationers och lokala myndigheters delaktighet i EU-samarbetet,

| — | med beaktande av del 2 av slutrapporten om utvärderingen av Parisförklaringen, som offentliggjordes i maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av del 2 av slutrapporten om utvärderingen av Parisförklaringen, som offentliggjordes i maj 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (11),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0313/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0313/2011), och av följande skäl:

| A. | Det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet bör definiera de framtida åtagandena om ett effektivare bistånd och bidra till upprättandet av en ny struktur för internationellt bistånd för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås till 2015 och sedan vidare. |
| --- | --- |

A.

Det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet bör definiera de framtida åtagandena om ett effektivare bistånd och bidra till upprättandet av en ny struktur för internationellt bistånd för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås till 2015 och sedan vidare.

| B. | Principerna i Parisförklaringen fokuserar främst på mekanismer för tillhandahållande av bistånd snarare än på framgångsrika utvecklingspolitiska strategier. Accrahandlingsplanen för biståndseffektivitet har hämmats av flera faktorer: den finansiella krisen, den minskade utbetalningen av offentligt utvecklingsbistånd, den nya politik som förs av vissa givare som efterfrågar mer resultat på kort sikt, liksom tillkomsten av nya offentliga och privata givare som inte ingår i DAC och vars strategier inte styrs av de överenskomna normerna för samarbetet. |
| --- | --- |

B.

Principerna i Parisförklaringen fokuserar främst på mekanismer för tillhandahållande av bistånd snarare än på framgångsrika utvecklingspolitiska strategier. Accrahandlingsplanen för biståndseffektivitet har hämmats av flera faktorer: den finansiella krisen, den minskade utbetalningen av offentligt utvecklingsbistånd, den nya politik som förs av vissa givare som efterfrågar mer resultat på kort sikt, liksom tillkomsten av nya offentliga och privata givare som inte ingår i DAC och vars strategier inte styrs av de överenskomna normerna för samarbetet.

| C. | En allt större del av det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet härrör från tillväxtländer som inte ingår i OECD. |
| --- | --- |

C.

En allt större del av det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet härrör från tillväxtländer som inte ingår i OECD.

| D. | De senaste övervaknings- och utvärderingsstudierna har visat att mottagarländerna gjort mer än givarländerna för att genomföra åtagandena i Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen. |
| --- | --- |

D.

De senaste övervaknings- och utvärderingsstudierna har visat att mottagarländerna gjort mer än givarländerna för att genomföra åtagandena i Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen.

| E. | Tidigare högnivåkonferenser har misslyckats med att generera de politiska påtryckningar som krävs eller en bindande rättslig ram, och därför har genomförandet av Parisförklaringen inte lyckats minska fragmenteringen av biståndet i den utsträckning som man önskat, och insynen är fortfarande bristfällig i alltför många insatser, till exempel i fråga om villkorligheten. |
| --- | --- |

E.

Tidigare högnivåkonferenser har misslyckats med att generera de politiska påtryckningar som krävs eller en bindande rättslig ram, och därför har genomförandet av Parisförklaringen inte lyckats minska fragmenteringen av biståndet i den utsträckning som man önskat, och insynen är fortfarande bristfällig i alltför många insatser, till exempel i fråga om villkorligheten.

| F. | Öppenhet och ansvar är grundläggande förutsättningar för biståndseffektivitet, inte bara mellan givarländernas och mottagarländernas regeringar, utan även mellan staten och samhället. Givarna och partnerländerna har inom ramarna för Accrahandlingsplanen avtalat att i god tid tillhandahålla utförlig information om det aktuella och framtida biståndsflödet, så att utvecklingsländerna kan utarbeta budgetar och stämma av sina beräkningar på ett mer precist sätt. Det är också av avgörande betydelse att givarländerna bidrar till att stärka parlamentet som institution samt involverar lokala myndigheter och organisationer i civilsamhället, i syfte att ge utvecklingspolitiken en fast förankring i den demokratiska processen. |
| --- | --- |

F.

Öppenhet och ansvar är grundläggande förutsättningar för biståndseffektivitet, inte bara mellan givarländernas och mottagarländernas regeringar, utan även mellan staten och samhället. Givarna och partnerländerna har inom ramarna för Accrahandlingsplanen avtalat att i god tid tillhandahålla utförlig information om det aktuella och framtida biståndsflödet, så att utvecklingsländerna kan utarbeta budgetar och stämma av sina beräkningar på ett mer precist sätt. Det är också av avgörande betydelse att givarländerna bidrar till att stärka parlamentet som institution samt involverar lokala myndigheter och organisationer i civilsamhället, i syfte att ge utvecklingspolitiken en fast förankring i den demokratiska processen.

| G. | EU och dess medlemsstater bidrar till mer än hälften av det offentliga utvecklingsbiståndet på global nivå och spelar följaktligen en viktig roll i programmet för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

G.

EU och dess medlemsstater bidrar till mer än hälften av det offentliga utvecklingsbiståndet på global nivå och spelar följaktligen en viktig roll i programmet för biståndseffektivitet.

| H. | I ljuset av det fjärde forumet är det viktigt att påminna givarländerna om deras åtagande att avsätta 0,7 procent av sin BNP/BNI till utvecklingsbistånd senast 2015, införa en tydlig jämställdhetsaspekt i all sin politik och praxis i sina förbindelser med utvecklingsländerna, striktare definiera det offentliga biståndet samt respektera de fortfarande giltiga principerna i Accrahandlingsplanen. Det är nödvändigt att gå längre än det offentliga utvecklingsbiståndet och bygga partnerskap för att stödja en ny utvecklingsvision som kommer från länderna själva och är deras egen. |
| --- | --- |

H.

I ljuset av det fjärde forumet är det viktigt att påminna givarländerna om deras åtagande att avsätta 0,7 procent av sin BNP/BNI till utvecklingsbistånd senast 2015, införa en tydlig jämställdhetsaspekt i all sin politik och praxis i sina förbindelser med utvecklingsländerna, striktare definiera det offentliga biståndet samt respektera de fortfarande giltiga principerna i Accrahandlingsplanen. Det är nödvändigt att gå längre än det offentliga utvecklingsbiståndet och bygga partnerskap för att stödja en ny utvecklingsvision som kommer från länderna själva och är deras egen.

| I. | Utvecklingsbiståndet är i ständig förändring, och tillkomsten av nya givare bör återspeglas bättre i mekanismerna för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

I.

Utvecklingsbiståndet är i ständig förändring, och tillkomsten av nya givare bör återspeglas bättre i mekanismerna för biståndseffektivitet.

| J. | Principerna i Parisförklaringen bör genomsyra och tillämpas på alla former av utvecklingsfinansiering, även sådana nyskapande finansieringsmekanismer som den globala avgiften på finanstransaktioner eller fonderna för finansiering av hälsovårds- och utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

J.

Principerna i Parisförklaringen bör genomsyra och tillämpas på alla former av utvecklingsfinansiering, även sådana nyskapande finansieringsmekanismer som den globala avgiften på finanstransaktioner eller fonderna för finansiering av hälsovårds- och utbildningsåtgärder.

| K. | I Tunissamförståndet om en afrikansk agenda för utveckling krävs att uppmärksamheten breddas från en strikt biståndseffektivitet till att även omfatta den vidare agendan för utvecklingseffektivitet. De sex aspekter som ringats in som väsentliga för Afrika när det gäller utvecklingseffektivitet är en förstärkning av den nationella förmågan, en utveckling av den demokratiska ansvarigheten, ett främjande av syd–syd-samarbetet, reflektion och insatser på regional nivå, nya partnerskap för utveckling samt en lösning på problemet med biståndsberoende. |
| --- | --- |

K.

I Tunissamförståndet om en afrikansk agenda för utveckling krävs att uppmärksamheten breddas från en strikt biståndseffektivitet till att även omfatta den vidare agendan för utvecklingseffektivitet. De sex aspekter som ringats in som väsentliga för Afrika när det gäller utvecklingseffektivitet är en förstärkning av den nationella förmågan, en utveckling av den demokratiska ansvarigheten, ett främjande av syd–syd-samarbetet, reflektion och insatser på regional nivå, nya partnerskap för utveckling samt en lösning på problemet med biståndsberoende.

| 1. | Europaparlamentet understryker att EU behöver inta en ambitiös position på det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet, så att unionen väsentligt kan bidra till en fördjupning och ett fullständigt genomförande av åtagandena på området biståndseffektivitet. Med tanke på att biståndseffektivitet är viktigt för att förbättra livskvaliteten och bekämpa fattigdomen i mottagarländerna, liksom för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås, hoppas parlamentet att EU kommer att representeras på hög nivå i Pusan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att EU behöver inta en ambitiös position på det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet, så att unionen väsentligt kan bidra till en fördjupning och ett fullständigt genomförande av åtagandena på området biståndseffektivitet. Med tanke på att biståndseffektivitet är viktigt för att förbättra livskvaliteten och bekämpa fattigdomen i mottagarländerna, liksom för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås, hoppas parlamentet att EU kommer att representeras på hög nivå i Pusan.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att en av de grundläggande förutsättningarna för att förverkliga målen i agendan för biståndseffektivitet är att man fullt ut ansluter sig till principen om demokratiskt egenansvar, vilket innebär att utvecklingsstrategierna ska utgå från länderna själva och spegla åtagandena från alla berörda parter på nationell nivå. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att en av de grundläggande förutsättningarna för att förverkliga målen i agendan för biståndseffektivitet är att man fullt ut ansluter sig till principen om demokratiskt egenansvar, vilket innebär att utvecklingsstrategierna ska utgå från länderna själva och spegla åtagandena från alla berörda parter på nationell nivå.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att regeringarna i utvecklingsländerna inte har gett sina parlament och civilsamhällen det manöverutrymme som krävs för att möjliggöra ett verkligt egenansvar. Parlamentet uppmanar EU med eftertryck att stärka åtagandena från Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen genom att främja demokratiskt egenansvar i politik, planering och åtgärder på utvecklingsområdet med hjälp av ett fullständigt engagemang och ansvarsskyldighet gentemot samtliga utvecklingspolitiska aktörer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att regeringarna i utvecklingsländerna inte har gett sina parlament och civilsamhällen det manöverutrymme som krävs för att möjliggöra ett verkligt egenansvar. Parlamentet uppmanar EU med eftertryck att stärka åtagandena från Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen genom att främja demokratiskt egenansvar i politik, planering och åtgärder på utvecklingsområdet med hjälp av ett fullständigt engagemang och ansvarsskyldighet gentemot samtliga utvecklingspolitiska aktörer.

| 4. | Europaparlamentet anser att det fjärde högnivåforumet kommer att bli framgångsrikt om det mynnar ut i ett starkt åtagande om biståndseffektivitet som tar sig uttryck i tydliga och mätbara mål och klart angivna tidsfrister för genomförandet. Med tanke på bristerna i genomförandet av Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen understryker parlamentet att det är viktigt med egenansvar för utvecklingen enligt en nedifrån-och-upp-orienterad strategi, att biståndet inte splittras upp samt att det inrättas kraftfulla, ändamålsenliga och oberoende tillsynsmekanismer för uppföljning, under medverkan av parlament och civilsamhällen på både nationell och internationell nivå. Om biståndet ska bli verkningsfullt måste det övervägas och utvärderas med utgångspunkt i dess konkreta bidrag till uppnåendet av utvecklingsmål och inte enbart utifrån insatserna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det fjärde högnivåforumet kommer att bli framgångsrikt om det mynnar ut i ett starkt åtagande om biståndseffektivitet som tar sig uttryck i tydliga och mätbara mål och klart angivna tidsfrister för genomförandet. Med tanke på bristerna i genomförandet av Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen understryker parlamentet att det är viktigt med egenansvar för utvecklingen enligt en nedifrån-och-upp-orienterad strategi, att biståndet inte splittras upp samt att det inrättas kraftfulla, ändamålsenliga och oberoende tillsynsmekanismer för uppföljning, under medverkan av parlament och civilsamhällen på både nationell och internationell nivå. Om biståndet ska bli verkningsfullt måste det övervägas och utvärderas med utgångspunkt i dess konkreta bidrag till uppnåendet av utvecklingsmål och inte enbart utifrån insatserna.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att biståndseffektivitet innebär att man gör det möjligt för fattiga länder att mobilisera sina nationella inkomster. Därför uppmanar parlamentet ännu en gång EU kraftfullt att göra kampen mot skatteparadis och skatteflykt till en absolut prioritet, samtidigt som man främjar alternativa källor till utvecklingsfinansiering, exempelvis genom att införa en avgift på finanstransaktioner. Parlamentet uppmanar också EU eftertryckligen att öka sitt stöd till utvecklingsländerna för att hjälpa dem att genomföra skattereformer och på så sätt stödja införandet av ändamålsenliga, effektiva, rättvisa och hållbara skattesystem som kan få fattigdomen och biståndsberoendet att minska. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att biståndseffektivitet innebär att man gör det möjligt för fattiga länder att mobilisera sina nationella inkomster. Därför uppmanar parlamentet ännu en gång EU kraftfullt att göra kampen mot skatteparadis och skatteflykt till en absolut prioritet, samtidigt som man främjar alternativa källor till utvecklingsfinansiering, exempelvis genom att införa en avgift på finanstransaktioner. Parlamentet uppmanar också EU eftertryckligen att öka sitt stöd till utvecklingsländerna för att hjälpa dem att genomföra skattereformer och på så sätt stödja införandet av ändamålsenliga, effektiva, rättvisa och hållbara skattesystem som kan få fattigdomen och biståndsberoendet att minska.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar givarländerna och mottagarländerna att vidta omedelbara åtgärder för att leva upp till åtagandena i Parisförklaringen och i Accrahandlingsplanen, vilka bara hindras av bristande politisk vilja, byråkrati och höga transaktionskostnader, exempelvis när det gäller biståndets avbindning, förutsägbarhet, villkorlighet och transparens. Parlamentet betonar särskilt att man behöver genomföra åtagandet från Accra om att givarna i första hand ska använda sig av de nationella systemen inom ramen för det bilaterala regeringssamarbetet och åtgärda biståndsflödenas oförutsägbarhet. Parlamentet vädjar dessutom till givarländerna att ge företräde åt lokal och regional offentlig upphandling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar givarländerna och mottagarländerna att vidta omedelbara åtgärder för att leva upp till åtagandena i Parisförklaringen och i Accrahandlingsplanen, vilka bara hindras av bristande politisk vilja, byråkrati och höga transaktionskostnader, exempelvis när det gäller biståndets avbindning, förutsägbarhet, villkorlighet och transparens. Parlamentet betonar särskilt att man behöver genomföra åtagandet från Accra om att givarna i första hand ska använda sig av de nationella systemen inom ramen för det bilaterala regeringssamarbetet och åtgärda biståndsflödenas oförutsägbarhet. Parlamentet vädjar dessutom till givarländerna att ge företräde åt lokal och regional offentlig upphandling.

| 7. | Europaparlamentet påminner om biståndets roll som hävstång för att stimulera en hållbar tillväxt för alla, i syfte att minska fattigdomen och biståndsberoendet och främja sysselsättningen, med hänsyn till de särskilda omständigheterna i varje land, samtidigt som man förbättrar biståndseffektiviteten i de länder som behöver biståndet bäst. Parlamentet anser också att biståndet bör ses som en tillfällig åtgärd för att stimulera en hållbar och självgående tillväxt i utvecklingsländerna, inte som en långsiktig lösning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om biståndets roll som hävstång för att stimulera en hållbar tillväxt för alla, i syfte att minska fattigdomen och biståndsberoendet och främja sysselsättningen, med hänsyn till de särskilda omständigheterna i varje land, samtidigt som man förbättrar biståndseffektiviteten i de länder som behöver biståndet bäst. Parlamentet anser också att biståndet bör ses som en tillfällig åtgärd för att stimulera en hållbar och självgående tillväxt i utvecklingsländerna, inte som en långsiktig lösning.

| 8. | Europaparlamentet understryker att tillväxten hämmas av att vissa givares upphandlingspraxis inte tar hänsyn till den lokala ekonomin. Därför vädjar parlamentet till givarna att prioritera lokal och regional offentlig upphandling, något som kommer att stärka de ekonomiska resultaten på lokal nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att tillväxten hämmas av att vissa givares upphandlingspraxis inte tar hänsyn till den lokala ekonomin. Därför vädjar parlamentet till givarna att prioritera lokal och regional offentlig upphandling, något som kommer att stärka de ekonomiska resultaten på lokal nivå.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att utvecklingsbiståndet inte i sig är tillräckligt för att utrota fattigdomen och att det bör vara inriktat på orsakerna till fattigdom snarare än på symtomen. Parlamentet betonar att det behövs ett effektivare bistånd som en del av en utvecklingsprocess, med målet att i mottagarländerna skapa starka, miljövänliga ekonomier där tillgången till grundläggande sociala tjänster garanteras för alla invånare och med slutmålet att komma till rätta med biståndsberoendet. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att det skapas ett klimat som gynnar anständiga arbetsvillkor, företagande och innovation i mottagarländerna, och uppmanar givarna att i första hand utnyttja lokal ekonomisk kapacitet och att arbeta aktivt för att stärka denna kapacitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att utvecklingsbiståndet inte i sig är tillräckligt för att utrota fattigdomen och att det bör vara inriktat på orsakerna till fattigdom snarare än på symtomen. Parlamentet betonar att det behövs ett effektivare bistånd som en del av en utvecklingsprocess, med målet att i mottagarländerna skapa starka, miljövänliga ekonomier där tillgången till grundläggande sociala tjänster garanteras för alla invånare och med slutmålet att komma till rätta med biståndsberoendet. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att det skapas ett klimat som gynnar anständiga arbetsvillkor, företagande och innovation i mottagarländerna, och uppmanar givarna att i första hand utnyttja lokal ekonomisk kapacitet och att arbeta aktivt för att stärka denna kapacitet.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en bättre internationell samordning av fördelningen av bistånd mellan länder, så att man kommer till rätta med problemet med ”gynnade länder” och ”bortglömda länder”. Parlamentet betonar att målet att öka biståndets inverkan och få bättre resultat/valuta för pengarna inte får leda till en riskovillig utvecklingspolitik som bara inriktas på ”lätta länder”. Parlamentet insisterar på att fattigdomsutrotning och ländernas behov måste förbli de avgörande kriterierna för tilldelning av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser en bättre internationell samordning av fördelningen av bistånd mellan länder, så att man kommer till rätta med problemet med ”gynnade länder” och ”bortglömda länder”. Parlamentet betonar att målet att öka biståndets inverkan och få bättre resultat/valuta för pengarna inte får leda till en riskovillig utvecklingspolitik som bara inriktas på ”lätta länder”. Parlamentet insisterar på att fattigdomsutrotning och ländernas behov måste förbli de avgörande kriterierna för tilldelning av utvecklingsbistånd.

| 11. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en differentierad strategi för biståndseffektivitet som tar hänsyn till mottagarländernas utvecklingsnivå (minst utvecklade länder, bräckliga stater och medelinkomstländer) och deras särskilda behov. Med tanke på det stora antalet bräckliga stater och det faktum att de ligger längst ifrån att uppnå millennieutvecklingsmålen och står för 75 procent av underskottet är det viktigt att denna fråga uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker betydelsen av en differentierad strategi för biståndseffektivitet som tar hänsyn till mottagarländernas utvecklingsnivå (minst utvecklade länder, bräckliga stater och medelinkomstländer) och deras särskilda behov. Med tanke på det stora antalet bräckliga stater och det faktum att de ligger längst ifrån att uppnå millennieutvecklingsmålen och står för 75 procent av underskottet är det viktigt att denna fråga uppmärksammas särskilt.

| 12. | Europaparlamentet understryker att lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer behöver delta i utvecklingspolitiken för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås och god förvaltning garanteras. Parlamentet konstaterar att många av det civila samhällets organisationer, trots att de i Accrahandlingsplanen erkänns som legitima utvecklingsaktörer, konfronteras med en politik och praxis som hindrar deras roll som utvecklingsaktörer. Mer generellt uppmanar parlamentet givarna och partnerländerna att ge större erkänsla åt deltagandet av parlamenten, de lokala myndigheterna och civilsamhället och lägga större vikt vid en mer insynsvänlig användning av de nationella systemen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer behöver delta i utvecklingspolitiken för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås och god förvaltning garanteras. Parlamentet konstaterar att många av det civila samhällets organisationer, trots att de i Accrahandlingsplanen erkänns som legitima utvecklingsaktörer, konfronteras med en politik och praxis som hindrar deras roll som utvecklingsaktörer. Mer generellt uppmanar parlamentet givarna och partnerländerna att ge större erkänsla åt deltagandet av parlamenten, de lokala myndigheterna och civilsamhället och lägga större vikt vid en mer insynsvänlig användning av de nationella systemen.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att finansiellt stöd inte i sig är tillräckligt för att säkra en hållbar utveckling och att de lokala myndigheterna och den inhemska privata sektorn har en viktig roll att spela för att genomföra projekt relaterade till millennieutvecklingsmålen. Parlamentet framhåller den roll som privata företag, till exempel små och medelstora företag, spelar för att skapa välstånd, liksom staternas ansvar för att garantera stabiliteten och rättsstaten. I detta avseende betonar parlamentet vikten av god förvaltning i mottagarländerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att finansiellt stöd inte i sig är tillräckligt för att säkra en hållbar utveckling och att de lokala myndigheterna och den inhemska privata sektorn har en viktig roll att spela för att genomföra projekt relaterade till millennieutvecklingsmålen. Parlamentet framhåller den roll som privata företag, till exempel små och medelstora företag, spelar för att skapa välstånd, liksom staternas ansvar för att garantera stabiliteten och rättsstaten. I detta avseende betonar parlamentet vikten av god förvaltning i mottagarländerna.

| 14. | Europaparlamentet understryker att indikatorerna för god förvaltning, varav vissa ännu är mycket omstridda, också måste diskuteras, eftersom de behövs för att fastställa kvaliteten på de strategier för delaktighet som är nödvändiga för ett demokratiskt egenansvar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att indikatorerna för god förvaltning, varav vissa ännu är mycket omstridda, också måste diskuteras, eftersom de behövs för att fastställa kvaliteten på de strategier för delaktighet som är nödvändiga för ett demokratiskt egenansvar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar partnerregeringarna att respektera och intensifiera decentraliseringsarbetet (på det politiska, administrativa och skattemässiga området) samt att stärka samordningen mellan de lokala och nationella processerna för utvecklingsplanering, för att främja komplementariteten och specialiseringen, med respekt för det lokala självstyret. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar partnerregeringarna att respektera och intensifiera decentraliseringsarbetet (på det politiska, administrativa och skattemässiga området) samt att stärka samordningen mellan de lokala och nationella processerna för utvecklingsplanering, för att främja komplementariteten och specialiseringen, med respekt för det lokala självstyret.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar givarländerna att bättre samordna och harmonisera sina insatser, förenkla sina förfaranden och sträva efter ett tätare samarbete med privata givare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar givarländerna att bättre samordna och harmonisera sina insatser, förenkla sina förfaranden och sträva efter ett tätare samarbete med privata givare.

| 17. | Europaparlamentet begär att syd–syd-samarbetet och trepartssamarbetet ska uppmuntras och främjas, eftersom detta är stödformer som bidrar till att förbättra kvaliteten och effektiviteten, kunskapsutbytet och kapacitetsutvecklingen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att syd–syd-samarbetet och trepartssamarbetet ska uppmuntras och främjas, eftersom detta är stödformer som bidrar till att förbättra kvaliteten och effektiviteten, kunskapsutbytet och kapacitetsutvecklingen.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att alla regeringar, såväl i givarländerna som i mottagarländerna, är skyldiga att respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att dessa åtaganden, liksom ansvarsskyldigheten när det gäller internationell rätt på området mänskliga rättigheter, är avgörande för att målet om utvecklingseffektivitet ska kunna uppnås. Därför uppmanar parlamentet EU med kraft att i Pusan plädera för bindande åtgärder som kan garantera att biståndet står i överensstämmelse med konventionerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att alla regeringar, såväl i givarländerna som i mottagarländerna, är skyldiga att respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att dessa åtaganden, liksom ansvarsskyldigheten när det gäller internationell rätt på området mänskliga rättigheter, är avgörande för att målet om utvecklingseffektivitet ska kunna uppnås. Därför uppmanar parlamentet EU med kraft att i Pusan plädera för bindande åtgärder som kan garantera att biståndet står i överensstämmelse med konventionerna om mänskliga rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av balans mellan uppfyllandet av vissa politiska och skattemässiga villkor och strategier som bygger på resultatindikatorerna, så att man undviker att stränga politiska och resultatmässiga krav får regeringarna i partnerländerna att avstå från att driva sin egen politik eller pröva nya, mer riskfyllda strategier, och i stället föredrar att följa givarnas föreskrifter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker vikten av balans mellan uppfyllandet av vissa politiska och skattemässiga villkor och strategier som bygger på resultatindikatorerna, så att man undviker att stränga politiska och resultatmässiga krav får regeringarna i partnerländerna att avstå från att driva sin egen politik eller pröva nya, mer riskfyllda strategier, och i stället föredrar att följa givarnas föreskrifter.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s uppförandekod om arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, men understryker samtidigt att dess principer ännu inte har genomförts fullt ut på grund av bristande politisk vilja, vilket hindrar en optimal användning av det europeiska biståndet och EU:s möjligheter att ha en drivande roll i fråga om arbetsfördelning i samband med det fjärde forumet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s uppförandekod om arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, men understryker samtidigt att dess principer ännu inte har genomförts fullt ut på grund av bristande politisk vilja, vilket hindrar en optimal användning av det europeiska biståndet och EU:s möjligheter att ha en drivande roll i fråga om arbetsfördelning i samband med det fjärde forumet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att skynda på initiativet ”Fast Track” rörande arbetsfördelningen, särskilt vad gäller genomförandet av sektorskoncentrationen, genom en omorganisation och gemensam programplanering, samt att gynna användningen av nationella system för att leva upp till åtagandet i Parisförklaringen om att i högre grad använda sig av biståndskanaler som bygger på egenansvar, genom framför allt budgetstöd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU att skynda på initiativet ”Fast Track” rörande arbetsfördelningen, särskilt vad gäller genomförandet av sektorskoncentrationen, genom en omorganisation och gemensam programplanering, samt att gynna användningen av nationella system för att leva upp till åtagandet i Parisförklaringen om att i högre grad använda sig av biståndskanaler som bygger på egenansvar, genom framför allt budgetstöd.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ i grönboken om budgetstöd, ett initiativ som i första hand syftar till att främja den inhemska utvecklingen i partnerländerna. Parlamentet begär att kriterierna för berättigande till budgetstöd preciseras på ett sådant sätt att man utesluter risken för eventuella felbeslut eller en felaktig användning av denna typ av stöd, med beaktande av sådana faktorer som ländernas korruptionsindex. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ i grönboken om budgetstöd, ett initiativ som i första hand syftar till att främja den inhemska utvecklingen i partnerländerna. Parlamentet begär att kriterierna för berättigande till budgetstöd preciseras på ett sådant sätt att man utesluter risken för eventuella felbeslut eller en felaktig användning av denna typ av stöd, med beaktande av sådana faktorer som ländernas korruptionsindex.

| 23. | Europaparlamentet understryker den framträdande roll som de nationella parlamenten har i den nya biståndsstrukturen och påminner om att de måste få stöd till en starkare lagstiftningskapacitet och få hjälp med nödvändiga ändringar, så att de kan granska alla utgifter som rör utveckling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker den framträdande roll som de nationella parlamenten har i den nya biståndsstrukturen och påminner om att de måste få stöd till en starkare lagstiftningskapacitet och få hjälp med nödvändiga ändringar, så att de kan granska alla utgifter som rör utveckling.

| 24. | Europaparlamentet kräver att de nationella parlamenten antar landstrategidokumenten och den årliga budgeten efter samråd med civilsamhället och lokala myndigheter före den politiska dialogen med givarna, så att den demokratiska kontrollen kan utövas fullt ut. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att de nationella parlamenten antar landstrategidokumenten och den årliga budgeten efter samråd med civilsamhället och lokala myndigheter före den politiska dialogen med givarna, så att den demokratiska kontrollen kan utövas fullt ut.

| 25. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om det åtagande som gjorts inom rådets operativa ram för biståndseffektivitet (12), vilket syftar till att låta det ekonomiska bistånd som tillhandahålls av EU-givare bli föremål för demokratisk kontroll inom partnerländernas förfaranden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om det åtagande som gjorts inom rådets operativa ram för biståndseffektivitet (12), vilket syftar till att låta det ekonomiska bistånd som tillhandahålls av EU-givare bli föremål för demokratisk kontroll inom partnerländernas förfaranden.

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som offentliga revisionsorgan spelar för att bistå de nationella parlamenten i deras uppgift att övervaka utgifter kopplade till utvecklingsbiståndet samt för att främja biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som offentliga revisionsorgan spelar för att bistå de nationella parlamenten i deras uppgift att övervaka utgifter kopplade till utvecklingsbiståndet samt för att främja biståndseffektiviteten.

| 27. | Europaparlamentet påminner om risken att biståndseffektivitet görs till en väldigt teknisk fråga och understryker att man måste fokusera mer på de indikatorer som hör samman med biståndets inverkan på utvecklingen och på det sätt som det rent praktiskt bidrar till fattigdomsbekämpning, jämställdhet och minskade klyftor samt till att skapa välstånd. Parlamentet anser att man, genom en närmare koppling mellan offentliga och privata aktörer på utvecklingsområdet, liksom genom att integrera tidigare erfarenheter av tillämpningen av åtagandena i Parisförklaringen och i Accrahandlingsplanen, skulle kunna förbättra programmet för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om risken att biståndseffektivitet görs till en väldigt teknisk fråga och understryker att man måste fokusera mer på de indikatorer som hör samman med biståndets inverkan på utvecklingen och på det sätt som det rent praktiskt bidrar till fattigdomsbekämpning, jämställdhet och minskade klyftor samt till att skapa välstånd. Parlamentet anser att man, genom en närmare koppling mellan offentliga och privata aktörer på utvecklingsområdet, liksom genom att integrera tidigare erfarenheter av tillämpningen av åtagandena i Parisförklaringen och i Accrahandlingsplanen, skulle kunna förbättra programmet för biståndseffektivitet.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att se över sin politik i fråga om arbetsfördelning, i syfte att säkerställa att övergripande frågor som mänskliga rättigheter, social integration, jämställdhet, medborgarskap och klimatförändringar inte förbises. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU att se över sin politik i fråga om arbetsfördelning, i syfte att säkerställa att övergripande frågor som mänskliga rättigheter, social integration, jämställdhet, medborgarskap och klimatförändringar inte förbises.

| 29. | Europaparlamentet understryker att transparens i biståndet är väsentligt för att säkerställa både egenansvar och biståndseffektivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inta en ambitiös position i frågan om biståndstransparens genom att på internationell nivå främja mekanismer för att fastställa internationella normer på området, såsom det internationella initiativet för transparens i biståndet (IATI). Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna och genomföra IATI. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att transparens i biståndet är väsentligt för att säkerställa både egenansvar och biståndseffektivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inta en ambitiös position i frågan om biståndstransparens genom att på internationell nivå främja mekanismer för att fastställa internationella normer på området, såsom det internationella initiativet för transparens i biståndet (IATI). Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna och genomföra IATI.

| 30. | Europaparlamentet ser det som viktigt att man noggrant bedömer de eventuella risker som ett ökat deltagande från den privata sektorns sida skulle kunna innebära, och att man därför bör fastställa tydliga kriterier för stöd till projekt inom den privata sektorn samt utforma strikta mekanismer för konsekvensbedömningar så att man kan säkerställa att den privata sektorns investeringar är hållbara, ligger i linje med överenskomna internationella utvecklingsmål och inte innebär en återgång till bundet bistånd. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser det som viktigt att man noggrant bedömer de eventuella risker som ett ökat deltagande från den privata sektorns sida skulle kunna innebära, och att man därför bör fastställa tydliga kriterier för stöd till projekt inom den privata sektorn samt utforma strikta mekanismer för konsekvensbedömningar så att man kan säkerställa att den privata sektorns investeringar är hållbara, ligger i linje med överenskomna internationella utvecklingsmål och inte innebär en återgång till bundet bistånd.

| 31. | Europaparlamentet anser att jämställdhet är en avgörande fråga när man utformar utvecklingspolitiken, och begär därför att denna fråga införlivas fullt ut i agendan för biståndseffektivitet och att kvinnoorganisationer aktivt deltar i alla utvecklingsprocesser. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att jämställdhet är en avgörande fråga när man utformar utvecklingspolitiken, och begär därför att denna fråga införlivas fullt ut i agendan för biståndseffektivitet och att kvinnoorganisationer aktivt deltar i alla utvecklingsprocesser.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det fjärde högnivåforumet även bör lägga grunden för ett mer inkluderande globalt utvecklingspartnerskap, genom att nya givare involveras mer, särskilt de länder vars metoder inte regleras av de globala normerna för biståndseffektivitet. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll i detta avseende och se till att bistånd från sådana länder stämmer överens med avtalade internationella principer om offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet anser att detta inte får innebära att biståndseffektiviteten urvattnas eller att dess grundläggande principer urholkas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det fjärde högnivåforumet även bör lägga grunden för ett mer inkluderande globalt utvecklingspartnerskap, genom att nya givare involveras mer, särskilt de länder vars metoder inte regleras av de globala normerna för biståndseffektivitet. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll i detta avseende och se till att bistånd från sådana länder stämmer överens med avtalade internationella principer om offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet anser att detta inte får innebära att biståndseffektiviteten urvattnas eller att dess grundläggande principer urholkas.

| 33. | Med hänsyn till Europaparlamentets ansvar för den demokratiska kontrollen bör parlamentet fortsätta att vara involverat i den pågående omdefinieringen av programmet för biståndseffektivitet, även genom ett lämpligt deltagande vid mötet i Pusan. |
| --- | --- |

33.

Med hänsyn till Europaparlamentets ansvar för den demokratiska kontrollen bör parlamentet fortsätta att vara involverat i den pågående omdefinieringen av programmet för biståndseffektivitet, även genom ett lämpligt deltagande vid mötet i Pusan.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsatt uppmärksamma biståndets kvalitet och att arbeta för en internationell agenda för utveckling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsatt uppmärksamma biståndets kvalitet och att arbeta för en internationell agenda för utveckling.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Rådets slutsatser nr 9558/07 av den 15 maj 2007.

(3)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 373.

(4)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(5)  Dok. 15912/09.

(6)  Dok. 11081/10.

(7)  Dok. 17769/10.

(8)  Dok. 18239/10.

(9)  Projekt nr. 2008/170204 – Version 1.

(10)  Projekt nr. 2010/250763 – Version 1.

(11)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 249.

(12)  Rådets generalsekretariat, konsoliderad text 18239/10.

---

Onsdagen den 26 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/87

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Agendan för ny kompetens och arbetstillfällen

P7_TA(2011)0466

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (KOM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (KOM(2010)0682),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik – Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik – Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar samt nya former för social dialog (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar samt nya former för social dialog (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010 om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010 om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi,

| — | med beaktande av undersökningen från Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, ”Skills for Green Jobs”, 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, ”Skills for Green Jobs”, 2010),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av kommunikén från Brygge om ett stärkt europeiskt samarbete inom yrkesutbildning för perioden 2011–2020, som antogs den 7 december 2010 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från Brygge om ett stärkt europeiskt samarbete inom yrkesutbildning för perioden 2011–2020, som antogs den 7 december 2010 (7),

| — | med beaktande av prognosen ”Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe”, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, 2010 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av prognosen ”Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe”, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, 2010 (8),

| — | med beaktande av Cedefops undersökning ”Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs” från maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cedefops undersökning ”Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs” från maj 2009,

| — | med beaktande av ramavtalet av den 25 mars 2010 om inkluderande arbetsmarknader, undertecknat av EFS, Businesseurope, UEAPME och CEEP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 25 mars 2010 om inkluderande arbetsmarknader, undertecknat av EFS, Businesseurope, UEAPME och CEEP,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 om den årliga tillväxtöversikten och vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen (KOM(2011)0011), och det förslag till gemensam sysselsättningsrapport som har bifogats detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 om den årliga tillväxtöversikten och vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen (KOM(2011)0011), och det förslag till gemensam sysselsättningsrapport som har bifogats detta meddelande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011 om översyn av småföretagsakten för Europa (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011 om översyn av småföretagsakten för Europa (KOM(2011)0078),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010”Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid” (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010”Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid” (KOM(2010)0642),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEK(2011)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEK(2011)0526),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft i EU den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft i EU den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (9),

| — | med beaktande av rapporten från EASPD (European Association of Service Providers for Persons with Disabilities), som visar att det blir allt svårare för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete i takt med att arbetslösheten i EU stiger och att arbetslösheten i många länder är högre bland personer med funktionsnedsättning än bland övriga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EASPD (European Association of Service Providers for Persons with Disabilities), som visar att det blir allt svårare för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete i takt med att arbetslösheten i EU stiger och att arbetslösheten i många länder är högre bland personer med funktionsnedsättning än bland övriga,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten för perioden 2011–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten för perioden 2011–2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (KOM(2008)0639) och den påföljande resolutionen av den 6 maj 2009 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (KOM(2008)0639) och den påföljande resolutionen av den 6 maj 2009 (10),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0320/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0320/2011), och av följande skäl:

| A. | På grund av den globala ekonomiska krisen uppgår arbetslösheten i EU i dag till 9,5 procent, vilket totalt motsvarar 22,828 miljoner personer, av vilka 19,4 procent är långtidsarbetslösa enligt Eurostats senaste siffror. Ungdomsarbetslösheten ligger på 20,4 procent och uppgår till så mycket som 40 procent i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

På grund av den globala ekonomiska krisen uppgår arbetslösheten i EU i dag till 9,5 procent, vilket totalt motsvarar 22,828 miljoner personer, av vilka 19,4 procent är långtidsarbetslösa enligt Eurostats senaste siffror. Ungdomsarbetslösheten ligger på 20,4 procent och uppgår till så mycket som 40 procent i vissa medlemsstater.

| B. | Inom små och medelstora företag, som är en drivande kraft för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen och uppfyllandet av 2020-målen, har över 3,5 miljoner arbetstillfällen försvunnit på grund av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Inom små och medelstora företag, som är en drivande kraft för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen och uppfyllandet av 2020-målen, har över 3,5 miljoner arbetstillfällen försvunnit på grund av den ekonomiska krisen.

| C. | Som en följd av den ekonomiska krisen 2008 förlorade den primära sektorn och tillverkningssektorn fler arbetstillfällen än väntat och enligt prognosen kommer de att förlora omkring 2,5 miljoner ytterligare arbetstillfällen till 2020. |
| --- | --- |

C.

Som en följd av den ekonomiska krisen 2008 förlorade den primära sektorn och tillverkningssektorn fler arbetstillfällen än väntat och enligt prognosen kommer de att förlora omkring 2,5 miljoner ytterligare arbetstillfällen till 2020.

| D. | Recessionen under 2008 påverkade både arbetsmarknadens efterfrågan och tillgång på kompetens, vilket ledde till att osäkerheten kring utsikterna på arbetsmarknaden ökade dramatiskt och skapade ett behov hos människor att vara bättre informerade om sysselsättningsmöjligheterna på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Recessionen under 2008 påverkade både arbetsmarknadens efterfrågan och tillgång på kompetens, vilket ledde till att osäkerheten kring utsikterna på arbetsmarknaden ökade dramatiskt och skapade ett behov hos människor att vara bättre informerade om sysselsättningsmöjligheterna på arbetsmarknaden.

| E. | De åtstramningar som genomförs i ett antal medlemsstater har sammanfallit med, och är delvis orsaken till den mycket stora ökningen av arbetslösheten. |
| --- | --- |

E.

De åtstramningar som genomförs i ett antal medlemsstater har sammanfallit med, och är delvis orsaken till den mycket stora ökningen av arbetslösheten.

| F. | Beslutsfattarna måste skydda medborgarna mot arbetslöshet genom att se till att arbetskraften har rätt kompetens för att maximera sin anställbarhet. |
| --- | --- |

F.

Beslutsfattarna måste skydda medborgarna mot arbetslöshet genom att se till att arbetskraften har rätt kompetens för att maximera sin anställbarhet.

| G. | Utvecklingen av ny teknik och förändringarna i de europeiska ekonomiernas struktur har gjort det nödvändigt för enskilda personer att uppdatera och förbättra sin kompetens under sitt yrkesverksamma liv. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingen av ny teknik och förändringarna i de europeiska ekonomiernas struktur har gjort det nödvändigt för enskilda personer att uppdatera och förbättra sin kompetens under sitt yrkesverksamma liv.

| H. | Ett av målen i Europa 2020-strategin är att främja en social, resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

H.

Ett av målen i Europa 2020-strategin är att främja en social, resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig ekonomi.

| I. | Tjänstesektorn, exempelvis försäljning, säkerhet, städning, catering, vård och personliga tjänster, väntas fortsätta att ge stor sysselsättningstillväxt fram till 2020 och kan bli det snabbast växande området. |
| --- | --- |

I.

Tjänstesektorn, exempelvis försäljning, säkerhet, städning, catering, vård och personliga tjänster, väntas fortsätta att ge stor sysselsättningstillväxt fram till 2020 och kan bli det snabbast växande området.

| J. | Livsmedelssektorn håller på att återfå en global betydelse och kräver annorlunda och högre kompetens, men antalet lågkvalificerade arbeten inom denna sektor minskar kraftigt. |
| --- | --- |

J.

Livsmedelssektorn håller på att återfå en global betydelse och kräver annorlunda och högre kompetens, men antalet lågkvalificerade arbeten inom denna sektor minskar kraftigt.

| K. | För att kunna uppnå hållbar tillväxt och övergå till en koldioxidsnål ekonomi, skydda miljön och utveckla nya miljövänliga tekniker krävs tillgång till rätt kompetens. |
| --- | --- |

K.

För att kunna uppnå hållbar tillväxt och övergå till en koldioxidsnål ekonomi, skydda miljön och utveckla nya miljövänliga tekniker krävs tillgång till rätt kompetens.

| L. | Tekniska förändringar och nya former av arbetsorganisation i sektorerna påverkar naturligtvis anställningsmönstren i form av den kompetens och de kvalifikationsnivåer som krävs inom olika yrkesgrupper. |
| --- | --- |

L.

Tekniska förändringar och nya former av arbetsorganisation i sektorerna påverkar naturligtvis anställningsmönstren i form av den kompetens och de kvalifikationsnivåer som krävs inom olika yrkesgrupper.

| M. | Ekonomierna kräver i allt större utsträckning kreativa, interaktiva, kommunikativa och problemlösande färdigheter på arbetsplatsen, medan lågkvalificerade arbetstagare eller arbetstagare som utför rutinmässiga arbetsuppgifter löper stor risk att förlora sina arbeten. |
| --- | --- |

M.

Ekonomierna kräver i allt större utsträckning kreativa, interaktiva, kommunikativa och problemlösande färdigheter på arbetsplatsen, medan lågkvalificerade arbetstagare eller arbetstagare som utför rutinmässiga arbetsuppgifter löper stor risk att förlora sina arbeten.

| N. | Arbetstagare med låg utbildnings- och kompetensnivå löper tillsammans med andra utsatta grupper större risk för att förlora sina arbeten och att leva under otrygga förhållanden och fattigdom om de inte får lämpliga utbildnings- och omskolningsmöjligheter som gör att de kan hålla jämna steg med arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

N.

Arbetstagare med låg utbildnings- och kompetensnivå löper tillsammans med andra utsatta grupper större risk för att förlora sina arbeten och att leva under otrygga förhållanden och fattigdom om de inte får lämpliga utbildnings- och omskolningsmöjligheter som gör att de kan hålla jämna steg med arbetsmarknadens behov.

| O. | Den långsiktiga effektiviteten av yrkesutbildning och högre utbildning beror på olika faktorer, såsom tillgången till ett utbildnings- och yrkesutbildningsutbud av hög kvalitet, lika möjligheter och hinderfritt tillträde för alla, tillgången till vård- och omsorgstjänster, oförminskade offentliga investeringar, de offentliga finansernas tillstånd och effektiva förvaltning samt en tydligare formulering av individuella behov och arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

O.

Den långsiktiga effektiviteten av yrkesutbildning och högre utbildning beror på olika faktorer, såsom tillgången till ett utbildnings- och yrkesutbildningsutbud av hög kvalitet, lika möjligheter och hinderfritt tillträde för alla, tillgången till vård- och omsorgstjänster, oförminskade offentliga investeringar, de offentliga finansernas tillstånd och effektiva förvaltning samt en tydligare formulering av individuella behov och arbetsmarknadens behov.

| P. | EU arbetar för att höja utbildningsnivåerna, få ner andelen ungdomar som hoppar av skolan till högst 10 procent 2020 och öka andelen personer med högskoleutbildning eller motsvarande nivå till minst 40 procent. |
| --- | --- |

P.

EU arbetar för att höja utbildningsnivåerna, få ner andelen ungdomar som hoppar av skolan till högst 10 procent 2020 och öka andelen personer med högskoleutbildning eller motsvarande nivå till minst 40 procent.

| Q. | Antalet arbeten som kräver högre tekniska och akademiska kvalifikationer väntas öka och runt hälften av alla arbeten år 2020 kommer att kräva yrkeskompetens på mellannivå. Samtidigt kommer 35 procent av arbetena att kräva kvalifikationer på hög nivå jämfört med 29 procent i dag, och ytterligare nya hållbara kvalifikationer kommer att krävas inom alla arbeten och kompetensområden. |
| --- | --- |

Q.

Antalet arbeten som kräver högre tekniska och akademiska kvalifikationer väntas öka och runt hälften av alla arbeten år 2020 kommer att kräva yrkeskompetens på mellannivå. Samtidigt kommer 35 procent av arbetena att kräva kvalifikationer på hög nivå jämfört med 29 procent i dag, och ytterligare nya hållbara kvalifikationer kommer att krävas inom alla arbeten och kompetensområden.

| R. | Migration såväl inom som till och från EU och den demografiska utvecklingen kommer på många sätt att påverka den framtida storleken och sammansättningen på den arbetande befolkningen i medlemsstaterna och få viktiga konsekvenser för tillgången och efterfrågan på kompetens, särskilt i de medlemsstater där befolkningen snabbt minskar eller kompetensflykten är omfattande. |
| --- | --- |

R.

Migration såväl inom som till och från EU och den demografiska utvecklingen kommer på många sätt att påverka den framtida storleken och sammansättningen på den arbetande befolkningen i medlemsstaterna och få viktiga konsekvenser för tillgången och efterfrågan på kompetens, särskilt i de medlemsstater där befolkningen snabbt minskar eller kompetensflykten är omfattande.

| S. | Kompetens och färdigheter hos migrerande arbetstagare erkänns ofta inte tillräckligt och utnyttjas heller inte i full utsträckning, och migrerande arbetstagare har ofta svårt att få tillgång till arbetsmarknaden, utbildning och yrkesutbildning, också på grund av deras bristande kunskap om vilka arbetsmässiga och sociala rättigheter de har och deras bristande deltagande i arbetstagarorganisationer. Integrationspolitiken, som främjar tillgången till utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning för den invandrade befolkningen, kan därför på ett betydelsefullt sätt bidra till att tillgodose framtida behov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

S.

Kompetens och färdigheter hos migrerande arbetstagare erkänns ofta inte tillräckligt och utnyttjas heller inte i full utsträckning, och migrerande arbetstagare har ofta svårt att få tillgång till arbetsmarknaden, utbildning och yrkesutbildning, också på grund av deras bristande kunskap om vilka arbetsmässiga och sociala rättigheter de har och deras bristande deltagande i arbetstagarorganisationer. Integrationspolitiken, som främjar tillgången till utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning för den invandrade befolkningen, kan därför på ett betydelsefullt sätt bidra till att tillgodose framtida behov på arbetsmarknaden.

| T. | Trots att mikrokrediter är ett grundläggande verktyg för kvinnors företagsamhet och för etablering av familjeföretag är kvinnor fortfarande underrepresenterade inom företagssektorn i EU, där de i genomsnitt utgör 30 procent av alla företagare. |
| --- | --- |

T.

Trots att mikrokrediter är ett grundläggande verktyg för kvinnors företagsamhet och för etablering av familjeföretag är kvinnor fortfarande underrepresenterade inom företagssektorn i EU, där de i genomsnitt utgör 30 procent av alla företagare.

| U. | Över 60 procent av de studenter som tar universitetsexamen är kvinnor, men alltför få kvinnor och flickor studerar naturvetenskap, vilket leder till en kraftig könssegregering inom olika sektorer. Klyftan mellan antalet kvinnor och män som arbetar i it-branschen har snarare ökat än minskat över tid. |
| --- | --- |

U.

Över 60 procent av de studenter som tar universitetsexamen är kvinnor, men alltför få kvinnor och flickor studerar naturvetenskap, vilket leder till en kraftig könssegregering inom olika sektorer. Klyftan mellan antalet kvinnor och män som arbetar i it-branschen har snarare ökat än minskat över tid.

| V. | Kvinnor missgynnas på arbetsmarknaden och är överrepresenterade i deltidsarbeten och i de nya formerna av arbetsorganisation, som ofta består av osäkra arbeten. De har också svårt att få full tillgång till sociala rättigheter, socialt skydd och sociala förmåner. |
| --- | --- |

V.

Kvinnor missgynnas på arbetsmarknaden och är överrepresenterade i deltidsarbeten och i de nya formerna av arbetsorganisation, som ofta består av osäkra arbeten. De har också svårt att få full tillgång till sociala rättigheter, socialt skydd och sociala förmåner.

| W. | En hållbar ekonomisk tillväxt har potential att öka antalet anständiga arbeten och bidra till en återhämtning av EU-ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

W.

En hållbar ekonomisk tillväxt har potential att öka antalet anständiga arbeten och bidra till en återhämtning av EU-ländernas ekonomier.

| X. | EU investerar fortfarande mindre än sina partner och konkurrenter i världsekonomin i forskning, innovation och utbildning, som är hörnstenar för att skapa tillväxt och uppnå en bättre levnadsstandard. Större investeringar behövs i kunskapsekonomin, i den tekniska utbildningen och i en upprustning av yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

X.

EU investerar fortfarande mindre än sina partner och konkurrenter i världsekonomin i forskning, innovation och utbildning, som är hörnstenar för att skapa tillväxt och uppnå en bättre levnadsstandard. Större investeringar behövs i kunskapsekonomin, i den tekniska utbildningen och i en upprustning av yrkesutbildningen.

| Y. | En målinriktad och anpassad kompetenshöjning är viktig för att hjälpa människor att skaffa ny kompetens så att de kan gynnas av övergången till en mer hållbar ekonomi. Det finns övertygande ekonomiska argument till stöd för kompetenshöjning, integration på arbetsmarknaden och social integration. En minskning av investeringarna i kompetenshöjning kommer att få långsiktiga negativa effekter. |
| --- | --- |

Y.

En målinriktad och anpassad kompetenshöjning är viktig för att hjälpa människor att skaffa ny kompetens så att de kan gynnas av övergången till en mer hållbar ekonomi. Det finns övertygande ekonomiska argument till stöd för kompetenshöjning, integration på arbetsmarknaden och social integration. En minskning av investeringarna i kompetenshöjning kommer att få långsiktiga negativa effekter.

Utmaningar för sysselsättningspolitiken

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna inom Europa 2020-strategin enades om ett sysselsättningsmål på 75 procent för män och kvinnor i åldersgruppen 20–64 år till 2020, ett mål som är nära förbundet med ekonomisk tillväxt och hållbara välfärdssystem och offentliga finanser inom EU. Parlamentet erinrar om att sysselsättningsnivån för kvinnor för närvarande är 58,2 procent. En drastisk minskning av ungdomsarbetslösheten, en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och ett effektivt genomförande av Europa 2020-strategins prioritering om integration hör till förutsättningarna för att nå sysselsättningsmålet. Parlamentet framhåller att de flesta nationella reformprogrammen inte lyckats uppfylla sysselsättnings- och fattigdomsmålet och uppmanar alla aktörer att intensifiera sitt arbete för att göra Europa 2020-strategin framgångsrik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna inom Europa 2020-strategin enades om ett sysselsättningsmål på 75 procent för män och kvinnor i åldersgruppen 20–64 år till 2020, ett mål som är nära förbundet med ekonomisk tillväxt och hållbara välfärdssystem och offentliga finanser inom EU. Parlamentet erinrar om att sysselsättningsnivån för kvinnor för närvarande är 58,2 procent. En drastisk minskning av ungdomsarbetslösheten, en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och ett effektivt genomförande av Europa 2020-strategins prioritering om integration hör till förutsättningarna för att nå sysselsättningsmålet. Parlamentet framhåller att de flesta nationella reformprogrammen inte lyckats uppfylla sysselsättnings- och fattigdomsmålet och uppmanar alla aktörer att intensifiera sitt arbete för att göra Europa 2020-strategin framgångsrik.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att unionens fem överordnade mål är att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för innovation, forskning och utveckling, uppnå klimatförändrings- och energimålen, höja utbildningsnivån och främja social integration. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar att unionens fem överordnade mål är att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för innovation, forskning och utveckling, uppnå klimatförändrings- och energimålen, höja utbildningsnivån och främja social integration.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om förekomsten av stora hinder för att väsentligt öka sysselsättningen inom EU, bekämpa strukturell arbetslöshet och skapa nya arbetstillfällen och därmed främja produktiviteten och större konkurrenskraft. Parlamentet anser att förutom säkerställandet av en bättre fungerande marknad hör dåligt anpassade och otillräckliga kunskaper bland många arbetstagare i dag till de utmaningar som måste prioriteras samt lågt rankade utbildningsnivåer i vissa europeiska länder jämfört med internationella nivåer. Parlamentet anser att en integrerad strategi för att utveckla en nödvändig kunskapsbas kommer att vara avgörande för att på bästa sätt tillvarata potentialen hos en ny hållbar ekonomi och uppmanar kommissionen att i sitt kommande meddelande om sysselsättningen inom den nya hållbara ekonomin följa upp parlamentets begäranden i dessa frågor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om förekomsten av stora hinder för att väsentligt öka sysselsättningen inom EU, bekämpa strukturell arbetslöshet och skapa nya arbetstillfällen och därmed främja produktiviteten och större konkurrenskraft. Parlamentet anser att förutom säkerställandet av en bättre fungerande marknad hör dåligt anpassade och otillräckliga kunskaper bland många arbetstagare i dag till de utmaningar som måste prioriteras samt lågt rankade utbildningsnivåer i vissa europeiska länder jämfört med internationella nivåer. Parlamentet anser att en integrerad strategi för att utveckla en nödvändig kunskapsbas kommer att vara avgörande för att på bästa sätt tillvarata potentialen hos en ny hållbar ekonomi och uppmanar kommissionen att i sitt kommande meddelande om sysselsättningen inom den nya hållbara ekonomin följa upp parlamentets begäranden i dessa frågor.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att sysselsättningsgraden och de ekonomiska resultaten förstärker varandra genom att framför allt skapa höga nivåer av ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet rekommenderar emellertid starkt att medlemsstaterna följer de integrerade riktlinjerna för Europa 2020-strategin för sysselsättningspolitiken och bredare ekonomipolitiska riktlinjer och ser till att de införda strategierna motsvarar de nationella, regionala och lokala omständigheterna, framför allt förutsättningarna i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att sysselsättningsgraden och de ekonomiska resultaten förstärker varandra genom att framför allt skapa höga nivåer av ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet rekommenderar emellertid starkt att medlemsstaterna följer de integrerade riktlinjerna för Europa 2020-strategin för sysselsättningspolitiken och bredare ekonomipolitiska riktlinjer och ser till att de införda strategierna motsvarar de nationella, regionala och lokala omständigheterna, framför allt förutsättningarna i enskilda medlemsstater.

| 5. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna alltjämt ansvarar för huvuddelarna av socialpolitiken, såsom skatter, program för social trygghet, vissa arbetsnormer, hälso- och sjukvård och utbildning. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att socialpolitiken motsvarar de nationella, regionala och lokala omständigheterna, framför allt förutsättningarna i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna alltjämt ansvarar för huvuddelarna av socialpolitiken, såsom skatter, program för social trygghet, vissa arbetsnormer, hälso- och sjukvård och utbildning. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att socialpolitiken motsvarar de nationella, regionala och lokala omständigheterna, framför allt förutsättningarna i enskilda medlemsstater.

| 6. | Europaparlamentet kräver en bättre samordning av den ekonomiska politiken mellan medlemsstaterna för att främja hållbar tillväxt och inrättande av arbetstillfällen samt för att främja effektiv konkurrens, med hänsyn till regionala skillnader i sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåerna i Europa. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att respektera reglerna om budgetdisciplin för att minska risken att hamna i ett alltför stort underskott och kräver en effektiv budgetövervakning som samtidigt tillåter ökade offentliga investeringar i enlighet med EU:s tillväxt- och sysselsättningsmål. Parlamentet betonar emellertid vikten av sociala konsekvensbedömningar i enlighet med vad som föreskrivs i fördraget och att ta hänsyn till de sociala kostnaderna för åtstramningsåtgärder, särskilt sådana som berör utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik som riskerar att äventyra framstegen i hanteringen av bristen på utbildad arbetskraft i EU eller att säkerställa ekonomisk bärkraft. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver en bättre samordning av den ekonomiska politiken mellan medlemsstaterna för att främja hållbar tillväxt och inrättande av arbetstillfällen samt för att främja effektiv konkurrens, med hänsyn till regionala skillnader i sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåerna i Europa. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att respektera reglerna om budgetdisciplin för att minska risken att hamna i ett alltför stort underskott och kräver en effektiv budgetövervakning som samtidigt tillåter ökade offentliga investeringar i enlighet med EU:s tillväxt- och sysselsättningsmål. Parlamentet betonar emellertid vikten av sociala konsekvensbedömningar i enlighet med vad som föreskrivs i fördraget och att ta hänsyn till de sociala kostnaderna för åtstramningsåtgärder, särskilt sådana som berör utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik som riskerar att äventyra framstegen i hanteringen av bristen på utbildad arbetskraft i EU eller att säkerställa ekonomisk bärkraft.

| 7. | Europaparlamentet stöder kommissionens flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020-strategin som ett ramverk för att främja konkurrenskraft och sysselsättning och för att genomföra förändringen mot en hållbar och smartare ekonomi för alla. Parlamentet framhåller vikten av den regionala dimensionen i genomförandet av agendan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram prioriterade åtgärder för sysselsättning och kompetens enligt flaggskeppsinitiativet och att lägga lämplig vikt vid att främja både utbud och efterfrågan på arbete i en kunskapsbaserad och hållbar ekonomi för alla. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder kommissionens flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020-strategin som ett ramverk för att främja konkurrenskraft och sysselsättning och för att genomföra förändringen mot en hållbar och smartare ekonomi för alla. Parlamentet framhåller vikten av den regionala dimensionen i genomförandet av agendan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram prioriterade åtgärder för sysselsättning och kompetens enligt flaggskeppsinitiativet och att lägga lämplig vikt vid att främja både utbud och efterfrågan på arbete i en kunskapsbaserad och hållbar ekonomi för alla.

| 8. | Europaparlamentet anser att agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen bör ses tillsammans med EU:s ramprogram för forskning, och att synergi mellan dessa kan skapa tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen bör ses tillsammans med EU:s ramprogram för forskning, och att synergi mellan dessa kan skapa tillväxt och sysselsättning.

| 9. | Europaparlamentet betonar att den aktuella utvecklingen av ekonomin och arbetsmarknaden i kombination med framtida utmaningar, såsom demografiska förändringar och övergången till en hållbar ekonomi, kräver bättre sysselsättnings-, utbildnings- och arbetsorganisationsstrategier för att EU:s konkurrenskraft och arbets- och levnadsvillkor ska förbättras och för att nya arbetstillfällen ska skapas. Därför bör smart tillväxt främjas genom en kombination av full sysselsättning och stark välfärd samt hållbar produktion och hållbara levnadssätt. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av allmän tillgång till livslångt lärande, kvalifikationer och kompetens för alla åldersgrupper. Parlamentet understryker de ekonomiska argumenten för kompetenshöjning, integrering på arbetsmarknaden, social integrering, effektiv bekämpning av diskriminering och bättre utnyttjande av alla arbetstagares resurser. Parlamentet erinrar om att möjligheten att kunna förena arbetsliv och familjeliv, utbildning och förbättring av humankapitalet också har andra fördelar än ekonomiska för enskilda personer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att den aktuella utvecklingen av ekonomin och arbetsmarknaden i kombination med framtida utmaningar, såsom demografiska förändringar och övergången till en hållbar ekonomi, kräver bättre sysselsättnings-, utbildnings- och arbetsorganisationsstrategier för att EU:s konkurrenskraft och arbets- och levnadsvillkor ska förbättras och för att nya arbetstillfällen ska skapas. Därför bör smart tillväxt främjas genom en kombination av full sysselsättning och stark välfärd samt hållbar produktion och hållbara levnadssätt. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av allmän tillgång till livslångt lärande, kvalifikationer och kompetens för alla åldersgrupper. Parlamentet understryker de ekonomiska argumenten för kompetenshöjning, integrering på arbetsmarknaden, social integrering, effektiv bekämpning av diskriminering och bättre utnyttjande av alla arbetstagares resurser. Parlamentet erinrar om att möjligheten att kunna förena arbetsliv och familjeliv, utbildning och förbättring av humankapitalet också har andra fördelar än ekonomiska för enskilda personer.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de nationella flexicurityarrangemangen måste ses över mot bakgrund av de nya socioekonomiska sammanhangen, och att de måste upprätthållas och i förekommande fall stärkas och anpassas till de specifika behoven i varje enskild medlemsstat för att säkerställa en flexibel och aktiv arbetsmarknad för alla, effektiv utbildning och fullgoda sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att komplettera sina arbetsmarknadsreformer genom att stärka det sociala skyddet och arbetslöshetsskyddet ovanför fattigdomsgränsen och förbättra kvaliteten på de offentliga arbetsförmedlingarna. Parlamentet betonar att flexicurity inte bör ses som en lösning för alla. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att de nationella flexicurityarrangemangen måste ses över mot bakgrund av de nya socioekonomiska sammanhangen, och att de måste upprätthållas och i förekommande fall stärkas och anpassas till de specifika behoven i varje enskild medlemsstat för att säkerställa en flexibel och aktiv arbetsmarknad för alla, effektiv utbildning och fullgoda sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att komplettera sina arbetsmarknadsreformer genom att stärka det sociala skyddet och arbetslöshetsskyddet ovanför fattigdomsgränsen och förbättra kvaliteten på de offentliga arbetsförmedlingarna. Parlamentet betonar att flexicurity inte bör ses som en lösning för alla.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av informellt lärande och kompetensutveckling genom förstärkt samarbete mellan generationerna så att unga människor kan förvärva nya kunskaper från erfarna, äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar vikten av informellt lärande och kompetensutveckling genom förstärkt samarbete mellan generationerna så att unga människor kan förvärva nya kunskaper från erfarna, äldre arbetstagare.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att många arbetstagare fortfarande har svårt att kombinera arbete och familjeliv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla föräldrar, särskilt kvinnor, ensamstående föräldrar, missgynnade personer eller personer med funktionsnedsättning, möjlighet till integrering inte bara i arbetslivet utan även i processer för livslångt lärande. Parlamentet betonar att arbetsorganisationen och utbildningsmöjligheterna måste göras förenliga med föräldraansvaret, att barnomsorgen måste göras mer effektiv och tillgänglig och att föräldrar bör ges lämpligt stöd. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att genomföra åtgärder och program som syftar till att stödja anhörigvårdare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att många arbetstagare fortfarande har svårt att kombinera arbete och familjeliv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla föräldrar, särskilt kvinnor, ensamstående föräldrar, missgynnade personer eller personer med funktionsnedsättning, möjlighet till integrering inte bara i arbetslivet utan även i processer för livslångt lärande. Parlamentet betonar att arbetsorganisationen och utbildningsmöjligheterna måste göras förenliga med föräldraansvaret, att barnomsorgen måste göras mer effektiv och tillgänglig och att föräldrar bör ges lämpligt stöd. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att genomföra åtgärder och program som syftar till att stödja anhörigvårdare.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är bra att stödja miljövillkor som främjar distansarbete i de fall detta kan bidra till en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är bra att stödja miljövillkor som främjar distansarbete i de fall detta kan bidra till en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv.

Svar

Garantera tillgången till kunnig arbetskraft

| 14. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska observationsorganet för sysselsättning och kommissionens initiativ att framställa en kompetenskarta för EU och att reformera det europeiska sysselsättningsnätverket Eures för att dels förbättra insynen och tillgången för arbetssökande, dels främja arbetstagarnas rörlighet i EU. Parlamentet betonar att Eures fyller en mycket viktig funktion när det gäller rådgivning till mobila arbetstagare och arbetssökande angående deras rättigheter och att detta bidrar till att skapa en verklig inre marknad. Parlamentet välkomnar starten av pilotprojektet ”Your first job – Eures”, som riktas till unga arbetssökande i de 27 medlemsstaterna. Parlamentet framhåller vidare Eures roll i gränsregioner och anser att dess gränsöverskridande partnerskap behöver utrustas med de resurser som krävs för att bemöta utmaningarna på den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska observationsorganet för sysselsättning och kommissionens initiativ att framställa en kompetenskarta för EU och att reformera det europeiska sysselsättningsnätverket Eures för att dels förbättra insynen och tillgången för arbetssökande, dels främja arbetstagarnas rörlighet i EU. Parlamentet betonar att Eures fyller en mycket viktig funktion när det gäller rådgivning till mobila arbetstagare och arbetssökande angående deras rättigheter och att detta bidrar till att skapa en verklig inre marknad. Parlamentet välkomnar starten av pilotprojektet ”Your first job – Eures”, som riktas till unga arbetssökande i de 27 medlemsstaterna. Parlamentet framhåller vidare Eures roll i gränsregioner och anser att dess gränsöverskridande partnerskap behöver utrustas med de resurser som krävs för att bemöta utmaningarna på den europeiska arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stärka deltagandet i livslångt lärande, framför allt inom den yrkesinriktade utbildningen, för att säkerställa anställbarheten, höja arbetskraftens kompetens och stärka konkurrenskraften. Parlamentet påpekar att andelen personer som deltar i fortbildning måste öka så att även äldre med goda kvalifikationer kan hitta lämpliga arbeten som de kan utöva. Det bör i detta sammanhang skapas incitament för såväl arbetstagare som arbetsgivare, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. Parlamentet anser också att mer övergripande åtgärder för livslångt lärande måste inrättas och att yrkesutbildningssystemen måste anpassas till arbetsmarknadens snabbt föränderliga behov, den tekniska utvecklingen och de nya strategierna för arbetets organisation. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stärka deltagandet i livslångt lärande, framför allt inom den yrkesinriktade utbildningen, för att säkerställa anställbarheten, höja arbetskraftens kompetens och stärka konkurrenskraften. Parlamentet påpekar att andelen personer som deltar i fortbildning måste öka så att även äldre med goda kvalifikationer kan hitta lämpliga arbeten som de kan utöva. Det bör i detta sammanhang skapas incitament för såväl arbetstagare som arbetsgivare, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. Parlamentet anser också att mer övergripande åtgärder för livslångt lärande måste inrättas och att yrkesutbildningssystemen måste anpassas till arbetsmarknadens snabbt föränderliga behov, den tekniska utvecklingen och de nya strategierna för arbetets organisation.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna i dessa kristider har minskat sina utbildningsbudgetar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna i dessa kristider har minskat sina utbildningsbudgetar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i utbildningssystemen.

| 17. | Europaparlamentet kräver en bättre övervakning av den kommande efterfrågan på kunskaper i EU, per bransch och kvalifikationsnivå, och en omedelbar överföring av resultatet till medlemsstaternas utbildningspolitik och andra relevanta åtgärder för livslångt lärande. Parlamentet betonar vikten av att göra arbete och karriär mer attraktivt för unga arbetstagare och framför allt unga måste få löpande information om utvecklingen på arbetsmarknaden, så att de kan inrikta sig på att skaffa de färdigheter som faktiskt behövs. Parlamentet anser att en ”kunskapsallians” som för samman företag, arbetsmarknadens parter och utbildningsinstitut skulle vara ett användbart instrument i hanteringen av innovations- och kunskapsbrister och i hög grad bidra till att främja ekonomins och hela samhällets intressen, framför allt när det gäller den mycket viktiga utmaningen att uppnå full sysselsättning, fattigdomsbekämpning, social integrering och varaktig ekonomisk tillväxt i världsekonomin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver en bättre övervakning av den kommande efterfrågan på kunskaper i EU, per bransch och kvalifikationsnivå, och en omedelbar överföring av resultatet till medlemsstaternas utbildningspolitik och andra relevanta åtgärder för livslångt lärande. Parlamentet betonar vikten av att göra arbete och karriär mer attraktivt för unga arbetstagare och framför allt unga måste få löpande information om utvecklingen på arbetsmarknaden, så att de kan inrikta sig på att skaffa de färdigheter som faktiskt behövs. Parlamentet anser att en ”kunskapsallians” som för samman företag, arbetsmarknadens parter och utbildningsinstitut skulle vara ett användbart instrument i hanteringen av innovations- och kunskapsbrister och i hög grad bidra till att främja ekonomins och hela samhällets intressen, framför allt när det gäller den mycket viktiga utmaningen att uppnå full sysselsättning, fattigdomsbekämpning, social integrering och varaktig ekonomisk tillväxt i världsekonomin.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av tidig identifiering av kompetensbehov och föreslår en tidshorisont på minst tio år och uppmanar medlemsstaterna och, där så är meningsfullt, regionerna, att inrätta ett centrum för arbetsmarknadsövervakning med inriktning på framtida behov. Parlamentet betonar vidare att det är viktigt att utveckla mer tillförlitliga system för att föregripa framtida behov av och brist på kompetens i EU och medlemsstaterna samt att fortsätta att investera i kompetensutveckling och bättre matchning av kvalifikationer och jobb. Parlamentet påminner om behovet av att säkerställa att allmänheten har tillgång till information av hög kvalitet och uppmanar till utbyte av erfarenheter och bästa metoder i detta avseende. För att uppnå detta behövs en starkare och effektivare samordning mellan utbildningsanordnare, inbegripet universitet och forskningscentrum å ena sidan och offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, företag och arbetsgivare å andra sidan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av tidig identifiering av kompetensbehov och föreslår en tidshorisont på minst tio år och uppmanar medlemsstaterna och, där så är meningsfullt, regionerna, att inrätta ett centrum för arbetsmarknadsövervakning med inriktning på framtida behov. Parlamentet betonar vidare att det är viktigt att utveckla mer tillförlitliga system för att föregripa framtida behov av och brist på kompetens i EU och medlemsstaterna samt att fortsätta att investera i kompetensutveckling och bättre matchning av kvalifikationer och jobb. Parlamentet påminner om behovet av att säkerställa att allmänheten har tillgång till information av hög kvalitet och uppmanar till utbyte av erfarenheter och bästa metoder i detta avseende. För att uppnå detta behövs en starkare och effektivare samordning mellan utbildningsanordnare, inbegripet universitet och forskningscentrum å ena sidan och offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, företag och arbetsgivare å andra sidan.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av att göra de yrken och arbeten där det råder arbetskraftsbrist mer synliga och attraktiva. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av att göra de yrken och arbeten där det råder arbetskraftsbrist mer synliga och attraktiva.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att synliggöra och öka det ekonomiska stödet till Leonardo da Vinci-programmet, som gör det möjligt att förvärva nya färdigheter, kunskaper och kvalifikationer och som gör yrkesutbildning mer lockande för alla. Parlamentet påpekar även den särskilda betydelse som utbildning på arbetsplatsen har och uppmanar till stöd för nationella initiativ som främjar denna form av utveckling i arbetslivet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att synliggöra och öka det ekonomiska stödet till Leonardo da Vinci-programmet, som gör det möjligt att förvärva nya färdigheter, kunskaper och kvalifikationer och som gör yrkesutbildning mer lockande för alla. Parlamentet påpekar även den särskilda betydelse som utbildning på arbetsplatsen har och uppmanar till stöd för nationella initiativ som främjar denna form av utveckling i arbetslivet.

| 21. | Europaparlamentet noterar att delprogrammet Erasmus har en genomförandegrad på nära 100 procent. Parlamentet påminner om de väldokumenterade bevisen på att Erasmus underlättar utlandsstudier avsevärt och ger studenterna bredare kompetens och att detta i sin tur leder till klart förbättrade anställningsmöjligheter och därmed bidrar väsentligt till Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att delprogrammet Erasmus har en genomförandegrad på nära 100 procent. Parlamentet påminner om de väldokumenterade bevisen på att Erasmus underlättar utlandsstudier avsevärt och ger studenterna bredare kompetens och att detta i sin tur leder till klart förbättrade anställningsmöjligheter och därmed bidrar väsentligt till Europas konkurrenskraft.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av att ha ett statligt utbildningssystem av hög kvalitet med fri tillgång för alla på lika villkor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av att ha ett statligt utbildningssystem av hög kvalitet med fri tillgång för alla på lika villkor.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att skapa förutsättningar för nära samarbete mellan forskningsinstitut och näringslivet samt att uppmuntra och stödja industriföretag att investera i forskning och utveckling. Parlamentet påminner om att universitet, högskolor och yrkesutbildningsorgan spelar en ledande roll i medlemsstaternas regionala ekonomier och är unika platser där innovation, utbildning och forskning möts och kan leda fler arbetstillfällen, utveckling av entreprenörskompetens och annan kompetens och till fler anställningsmöjligheter. Parlamentet erkänner den roll som initiativet till dialog mellan universitet och näringsliv spelar i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter att främja det europeiska miljölednings- och miljörevisionssystemet (Emas) och att uppmuntra alla ekonomiska sektorer att sträva efter Emas-registrering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att skapa förutsättningar för nära samarbete mellan forskningsinstitut och näringslivet samt att uppmuntra och stödja industriföretag att investera i forskning och utveckling. Parlamentet påminner om att universitet, högskolor och yrkesutbildningsorgan spelar en ledande roll i medlemsstaternas regionala ekonomier och är unika platser där innovation, utbildning och forskning möts och kan leda fler arbetstillfällen, utveckling av entreprenörskompetens och annan kompetens och till fler anställningsmöjligheter. Parlamentet erkänner den roll som initiativet till dialog mellan universitet och näringsliv spelar i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter att främja det europeiska miljölednings- och miljörevisionssystemet (Emas) och att uppmuntra alla ekonomiska sektorer att sträva efter Emas-registrering.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för agendan för ny kompetens och arbetstillfällen inrätta sektorsspecifika sysselsättnings- och kompetensråd på EU-nivå som ska samla in och utbyta information från medlemsstaterna och regionerna för att bidra till samordningen av insatser från samtliga berörda aktörer samt stödja den sociala dialogen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för agendan för ny kompetens och arbetstillfällen inrätta sektorsspecifika sysselsättnings- och kompetensråd på EU-nivå som ska samla in och utbyta information från medlemsstaterna och regionerna för att bidra till samordningen av insatser från samtliga berörda aktörer samt stödja den sociala dialogen.

| 25. | Europaparlamentet anser att en kraftig ökning av investeringarna i utbildning, forskning och innovation är av grundläggande betydelse. För att uppmuntra medlemsstaterna att välja denna väg måste särskild uppmärksamhet ägnas åt de offentliga utgifterna för utbildning, forskning och innovation när man utvärderar medlemsstaternas budgetmål på medellång sikt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en kraftig ökning av investeringarna i utbildning, forskning och innovation är av grundläggande betydelse. För att uppmuntra medlemsstaterna att välja denna väg måste särskild uppmärksamhet ägnas åt de offentliga utgifterna för utbildning, forskning och innovation när man utvärderar medlemsstaternas budgetmål på medellång sikt.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att adekvat stöd därför måste ges till instrument som exempelvis branschutredningar som identifierar behov i fråga om yrkesprofiler och yrkesgrupper och som tas fram i samarbete mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att adekvat stöd därför måste ges till instrument som exempelvis branschutredningar som identifierar behov i fråga om yrkesprofiler och yrkesgrupper och som tas fram i samarbete mellan arbetsmarknadens parter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommittéerna för dialogen mellan arbetsmarknadens parter att bidra till en bättre matchning av befintliga utbildningar och nuvarande och framtida efterfrågan genom en färdplan med tydliga mål och indikatorer som gör det möjligt att övervaka framstegen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommittéerna för dialogen mellan arbetsmarknadens parter att bidra till en bättre matchning av befintliga utbildningar och nuvarande och framtida efterfrågan genom en färdplan med tydliga mål och indikatorer som gör det möjligt att övervaka framstegen.

| 28. | Europaparlamentet betonar att arbetsgivarna måste involveras i utbildningsinstitutionernas förvaltning och i arbetet med att ta fram utbildningsprogram, undervisningsmetoder, lärlingsprogram, bedömningar och kvalifikationer. Parlamentet understryker vikten av incitament för arbetsgivare som erbjuder utbildning till låg- eller outbildad personal och därmed möjligheter att förvärva praktiska erfarenheter direkt på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att arbetsgivarna måste involveras i utbildningsinstitutionernas förvaltning och i arbetet med att ta fram utbildningsprogram, undervisningsmetoder, lärlingsprogram, bedömningar och kvalifikationer. Parlamentet understryker vikten av incitament för arbetsgivare som erbjuder utbildning till låg- eller outbildad personal och därmed möjligheter att förvärva praktiska erfarenheter direkt på arbetsplatsen.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att antalet ungdomar inom EU som hoppar av skolan i förtid fortfarande är för högt. Parlamentet påpekar att en minskning av denna andel med bara en procentenhet skulle kunna resultera i cirka 500 000 potentiella arbetstagare. Medlemsstaterna uppmanas därför att vidta effektivare åtgärder som utgår från modern utbildning och yrkesutbildning av hög kvalitet för att förhindra att ungdomar slutar skolan i förtid, att undanröja hinder för fortsatta studier, att erbjuda alternativ för lärande och utbildning och omskolningsmöjligheter för studenter med inlärningssvårigheter eller funktionshinder och att utveckla effektiva förbindelser mellan grundläggande utbildning och näringsliv. Parlamentet understryker vikten av tidig utbildning för utvecklingen av dels människors framtida kompetenser, dels deras förmåga att lära sig, specialisera sig och vidareutvecklas, och efterlyser en samstämd och omfattande långsiktig förskolestrategi, vilket föreslås i kommissionens dithörande meddelande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att antalet ungdomar inom EU som hoppar av skolan i förtid fortfarande är för högt. Parlamentet påpekar att en minskning av denna andel med bara en procentenhet skulle kunna resultera i cirka 500 000 potentiella arbetstagare. Medlemsstaterna uppmanas därför att vidta effektivare åtgärder som utgår från modern utbildning och yrkesutbildning av hög kvalitet för att förhindra att ungdomar slutar skolan i förtid, att undanröja hinder för fortsatta studier, att erbjuda alternativ för lärande och utbildning och omskolningsmöjligheter för studenter med inlärningssvårigheter eller funktionshinder och att utveckla effektiva förbindelser mellan grundläggande utbildning och näringsliv. Parlamentet understryker vikten av tidig utbildning för utvecklingen av dels människors framtida kompetenser, dels deras förmåga att lära sig, specialisera sig och vidareutvecklas, och efterlyser en samstämd och omfattande långsiktig förskolestrategi, vilket föreslås i kommissionens dithörande meddelande.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att många personer med funktionsnedsättning som kan utföra ett arbete inte har tillträde till arbetsmarknaden och uppmanar medlemsstaterna att införa en sådan politik som erbjuder alternativ vad gäller utbildning och anställning för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att många personer med funktionsnedsättning som kan utföra ett arbete inte har tillträde till arbetsmarknaden och uppmanar medlemsstaterna att införa en sådan politik som erbjuder alternativ vad gäller utbildning och anställning för personer med funktionsnedsättning.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja offentligt finansierade och välreglerade institutioner för grundläggande utbildning (förskola, grundskola och gymnasieskola, yrkesutbildning och högskoleutbildning) med välutbildade lärare och att hjälpa personalen att få skäliga löner och villkor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja offentligt finansierade och välreglerade institutioner för grundläggande utbildning (förskola, grundskola och gymnasieskola, yrkesutbildning och högskoleutbildning) med välutbildade lärare och att hjälpa personalen att få skäliga löner och villkor.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av offentliga utbildningssystem som är tillgängliga för alla i enlighet med främjandet av lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av offentliga utbildningssystem som är tillgängliga för alla i enlighet med främjandet av lika möjligheter för alla.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja europeiska spetsenheter inom de nya utbildningsprogram som startats för att ge studenterna de färdigheter som behövs i framtidens yrken och för att underlätta ungdomars rörlighet i det sammanhanget. Parlamentet framhåller att det är viktigt att skapa de förutsättningar som krävs för att öka klusterbildningen av innovativa företag som kan stimulera den lokala ekonomiska utvecklingen avsevärt och skapa nya arbetstillfällen i regionerna. I takt med att den ekonomiska omstruktureringen går allt snabbare, är arbetskraftens kompetens, skicklig företagsledning, innovation, vetenskap, teknik och gröna jobb förutsättningar för en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja europeiska spetsenheter inom de nya utbildningsprogram som startats för att ge studenterna de färdigheter som behövs i framtidens yrken och för att underlätta ungdomars rörlighet i det sammanhanget. Parlamentet framhåller att det är viktigt att skapa de förutsättningar som krävs för att öka klusterbildningen av innovativa företag som kan stimulera den lokala ekonomiska utvecklingen avsevärt och skapa nya arbetstillfällen i regionerna. I takt med att den ekonomiska omstruktureringen går allt snabbare, är arbetskraftens kompetens, skicklig företagsledning, innovation, vetenskap, teknik och gröna jobb förutsättningar för en hållbar tillväxt.

| 34. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att på alla nivåer i utbildningssystemet integrera IKT-kompetens, digital kompetens, entreprenörskap och tvärgående nyckelkompetenser som kommunikation på främmande språk, personlig utveckling, aktivt medborgarskap, kreativitet, kulturell medvetenhet och interkulturell förståelse samt nyckelkompetenser som rör miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att främja och erkänna ”hårda” och ”mjuka” färdigheter för att förbättra människors anställbarhet. Parlamentet påpekar att det är viktigt för alla att kunna kommunicera på främmande språk och stöder språkinlärning och utvecklingen av språkundervisning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att på alla nivåer i utbildningssystemet integrera IKT-kompetens, digital kompetens, entreprenörskap och tvärgående nyckelkompetenser som kommunikation på främmande språk, personlig utveckling, aktivt medborgarskap, kreativitet, kulturell medvetenhet och interkulturell förståelse samt nyckelkompetenser som rör miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att främja och erkänna ”hårda” och ”mjuka” färdigheter för att förbättra människors anställbarhet. Parlamentet påpekar att det är viktigt för alla att kunna kommunicera på främmande språk och stöder språkinlärning och utvecklingen av språkundervisning.

| 35. | Europaparlamentet betonar behovet av innovationsinriktad utbildning. Dessutom bör fritt och abstrakt tänkande främjas, tillsammans med teknisk utbildning, för att möta framtidens behov. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar behovet av innovationsinriktad utbildning. Dessutom bör fritt och abstrakt tänkande främjas, tillsammans med teknisk utbildning, för att möta framtidens behov.

| 36. | Europaparlamentet understryker att man bör satsa på att alla barn tidigt utvecklar grundläggande it-färdigheter, och därför bör it integreras i undervisningen i grundskolan. Alla i Europa bör ha enkel och billig tillgång till internet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att man bör satsa på att alla barn tidigt utvecklar grundläggande it-färdigheter, och därför bör it integreras i undervisningen i grundskolan. Alla i Europa bör ha enkel och billig tillgång till internet.

| 37. | Med tanke på att bristen på it-experter år 2015 beräknas uppgå till 384 000–700 000 arbetstillfällen, samtidigt som bristen på hälso- och sjukvårdspersonal beräknas uppgå till omkring en miljon och bristen på forskare till ytterligare en miljon, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera den nivå av kvalificerad arbetskraft som krävs på dessa områden. |
| --- | --- |

37.

Med tanke på att bristen på it-experter år 2015 beräknas uppgå till 384 000–700 000 arbetstillfällen, samtidigt som bristen på hälso- och sjukvårdspersonal beräknas uppgå till omkring en miljon och bristen på forskare till ytterligare en miljon, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera den nivå av kvalificerad arbetskraft som krävs på dessa områden.

| 38. | Europaparlamentet noterar även att utbildningens internationalisering har social, kulturell och ekonomisk betydelse och uppmanar följaktligen kommissionen att underlätta rörligheten över gränserna för forskare, studenter, vetenskapsmän och föreläsare, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar även att utbildningens internationalisering har social, kulturell och ekonomisk betydelse och uppmanar följaktligen kommissionen att underlätta rörligheten över gränserna för forskare, studenter, vetenskapsmän och föreläsare, både inom och utanför EU.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att högutbildade personer tar arbeten som de är överkvalificerade för eller okvalificerade arbeten, vilket innebär kompetensslöseri i EU. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att högutbildade personer tar arbeten som de är överkvalificerade för eller okvalificerade arbeten, vilket innebär kompetensslöseri i EU.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla utbildningsprogram riktade till lärare för att ge dem instrument så att de kan anpassa sig till arbetsmarknadens utveckling och till de kunskaper som krävs på alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla utbildningsprogram riktade till lärare för att ge dem instrument så att de kan anpassa sig till arbetsmarknadens utveckling och till de kunskaper som krävs på alla utbildningsnivåer.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja utbildning på arbetsplatsen, däribland ett dubbelt system med utbildning/yrkesutbildning för att i ett mycket tidigt skede introducera ungdomar på arbetsmarknaden och främja en kvalitetsram för praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning som i största möjliga utsträckning leder till fast anställning. Parlamentet uppmuntrar vidare de relevanta intressenterna att se till att praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning under ledning av professionella handledare ger en faktisk kompetensökning och erfarenheter som motsvarar arbetsmarknadens behov och leder till nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa minimistandarder för praktikperioder när det gäller lön och sociala rättigheter och att införa en rättsligt bindande europeisk kvalitetsram för praktikperioder, där man fastställer anständiga arbetsvillkor och regler för att förhindra att praktikanter används för att ersätta ordinarie arbetskraft. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja utbildning på arbetsplatsen, däribland ett dubbelt system med utbildning/yrkesutbildning för att i ett mycket tidigt skede introducera ungdomar på arbetsmarknaden och främja en kvalitetsram för praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning som i största möjliga utsträckning leder till fast anställning. Parlamentet uppmuntrar vidare de relevanta intressenterna att se till att praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning under ledning av professionella handledare ger en faktisk kompetensökning och erfarenheter som motsvarar arbetsmarknadens behov och leder till nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa minimistandarder för praktikperioder när det gäller lön och sociala rättigheter och att införa en rättsligt bindande europeisk kvalitetsram för praktikperioder, där man fastställer anständiga arbetsvillkor och regler för att förhindra att praktikanter används för att ersätta ordinarie arbetskraft.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka utbytet av evidensbaserad politik för övergången från utbildning och praktik till arbete och för rörlighet i utbildningssyfte, vilket bidrar till att öka de ungas kompetens och anställbarhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka utbytet av evidensbaserad politik för övergången från utbildning och praktik till arbete och för rörlighet i utbildningssyfte, vilket bidrar till att öka de ungas kompetens och anställbarhet.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa lagstiftningsinitiativ om yrkeskvalifikationer stärka det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och yrkeskvalifikationer, inrikta sig på en mekanism för ökat ömsesidigt erkännande av kompetens och färdigheter, inklusive kompetens som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning samt att utvidga mekanismen för erkännande till att även omfatta arbetstagare från tredjeländer. Parlamentet anser att mekanismen ska bygga på lämpliga europeiska ramar, såsom den europeiska ramen för kvalifikationer (EQF) och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa lagstiftningsinitiativ om yrkeskvalifikationer stärka det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och yrkeskvalifikationer, inrikta sig på en mekanism för ökat ömsesidigt erkännande av kompetens och färdigheter, inklusive kompetens som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning samt att utvidga mekanismen för erkännande till att även omfatta arbetstagare från tredjeländer. Parlamentet anser att mekanismen ska bygga på lämpliga europeiska ramar, såsom den europeiska ramen för kvalifikationer (EQF) och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET).

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar de nationella statistikbyråerna att ta fram lämpliga indikatorer för att mäta färdigheterna och kvaliteten på olika nivåer i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmuntrar de nationella statistikbyråerna att ta fram lämpliga indikatorer för att mäta färdigheterna och kvaliteten på olika nivåer i utbildningssystemet.

| 45. | Europaparlamentet anser att utrikestjänsten, i synnerhet EU:s delegationer i tredjeland, kan spela en viktig roll för att upplysa om vilken kompetens som behövs i EU och om tillgången på arbeten. Likaså kan den hjälpa till med de förfaranden som krävs för att komma till Europa. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att utrikestjänsten, i synnerhet EU:s delegationer i tredjeland, kan spela en viktig roll för att upplysa om vilken kompetens som behövs i EU och om tillgången på arbeten. Likaså kan den hjälpa till med de förfaranden som krävs för att komma till Europa.

| 46. | Europaparlamentet noterar att det som ett resultat av demografiska förändringar finns ett stort antal äldre potentiella frivilligarbetare som utgör en mycket stor outnyttjad resurs i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja möjligheterna för äldre frivilligarbetare och att ta fram ett åtgärdsprogram för seniorer för det ökande antalet äldre och mycket erfarna medborgare som kan tänka sig att arbeta som frivilliga. Programmet kan genomföras parallellt med och vara ett komplement till programmet Aktiv ungdom och även främja specifika program för frivilligarbete mellan generationerna och för mentorskap. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar att det som ett resultat av demografiska förändringar finns ett stort antal äldre potentiella frivilligarbetare som utgör en mycket stor outnyttjad resurs i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja möjligheterna för äldre frivilligarbetare och att ta fram ett åtgärdsprogram för seniorer för det ökande antalet äldre och mycket erfarna medborgare som kan tänka sig att arbeta som frivilliga. Programmet kan genomföras parallellt med och vara ett komplement till programmet Aktiv ungdom och även främja specifika program för frivilligarbete mellan generationerna och för mentorskap.

| 47. | Europaparlamentet anser att man mot bakgrund av strategin för att förlänga det yrkesverksamma livet inte gör tillräckligt för att hjälpa äldre personer att förvärva it-kompetens och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram breda utbildningsprogram för denna grupp. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att man mot bakgrund av strategin för att förlänga det yrkesverksamma livet inte gör tillräckligt för att hjälpa äldre personer att förvärva it-kompetens och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram breda utbildningsprogram för denna grupp.

| 48. | Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätthålla hantverkstraditioner och färdigheter knutna till dessa samt av att fastställa strategier för hantverksföretagare, för att kunna bevara hantverkets kulturella identitet. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att stödja arbetslivskopplad yrkesutbildning och rörlighet för unga hantverkare. Parlamentet konstaterar att en aktiv politisk åtgärd värd att uppmuntra kan vara att främja praktikplatser i syfte att få in ungdomar i sektorn och uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder i detta avseende. Parlamentet understryker vikten av humaniora som ett område för studier av det förflutna och för att bättre bevara kulturella identiteter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätthålla hantverkstraditioner och färdigheter knutna till dessa samt av att fastställa strategier för hantverksföretagare, för att kunna bevara hantverkets kulturella identitet. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att stödja arbetslivskopplad yrkesutbildning och rörlighet för unga hantverkare. Parlamentet konstaterar att en aktiv politisk åtgärd värd att uppmuntra kan vara att främja praktikplatser i syfte att få in ungdomar i sektorn och uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder i detta avseende. Parlamentet understryker vikten av humaniora som ett område för studier av det förflutna och för att bättre bevara kulturella identiteter.

Främja efterfrågan på arbetskraft och skapandet av arbetstillfällen

| 49. | Europaparlamentet noterar den roll som de små och medelstora företagen spelar i den europeiska ekonomin, såväl på grund av deras stora antal som på grund av deras strategiska roll i kampen mot arbetslösheten. Parlamentet erinrar om att små och medelstora företag står för 85 procent av arbetstillfällena i EU och svarar för 58 procent av allt mervärde som skapas i EU. Parlamentet uppmuntrar alla berörda aktörer att avskaffa alla bestämmelser som skulle kunna stå i vägen för etablerandet av nya företag och företagens fria rörlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att underlätta skapandet och stimulera tillväxten av små och medelstora företag och att särskilt uppmärksamma kvinnors företagande, ge dem en miljö med företagarvänliga och skattemässigt gynnsamma regler, underlätta deras inträde på marknaden, kartlägga hindren för anställning, minska byråkratin till ett minimum och förbättra deras tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar den roll som de små och medelstora företagen spelar i den europeiska ekonomin, såväl på grund av deras stora antal som på grund av deras strategiska roll i kampen mot arbetslösheten. Parlamentet erinrar om att små och medelstora företag står för 85 procent av arbetstillfällena i EU och svarar för 58 procent av allt mervärde som skapas i EU. Parlamentet uppmuntrar alla berörda aktörer att avskaffa alla bestämmelser som skulle kunna stå i vägen för etablerandet av nya företag och företagens fria rörlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att underlätta skapandet och stimulera tillväxten av små och medelstora företag och att särskilt uppmärksamma kvinnors företagande, ge dem en miljö med företagarvänliga och skattemässigt gynnsamma regler, underlätta deras inträde på marknaden, kartlägga hindren för anställning, minska byråkratin till ett minimum och förbättra deras tillgång till finansiering.

| 50. | Europaparlamentet anser att en mer riktad användning av innovation och en mer konkurrenskraftig industribas är nödvändigt för att öka sysselsättningen. Parlamentet menar att de ungas sysselsättning, forskningsbaserade branscher och särskilda incitament för rekrytering av ett bredare urval arbetssökande måste främjas. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att en mer riktad användning av innovation och en mer konkurrenskraftig industribas är nödvändigt för att öka sysselsättningen. Parlamentet menar att de ungas sysselsättning, forskningsbaserade branscher och särskilda incitament för rekrytering av ett bredare urval arbetssökande måste främjas.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till att i framtiden införa ett förenklat förfarande för beviljande av tidsbegränsat uppehållstillstånd i EU för koncernmedarbetare från tredjeländer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till att i framtiden införa ett förenklat förfarande för beviljande av tidsbegränsat uppehållstillstånd i EU för koncernmedarbetare från tredjeländer.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i skapandet av nya arbetstillfällen och att främja entreprenörskap, företagsetablering och egenföretagande för att skapa anställningsmöjligheter och minska den sociala utestängningen. Parlamentet anser att ett gott klimat och incitament för företagsutveckling samt stöd till införandet av ny teknik är viktigt men inte tillräckligt för utvecklingen av EU-ländernas ekonomier. Parlamentet betonar därför att man bör koncentrera sig mer på att främja entreprenörstänkande och entreprenörskap på olika utbildningsnivåer, rådgivning till nya företagare och ändamålsenlig kompetensutveckling för personal vid små och medelstora företag. Parlamentet understryker den roll som Europeiska institutet för innovation och teknik och EIB spelar, framför allt genom program såsom Jasmine och Jeremie, för att stödja nyetablering och utveckling av företag och för att tillgodose de små och medelstora företagens behov. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i skapandet av nya arbetstillfällen och att främja entreprenörskap, företagsetablering och egenföretagande för att skapa anställningsmöjligheter och minska den sociala utestängningen. Parlamentet anser att ett gott klimat och incitament för företagsutveckling samt stöd till införandet av ny teknik är viktigt men inte tillräckligt för utvecklingen av EU-ländernas ekonomier. Parlamentet betonar därför att man bör koncentrera sig mer på att främja entreprenörstänkande och entreprenörskap på olika utbildningsnivåer, rådgivning till nya företagare och ändamålsenlig kompetensutveckling för personal vid små och medelstora företag. Parlamentet understryker den roll som Europeiska institutet för innovation och teknik och EIB spelar, framför allt genom program såsom Jasmine och Jeremie, för att stödja nyetablering och utveckling av företag och för att tillgodose de små och medelstora företagens behov.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa principen om att tänka småskaligt först och ta hänsyn till de små och medelstora företagens behov när den utarbetar arbetsmarknadslagstiftning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa principen om att tänka småskaligt först och ta hänsyn till de små och medelstora företagens behov när den utarbetar arbetsmarknadslagstiftning.

| 54. | Europaparlamentet understryker vikten av ett fritt och klokt reglerat internet för nyföretagande och jobbskapande. Internetanvändarnas förtroende för systemet och tillit till att deras integritet inte kränks är avgörande för nya affärsmodeller på internet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker vikten av ett fritt och klokt reglerat internet för nyföretagande och jobbskapande. Internetanvändarnas förtroende för systemet och tillit till att deras integritet inte kränks är avgörande för nya affärsmodeller på internet.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen inte har tillräckligt många FoU-intensiva innovativa företag och att de stora bristerna i innovativa färdigheter och digital kompetens innebär att små och medelstora företag inte kan gå in för innovativa och smarta affärsmodeller och ny teknik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen inte har tillräckligt många FoU-intensiva innovativa företag och att de stora bristerna i innovativa färdigheter och digital kompetens innebär att små och medelstora företag inte kan gå in för innovativa och smarta affärsmodeller och ny teknik.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta samarbetet för att få till stånd en integrerad och konkurrenskraftig riskkapitalmarknad, något som är avgörande för skapande av och tillväxt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta samarbetet för att få till stånd en integrerad och konkurrenskraftig riskkapitalmarknad, något som är avgörande för skapande av och tillväxt för små och medelstora företag.

| 57. | Europaparlamentet anser att en konkurrensutsatt inre marknad utan hinder måste slutföras för att möjliggöra fri rörlighet för arbetskraft. Parlamentet anser vidare att slutförandet av den inre marknaden måste gå hand i hand med en arbetsrätt som skapar lika villkor, tydlig samordning av de sociala trygghetssystemen och ger arbetstagarna möjlighet att bevara, behålla eller föra över intjänade rättigheter, framför allt möjligheten att överföra pensionsrättigheter över gränserna. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter för att undanröja hinder för studenters och arbetstagares rörlighet och uppmuntra ett utbyte av bästa praxis och erfarenhet på detta område för att bedöma hur den inre marknaden utvecklas med hänsyn till löntagarnas sociala trygghet och i enlighet med de gällande löne- och arbetsvillkoren i värdlandet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att lönedumpning bör förhindras. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att en konkurrensutsatt inre marknad utan hinder måste slutföras för att möjliggöra fri rörlighet för arbetskraft. Parlamentet anser vidare att slutförandet av den inre marknaden måste gå hand i hand med en arbetsrätt som skapar lika villkor, tydlig samordning av de sociala trygghetssystemen och ger arbetstagarna möjlighet att bevara, behålla eller föra över intjänade rättigheter, framför allt möjligheten att överföra pensionsrättigheter över gränserna. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter för att undanröja hinder för studenters och arbetstagares rörlighet och uppmuntra ett utbyte av bästa praxis och erfarenhet på detta område för att bedöma hur den inre marknaden utvecklas med hänsyn till löntagarnas sociala trygghet och i enlighet med de gällande löne- och arbetsvillkoren i värdlandet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att lönedumpning bör förhindras.

| 58. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt svartarbete, som äventyrar både samhället och arbetstagarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra fler regelbundna kontroller, att införa lämpliga påföljder och inleda informationskampanjer för att öka medvetenheten om arbetstagarnas rättigheter och de långsiktiga nackdelarna för arbetstagare som är anställda i den svarta ekonomin. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att kombinera förebyggande åtgärder och sanktioner med incitament som syftar till att undvika svartarbete och omvandla svartarbete till laglig sysselsättning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt svartarbete, som äventyrar både samhället och arbetstagarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra fler regelbundna kontroller, att införa lämpliga påföljder och inleda informationskampanjer för att öka medvetenheten om arbetstagarnas rättigheter och de långsiktiga nackdelarna för arbetstagare som är anställda i den svarta ekonomin. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att kombinera förebyggande åtgärder och sanktioner med incitament som syftar till att undvika svartarbete och omvandla svartarbete till laglig sysselsättning.

| 59. | Europaparlamentet anser att hälso- och sjukvårdssektorn har en viktig roll att spela för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser också att hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala omsorgssektorn på grund av befolkningsutvecklingen är en källa till sysselsättning som är mycket viktig för den sociala delaktigheten och som kommer att öka i betydelse. Parlamentet uppmanar till utveckling av en omsorgsekonomi som uppfyller de verkliga behoven och säkrar omsorgstjänster av hög kvalitet för alla samt goda arbets- och lönevillkor för att undvika att människor tillgriper svartarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja ILO-konventionen kompletterad av en rekommendation om arbetstagare inom hushållssektorn för att förbättra arbetsförhållandena inom denna sektor. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie om vårdbiträden som är anställda i sina klienters hem samt andra lämpliga och hållbara lösningar för ett självständigt liv. Syftet med detta är att fastställa huruvida EU-lagstiftningen ger tillräcklig social trygghet för denna kategori arbetstagare, som ofta är kvinnor. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att hälso- och sjukvårdssektorn har en viktig roll att spela för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser också att hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala omsorgssektorn på grund av befolkningsutvecklingen är en källa till sysselsättning som är mycket viktig för den sociala delaktigheten och som kommer att öka i betydelse. Parlamentet uppmanar till utveckling av en omsorgsekonomi som uppfyller de verkliga behoven och säkrar omsorgstjänster av hög kvalitet för alla samt goda arbets- och lönevillkor för att undvika att människor tillgriper svartarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja ILO-konventionen kompletterad av en rekommendation om arbetstagare inom hushållssektorn för att förbättra arbetsförhållandena inom denna sektor. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie om vårdbiträden som är anställda i sina klienters hem samt andra lämpliga och hållbara lösningar för ett självständigt liv. Syftet med detta är att fastställa huruvida EU-lagstiftningen ger tillräcklig social trygghet för denna kategori arbetstagare, som ofta är kvinnor.

| 60. | Europaparlamentet betonar möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen inom områdena socialtjänst, hälso- och sjukvård, omsorg och utbildning och kräver starka och hållbara investeringar inom dessa nyckelområden och infrastrukturer och även anständiga arbetsförhållanden för att tillhandahålla tjänster med god kvalitet. Parlamentet ser fram emot kommissionens handlingsplan för att åtgärda skillnaderna i tillgången till vård- och omsorgspersonal. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen inom områdena socialtjänst, hälso- och sjukvård, omsorg och utbildning och kräver starka och hållbara investeringar inom dessa nyckelområden och infrastrukturer och även anständiga arbetsförhållanden för att tillhandahålla tjänster med god kvalitet. Parlamentet ser fram emot kommissionens handlingsplan för att åtgärda skillnaderna i tillgången till vård- och omsorgspersonal.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra intressenter att se till att EU-medlen från exempelvis ESF, Eruf och Sammanhållningsfonden samt instrument som instrumentet för mikrokrediter används på ett sätt som är effektivt, enklare och ger synergivinster för att skapa sysselsättning, även inom den sociala ekonomin. Parlamentet pekar på fördelarna med att rikta in strukturfondernas investeringar på utbildning inom sektorer med högt mervärde ur teknisk synvinkel och på sådana som är särskilt viktiga för att främja övergången till hållbara tillväxtmodeller. Parlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet på de medlemsstater som har hög arbetslöshet och en genomsnittlig månadsinkomst som ligger under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra intressenter att se till att EU-medlen från exempelvis ESF, Eruf och Sammanhållningsfonden samt instrument som instrumentet för mikrokrediter används på ett sätt som är effektivt, enklare och ger synergivinster för att skapa sysselsättning, även inom den sociala ekonomin. Parlamentet pekar på fördelarna med att rikta in strukturfondernas investeringar på utbildning inom sektorer med högt mervärde ur teknisk synvinkel och på sådana som är särskilt viktiga för att främja övergången till hållbara tillväxtmodeller. Parlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet på de medlemsstater som har hög arbetslöshet och en genomsnittlig månadsinkomst som ligger under fattigdomsgränsen.

| 62. | Parlamentet påminner om vikten av samverkan mellan de olika europeiska fonderna och understryker betydelsen av ett decentraliserat synsätt när dessa fonder utnyttjas så att arbetsmarknadens krav tillgodoses. Parlamentet anser också att individer och företag behöver ges lämpliga incitament att investera i utbildning. Parlamentet framhåller i detta sammanhang sammanhållningspolitikens bidrag till flaggskeppsinitiativet om ett resurseffektivt Europa och begär att dess potential när det gäller hållbar tillväxt beaktas. |
| --- | --- |

62.

Parlamentet påminner om vikten av samverkan mellan de olika europeiska fonderna och understryker betydelsen av ett decentraliserat synsätt när dessa fonder utnyttjas så att arbetsmarknadens krav tillgodoses. Parlamentet anser också att individer och företag behöver ges lämpliga incitament att investera i utbildning. Parlamentet framhåller i detta sammanhang sammanhållningspolitikens bidrag till flaggskeppsinitiativet om ett resurseffektivt Europa och begär att dess potential när det gäller hållbar tillväxt beaktas.

| 63. | Europaparlamentet samtycker till att öka inflytandet från sammanhållningspolitiska instrument, däribland Europeiska socialfonden, genom att koncentrera de finansiella medlen till ett mindre antal prioriteringar, skärpa motkraven på institutionella reformer, stärka partnerskapsprincipen, betona klara och mätbara mål och ingå investeringsavtal för utveckling och partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet samtycker till att öka inflytandet från sammanhållningspolitiska instrument, däribland Europeiska socialfonden, genom att koncentrera de finansiella medlen till ett mindre antal prioriteringar, skärpa motkraven på institutionella reformer, stärka partnerskapsprincipen, betona klara och mätbara mål och ingå investeringsavtal för utveckling och partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det befintliga regelverket för EU:s program för direkt företagsstöd och att undersöka möjligheterna att anslå huvuddelen av stödet till att skapa arbetstillfällen ute på företagen, utveckla arbetstagarnas kompetens och införa ytterligare utbildningsprogram. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det befintliga regelverket för EU:s program för direkt företagsstöd och att undersöka möjligheterna att anslå huvuddelen av stödet till att skapa arbetstillfällen ute på företagen, utveckla arbetstagarnas kompetens och införa ytterligare utbildningsprogram.

Förbättra arbetsmarknadens funktion

| 65. | Europaparlamentet noterar att flexicuritypolitiken står i centrum för agendan för ny kompetens och arbetstillfällen och delar kommissionens bedömning att krisen har inneburit en verklig test av flexicurityarrangemangen, även där man har infört externa flexibilitetsåtgärder på arbetsmarknaden utan motsvarande förstärkning av de sociala trygghetssystemen. Parlamentet betonar dock att man måste genomföra arbetsmarknadsreformer utan att underminera framgångsrika strategier och konsensus och förtroende mellan de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter. Parlamentet understryker att flexicurityåtgärderna måste vara anpassade till de sociala förhållanden och den särskilda struktur som råder på den nationella arbetsmarknaden och till arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar att flexicuritypolitiken står i centrum för agendan för ny kompetens och arbetstillfällen och delar kommissionens bedömning att krisen har inneburit en verklig test av flexicurityarrangemangen, även där man har infört externa flexibilitetsåtgärder på arbetsmarknaden utan motsvarande förstärkning av de sociala trygghetssystemen. Parlamentet betonar dock att man måste genomföra arbetsmarknadsreformer utan att underminera framgångsrika strategier och konsensus och förtroende mellan de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter. Parlamentet understryker att flexicurityåtgärderna måste vara anpassade till de sociala förhållanden och den särskilda struktur som råder på den nationella arbetsmarknaden och till arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen.

| 66. | Europaparlamentet betonar emellertid att flexicurity inte ensamt kan avhjälpa krisen och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att fortsätta med de nödvändiga arbetsmarknadsreformerna och att vara särskilt uppmärksamma på att arbetstagare från utsatta och missgynnade grupper kommer in på arbetsmarknaden. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att man tillämpar en strategi nedifrån och upp som underlättar dialog med och engagemang från alla nivåer i den politiska och sociala ledningen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar emellertid att flexicurity inte ensamt kan avhjälpa krisen och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att fortsätta med de nödvändiga arbetsmarknadsreformerna och att vara särskilt uppmärksamma på att arbetstagare från utsatta och missgynnade grupper kommer in på arbetsmarknaden. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att man tillämpar en strategi nedifrån och upp som underlättar dialog med och engagemang från alla nivåer i den politiska och sociala ledningen.

| 67. | Europaparlamentet anser att de fyra flexicuritykomponenterna – flexibla och pålitliga avtalsarrangemang, aktiv arbetsmarknadspolitik, livslångt lärande och moderna sociala trygghetssystem – samt balansen mellan dessa, bör ses över och stärkas, som ett led i den nya strävan efter sociala och ekonomiska förändringar. Syftet med detta är att tillgodose arbetstagarnas och företagens behov på den moderna arbetsmarknaden, skapa anständiga arbetstillfällen och säkra arbetstagarnas anställbarhet, fullgott socialt skydd och efterlevnad av principen om lika lön för lika arbete i jämställdhetens namn. Parlamentet anser att det är avgörande att stärka arbetsmarknadsinstitutionerna genom hela processen för att garantera att arbetstagarna gynnas av övergångar mellan olika arbeten, yrken, branscher och anställningsförhållanden. Vid översynen bör arbetsmarknadens parter ha inflytande inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att de fyra flexicuritykomponenterna – flexibla och pålitliga avtalsarrangemang, aktiv arbetsmarknadspolitik, livslångt lärande och moderna sociala trygghetssystem – samt balansen mellan dessa, bör ses över och stärkas, som ett led i den nya strävan efter sociala och ekonomiska förändringar. Syftet med detta är att tillgodose arbetstagarnas och företagens behov på den moderna arbetsmarknaden, skapa anständiga arbetstillfällen och säkra arbetstagarnas anställbarhet, fullgott socialt skydd och efterlevnad av principen om lika lön för lika arbete i jämställdhetens namn. Parlamentet anser att det är avgörande att stärka arbetsmarknadsinstitutionerna genom hela processen för att garantera att arbetstagarna gynnas av övergångar mellan olika arbeten, yrken, branscher och anställningsförhållanden. Vid översynen bör arbetsmarknadens parter ha inflytande inom ramen för den sociala dialogen.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i högre grad främja den roll som arbetsmarknadens parter spelar inom varje näringsgren på EU-nivå, samtidigt som deras självständighet respekteras. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i högre grad främja den roll som arbetsmarknadens parter spelar inom varje näringsgren på EU-nivå, samtidigt som deras självständighet respekteras.

| 69. | Europaparlamentet stöder, i enlighet med artikel 155 i EUF-fördraget, dialogen mellan arbetsmarknadens parter och uppmuntrar dem till avtalsförhållanden, inklusive ingående av avtal. För att genomföra de avtal som ingås på EU-nivå rekommenderas arbetsmarknadens parter, uppdelade efter näringsgren, att tillämpa det förfarande som anges i artikel 155.2 i EUF-fördraget för frågor som omfattas av artikel 153 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet stöder, i enlighet med artikel 155 i EUF-fördraget, dialogen mellan arbetsmarknadens parter och uppmuntrar dem till avtalsförhållanden, inklusive ingående av avtal. För att genomföra de avtal som ingås på EU-nivå rekommenderas arbetsmarknadens parter, uppdelade efter näringsgren, att tillämpa det förfarande som anges i artikel 155.2 i EUF-fördraget för frågor som omfattas av artikel 153 i EUF-fördraget.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla alla former av distansarbete och alla former av arbetsorganisation och/eller arbetsupplägg som med hjälp av telekommunikation och internet möjliggörs utanför den normala arbetstiden och arbetsplatsen, i samband med tillhandahållande av en tjänst eller inom ramen för ett anställningsförhållande. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla alla former av distansarbete och alla former av arbetsorganisation och/eller arbetsupplägg som med hjälp av telekommunikation och internet möjliggörs utanför den normala arbetstiden och arbetsplatsen, i samband med tillhandahållande av en tjänst eller inom ramen för ett anställningsförhållande.

Främja inkluderande arbetsmarknader

| 71. | Europaparlamentet understryker att om EU ska komma starkare ur den ekonomiska krisen, bli mer konkurrenskraftigt och konvergent med högre tillväxtnivåer och kunna säkra sitt välfärdssystem på lång sikt måste arbetskraftspotentialen i alla åldersgrupper utnyttjas bättre, arbetsmarknadens funktion, den sociala integreringen och det sociala skyddet förbättras samt kompetensen och färdigheterna hos arbetskraften stärkas. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker att om EU ska komma starkare ur den ekonomiska krisen, bli mer konkurrenskraftigt och konvergent med högre tillväxtnivåer och kunna säkra sitt välfärdssystem på lång sikt måste arbetskraftspotentialen i alla åldersgrupper utnyttjas bättre, arbetsmarknadens funktion, den sociala integreringen och det sociala skyddet förbättras samt kompetensen och färdigheterna hos arbetskraften stärkas.

| 72. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att man måste minska segmenteringen på arbetsmarknaden genom att garantera arbetstagarna tillräcklig säkerhet och förbättra integreringen på arbetsmarknaden, för att öka möjligheterna för alla arbetstagare oavsett anställningsavtal, särskilt från de mest missgynnade och utsatta grupperna, att komma in och utvecklas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att man måste minska segmenteringen på arbetsmarknaden genom att garantera arbetstagarna tillräcklig säkerhet och förbättra integreringen på arbetsmarknaden, för att öka möjligheterna för alla arbetstagare oavsett anställningsavtal, särskilt från de mest missgynnade och utsatta grupperna, att komma in och utvecklas på arbetsmarknaden.

| 73. | Europaparlamentet betonar vikten av att rättigheterna för personer med funktionshinder integreras i genomförandet av agendan samt i alla aspekter av Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att främja utveckling av och tillgång till varor och tjänster som är utformade för alla enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilket även innefattar utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar vikten av att rättigheterna för personer med funktionshinder integreras i genomförandet av agendan samt i alla aspekter av Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att främja utveckling av och tillgång till varor och tjänster som är utformade för alla enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilket även innefattar utbyte av bästa praxis.

| 74. | Europaparlamentet understryker att lönerna har stigit mindre än produktiviteten i många medlemsstater och noterar med stor oro det ökande antalet ”fattiga anställda” som även om de uppbär lön inte lyckas ta sig över fattigdomströskeln. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att göra ett kraftfullt ingripande för att åtgärda detta problem. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet understryker att lönerna har stigit mindre än produktiviteten i många medlemsstater och noterar med stor oro det ökande antalet ”fattiga anställda” som även om de uppbär lön inte lyckas ta sig över fattigdomströskeln. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att göra ett kraftfullt ingripande för att åtgärda detta problem.

| 75. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att prioritera att få bukt med ungdomsarbetslösheten och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sitt arbete för att främja ungdomars integrering på arbetsmarknaden, bl.a. genom att ge incitament till ungdomar och arbetsgivare och utveckla möjligheterna till praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det är av central betydelse att man underlättar övergången från skola till arbete, personlig vägledning och uppföljning samt tillhandahåller möjligheter att förvärva faktiska färdigheter och uppdatera dem i enlighet med arbetsmarknadens behov. Parlamentet betonar att detta initiativ måste ha nära anknytning till flaggskeppsinitiativet ”Unga på väg”. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att prioritera att få bukt med ungdomsarbetslösheten och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sitt arbete för att främja ungdomars integrering på arbetsmarknaden, bl.a. genom att ge incitament till ungdomar och arbetsgivare och utveckla möjligheterna till praktiktjänstgöring och lärlingsutbildning. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det är av central betydelse att man underlättar övergången från skola till arbete, personlig vägledning och uppföljning samt tillhandahåller möjligheter att förvärva faktiska färdigheter och uppdatera dem i enlighet med arbetsmarknadens behov. Parlamentet betonar att detta initiativ måste ha nära anknytning till flaggskeppsinitiativet ”Unga på väg”.

| 76. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa lämpliga villkor som möjliggör för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden och att integrera solidaritet mellan generationerna, samarbete vad gäller sysselsättningen och genomförande av initiativ som främjar fler år i arbetslivet, t.ex. arbetsdelning, omvärdering av kompetens och karriär, anställdas frivilligarbete och gradvis pensionering, även för frilansare. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar vikten av att skapa lämpliga villkor som möjliggör för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden och att integrera solidaritet mellan generationerna, samarbete vad gäller sysselsättningen och genomförande av initiativ som främjar fler år i arbetslivet, t.ex. arbetsdelning, omvärdering av kompetens och karriär, anställdas frivilligarbete och gradvis pensionering, även för frilansare.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med tanke på Europas åldrande befolkning skapa en uppsättning instrument som underlättar för äldre att få tillträde till arbetsmarknaden, och uppmanar både till främjandet av och ett brett stöd för rådgivning till och aktiviteter för äldre mot bakgrund av innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet efterlyser incitament för arbetsgivare, med tanke på att företagen är mindre intresserade av äldre arbetstagare. Parlamentet betonar betydelsen av att vidareutbilda dessa personer och höja deras kvalifikationer, vilket kommer att ge dem möjligheter att återvända till arbetsmarknaden. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att utnyttja äldre personers kunskaper och erfarenheter, exempelvis genom coachningsprojekt. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med tanke på Europas åldrande befolkning skapa en uppsättning instrument som underlättar för äldre att få tillträde till arbetsmarknaden, och uppmanar både till främjandet av och ett brett stöd för rådgivning till och aktiviteter för äldre mot bakgrund av innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet efterlyser incitament för arbetsgivare, med tanke på att företagen är mindre intresserade av äldre arbetstagare. Parlamentet betonar betydelsen av att vidareutbilda dessa personer och höja deras kvalifikationer, vilket kommer att ge dem möjligheter att återvända till arbetsmarknaden. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att utnyttja äldre personers kunskaper och erfarenheter, exempelvis genom coachningsprojekt.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med tanke på den växande arbetslösheten modernisera och förstärka arbetsförmedlingarna så att man kan spela en större roll som livslånga tjänsteleverantörer för både arbetstagare och arbetsgivare. Parlamentet anser att offentliga arbetsförmedlingar kan göra en bedömning av en persons färdigheter, etablera profiler och tillhandahålla individuell yrkesvägledning och rådgivning i nära samarbete med lokala arbetsgivare samt ge information om möjligheterna till entreprenörskap och erbjuda en rad olika utbildnings- och omskolningsprogram. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med tanke på den växande arbetslösheten modernisera och förstärka arbetsförmedlingarna så att man kan spela en större roll som livslånga tjänsteleverantörer för både arbetstagare och arbetsgivare. Parlamentet anser att offentliga arbetsförmedlingar kan göra en bedömning av en persons färdigheter, etablera profiler och tillhandahålla individuell yrkesvägledning och rådgivning i nära samarbete med lokala arbetsgivare samt ge information om möjligheterna till entreprenörskap och erbjuda en rad olika utbildnings- och omskolningsprogram.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att officiellt erkänna den sociala ekonomins betydelse, vilken står för 10 procent av arbetstillfällena i EU och spelar en avgörande roll för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU. Parlamentet anser att den sociala ekonomin måste vidareutvecklas för att bidra till socialt inkluderande välfärd och underlätta utvecklingen av inkluderande arbetsmarknader, bevara arbetstillfällen inom sektorer och branscher i kris och/eller som är nedläggningshotade, öka anställningstryggheten, bevara yrkesskickligheten och utveckla nya vägar till anställning för grupper som är särskilt missgynnade. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att officiellt erkänna den sociala ekonomins betydelse, vilken står för 10 procent av arbetstillfällena i EU och spelar en avgörande roll för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU. Parlamentet anser att den sociala ekonomin måste vidareutvecklas för att bidra till socialt inkluderande välfärd och underlätta utvecklingen av inkluderande arbetsmarknader, bevara arbetstillfällen inom sektorer och branscher i kris och/eller som är nedläggningshotade, öka anställningstryggheten, bevara yrkesskickligheten och utveckla nya vägar till anställning för grupper som är särskilt missgynnade.

| 80. | Europaparlamentet betonar att bättre och kraftfullare EU-åtgärder för att främja jämställdhet och underlätta för människor att förena arbete med familjeliv och privatliv bör bidra till ett ökat deltagande av den aktiva befolkningen av kvinnor och män på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av att ge kvinnor möjlighet att komma in, komma tillbaka till och avancera på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt kvinnor som har svårt att komma tillbaka i arbete efter mamma- eller föräldraledighet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att bättre och kraftfullare EU-åtgärder för att främja jämställdhet och underlätta för människor att förena arbete med familjeliv och privatliv bör bidra till ett ökat deltagande av den aktiva befolkningen av kvinnor och män på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av att ge kvinnor möjlighet att komma in, komma tillbaka till och avancera på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt kvinnor som har svårt att komma tillbaka i arbete efter mamma- eller föräldraledighet.

| 81. | Europaparlamentet anser att insatser måste göras för att främja tekniska och ingenjörsvetenskapliga studier, såsom matematik, data, naturvetenskap och teknik, bland flickor och att bekämpa könsstereotyper och könssegregering inom utbildning och på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta riktade åtgärder för att öka andelen kvinnor i ledande befattningar. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att insatser måste göras för att främja tekniska och ingenjörsvetenskapliga studier, såsom matematik, data, naturvetenskap och teknik, bland flickor och att bekämpa könsstereotyper och könssegregering inom utbildning och på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta riktade åtgärder för att öka andelen kvinnor i ledande befattningar.

| 82. | Europaparlamentet anser att EU:s lagstiftning mot diskriminering avsevärt har ökat skyddet i hela EU. Parlamentet anser emellertid att mer måste göras för att ta itu med diskrimineringen, inbegripet flerfaldig diskriminering av olika grupper när det gäller anställning, yrkesutbildning och sysselsättning, för att principen om likabehandling ska tillämpas. Parlamentet anser att kvinnors ökade deltagande på arbetsmarknaden bör främjas genom riktade sociala skyddsåtgärder som avser omsorg om barn och familjer, genom att genomföra program för integrering av ett jämställdhetsperspektiv samt genom åtgärder för rekrytering av kvinnor och män till icke traditionella arbeten på frivillig basis, med särskild uppmärksamhet på traditionellt mansdominerade sektorer. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att EU:s lagstiftning mot diskriminering avsevärt har ökat skyddet i hela EU. Parlamentet anser emellertid att mer måste göras för att ta itu med diskrimineringen, inbegripet flerfaldig diskriminering av olika grupper när det gäller anställning, yrkesutbildning och sysselsättning, för att principen om likabehandling ska tillämpas. Parlamentet anser att kvinnors ökade deltagande på arbetsmarknaden bör främjas genom riktade sociala skyddsåtgärder som avser omsorg om barn och familjer, genom att genomföra program för integrering av ett jämställdhetsperspektiv samt genom åtgärder för rekrytering av kvinnor och män till icke traditionella arbeten på frivillig basis, med särskild uppmärksamhet på traditionellt mansdominerade sektorer.

| 83. | Europaparlamentet pekar på de ekonomiska argumenten mot diskriminering förutom de människorättsliga aspekterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att snabbt sluta avtal och anta förslaget till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller trosuppfattning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja arbetet med att övervinna de tekniska svårigheterna inom rådet för att kunna uppnå ett sådant avtal eftersom en stark politik mot diskriminering inom EU kommer att stärka 2020-strategin. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet pekar på de ekonomiska argumenten mot diskriminering förutom de människorättsliga aspekterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att snabbt sluta avtal och anta förslaget till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller trosuppfattning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja arbetet med att övervinna de tekniska svårigheterna inom rådet för att kunna uppnå ett sådant avtal eftersom en stark politik mot diskriminering inom EU kommer att stärka 2020-strategin.

| 84. | Europaparlamentet vidhåller att en förutsättning för att kvinnliga arbetstagares kvalifikationer och kunskaper ska kunna skyddas i en föränderlig ekonomisk tid, och för att de som vill ska kunna få hjälp att komma tillbaka i arbete, är att anställda som är föräldralediga också får möjlighet att delta i de utbildningar som deras arbetsgivare ordnar. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet vidhåller att en förutsättning för att kvinnliga arbetstagares kvalifikationer och kunskaper ska kunna skyddas i en föränderlig ekonomisk tid, och för att de som vill ska kunna få hjälp att komma tillbaka i arbete, är att anställda som är föräldralediga också får möjlighet att delta i de utbildningar som deras arbetsgivare ordnar.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder som gör det möjligt att förena arbete och familjeliv, och att investera i kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att främja mångfaldshantering, kvinnor i yrkeslivet och inrättandet av nya tjänster med flexiblare arbetsvillkor. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder som gör det möjligt att förena arbete och familjeliv, och att investera i kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att främja mångfaldshantering, kvinnor i yrkeslivet och inrättandet av nya tjänster med flexiblare arbetsvillkor.

| 86. | Europaparlamentet betonar att nya arbetstillfällen bör åtföljas av nya former av arbetsorganisation som gör att arbetstagare med hemmavarande barn kan få andra arbetstider, sänkt arbetstid eller arbeta på distans. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar att nya arbetstillfällen bör åtföljas av nya former av arbetsorganisation som gör att arbetstagare med hemmavarande barn kan få andra arbetstider, sänkt arbetstid eller arbeta på distans.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att möjligheterna att öka sysselsättningen bland kvinnor inte bara ges inom vård och omsorg, utan också inom försvarssektorn, logistiksektorn (bl.a. transport), företagstjänstesektorn (t.ex. inom försäkrings- och konsultbranschen) och miljösektorn och hållbara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet konstaterar att möjligheterna att öka sysselsättningen bland kvinnor inte bara ges inom vård och omsorg, utan också inom försvarssektorn, logistiksektorn (bl.a. transport), företagstjänstesektorn (t.ex. inom försäkrings- och konsultbranschen) och miljösektorn och hållbara arbetstillfällen.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och utforma särskilda program för att rekrytera kvinnor till tekniska yrken med hjälp av bidrag till unga kvinnliga universitetsstuderande, i enlighet med bästa praxis i vissa medlemsstater. Ett exempel är programmet ”Excellentia” i Österrike, som gjort att man har lyckats fördubbla antalet kvinnliga lärare i naturvetenskapliga och tekniska ämnen på universiteten och medverkat till att skapa högkvalitativa forskningscentrum ledda av kvinnor. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och utforma särskilda program för att rekrytera kvinnor till tekniska yrken med hjälp av bidrag till unga kvinnliga universitetsstuderande, i enlighet med bästa praxis i vissa medlemsstater. Ett exempel är programmet ”Excellentia” i Österrike, som gjort att man har lyckats fördubbla antalet kvinnliga lärare i naturvetenskapliga och tekniska ämnen på universiteten och medverkat till att skapa högkvalitativa forskningscentrum ledda av kvinnor.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra den privata och offentliga sektorn att göra allt som krävs för att få bort löneskillnaderna och de stora skillnader som råder mellan kvinnor och män när det gäller tillgång, lön, karriärutveckling, deltagande och ledarskap, i syfte att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av insyn i form av bättre statistik samt en fungerande definition av begreppet likvärdigt arbete. Parlamentet välkomnar att kommissionen har meddelat att man kommer att se över pensionssystemet för dem som inte kontinuerligt har betalat in pensionsavgifter på grund av perioder av arbetslöshet, sjukdom eller vård- och omsorgsansvar, vilket främst gäller kvinnor. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra den privata och offentliga sektorn att göra allt som krävs för att få bort löneskillnaderna och de stora skillnader som råder mellan kvinnor och män när det gäller tillgång, lön, karriärutveckling, deltagande och ledarskap, i syfte att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av insyn i form av bättre statistik samt en fungerande definition av begreppet likvärdigt arbete. Parlamentet välkomnar att kommissionen har meddelat att man kommer att se över pensionssystemet för dem som inte kontinuerligt har betalat in pensionsavgifter på grund av perioder av arbetslöshet, sjukdom eller vård- och omsorgsansvar, vilket främst gäller kvinnor.

Förbättra arbetskvaliteten och arbetsvillkoren

| 90. | Europaparlamentet anser att strävan mot målet full sysselsättning måste kompletteras med förstärkta insatser för att förbättra arbetskvaliteten samt arbets- och levnadsvillkoren för alla anställda, liksom arbetsmiljön och jämställdheten. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet anser att strävan mot målet full sysselsättning måste kompletteras med förstärkta insatser för att förbättra arbetskvaliteten samt arbets- och levnadsvillkoren för alla anställda, liksom arbetsmiljön och jämställdheten.

| 91. | Europaparlamentet anser att arbetskvalitet måste främjas som flerdimensionellt koncept, som omfattar både anställningsförhållanden och själva arbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med att se över EU:s definition och gemensamma indikatorer på arbetskvalitet, för att göra dem mer användbara vid utvärderingen och jämförelsen av medlemsstaternas politik. Parlamentet anser att den sociala dialogen spelar en viktig roll i främjandet av anständigt arbete, arbete med kvalitet och fullgott socialt skydd och uppmanar därför huvudintressenterna inom arbetsmarknadsområdet på EU-nivå att utarbeta en gemensam EU-strategi på detta område och att delta aktivt i översynen av definitioner och indikatorer på arbetskvalitet. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att arbetskvalitet måste främjas som flerdimensionellt koncept, som omfattar både anställningsförhållanden och själva arbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med att se över EU:s definition och gemensamma indikatorer på arbetskvalitet, för att göra dem mer användbara vid utvärderingen och jämförelsen av medlemsstaternas politik. Parlamentet anser att den sociala dialogen spelar en viktig roll i främjandet av anständigt arbete, arbete med kvalitet och fullgott socialt skydd och uppmanar därför huvudintressenterna inom arbetsmarknadsområdet på EU-nivå att utarbeta en gemensam EU-strategi på detta område och att delta aktivt i översynen av definitioner och indikatorer på arbetskvalitet.

| 92. | Europaparlamentet anser att arbetsplatsens tillgänglighet, särskilt när det gäller byggnadernas utformning och informationstekniken, är ett mycket viktigt arbetsvillkor och avgörande för integreringen av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet anser att arbetsplatsens tillgänglighet, särskilt när det gäller byggnadernas utformning och informationstekniken, är ett mycket viktigt arbetsvillkor och avgörande för integreringen av personer med funktionsnedsättning.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över arbetsmiljölagstiftningen och varnar för att otrygg arbetsmiljö, ständiga byten från en anställning till en annan och ökande stress har negativa effekter på arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda problemet med bristande insikt om arbetsrelaterade risker och sjukdomar. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över arbetsmiljölagstiftningen och varnar för att otrygg arbetsmiljö, ständiga byten från en anställning till en annan och ökande stress har negativa effekter på arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda problemet med bristande insikt om arbetsrelaterade risker och sjukdomar.

| 94. | Europaparlamentet betonar vikten av att integrera aktörernas insatser för att förbättra arbetskvaliteten och använda lämpliga politiska instrument, inklusive lagstiftning, politisk samordning, utbyte av god praxis och självständiga avtal med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet betonar vikten av att integrera aktörernas insatser för att förbättra arbetskvaliteten och använda lämpliga politiska instrument, inklusive lagstiftning, politisk samordning, utbyte av god praxis och självständiga avtal med arbetsmarknadens parter.

| 95. | Europaparlamentet anser att det höga antalet och den ökande andelen arbetssjukdomar, särskilt ökningen av muskuloskeletala sjukdomar, har stor inverkan på arbetsplatsernas kvalitet. Parlamentet menar att mer måste göras för att minska dessa om det åldrande samhället ska kunna bli hållbart. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att det höga antalet och den ökande andelen arbetssjukdomar, särskilt ökningen av muskuloskeletala sjukdomar, har stor inverkan på arbetsplatsernas kvalitet. Parlamentet menar att mer måste göras för att minska dessa om det åldrande samhället ska kunna bli hållbart.

| 96. | Europaparlamentet anser att arbetstagarnas rättigheter, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, dvs. arbetstagare och arbetsgivare, och ett fullgott socialt skydd som ska förhindra fattigdom bland förvärvsarbetande bör utgöra kärnan i sysselsättningens kvalitet och därför också i konceptet arbetskvalitet. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser att arbetstagarnas rättigheter, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, dvs. arbetstagare och arbetsgivare, och ett fullgott socialt skydd som ska förhindra fattigdom bland förvärvsarbetande bör utgöra kärnan i sysselsättningens kvalitet och därför också i konceptet arbetskvalitet.

| 97. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att slutföra sitt förberedande lagstiftningsarbete och lägga fram de lagstiftningsförslag som anges i agendan, med full respekt för resultatet av bedömningen av de ekonomiska och sociala konsekvenserna och arbetsmarknadsparternas autonomi. Parlamentet välkomnar kommissionens planer att med vederbörlig hänsyn till utvecklingen se över lagstiftningens effektivitet när det gäller arbetskvalitet och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att slutföra sitt förberedande lagstiftningsarbete och lägga fram de lagstiftningsförslag som anges i agendan, med full respekt för resultatet av bedömningen av de ekonomiska och sociala konsekvenserna och arbetsmarknadsparternas autonomi. Parlamentet välkomnar kommissionens planer att med vederbörlig hänsyn till utvecklingen se över lagstiftningens effektivitet när det gäller arbetskvalitet och arbetsvillkor.

| 98. | Europaparlamentet betonar att de sysselsättningsmål som ställts upp och strategierna för att uppnå dem bör övervakas och samordnas med målen inom andra viktiga områden, t.ex. offentliga finanser och berörd innovationspolitik. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet betonar att de sysselsättningsmål som ställts upp och strategierna för att uppnå dem bör övervakas och samordnas med målen inom andra viktiga områden, t.ex. offentliga finanser och berörd innovationspolitik.

*

* *

| 99. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(2)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0262.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0263.

(5)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0455.

(7)  Kommissionens pressmeddelande IP/10/1673.

(8)  Cedefops publikationer, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(10)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

---

Torsdagen den 27 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/103

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Ombudsmannens årsrapport för 2010

P7_TA(2011)0467

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010 (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010,

| — | med beaktande av artikel 24 tredje stycket och artiklarna 228 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 24 tredje stycket och artiklarna 228 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2008 (1) om Europaparlamentets beslut om ändring av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2008 (1) om Europaparlamentets beslut om ändring av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning,

| — | med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006,

| — | med beaktande av genomförandebestämmelserna av den 1 januari 2009 för ombudsmannens stadga (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandebestämmelserna av den 1 januari 2009 för ombudsmannens stadga (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet,

| — | med beaktande av artikel 205.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 205.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0285/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0285/2011), och av följande skäl:

| A. | Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 10 maj 2011. Ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar i Bryssel den 23 maj 2011. |
| --- | --- |

A.

Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 10 maj 2011. Ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar i Bryssel den 23 maj 2011.

| B. | I artikel 24 i EUF-fördraget anges att ”varje unionsmedborgare kan vända sig till den i enlighet med artikel 228 tillsatta ombudsmannen”. |
| --- | --- |

B.

I artikel 24 i EUF-fördraget anges att ”varje unionsmedborgare kan vända sig till den i enlighet med artikel 228 tillsatta ombudsmannen”.

| C. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”.

| D. | Den gemensamma utrikespolitiken, säkerhetspolitiken och Europeiska rådets ansvarsområden omfattas av ombudsmannens ämbetsområde. |
| --- | --- |

D.

Den gemensamma utrikespolitiken, säkerhetspolitiken och Europeiska rådets ansvarsområden omfattas av ombudsmannens ämbetsområde.

| E. | I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner.” |
| --- | --- |

E.

I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner.”

| F. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna har i och med Lissabonfördragets ikraftträdande blivit rättsligt bindande i de flesta av EU:s medlemsstater. Detta ger ännu större legitimitet åt de beslut som fattas av Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna har i och med Lissabonfördragets ikraftträdande blivit rättsligt bindande i de flesta av EU:s medlemsstater. Detta ger ännu större legitimitet åt de beslut som fattas av Europeiska ombudsmannen.

| G. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande infördes en rättslig grund för gemensamma bestämmelser om administrativa förfaranden inom EU:s institutioner, organ och byråer vilka, i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget, ska ”stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”. Lissabonfördraget påverkar också Europeiska ombudsmannens verksamhet, bland annat till följd av att Europeiska utrikestjänsten inrättats och att Europeiska rådet blivit en institution. |
| --- | --- |

G.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande infördes en rättslig grund för gemensamma bestämmelser om administrativa förfaranden inom EU:s institutioner, organ och byråer vilka, i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget, ska ”stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”. Lissabonfördraget påverkar också Europeiska ombudsmannens verksamhet, bland annat till följd av att Europeiska utrikestjänsten inrättats och att Europeiska rådet blivit en institution.

| H. | Ett administrativt missförhållande uppstår när ett offentligt organ inte handlar i enlighet med en bestämmelse eller princip som är bindande för organet. |
| --- | --- |

H.

Ett administrativt missförhållande uppstår när ett offentligt organ inte handlar i enlighet med en bestämmelse eller princip som är bindande för organet.

| I. | Den 20 januari 2010, under parlamentets plenarsammanträde i Strasbourg, blev Nikiforos Diamandouros omvald till Europeiska ombudsmannen, och han avlade sin ed inför domstolen i Luxemburg den 25 oktober 2010. |
| --- | --- |

I.

Den 20 januari 2010, under parlamentets plenarsammanträde i Strasbourg, blev Nikiforos Diamandouros omvald till Europeiska ombudsmannen, och han avlade sin ed inför domstolen i Luxemburg den 25 oktober 2010.

| J. | Den 27 september 2010 firade Europeiska ombudsmannen sin femtonde årsdag som institution. Under dessa femton år har ombudsmannen besvarat fler än 36 000 klagomål och utrett fler än 3 800 fall av eventuella administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

J.

Den 27 september 2010 firade Europeiska ombudsmannen sin femtonde årsdag som institution. Under dessa femton år har ombudsmannen besvarat fler än 36 000 klagomål och utrett fler än 3 800 fall av eventuella administrativa missförhållanden.

| K. | Ombudsmannen firade sin femtonde årsdag som institution genom att sjösätta en ny strategi för sitt mandat under perioden 2009–2014. Strategin är inriktad på att man ska lyssna på berörda parter, leverera snabbare resultat, bidra till att förbättra EU:s administrativa kultur, förse såväl berörda parter som allmänheten med lämplig information vid rätt tidpunkt samt att ständigt överväga hur de tillgängliga resurserna bör användas. |
| --- | --- |

K.

Ombudsmannen firade sin femtonde årsdag som institution genom att sjösätta en ny strategi för sitt mandat under perioden 2009–2014. Strategin är inriktad på att man ska lyssna på berörda parter, leverera snabbare resultat, bidra till att förbättra EU:s administrativa kultur, förse såväl berörda parter som allmänheten med lämplig information vid rätt tidpunkt samt att ständigt överväga hur de tillgängliga resurserna bör användas.

| L. | Under 2010 fick ombudsmannen ta emot 2 667 klagomål, vilket innebär en minskning med över 400 klagomål jämfört med 2009. |
| --- | --- |

L.

Under 2010 fick ombudsmannen ta emot 2 667 klagomål, vilket innebär en minskning med över 400 klagomål jämfört med 2009.

| M. | Under 2010 gjorde ombudsmannen 326 undersökningar (318 under 2009), varav 323 gjordes på grundval av inkomna klagomål. Under 2008 tog det i genomsnitt 13 månader att göra en undersökning, medan det under 2009 och 2010 tog i genomsnitt 9 månader. De flesta undersökningarna (66 procent) tog mindre än ett år att göra och över hälften (52 procent) tog mindre än tre månader. |
| --- | --- |

M.

Under 2010 gjorde ombudsmannen 326 undersökningar (318 under 2009), varav 323 gjordes på grundval av inkomna klagomål. Under 2008 tog det i genomsnitt 13 månader att göra en undersökning, medan det under 2009 och 2010 tog i genomsnitt 9 månader. De flesta undersökningarna (66 procent) tog mindre än ett år att göra och över hälften (52 procent) tog mindre än tre månader.

| N. | Ombudsmannen kan på eget initiativ inleda en undersökning när han vill undersöka ett eventuellt fall av administrativt missförhållande på grundval av ett klagomål som inkommit från en obehörig person eller när det verkar finnas ett problem av systemisk karaktär inom institutionerna. Under 2010 avslutade ombudsmannen tre och inledde sex undersökningar på eget initiativ. |
| --- | --- |

N.

Ombudsmannen kan på eget initiativ inleda en undersökning när han vill undersöka ett eventuellt fall av administrativt missförhållande på grundval av ett klagomål som inkommit från en obehörig person eller när det verkar finnas ett problem av systemisk karaktär inom institutionerna. Under 2010 avslutade ombudsmannen tre och inledde sex undersökningar på eget initiativ.

| O. | Av alla undersökningar som inleddes under 2010 gällde 65 procent Europeiska kommissionen (56 procent under 2009), 10 procent gällde Europeiska rekryteringsbyrån Epso, 7 procent gällde Europaparlamentet, 2 procent gällde Europeiska unionens råd och 1 procent gällde Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

O.

Av alla undersökningar som inleddes under 2010 gällde 65 procent Europeiska kommissionen (56 procent under 2009), 10 procent gällde Europeiska rekryteringsbyrån Epso, 7 procent gällde Europaparlamentet, 2 procent gällde Europeiska unionens råd och 1 procent gällde Europeiska unionens domstol.

| P. | I över hälften (55 procent) av de ärenden som avslutades under 2010 godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller löste frågan. |
| --- | --- |

P.

I över hälften (55 procent) av de ärenden som avslutades under 2010 godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller löste frågan.

| Q. | Ombudsmannen kan göra en ytterligare anmärkning om han i samband med ett ärende ser en möjlighet att förbättra förvaltningen. Under 2010 gjorde ombudsmannen sådana ytterligare anmärkningar i 14 ärenden (en minskning från 28 under 2009) i syfte att förbättra de tjänster som erbjuds medborgarna. |
| --- | --- |

Q.

Ombudsmannen kan göra en ytterligare anmärkning om han i samband med ett ärende ser en möjlighet att förbättra förvaltningen. Under 2010 gjorde ombudsmannen sådana ytterligare anmärkningar i 14 ärenden (en minskning från 28 under 2009) i syfte att förbättra de tjänster som erbjuds medborgarna.

| R. | En kritisk anmärkning görs i fall där i) det inte längre är möjligt för institutionen i fråga att eliminera det administrativa missförhållandet, ii) det administrativa missförhållandet inte är av allmänt intresse eller iii) det inte anses vara nödvändigt att ombudsmannen vidtar några uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

R.

En kritisk anmärkning görs i fall där i) det inte längre är möjligt för institutionen i fråga att eliminera det administrativa missförhållandet, ii) det administrativa missförhållandet inte är av allmänt intresse eller iii) det inte anses vara nödvändigt att ombudsmannen vidtar några uppföljningsåtgärder.

| S. | En kritisk anmärkning innebär att den klagande får en bekräftelse på att klagomålet var befogat och institutionen i fråga får en indikation om vad den har gjort fel så att den i fortsättningen kan undvika det administrativa missförhållandet. Antalet kritiska anmärkningar har minskat kontinuerligt under de senaste åren och föll från 44 under 2008 till 35 under 2009 och till 33 under 2010. |
| --- | --- |

S.

En kritisk anmärkning innebär att den klagande får en bekräftelse på att klagomålet var befogat och institutionen i fråga får en indikation om vad den har gjort fel så att den i fortsättningen kan undvika det administrativa missförhållandet. Antalet kritiska anmärkningar har minskat kontinuerligt under de senaste åren och föll från 44 under 2008 till 35 under 2009 och till 33 under 2010.

| T. | I ärenden där ombudsmannen måste vidta uppföljningsåtgärder, där det administrativa missförhållandet kan elimineras eller där det administrativa missförhållandet är särskilt allvarligt eller av allmänt intresse utarbetas ett förslag till rekommendation. |
| --- | --- |

T.

I ärenden där ombudsmannen måste vidta uppföljningsåtgärder, där det administrativa missförhållandet kan elimineras eller där det administrativa missförhållandet är särskilt allvarligt eller av allmänt intresse utarbetas ett förslag till rekommendation.

| U. | Under 2010 kunde ombudsmannen konstatera att det fanns administrativa missförhållanden i 12 procent av ärendena (40) och i 7 av dessa ärenden uppnådde han positiva resultat genom att utarbeta förslag till rekommendationer. |
| --- | --- |

U.

Under 2010 kunde ombudsmannen konstatera att det fanns administrativa missförhållanden i 12 procent av ärendena (40) och i 7 av dessa ärenden uppnådde han positiva resultat genom att utarbeta förslag till rekommendationer.

| V. | Om en institution eller ett organ inte reagerar på ett förslag till rekommendation på ett tillfredsställande sätt kan ombudsmannen skicka en särskild rapport till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

V.

Om en institution eller ett organ inte reagerar på ett förslag till rekommendation på ett tillfredsställande sätt kan ombudsmannen skicka en särskild rapport till Europaparlamentet.

| W. | En särskild rapport är ombudsmannens sista vapen och det sista viktiga steg han kan ta för att behandla ett ärende, eftersom parlamentet då kan välja att anta en resolution och utöva sina befogenheter utifrån en politisk bedömning. |
| --- | --- |

W.

En särskild rapport är ombudsmannens sista vapen och det sista viktiga steg han kan ta för att behandla ett ärende, eftersom parlamentet då kan välja att anta en resolution och utöva sina befogenheter utifrån en politisk bedömning.

| X. | Under 2010 skickade ombudsmannen en särskild rapport till parlamentet. |
| --- | --- |

X.

Under 2010 skickade ombudsmannen en särskild rapport till parlamentet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010, och gratulerar ombudsmannen till att han blev omvald i januari 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2010, och gratulerar ombudsmannen till att han blev omvald i januari 2010.

| 2. | Europaparlamentet uppmärksammar den nya strategi som ombudsmannen tagit fram för den innevarande mandatperioden och som kommer att utgöra grunden för ombudsmannens initiativ och verksamhet. Denna strategi inbegriper bland annat att föra en fortlöpande dialog med de klagande, det civila samhället och andra berörda, ta fram bästa praxis i samarbete och samråd med kolleger i Europeiska ombudsmannanätverket, göra EU-förfarandena rättvisare och öppnare samt främja serviceandan inom EU-institutionernas förvaltning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmärksammar den nya strategi som ombudsmannen tagit fram för den innevarande mandatperioden och som kommer att utgöra grunden för ombudsmannens initiativ och verksamhet. Denna strategi inbegriper bland annat att föra en fortlöpande dialog med de klagande, det civila samhället och andra berörda, ta fram bästa praxis i samarbete och samråd med kolleger i Europeiska ombudsmannanätverket, göra EU-förfarandena rättvisare och öppnare samt främja serviceandan inom EU-institutionernas förvaltning.

| 3. | Europaparlamentet betonar att insyn, tillgång till information och respekt för unionsmedborgarnas rättigheter är viktiga förutsättningar för att upprätthålla förtroendet mellan medborgarna och institutionerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att insyn, tillgång till information och respekt för unionsmedborgarnas rättigheter är viktiga förutsättningar för att upprätthålla förtroendet mellan medborgarna och institutionerna.

| 4. | Europaparlamentet anser att ombudsmannen genom att förstärka öppenhet och ansvarstagande i Europeiska unionens beslutsprocess och förvaltning lämnar ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa en union ”där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, enligt vad som anges i artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att ombudsmannen genom att förstärka öppenhet och ansvarstagande i Europeiska unionens beslutsprocess och förvaltning lämnar ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa en union ”där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, enligt vad som anges i artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen.

| 5. | Den 27 september 2010 firade Europeiska ombudsmannen sin femtonde årsdag som institution. Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen under dessa femton år har besvarat fler än 36 000 klagomål och spelat en viktig roll för att hjälpa EU:s institutioner att ge medborgare upprättelse och förbättra deras förvaltning. |
| --- | --- |

5.

Den 27 september 2010 firade Europeiska ombudsmannen sin femtonde årsdag som institution. Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen under dessa femton år har besvarat fler än 36 000 klagomål och spelat en viktig roll för att hjälpa EU:s institutioner att ge medborgare upprättelse och förbättra deras förvaltning.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att dessa femton år har gett ombudsmannen som institution verklig insyn i utvecklingen vad gäller administrativa missförhållanden, problem av systemisk karaktär och strukturella svagheter hos förvaltningar. Detta gör också att ombudsmannen kan ge förvaltningen vägledning för att undvika att misstag upprepas och för att förbättra kvaliteten på och insynen i dess arbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att dessa femton år har gett ombudsmannen som institution verklig insyn i utvecklingen vad gäller administrativa missförhållanden, problem av systemisk karaktär och strukturella svagheter hos förvaltningar. Detta gör också att ombudsmannen kan ge förvaltningen vägledning för att undvika att misstag upprepas och för att förbättra kvaliteten på och insynen i dess arbete.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens initiativ att regelbundet offentliggöra studier där han undersöker hur EU-institutionerna har följt upp hans kritiska respektive ytterligare anmärkningar. Under 2009 ansågs uppföljningen vara tillfredsställande i 81 procent av fallen (94 procent när det gällde ytterligare anmärkningar och 70 procent när det gällde kritiska anmärkningar), vilket är hoppingivande. Likväl finns det utrymme för ytterligare förbättringar, särskilt vad gäller uppföljningsgraden efter kritiska anmärkningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck institutionerna att samarbeta med ombudsmannen för att förbättra uppföljningsgraden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens initiativ att regelbundet offentliggöra studier där han undersöker hur EU-institutionerna har följt upp hans kritiska respektive ytterligare anmärkningar. Under 2009 ansågs uppföljningen vara tillfredsställande i 81 procent av fallen (94 procent när det gällde ytterligare anmärkningar och 70 procent när det gällde kritiska anmärkningar), vilket är hoppingivande. Likväl finns det utrymme för ytterligare förbättringar, särskilt vad gäller uppföljningsgraden efter kritiska anmärkningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck institutionerna att samarbeta med ombudsmannen för att förbättra uppföljningsgraden.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens generellt sett konstruktiva samarbete med EU:s institutioner och organ, och stöder ombudsmannens roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull tillgång i arbetet med att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens generellt sett konstruktiva samarbete med EU:s institutioner och organ, och stöder ombudsmannens roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull tillgång i arbetet med att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning.

| 9. | Europaparlamentet lovordar ombudsmannen för institutionens nya logotyp och grafiska profil och för årsrapportens nya utseende. Parlamentet lovordar även ombudsmannen för att han har gjort institutionen insynsvänligare genom att på sin webbplats offentliggöra information om alla nya undersökningar som inleds på grundval av inkomna klagomål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet lovordar ombudsmannen för institutionens nya logotyp och grafiska profil och för årsrapportens nya utseende. Parlamentet lovordar även ombudsmannen för att han har gjort institutionen insynsvänligare genom att på sin webbplats offentliggöra information om alla nya undersökningar som inleds på grundval av inkomna klagomål.

| 10. | Europaparlamentet betonar att medborgarna måste informeras bättre om institutionens arbetssätt och om den webbplats för information som ska garantera insyn i ombudsmannens roll. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att medborgarna måste informeras bättre om institutionens arbetssätt och om den webbplats för information som ska garantera insyn i ombudsmannens roll.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att när ombudsmannen lägger fram sin årsrapport inför utskottet för framställningar ska inte bara företrädare från Europeiska kommissionen delta i sammanträdet, utan även företrädare från Europaparlamentets och rådets respektive förvaltning, liksom från andra EU-institutioners, EU-byråers och EU-organs förvaltningar som varit föremål för en undersökning, en särskild rapport, kritiska anmärkningar eller andra åtgärder som ombudsmannen vidtagit, bör närvara så att de kan kommentera rapporten och delta i diskussionen. Parlamentets och rådets respektive förvaltning, liksom de övriga EU-institutionernas, EU-byråernas och EU-organens förvaltningar, uppmanas med eftertryck att i fortsättningen se till att de har företrädare som deltar vid sammanträden då ombudsmannens årsrapport läggs fram och diskuteras. Parlamentet menar att de genom att delta i diskussionen och delge sina åsikter om god förvaltning och de svårigheter som man fått ta itu med till följd av Europeiska ombudsmannens rekommendationer och anmärkningar skulle kunna bidra till att förbättra de tjänster som unionsmedborgarna erbjuds och den interinstitutionella dialogen samt till att skapa en verklig serviceanda. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att när ombudsmannen lägger fram sin årsrapport inför utskottet för framställningar ska inte bara företrädare från Europeiska kommissionen delta i sammanträdet, utan även företrädare från Europaparlamentets och rådets respektive förvaltning, liksom från andra EU-institutioners, EU-byråers och EU-organs förvaltningar som varit föremål för en undersökning, en särskild rapport, kritiska anmärkningar eller andra åtgärder som ombudsmannen vidtagit, bör närvara så att de kan kommentera rapporten och delta i diskussionen. Parlamentets och rådets respektive förvaltning, liksom de övriga EU-institutionernas, EU-byråernas och EU-organens förvaltningar, uppmanas med eftertryck att i fortsättningen se till att de har företrädare som deltar vid sammanträden då ombudsmannens årsrapport läggs fram och diskuteras. Parlamentet menar att de genom att delta i diskussionen och delge sina åsikter om god förvaltning och de svårigheter som man fått ta itu med till följd av Europeiska ombudsmannens rekommendationer och anmärkningar skulle kunna bidra till att förbättra de tjänster som unionsmedborgarna erbjuds och den interinstitutionella dialogen samt till att skapa en verklig serviceanda.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att hålla parlamentet underrättat om hur ombudsmannens förbindelser med den nya Europeiska utrikestjänsten och Europeiska rådet utvecklas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att hålla parlamentet underrättat om hur ombudsmannens förbindelser med den nya Europeiska utrikestjänsten och Europeiska rådet utvecklas.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen under 2010 tog emot 2 667 klagomål från medborgare, företag, föreningar, icke-statliga organisationer och regionala kontor, vilket innebär en minskning med över 400 klagomål jämfört med det föregående året. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen under 2010 tog emot 2 667 klagomål från medborgare, företag, föreningar, icke-statliga organisationer och regionala kontor, vilket innebär en minskning med över 400 klagomål jämfört med det föregående året.

| 14. | Europaparlamentet håller med om att denna minskning i antalet otillåtliga klagomål delvis kan tillskrivas den interaktiva vägledning som 2009 infördes på ombudsmannens webbplats och som på ett effektivt sätt hjälper till att leda de klagande till det organ som bäst kan hjälpa dem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet håller med om att denna minskning i antalet otillåtliga klagomål delvis kan tillskrivas den interaktiva vägledning som 2009 infördes på ombudsmannens webbplats och som på ett effektivt sätt hjälper till att leda de klagande till det organ som bäst kan hjälpa dem.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska ombudsmannen att fortsätta att främja Europeiska ombudsmannanätverket för att på så sätt skapa en omfattande databas och på ett bättre sätt informera unionsmedborgarna om ansvarsfördelningen mellan Europeiska ombudsmannen, de nationella ombudsmännen och Europaparlamentets utskott för framställningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska ombudsmannen att fortsätta att främja Europeiska ombudsmannanätverket för att på så sätt skapa en omfattande databas och på ett bättre sätt informera unionsmedborgarna om ansvarsfördelningen mellan Europeiska ombudsmannen, de nationella ombudsmännen och Europaparlamentets utskott för framställningar.

| 16. | Europaparlamentet betonar att även parlamentet måste avsätta resurser för att upprätta en liknande webbplats för utskottet för framställningar för att göra parlamentet synligare och förbättra dess öppenhet samt bidra till att minska antalet otillåtliga framställningar samtidigt som den ger framställarna vägledning och råd och gör framställningsförfarandet effektivare och verkningsfullare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att även parlamentet måste avsätta resurser för att upprätta en liknande webbplats för utskottet för framställningar för att göra parlamentet synligare och förbättra dess öppenhet samt bidra till att minska antalet otillåtliga framställningar samtidigt som den ger framställarna vägledning och råd och gör framställningsförfarandet effektivare och verkningsfullare.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att antalet kritiska anmärkningar från ombudsmannen fortsätter att minska (33 under 2010, 35 under 2009, 44 under 2008 och 55 under 2007). Detta visar att EU-institutionerna spelar en allt aktivare roll för att åtgärda klagomål och att ombudsmannen genom sin effektivitet har fått legitimitet gentemot dessa institutioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att antalet kritiska anmärkningar från ombudsmannen fortsätter att minska (33 under 2010, 35 under 2009, 44 under 2008 och 55 under 2007). Detta visar att EU-institutionerna spelar en allt aktivare roll för att åtgärda klagomål och att ombudsmannen genom sin effektivitet har fått legitimitet gentemot dessa institutioner.

| 18. | Europaparlamentet gratulerar ombudsmannen till att den genomsnittliga tid det tar att göra en undersökning blir allt kortare (cirka nio månader under 2009 och 2010), och begär att man gör vad som krävs för att ytterligare reducera denna tid så att man i högre grad kan uppfylla unionsmedborgarnas förväntningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet gratulerar ombudsmannen till att den genomsnittliga tid det tar att göra en undersökning blir allt kortare (cirka nio månader under 2009 och 2010), och begär att man gör vad som krävs för att ytterligare reducera denna tid så att man i högre grad kan uppfylla unionsmedborgarnas förväntningar.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att 65 procent av alla undersökningar som ombudsmannen inledde under 2010 gällde Europeiska kommissionen (219 undersökningar), och uttrycker sin oro över att detta innebär en stor ökning jämfört med 56 procent under 2009 (191 undersökningar). Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, särskilt kommissionsledamoten med ansvar för interinstitutionella förbindelser och förvaltning, att vidta åtgärder för att snarast se till att denna situation förbättras betydligt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att 65 procent av alla undersökningar som ombudsmannen inledde under 2010 gällde Europeiska kommissionen (219 undersökningar), och uttrycker sin oro över att detta innebär en stor ökning jämfört med 56 procent under 2009 (191 undersökningar). Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, särskilt kommissionsledamoten med ansvar för interinstitutionella förbindelser och förvaltning, att vidta åtgärder för att snarast se till att denna situation förbättras betydligt.

| 20. | Ombudsmannen har uttryckt missnöje över att kommissionen i ett relativt stort antal fall (10 av 32 fall) besvarat ombudsmannens kritiska anmärkningar på ett otillfredsställande sätt. Europaparlamentet delar ombudsmannens åsikt att det fortfarande återstår mycket att göra för att övertyga tjänstemännen om att deras institution, genom en defensiv attityd gentemot ombudsmannen, går miste om en möjlighet och riskerar att skada helhetsintrycket av EU. Parlamentet efterlyser en genomgripande förbättring av svarsförfarandena, bland annat i form av kortare svarstider (i synnerhet i fall där tidsaspekten är särskilt viktig), och efterlyser även svar som är resultatinriktade i stället för defensiva. Parlamentet framhåller att unionsmedborgarna i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna har rätt till en god förvaltning. |
| --- | --- |

20.

Ombudsmannen har uttryckt missnöje över att kommissionen i ett relativt stort antal fall (10 av 32 fall) besvarat ombudsmannens kritiska anmärkningar på ett otillfredsställande sätt. Europaparlamentet delar ombudsmannens åsikt att det fortfarande återstår mycket att göra för att övertyga tjänstemännen om att deras institution, genom en defensiv attityd gentemot ombudsmannen, går miste om en möjlighet och riskerar att skada helhetsintrycket av EU. Parlamentet efterlyser en genomgripande förbättring av svarsförfarandena, bland annat i form av kortare svarstider (i synnerhet i fall där tidsaspekten är särskilt viktig), och efterlyser även svar som är resultatinriktade i stället för defensiva. Parlamentet framhåller att unionsmedborgarna i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna har rätt till en god förvaltning.

| 21. | Bland de klagomål som undersöktes av ombudsmannen under 2010 grundades ojämförligt flest på påståenden om brist på insyn i EU:s förvaltning. Sådana påståenden låg till grund för 33 procent av alla avslutade undersökningar och kunde bland annat handla om vägran att tillhandahålla information eller ge tillgång till handlingar. Europaparlamentet delar ombudsmannens frustration över det genomgående stora antalet ärenden som handlat om insyn under de senaste åren. |
| --- | --- |

21.

Bland de klagomål som undersöktes av ombudsmannen under 2010 grundades ojämförligt flest på påståenden om brist på insyn i EU:s förvaltning. Sådana påståenden låg till grund för 33 procent av alla avslutade undersökningar och kunde bland annat handla om vägran att tillhandahålla information eller ge tillgång till handlingar. Europaparlamentet delar ombudsmannens frustration över det genomgående stora antalet ärenden som handlat om insyn under de senaste åren.

| 22. | Under 2010 överlämnade ombudsmannen en särskild rapport som handlade om kommissionens vägran att lämna ut handlingar och att under fullständig öppenhet samarbeta med ombudsmannen, och den 25 november 2010 (3) antog parlamentet det betänkande som utskottet för framställningar lagt fram om denna särskilda rapport. Europaparlamentet påminner om att det i den antagna resolutionen med bestämdhet uppmanade kommissionen att göra ett åtagande gentemot parlamentet om att uppfylla sin skyldighet till lojalt samarbete med Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

22.

Under 2010 överlämnade ombudsmannen en särskild rapport som handlade om kommissionens vägran att lämna ut handlingar och att under fullständig öppenhet samarbeta med ombudsmannen, och den 25 november 2010 (3) antog parlamentet det betänkande som utskottet för framställningar lagt fram om denna särskilda rapport. Europaparlamentet påminner om att det i den antagna resolutionen med bestämdhet uppmanade kommissionen att göra ett åtagande gentemot parlamentet om att uppfylla sin skyldighet till lojalt samarbete med Europeiska ombudsmannen.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en informationskampanj som ska försäkra institutionernas tjänstemän om att ombudsmannen är villig att diskutera och lyssna, och ska visa hur ombudsmannens åtgärder kan bidra till att minska avståndet mellan EU-institutionernas förvaltningar och medborgarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en informationskampanj som ska försäkra institutionernas tjänstemän om att ombudsmannen är villig att diskutera och lyssna, och ska visa hur ombudsmannens åtgärder kan bidra till att minska avståndet mellan EU-institutionernas förvaltningar och medborgarna.

| 24. | Förordning (EG) nr 1049/2001 (4) om tillgång till EU-institutionernas handlingar har nu varit i kraft i tio år. Europaparlamentet påminner om att den basala uppfattning som ligger till grund för förordningen är att insyn ska vara regel och att sekretess endast ska tillämpas i undantagsfall. Institutionerna brottas fortfarande med denna uppfattning. I samband med att EU:s institutioner, byråer och organ utarbetar sina handlingar måste de ha denna princip i åtanke och se till att hitta den rätta balansen mellan den öppenhet som krävs och som tillför ett mervärde och det verkliga behovet av sekretess. |
| --- | --- |

24.

Förordning (EG) nr 1049/2001 (4) om tillgång till EU-institutionernas handlingar har nu varit i kraft i tio år. Europaparlamentet påminner om att den basala uppfattning som ligger till grund för förordningen är att insyn ska vara regel och att sekretess endast ska tillämpas i undantagsfall. Institutionerna brottas fortfarande med denna uppfattning. I samband med att EU:s institutioner, byråer och organ utarbetar sina handlingar måste de ha denna princip i åtanke och se till att hitta den rätta balansen mellan den öppenhet som krävs och som tillför ett mervärde och det verkliga behovet av sekretess.

| 25. | Arbetet med att omarbeta förordning (EG) nr 1049/2001 pågår fortfarande och tyvärr görs föga framsteg i detta arbete. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa större öppenhet när det gäller att ge medborgarna och parlamentet tillgång till handlingar och information. |
| --- | --- |

25.

Arbetet med att omarbeta förordning (EG) nr 1049/2001 pågår fortfarande och tyvärr görs föga framsteg i detta arbete. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa större öppenhet när det gäller att ge medborgarna och parlamentet tillgång till handlingar och information.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta att kräva att den grundläggande rätten om tillgång till handlingar respekteras och att principen om insyn i beslutsfattandet genomförs på ett korrekt sätt samt att yrka på en medborgarvänlig serviceanda och ett aktivt förhållningssätt från EU-institutionernas, EU-byråernas och EU-organens sida vad gäller att offentliggöra handlingar, eftersom detta utgör en grundprincip för EU-institutionens öppenhet och ansvar. Parlamentet föreslår att man informerar unionsmedborgarna om exempel på god praxis, för att på så sätt dels motverka medborgarnas negativa bild av EU:s förvaltning, dels uppmuntra de olika institutionerna att föra en dialog om de problem som de har och som påverkar kvaliteten på deras förvaltning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta att kräva att den grundläggande rätten om tillgång till handlingar respekteras och att principen om insyn i beslutsfattandet genomförs på ett korrekt sätt samt att yrka på en medborgarvänlig serviceanda och ett aktivt förhållningssätt från EU-institutionernas, EU-byråernas och EU-organens sida vad gäller att offentliggöra handlingar, eftersom detta utgör en grundprincip för EU-institutionens öppenhet och ansvar. Parlamentet föreslår att man informerar unionsmedborgarna om exempel på god praxis, för att på så sätt dels motverka medborgarnas negativa bild av EU:s förvaltning, dels uppmuntra de olika institutionerna att föra en dialog om de problem som de har och som påverkar kvaliteten på deras förvaltning.

| 27. | Europaparlamentet håller med ombudsmannen om att en kortfattad förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster skulle bidra till en serviceanda och främja medborgarnas förtroende för EU:s offentliga förvaltning och EU-institutionerna. Parlamentet ser fram emot ombudsmannens förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster, om vilken han för närvarande samråder med sina nationella kolleger och andra berörda parter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet håller med ombudsmannen om att en kortfattad förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster skulle bidra till en serviceanda och främja medborgarnas förtroende för EU:s offentliga förvaltning och EU-institutionerna. Parlamentet ser fram emot ombudsmannens förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster, om vilken han för närvarande samråder med sina nationella kolleger och andra berörda parter.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att denna förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster ska spridas till så många som möjligt och göras lättillgänglig för unionsmedborgarna så att de får veta att EU har för avsikt att försvara de allmännyttiga tjänsterna, som utgör en del av deras vardag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår att denna förklaring om principerna för allmännyttiga tjänster ska spridas till så många som möjligt och göras lättillgänglig för unionsmedborgarna så att de får veta att EU har för avsikt att försvara de allmännyttiga tjänsterna, som utgör en del av deras vardag.

| 29. | Europaparlamentet anser dock att man genom att anta gemensamma bindande bestämmelser och principer om de administrativa förfarandena inom EU:s egna förvaltning, vilket redan begärts av Europeiska ombudsmannen, och genom att i detta sammanhang också införa tjänsteprincipen, på bästa sätt skulle få till stånd en varaktig förändring inom EU:s förvaltningskultur. Därför förväntar sig parlamentet att kommissionen prioriterar utarbetandet av ett förslag till förordning i detta hänseende, på grundval av artikel 298 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser dock att man genom att anta gemensamma bindande bestämmelser och principer om de administrativa förfarandena inom EU:s egna förvaltning, vilket redan begärts av Europeiska ombudsmannen, och genom att i detta sammanhang också införa tjänsteprincipen, på bästa sätt skulle få till stånd en varaktig förändring inom EU:s förvaltningskultur. Därför förväntar sig parlamentet att kommissionen prioriterar utarbetandet av ett förslag till förordning i detta hänseende, på grundval av artikel 298 i EUF-fördraget.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande behöriga organ. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande behöriga organ.

---

(1)  EUT C 286 E, 27.11.2009, s. 172.

(2)  Antogs den 8 juli 2002 och ändrades genom ombudsmannens beslut av den 5 april 2004 och 3 december 2008.

(3)  Antagna texter: P7_TA(2010)0436.

(4)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/108

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Situationen i Egypten och Syrien, särskilt för kristna

P7_TA(2011)0471

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om situationen i Egypten och Syrien, särskilt för de kristna samfunden

2013/C 131 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten och Syrien, särskilt resolutionerna av den 15 september 2011 om situationen i Syrien (1), den 7 juli 2011 om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika (2) och den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten och Syrien, särskilt resolutionerna av den 15 september 2011 om situationen i Syrien (1), den 7 juli 2011 om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika (2) och den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (4),

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om Syrien den 8 oktober 2011 och om Egypten den 10 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om Syrien den 8 oktober 2011 och om Egypten den 10 oktober 2011,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 februari 2011,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 oktober 2011 och slutsatserna från Europeiska rådet av den 23 oktober 2011 om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 oktober 2011 och slutsatserna från Europeiska rådet av den 23 oktober 2011 om Syrien,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Egypten och Syrien har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Egypten och Syrien har anslutit sig till,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/522/Gusp av den 2 september 2011 om ändring av beslut 2011/273/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (5), rådets beslut 2011/523/EU av den 2 september 2011 om partiellt tillfälligt upphävande av delar av samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Arabrepubliken Syrien (6), rådets förordning (EU) nr 878/2011 av den 2 september 2011 om ändring av förordning (EU) nr 442/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (7) och rådets förordning (EU) nr 1011/2011 av den 13 oktober 2011 om ändring av förordning (EU) nr 442/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/522/Gusp av den 2 september 2011 om ändring av beslut 2011/273/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (5), rådets beslut 2011/523/EU av den 2 september 2011 om partiellt tillfälligt upphävande av delar av samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Arabrepubliken Syrien (6), rådets förordning (EU) nr 878/2011 av den 2 september 2011 om ändring av förordning (EU) nr 442/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (7) och rådets förordning (EU) nr 1011/2011 av den 13 oktober 2011 om ändring av förordning (EU) nr 442/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (8),

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Religions- och trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet är grundläggande och universella värden och väsentliga aspekter av demokrati. EU har flera gånger uttryckt sitt stöd för religions- och trosfriheten, samvetsfriheten och tankefriheten och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen. |
| --- | --- |

A.

Religions- och trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet är grundläggande och universella värden och väsentliga aspekter av demokrati. EU har flera gånger uttryckt sitt stöd för religions- och trosfriheten, samvetsfriheten och tankefriheten och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen.

Egypten

| B. | Egypten befinner sig i en kritisk period i samband med övergången till demokrati och brottas med stora utmaningar och svårigheter i denna process. Ekonomisk utveckling och en högre levnadsstandard för befolkningen är avgörande för landets långsiktiga politiska och sociala stabilitet. |
| --- | --- |

B.

Egypten befinner sig i en kritisk period i samband med övergången till demokrati och brottas med stora utmaningar och svårigheter i denna process. Ekonomisk utveckling och en högre levnadsstandard för befolkningen är avgörande för landets långsiktiga politiska och sociala stabilitet.

| C. | Minst 25 egyptiska medborgare dödades och mer än 300 sårades den 9 oktober 2011 i Kairo i samband med en fredlig demonstration som anordnats av koptiska kristna. Demonstrationståget startade i Shubra i norra Kairo och fortsatte mot det statliga tv-huset i Maspero för att protestera mot en attack på en koptisk kyrka i Assuan, för att stävja religiös diskriminering samt för att kräva antagandet av en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader, kriminalisering av religiös diskriminering och återuppbyggandet av den kyrka som attackerades. |
| --- | --- |

C.

Minst 25 egyptiska medborgare dödades och mer än 300 sårades den 9 oktober 2011 i Kairo i samband med en fredlig demonstration som anordnats av koptiska kristna. Demonstrationståget startade i Shubra i norra Kairo och fortsatte mot det statliga tv-huset i Maspero för att protestera mot en attack på en koptisk kyrka i Assuan, för att stävja religiös diskriminering samt för att kräva antagandet av en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader, kriminalisering av religiös diskriminering och återuppbyggandet av den kyrka som attackerades.

| D. | De egyptiska myndigheterna har reagerat på dessa tragiska händelser genom att låta åklagarmyndigheten göra en rannsakan av Masperoområdet och begära att den militära juridiska myndigheten utreder händelserna samt genom att upprätta en undersökningskommission bestående av medlemmar av rättsväsendet som ska utreda dessa händelser så att man kan ställa de personer som har uppviglat till våld och utfört våldshandlingar inför rätta. Ett förslag till förordning har lagts fram för omedelbar behandling i syfte att legalisera sådana befintliga religiösa byggnader som nu saknar tillstånd. Dessutom har en social diskussion inletts, på grundval av en begäran från ledarna för de olika religiösa samfunden, om förslaget om antagande av en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader, och det har beslutats att förslag till ändringar av straffrätten ska läggas fram för att bekämpa diskriminering både på det offentliga och privata området. |
| --- | --- |

D.

De egyptiska myndigheterna har reagerat på dessa tragiska händelser genom att låta åklagarmyndigheten göra en rannsakan av Masperoområdet och begära att den militära juridiska myndigheten utreder händelserna samt genom att upprätta en undersökningskommission bestående av medlemmar av rättsväsendet som ska utreda dessa händelser så att man kan ställa de personer som har uppviglat till våld och utfört våldshandlingar inför rätta. Ett förslag till förordning har lagts fram för omedelbar behandling i syfte att legalisera sådana befintliga religiösa byggnader som nu saknar tillstånd. Dessutom har en social diskussion inletts, på grundval av en begäran från ledarna för de olika religiösa samfunden, om förslaget om antagande av en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader, och det har beslutats att förslag till ändringar av straffrätten ska läggas fram för att bekämpa diskriminering både på det offentliga och privata området.

| E. | Enligt rapporterna har tiotusentals kopter lämnat Egypten sedan mars 2011. |
| --- | --- |

E.

Enligt rapporterna har tiotusentals kopter lämnat Egypten sedan mars 2011.

| F. | De civila som grips enligt undantagslagarna ställs inför rätta i militärdomstolar som bryter mot rätten till en rättvis rättegång och förvägrar de åtalade rätten att överklaga. Enligt olika människorättsorganisationer har över 12 000 civila ställts inför rätta i dessa specialdomstolar sedan mars 2011. |
| --- | --- |

F.

De civila som grips enligt undantagslagarna ställs inför rätta i militärdomstolar som bryter mot rätten till en rättvis rättegång och förvägrar de åtalade rätten att överklaga. Enligt olika människorättsorganisationer har över 12 000 civila ställts inför rätta i dessa specialdomstolar sedan mars 2011.

| G. | Maikel Nabil Sanad greps i sitt hem i Kairo den 28 mars 2011 av militärpolisen efter det att han framfört sina åsikter på nätet, där han bland annat kritiserat den egyptiska militärens roll under och efter den folkliga revolutionen. Den 10 april 2011 dömdes han till tre års fängelse för att ha ”förolämpat militären” efter en orättvis och summarisk rättegång i en militärdomstol, utan sin advokats, sin familjs eller sina vänners närvaro. |
| --- | --- |

G.

Maikel Nabil Sanad greps i sitt hem i Kairo den 28 mars 2011 av militärpolisen efter det att han framfört sina åsikter på nätet, där han bland annat kritiserat den egyptiska militärens roll under och efter den folkliga revolutionen. Den 10 april 2011 dömdes han till tre års fängelse för att ha ”förolämpat militären” efter en orättvis och summarisk rättegång i en militärdomstol, utan sin advokats, sin familjs eller sina vänners närvaro.

| H. | Den statsägda pressen inledde en förtalskampanj med hot mot icke-statliga organisationer, i synnerhet de som verkar för att försvara mänskliga rättigheter, i syfte att försämra allmänhetens förtroende för dem och stigmatisera dem som aktörer som verkar mot Egyptens intressen. |
| --- | --- |

H.

Den statsägda pressen inledde en förtalskampanj med hot mot icke-statliga organisationer, i synnerhet de som verkar för att försvara mänskliga rättigheter, i syfte att försämra allmänhetens förtroende för dem och stigmatisera dem som aktörer som verkar mot Egyptens intressen.

| I. | Våldet underblåstes av att den egyptiska statliga televisionen uppmanade människor att ”försvara armén”. |
| --- | --- |

I.

Våldet underblåstes av att den egyptiska statliga televisionen uppmanade människor att ”försvara armén”.

| J. | Övergångsperioden efter den egyptiska 25 januari-2011 revolutionen har kännetecknats av en tendens till marginalisering av kvinnor genom att de har uteslutits från den konstitutionella kommittén, och dessutom avskaffade man kvoten för kvinnor i samband med översynen av lagen om politiska rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Övergångsperioden efter den egyptiska 25 januari-2011 revolutionen har kännetecknats av en tendens till marginalisering av kvinnor genom att de har uteslutits från den konstitutionella kommittén, och dessutom avskaffade man kvoten för kvinnor i samband med översynen av lagen om politiska rättigheter.

| K. | Kidnappningen av koptiska flickor som tvingats konvertera till islam är oroande. |
| --- | --- |

K.

Kidnappningen av koptiska flickor som tvingats konvertera till islam är oroande.

Syrien

| L. | Efter det att de våldsamma attackerna mot fredliga demonstranter började i mars 2011 har det systematiska dödandet, våldet och tortyren trappats upp på ett dramatiskt sätt, och den syriska armén och landets säkerhetsstyrkor fortsätter att reagera med riktade mord, tortyr och massgripanden. Enligt FN:s uppskattningar har över 3 000 människor mist livet, många fler har sårats och tusentals har fängslats. Våldet och fördrivningarna leder till att de humanitära förhållandena kommer att försämras för många syrier. |
| --- | --- |

L.

Efter det att de våldsamma attackerna mot fredliga demonstranter började i mars 2011 har det systematiska dödandet, våldet och tortyren trappats upp på ett dramatiskt sätt, och den syriska armén och landets säkerhetsstyrkor fortsätter att reagera med riktade mord, tortyr och massgripanden. Enligt FN:s uppskattningar har över 3 000 människor mist livet, många fler har sårats och tusentals har fängslats. Våldet och fördrivningarna leder till att de humanitära förhållandena kommer att försämras för många syrier.

| M. | Fortfarande tillåts inga internationella journalister och observatörer resa in i landet. Rapporter från syriska människorättsaktivister och bilder från mobiltelefoner är det enda sättet att få kännedom om de omfattande människorättsbrotten och systematiska angreppen, som ibland är målinriktade och ibland helt slumpmässiga, mot de fredliga demonstranterna och allmänheten i Syrien. |
| --- | --- |

M.

Fortfarande tillåts inga internationella journalister och observatörer resa in i landet. Rapporter från syriska människorättsaktivister och bilder från mobiltelefoner är det enda sättet att få kännedom om de omfattande människorättsbrotten och systematiska angreppen, som ibland är målinriktade och ibland helt slumpmässiga, mot de fredliga demonstranterna och allmänheten i Syrien.

| N. | De pågående händelserna i Syrien har åtföljts av handlingar i syfte att understödja konflikter mellan olika etniska grupper och olika konfessioner och öka de sekteristiska spänningarna. Enligt rapporter kan andelen kristna i Syrien ha sjunkit från tio till åtta procent. Tusentals irakiska kristna har kommit till Syrien för att fly undan riktade våldsaktioner i Irak. Många kristna i Syrien fruktar att de kommer att drabbas av sekteristiskt våld inom landet. De kristna samfunden har en viktig roll att spela i demokratiseringen av landet. |
| --- | --- |

N.

De pågående händelserna i Syrien har åtföljts av handlingar i syfte att understödja konflikter mellan olika etniska grupper och olika konfessioner och öka de sekteristiska spänningarna. Enligt rapporter kan andelen kristna i Syrien ha sjunkit från tio till åtta procent. Tusentals irakiska kristna har kommit till Syrien för att fly undan riktade våldsaktioner i Irak. Många kristna i Syrien fruktar att de kommer att drabbas av sekteristiskt våld inom landet. De kristna samfunden har en viktig roll att spela i demokratiseringen av landet.

| O. | Rådet välkomnade i sina slutsatser av den 10 oktober 2011 den syriska politiska oppositionens försök att upprätta en enad plattform och uppmanade även det internationella samfundet att välkomna dessa försök. Rådet påpekade att inrättandet av det syriska nationella rådet var ett steg i rätt riktning. En nationell kommitté för demokratisk förändring har också inrättats i Syrien. |
| --- | --- |

O.

Rådet välkomnade i sina slutsatser av den 10 oktober 2011 den syriska politiska oppositionens försök att upprätta en enad plattform och uppmanade även det internationella samfundet att välkomna dessa försök. Rådet påpekade att inrättandet av det syriska nationella rådet var ett steg i rätt riktning. En nationell kommitté för demokratisk förändring har också inrättats i Syrien.

Egypten

| 1. | Europaparlamentet uttrycker återigen sin solidaritet med den egyptiska befolkningen i denna kritiska och svåra övergång till demokrati i landet, och upprepar sitt stöd för folkets demokratiska strävanden. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja insatser för att påskynda demokratiska, ekonomiska och sociala reformer i Egypten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker återigen sin solidaritet med den egyptiska befolkningen i denna kritiska och svåra övergång till demokrati i landet, och upprepar sitt stöd för folkets demokratiska strävanden. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja insatser för att påskynda demokratiska, ekonomiska och sociala reformer i Egypten.

| 2. | Europaparlamentet fördömer med eftertryck dödandet av demonstranter i Egypten och uttrycker sitt djupa deltagande med alla offrens anhöriga. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att säkerhetsstyrkorna inte tillämpar oproportionerligt våld och betonar att alla medborgare har rätt att demonstrera fritt och fredligt med korrekt skydd från de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att frige de 28 kristna och alla andra som greps i Maspero. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer med eftertryck dödandet av demonstranter i Egypten och uttrycker sitt djupa deltagande med alla offrens anhöriga. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att säkerhetsstyrkorna inte tillämpar oproportionerligt våld och betonar att alla medborgare har rätt att demonstrera fritt och fredligt med korrekt skydd från de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att frige de 28 kristna och alla andra som greps i Maspero.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de egyptiska myndigheternas insatser för att identifiera de personer som planerade och genomförde attackerna mot kristna samfund. Parlamentet betonar betydelsen av att en oberoende civil rättsenhet tillåts göra en oberoende, ingående och transparent utredning av Masperohändelserna så att alla ansvariga ställs till svars. Parlamentet understryker att mediernas roll till fullo måste behandlas. Parlamentet har tagit del av regeringens löfte att omedelbart behandla ett förslag till förordning om legalisering av religiösa byggnader som uppförts utan tillbörliga tillstånd och att stärka rättsliga instrument som syftar till att bekämpa diskriminering både på det offentliga och privata området. Parlamentet betonar dock att det är den egyptiska regeringens och de egyptiska myndigheternas ansvar att garantera säkerheten för alla medborgare i landet och att se till att de ansvariga för våldet ställs inför rätta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de egyptiska myndigheternas insatser för att identifiera de personer som planerade och genomförde attackerna mot kristna samfund. Parlamentet betonar betydelsen av att en oberoende civil rättsenhet tillåts göra en oberoende, ingående och transparent utredning av Masperohändelserna så att alla ansvariga ställs till svars. Parlamentet understryker att mediernas roll till fullo måste behandlas. Parlamentet har tagit del av regeringens löfte att omedelbart behandla ett förslag till förordning om legalisering av religiösa byggnader som uppförts utan tillbörliga tillstånd och att stärka rättsliga instrument som syftar till att bekämpa diskriminering både på det offentliga och privata området. Parlamentet betonar dock att det är den egyptiska regeringens och de egyptiska myndigheternas ansvar att garantera säkerheten för alla medborgare i landet och att se till att de ansvariga för våldet ställs inför rätta.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att garantera full respekt för alla grundläggande rättigheter, däribland föreningsfrihet, rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet och religionsfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet för alla medborgare i Egypten, även koptiska kristna, och att se till att de koptiska kristna samfunden inte blir offer för våldsamma attacker utan kan leva i fred och fritt utöva sin tro i hela landet. Parlamentet efterlyser adekvat skydd av kyrkorna så att man sätter stopp för de islamiska extremisternas kontinuerliga attacker mot och förstörelse av kyrkor. Parlamentet välkomnar de fortsatta insatserna för att anta en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader. Parlamentet framhåller att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande rättighet som garanteras av rättsliga instrument. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de egyptiska myndigheterna att stoppa diskrimineringen av koptiska kristna, till exempel genom att stryka hänvisningar till religion i alla officiella handlingar, och att garantera lika värdighet och lika möjligheter för alla medborgare i Egypten när det gäller tillgången till offentliga och politiska tjänster, inklusive representationen i de väpnade styrkorna, parlamentet och regeringen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att garantera full respekt för alla grundläggande rättigheter, däribland föreningsfrihet, rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet och religionsfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet för alla medborgare i Egypten, även koptiska kristna, och att se till att de koptiska kristna samfunden inte blir offer för våldsamma attacker utan kan leva i fred och fritt utöva sin tro i hela landet. Parlamentet efterlyser adekvat skydd av kyrkorna så att man sätter stopp för de islamiska extremisternas kontinuerliga attacker mot och förstörelse av kyrkor. Parlamentet välkomnar de fortsatta insatserna för att anta en enhetlig lag för uppförandet av religiösa byggnader. Parlamentet framhåller att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande rättighet som garanteras av rättsliga instrument. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de egyptiska myndigheterna att stoppa diskrimineringen av koptiska kristna, till exempel genom att stryka hänvisningar till religion i alla officiella handlingar, och att garantera lika värdighet och lika möjligheter för alla medborgare i Egypten när det gäller tillgången till offentliga och politiska tjänster, inklusive representationen i de väpnade styrkorna, parlamentet och regeringen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att strikt följa EU:s gemensamma ståndpunkt för vapenexport. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att begära av medlemsstaterna att de fullt ut genomför och följer kraven i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att strikt följa EU:s gemensamma ståndpunkt för vapenexport. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att begära av medlemsstaterna att de fullt ut genomför och följer kraven i den gemensamma ståndpunkten.

| 6. | Europaparlamentet anser att en ny konstitution uttryckligen bör garantera alla grundläggande rättigheter, däribland föreningsfrihet, rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet och religionsfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet samt skydd av minoriteter. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att de konstitutionella bestämmelserna omfattar alla och att det inte finns utrymme för att diskriminera någon i det egyptiska samhället. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en ny konstitution uttryckligen bör garantera alla grundläggande rättigheter, däribland föreningsfrihet, rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet och religionsfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet samt skydd av minoriteter. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att de konstitutionella bestämmelserna omfattar alla och att det inte finns utrymme för att diskriminera någon i det egyptiska samhället.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att hålla fria, rättvisa och öppna val till folkförsamlingen och den rådgivande församlingen i slutet av 2011 och början av 2012 samt presidentval 2012 i Egypten. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja och bistå de egyptiska myndigheterna, de politiska partierna och civilsamhället i deras insatser för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmuntrar de egyptiska myndigheterna att underlätta arbetet för de utländska organisationer som tänker följa valprocessen på plats. Parlamentet anser att Egyptens övergångsregering snarast möjligt bör ersättas med en regering som bygger på resultatet av fria val. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att hålla fria, rättvisa och öppna val till folkförsamlingen och den rådgivande församlingen i slutet av 2011 och början av 2012 samt presidentval 2012 i Egypten. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja och bistå de egyptiska myndigheterna, de politiska partierna och civilsamhället i deras insatser för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmuntrar de egyptiska myndigheterna att underlätta arbetet för de utländska organisationer som tänker följa valprocessen på plats. Parlamentet anser att Egyptens övergångsregering snarast möjligt bör ersättas med en regering som bygger på resultatet av fria val.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar det styrande militärrådet att omedelbart avskaffa undantagslagen, eftersom den kränker rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, för att förhindra att parlamentsvalet som är tänkt att äga rum före årets slut genomförs under undantagstillståndet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar det styrande militärrådet att omedelbart avskaffa undantagslagen, eftersom den kränker rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, för att förhindra att parlamentsvalet som är tänkt att äga rum före årets slut genomförs under undantagstillståndet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang ändringen av strafflagen för att kriminalisera diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, språk, religion eller trosbekännelse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang ändringen av strafflagen för att kriminalisera diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, språk, religion eller trosbekännelse.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU måste vidta åtgärder i händelse av allvarliga kränkningar av de egyptiska medborgarnas mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att EU måste vara berett att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa Egyptens befolkning, som stävar efter att med fredliga medel uppnå en framtid som präglas av demokrati. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU måste vidta åtgärder i händelse av allvarliga kränkningar av de egyptiska medborgarnas mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att EU måste vara berett att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa Egyptens befolkning, som stävar efter att med fredliga medel uppnå en framtid som präglas av demokrati.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att i nära samarbete med icke-statliga organisationer och människorättsgrupper anta en ny föreningslag som följer internationella människorättsstandarder. Parlamentet understryker att respekt för kvinnors rättigheter, jämställdhet och kvinnors deltagande i det politiska livet är avgörande för en verklig demokratisk utveckling i Egypten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att i nära samarbete med icke-statliga organisationer och människorättsgrupper anta en ny föreningslag som följer internationella människorättsstandarder. Parlamentet understryker att respekt för kvinnors rättigheter, jämställdhet och kvinnors deltagande i det politiska livet är avgörande för en verklig demokratisk utveckling i Egypten.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fängslade bloggaren Maikel Nabil Sanads hälsa och kräver att han friges omedelbart. Parlamentet uppmanar med kraft den egyptiska regeringen och de egyptiska myndigheterna att omedelbart sluta att ställa civila inför militärdomstolar. Parlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att se till att ingen organisation inom civilsamhället utsätts för direkta eller indirekta hot i landet och att göra det lättare för dessa organisationer att delta i övergången till demokrati, bland annat i valprocessen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fängslade bloggaren Maikel Nabil Sanads hälsa och kräver att han friges omedelbart. Parlamentet uppmanar med kraft den egyptiska regeringen och de egyptiska myndigheterna att omedelbart sluta att ställa civila inför militärdomstolar. Parlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att se till att ingen organisation inom civilsamhället utsätts för direkta eller indirekta hot i landet och att göra det lättare för dessa organisationer att delta i övergången till demokrati, bland annat i valprocessen.

Syrien

| 13. | Europaparlamentet fördömer bestämt den oproportionerliga och brutala användningen av våld mot fredliga demonstranter och de systematiska förföljelserna av demokratiaktivister, människorättsförsvarare, journalister, läkare och sjukvårdspersonal. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga människorättskränkningar som begåtts av de syriska myndigheterna, bland annat massarresteringar, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, försvinnanden och tortyr, däribland av barn, vilka kan utgöra brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avsäga sig makten för att möjliggöra en övergång till demokrati i Syrien genom att en djupgående demokratiseringsreform inleds. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer bestämt den oproportionerliga och brutala användningen av våld mot fredliga demonstranter och de systematiska förföljelserna av demokratiaktivister, människorättsförsvarare, journalister, läkare och sjukvårdspersonal. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga människorättskränkningar som begåtts av de syriska myndigheterna, bland annat massarresteringar, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, försvinnanden och tortyr, däribland av barn, vilka kan utgöra brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avsäga sig makten för att möjliggöra en övergång till demokrati i Syrien genom att en djupgående demokratiseringsreform inleds.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med offrens anhöriga och hyllar det syriska folket för dess mod och beslutsamhet samt stöder helhjärtat dess strävan att uppnå full respekt för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom garantier för bättre ekonomiska och sociala villkor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med offrens anhöriga och hyllar det syriska folket för dess mod och beslutsamhet samt stöder helhjärtat dess strävan att uppnå full respekt för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom garantier för bättre ekonomiska och sociala villkor.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en oberoende, öppen och effektiv utredning av de fall av avrättningar, gripanden, godtyckliga fängslanden och påstådda ofrivilliga försvinnanden och tortyr som utförts av de syriska säkerhetsstyrkorna, så att förövarna kan ställas till svars för sina handlingar av det internationella samfundet. Parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd bör anmäla Syrien till Internationella brottmålsdomstolen i syfte att skipa rättvisa åt det syriska folket och förhindra att fler faller offer för dessa metoder. Parlamentet kräver att internationella humanitära organisationer, människorättsorganisationer och medier släpps in i landet och får verka fritt, och framhåller den syriska oppositionens och demonstranternas vädjan om att internationella observatörer skickas ut. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en oberoende, öppen och effektiv utredning av de fall av avrättningar, gripanden, godtyckliga fängslanden och påstådda ofrivilliga försvinnanden och tortyr som utförts av de syriska säkerhetsstyrkorna, så att förövarna kan ställas till svars för sina handlingar av det internationella samfundet. Parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd bör anmäla Syrien till Internationella brottmålsdomstolen i syfte att skipa rättvisa åt det syriska folket och förhindra att fler faller offer för dessa metoder. Parlamentet kräver att internationella humanitära organisationer, människorättsorganisationer och medier släpps in i landet och får verka fritt, och framhåller den syriska oppositionens och demonstranternas vädjan om att internationella observatörer skickas ut.

| 16. | Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för kristna i Syrien, särskilt när det gäller deras säkerhet. Parlamentet fördömer insatser som syftar till att ge bränsle åt konflikter mellan olika konfessioner och uppmanar med kraft nuvarande och framtida syriska myndigheter att erbjuda tillförlitligt och effektivt skydd för de kristna samfunden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för kristna i Syrien, särskilt när det gäller deras säkerhet. Parlamentet fördömer insatser som syftar till att ge bränsle åt konflikter mellan olika konfessioner och uppmanar med kraft nuvarande och framtida syriska myndigheter att erbjuda tillförlitligt och effektivt skydd för de kristna samfunden.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Syrien, framför allt religionsfrihet, trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sitt stöd till det kristna samfundet i landet och uppmanar samtidigt detta samfund att spela en positiv och konstruktiv roll i samband med de pågående händelserna i Syrien. Parlamentet uppmanar även de syriska oppositionsstyrkorna att åta sig eller på nytt bekräfta sitt åtagande att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, framför allt religionsfrihet, trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Syrien, framför allt religionsfrihet, trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sitt stöd till det kristna samfundet i landet och uppmanar samtidigt detta samfund att spela en positiv och konstruktiv roll i samband med de pågående händelserna i Syrien. Parlamentet uppmanar även de syriska oppositionsstyrkorna att åta sig eller på nytt bekräfta sitt åtagande att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, framför allt religionsfrihet, trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar rådets positiva uttalande om den syriska politiska oppositionens insatser för att upprätta en enad plattform. Parlamentet uppmanar på nytt vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen att fortsätta att uppmuntra och stödja framväxten av organiserade syriska demokratiska oppositionsstyrkor både inom och utanför landet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar rådets positiva uttalande om den syriska politiska oppositionens insatser för att upprätta en enad plattform. Parlamentet uppmanar på nytt vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen att fortsätta att uppmuntra och stödja framväxten av organiserade syriska demokratiska oppositionsstyrkor både inom och utanför landet.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande om att fortsätta att trycka på vikten av kraftfulla FN-åtgärder för att öka de internationella påtryckningarna. Parlamentet uppmanar på nytt FN:s säkerhetsråds ständiga medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att inte blockera en resolution som fördömer den syriska regimens bruk av dödligt våld och ställer krav på att det upphör, och att fastställa sanktioner som ska tillämpas om så inte sker. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för EU:s beslut av den 23 september 2011 om att anta ytterligare sanktioner gentemot regimen i Syrien. EU måste vara berett att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa Syriens befolkning, som stävar efter att med fredliga medel uppnå en framtid som präglas av demokrati. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande om att fortsätta att trycka på vikten av kraftfulla FN-åtgärder för att öka de internationella påtryckningarna. Parlamentet uppmanar på nytt FN:s säkerhetsråds ständiga medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att inte blockera en resolution som fördömer den syriska regimens bruk av dödligt våld och ställer krav på att det upphör, och att fastställa sanktioner som ska tillämpas om så inte sker. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för EU:s beslut av den 23 september 2011 om att anta ytterligare sanktioner gentemot regimen i Syrien. EU måste vara berett att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa Syriens befolkning, som stävar efter att med fredliga medel uppnå en framtid som präglas av demokrati.

| 20. | Europaparlamentet ser positivt på Turkiets och Saudiarabiens fördömande av den syriska regimen och på Turkiets roll som mottagare av flyktingar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser positivt på Turkiets och Saudiarabiens fördömande av den syriska regimen och på Turkiets roll som mottagare av flyktingar.

| 21. | Europaparlamentet fördömer med kraft de våldshandlingar, trakasserier och hot mot vissa syriska medborgare som ägt rum på EU:s territorium och påminner om att rätten att demonstrera fritt och fredligt i full säkerhet till fullo garanteras i alla EU:s medlemsstater, så även för de som protesterar mot president Bashar al-Assads regim. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer med kraft de våldshandlingar, trakasserier och hot mot vissa syriska medborgare som ägt rum på EU:s territorium och påminner om att rätten att demonstrera fritt och fredligt i full säkerhet till fullo garanteras i alla EU:s medlemsstater, så även för de som protesterar mot president Bashar al-Assads regim.

*

* *

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Förenta staternas regering och kongress, Arabförbundets generalsekreterare, Arabrepubliken Egyptens regering och Arabrepubliken Syriens regering och parlament. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Förenta staternas regering och kongress, Arabförbundets generalsekreterare, Arabrepubliken Egyptens regering och Arabrepubliken Syriens regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0387.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0333.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0064.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0021.

(5)  EUT L 228, 3.9.2011, s. 16.

(6)  EUT L 228, 3.9.2011, s. 19.

(7)  EUT L 228, 3.9.2011, s. 1.

(8)  EUT L 269, 14.10.2011, s. 18.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/113

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Den senaste utvecklingen i Ukraina

P7_TA(2011)0472

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om den senaste utvecklingen i Ukraina

2013/C 131 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina,

| — | med beaktande av den återkommande framstegstegsrapporten om Ukraina 2010 och översynen av den europeiska grannskapspolitiken av den 25 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den återkommande framstegstegsrapporten om Ukraina 2010 och översynen av den europeiska grannskapspolitiken av den 25 maj 2011,

| — | med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman om domen av den 11 oktober 2011 i målet mot Ukrainas tidigare premiärminister Julia Tymosjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman om domen av den 11 oktober 2011 i målet mot Ukrainas tidigare premiärminister Julia Tymosjenko,

| — | med beaktande av de uttalanden av den 5 augusti och den 11 oktober 2011 som vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton gjorde på Europeiska unionens vägnar om domen i målet mot Julia Tymosjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden av den 5 augusti och den 11 oktober 2011 som vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton gjorde på Europeiska unionens vägnar om domen i målet mot Julia Tymosjenko,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Warszawa den 29–30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Warszawa den 29–30 september 2011,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998, och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal, som omfattar ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde, som är avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998, och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal, som omfattar ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde, som är avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet,

| — | med beaktande av det nationella vägledande programmet 2011–2013 för Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella vägledande programmet 2011–2013 för Ukraina,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är för ett stabilt och demokratiskt Ukraina som respekterar den sociala marknadsekonomins principer, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, skyddar minoriteter och som garanterar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet konstaterar att inrikespolitisk stabilitet i Ukraina som omfattar en fokusering på interna reformer och respekt för rättsstatliga principer, inbegripet inrättande av rättvisa, opartiska och oberoende rättsliga förfaranden, är en nödvändig förutsättning för vidareutvecklade förbindelser mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

A.

EU är för ett stabilt och demokratiskt Ukraina som respekterar den sociala marknadsekonomins principer, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, skyddar minoriteter och som garanterar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet konstaterar att inrikespolitisk stabilitet i Ukraina som omfattar en fokusering på interna reformer och respekt för rättsstatliga principer, inbegripet inrättande av rättvisa, opartiska och oberoende rättsliga förfaranden, är en nödvändig förutsättning för vidareutvecklade förbindelser mellan EU och Ukraina.

| B. | Ett av Europaparlamentets centrala utrikespolitiska mål är att stärka och stödja förbindelserna med Ukraina och stärka den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att främja politiska, ekonomiska och kulturella förbindelser mellan de berörda länderna och EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Ett av Europaparlamentets centrala utrikespolitiska mål är att stärka och stödja förbindelserna med Ukraina och stärka den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att främja politiska, ekonomiska och kulturella förbindelser mellan de berörda länderna och EU och dess medlemsstater.

| C. | Beslutet i den lokala domstolen i Petjersk i Ukraina den 11 oktober 2011 att döma landets förra premiärminister Julia Tymosjenko till sju års fängelse, tre års förbud mot att bedriva politisk verksamhet, böter på 200 miljoner US-dollar och beslagtagande av hela hennes egendom uppfattas allmänt vara antingen en hämndaktion eller ett försök att straffrättsligt döma och fängsla medlemmar av oppositionen för att hindra dem från att kandidera och bedriva kampanj i nästa års parlamentsval och i presidentvalet 2015. |
| --- | --- |

C.

Beslutet i den lokala domstolen i Petjersk i Ukraina den 11 oktober 2011 att döma landets förra premiärminister Julia Tymosjenko till sju års fängelse, tre års förbud mot att bedriva politisk verksamhet, böter på 200 miljoner US-dollar och beslagtagande av hela hennes egendom uppfattas allmänt vara antingen en hämndaktion eller ett försök att straffrättsligt döma och fängsla medlemmar av oppositionen för att hindra dem från att kandidera och bedriva kampanj i nästa års parlamentsval och i presidentvalet 2015.

| D. | Den 12 oktober 2011 lade den ukrainska säkerhetstjänsten fram nya åtalspunkter mot Julia Tymosjenko och förre premiärministern Pavlo Lazarenko. Tymosjenko anklagas för att under sin tid som VD och faktisk ägare till bolaget United Energy Systems of Ukraine ha förskingrat statliga ukrainska medel i stor skala. |
| --- | --- |

D.

Den 12 oktober 2011 lade den ukrainska säkerhetstjänsten fram nya åtalspunkter mot Julia Tymosjenko och förre premiärministern Pavlo Lazarenko. Tymosjenko anklagas för att under sin tid som VD och faktisk ägare till bolaget United Energy Systems of Ukraine ha förskingrat statliga ukrainska medel i stor skala.

| E. | Allt fler tjänstemän hålls straffrättsligt ansvariga för sina handlingar, bland annat tidigare ministrar, men framför allt (biträdande) chefer för ministerier och statliga kontrollorgan, enhetschefer vid brottsbekämpande organ, domare i lokala domstolar och chefer för lokala myndigheter. |
| --- | --- |

E.

Allt fler tjänstemän hålls straffrättsligt ansvariga för sina handlingar, bland annat tidigare ministrar, men framför allt (biträdande) chefer för ministerier och statliga kontrollorgan, enhetschefer vid brottsbekämpande organ, domare i lokala domstolar och chefer för lokala myndigheter.

| F. | Den ukrainska regeringen har åtagit sig att genomföra en rad juridiska reformer som skulle få Ukraina att i privat- och offentligrättsligt hänseende bättre överensstämma med europeiska och internationella normer. |
| --- | --- |

F.

Den ukrainska regeringen har åtagit sig att genomföra en rad juridiska reformer som skulle få Ukraina att i privat- och offentligrättsligt hänseende bättre överensstämma med europeiska och internationella normer.

| G. | EU fortsätter att framhålla att rättsstaten måste respekteras, bl.a. genom inrättande av rättvisa, opartiska och oberoende rättegångar, vilket även skulle göra att man undviker risken att det skapas ett intryck av att rättsliga åtgärder vidtas selektivt. EU anser att dessa principer är särskilt viktiga i ett land som strävar efter ett mera djupgående avtalsförhållande som bygger på en politisk associering med unionen. |
| --- | --- |

G.

EU fortsätter att framhålla att rättsstaten måste respekteras, bl.a. genom inrättande av rättvisa, opartiska och oberoende rättegångar, vilket även skulle göra att man undviker risken att det skapas ett intryck av att rättsliga åtgärder vidtas selektivt. EU anser att dessa principer är särskilt viktiga i ett land som strävar efter ett mera djupgående avtalsförhållande som bygger på en politisk associering med unionen.

| 1. | Europaparlamentet anser att ett fördjupande av förbindelserna mellan EU och Ukraina samt det faktum att EU erbjuder Ukraina utsikter till närmare samarbete med unionen är av stor betydelse och i båda parters intresse. Parlamentet erkänner Ukrainas önskan att gå vidare i samarbetet med EU i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, under förutsättning att samtliga kriterier uppfylls, inklusive respekten för principerna om demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstaten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ett fördjupande av förbindelserna mellan EU och Ukraina samt det faktum att EU erbjuder Ukraina utsikter till närmare samarbete med unionen är av stor betydelse och i båda parters intresse. Parlamentet erkänner Ukrainas önskan att gå vidare i samarbetet med EU i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, under förutsättning att samtliga kriterier uppfylls, inklusive respekten för principerna om demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstaten.

| 2. | Europaparlamentet beklagar domen mot den tidigare primärministern Julia Tymosjenko och anser att domen är ett brott mot de mänskliga rättigheterna och ett missbruk av rättsväsendet i syfte att idka politiskt förtryck mot Ukrainas ledande oppositionspolitiker. Parlamentet påpekar att den lag som på ett selektivt sätt använts mot Tymosjenko härrör från Sovjettiden och ger utrymme för straffrättsliga förfaranden mot politiska beslut. Paragraferna 364 och 365 i denna lag, som för närvarande ses över av det ukrainska parlamentet Verhovna Rada, uppfyller varken europeiska normer eller FN:s normer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar domen mot den tidigare primärministern Julia Tymosjenko och anser att domen är ett brott mot de mänskliga rättigheterna och ett missbruk av rättsväsendet i syfte att idka politiskt förtryck mot Ukrainas ledande oppositionspolitiker. Parlamentet påpekar att den lag som på ett selektivt sätt använts mot Tymosjenko härrör från Sovjettiden och ger utrymme för straffrättsliga förfaranden mot politiska beslut. Paragraferna 364 och 365 i denna lag, som för närvarande ses över av det ukrainska parlamentet Verhovna Rada, uppfyller varken europeiska normer eller FN:s normer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att se till att samtliga rättsliga förfaranden vid ett eventuellt överklagande av domen från Julia Tymosjenkos sida, och andra rättegångar mot medlemmar av den före detta regeringen, blir rättvisa, öppna och opartiska. Parlamentet kräver att Julia Tymosjenko får utöva sin rätt att delta fullt ut i den politiska processen, både nu och i de kommande valen i Ukraina. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att se till att samtliga rättsliga förfaranden vid ett eventuellt överklagande av domen från Julia Tymosjenkos sida, och andra rättegångar mot medlemmar av den före detta regeringen, blir rättvisa, öppna och opartiska. Parlamentet kräver att Julia Tymosjenko får utöva sin rätt att delta fullt ut i den politiska processen, både nu och i de kommande valen i Ukraina.

| 4. | Europaparlamentet är oroat över att rättegången mot Julia Tymosjenko står i strid mot den ukrainska regeringens uttalade åtagande för demokrati och europeiska värderingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är oroat över att rättegången mot Julia Tymosjenko står i strid mot den ukrainska regeringens uttalade åtagande för demokrati och europeiska värderingar.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över att den tidigare inrikesministern Jurij Lutsenko fortfarande hålls fängslad utan att dom avkunnats i hans rättegång, och över liknande fall. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över att den tidigare inrikesministern Jurij Lutsenko fortfarande hålls fängslad utan att dom avkunnats i hans rättegång, och över liknande fall.

| 6. | Europaparlamentet kräver att alla rättsliga förfaranden mot tidigare och nuvarande höga regeringstjänstemän genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att alla rättsliga förfaranden mot tidigare och nuvarande höga regeringstjänstemän genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende.

| 7. | Europaparlamentet anser att om domen mot Julia Tymosjenko inte ses över kommer detta att äventyra ingåendet och ratificeringen av associeringsavtalet samtidigt som förverkligandet av Ukrainas närmande till EU blir mer avlägset. Parlamentet uttrycker sin oro över vissa tecken på inskränkningar av de demokratiska friheterna och på ett eventuellt utnyttjande av statliga institutioner för partipolitiska ändamål och politiska hämndaktioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att om domen mot Julia Tymosjenko inte ses över kommer detta att äventyra ingåendet och ratificeringen av associeringsavtalet samtidigt som förverkligandet av Ukrainas närmande till EU blir mer avlägset. Parlamentet uttrycker sin oro över vissa tecken på inskränkningar av de demokratiska friheterna och på ett eventuellt utnyttjande av statliga institutioner för partipolitiska ändamål och politiska hämndaktioner.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en starkare rättsstat och interna reformer, inbegripet en trovärdig korruptionsbekämpning, är synnerligen viktiga, inte bara för att associeringsavtalet ska kunna ingås och ratificeras och förbindelserna mellan EU och Ukraina överlag fördjupas, utan också för att demokratin ska kunna befästas i Ukraina. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att en starkare rättsstat och interna reformer, inbegripet en trovärdig korruptionsbekämpning, är synnerligen viktiga, inte bara för att associeringsavtalet ska kunna ingås och ratificeras och förbindelserna mellan EU och Ukraina överlag fördjupas, utan också för att demokratin ska kunna befästas i Ukraina.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåtts om ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde. Parlamentet betraktar denna överenskommelse som en solid grund för ett möjligt slutförande av förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåtts om ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde. Parlamentet betraktar denna överenskommelse som en solid grund för ett möjligt slutförande av förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker bestörtning över rapporterna om försämringen av mediernas frihet och den minskande pluralismen i Ukraina. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda dessa grundläggande delar av ett demokratiskt samhälle och avstå från alla försök att direkt eller indirekt kontrollera innehållet i rapporteringen i de nationella medierna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker bestörtning över rapporterna om försämringen av mediernas frihet och den minskande pluralismen i Ukraina. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda dessa grundläggande delar av ett demokratiskt samhälle och avstå från alla försök att direkt eller indirekt kontrollera innehållet i rapporteringen i de nationella medierna.

| 11. | Europaparlamentet uttalar sitt starka stöd till de rekommendationer som uttryckts i det gemensamma uttalandet från Venedigkommissionen och OSSE-ODIHR om förslaget till lag om val till parlamentet. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att dessa rekommendationer antas och genomförs snabbt och genomgripande med utrymme för alla och att både oppositionen och det civila samhället får medverka. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttalar sitt starka stöd till de rekommendationer som uttryckts i det gemensamma uttalandet från Venedigkommissionen och OSSE-ODIHR om förslaget till lag om val till parlamentet. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att dessa rekommendationer antas och genomförs snabbt och genomgripande med utrymme för alla och att både oppositionen och det civila samhället får medverka.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska krafter i Ukraina att föra en ärlig och öppen debatt om den politiska beslutsprocessen. Parlamentet framhåller att utredningarna om eventuella brister i den politiska beslutsprocessen bör utföras av en parlamentarisk undersökningskommitté. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska krafter i Ukraina att föra en ärlig och öppen debatt om den politiska beslutsprocessen. Parlamentet framhåller att utredningarna om eventuella brister i den politiska beslutsprocessen bör utföras av en parlamentarisk undersökningskommitté.

| 13. | Europaparlamentet anser att det nyligen uppskjutna mötet med president Janukovitj skulle ha varit ett utmärkt tillfälle att behandla de allvarliga farhågor som tagits upp med Ukrainas regering och återupprätta en konstruktiv dialog som kan leda till att associeringsavtalet undertecknas, förutsatt att det görs stora framsteg när det gäller de tekniska och viktigare politiska hinder som återstår. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att flytta mötet med president Janukovitj så att det hålls före det planerade toppmötet mellan EU och Ukraina i december 2011. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det nyligen uppskjutna mötet med president Janukovitj skulle ha varit ett utmärkt tillfälle att behandla de allvarliga farhågor som tagits upp med Ukrainas regering och återupprätta en konstruktiv dialog som kan leda till att associeringsavtalet undertecknas, förutsatt att det görs stora framsteg när det gäller de tekniska och viktigare politiska hinder som återstår. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att flytta mötet med president Janukovitj så att det hålls före det planerade toppmötet mellan EU och Ukraina i december 2011.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja reformeringen av rättsväsendet i Ukraina genom att på ett bättre sätt använda EU:s kapacitetsuppbyggnadsprogram samt överväga att inom EU:s ram inrätta en högnivågrupp för rådgivning till Ukraina för att hjälpa landet med dess arbete att anpassa sig till EU:s lagstiftning, också på det rättsliga området. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja reformeringen av rättsväsendet i Ukraina genom att på ett bättre sätt använda EU:s kapacitetsuppbyggnadsprogram samt överväga att inom EU:s ram inrätta en högnivågrupp för rådgivning till Ukraina för att hjälpa landet med dess arbete att anpassa sig till EU:s lagstiftning, också på det rättsliga området.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/116

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör

P7_TA(2011)0473

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör

2013/C 131 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens, som främst tar upp djurhälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens, som främst tar upp djurhälsa,

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) från augusti 2011 med titeln ”on the public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases and/or AmpC β-lactamases in food and food-producing animals”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) från augusti 2011 med titeln ”on the public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases and/or AmpC β-lactamases in food and food-producing animals”,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 november 2009 om antimikrobiell resistens (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 november 2009 om antimikrobiell resistens (SANCO/6876/2009r6),

| — | med beaktande av den gemensamma tekniska rapporten från september 2009 från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och från Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) om ”The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma tekniska rapporten från september 2009 från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och från Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) om ”The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents”,

| — | med beaktande av rådets rekommendation 2002/77/EG av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (1) och av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2001 om förslaget till denna rådsrekommendation (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 2002/77/EG av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (1) och av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2001 om förslaget till denna rådsrekommendation (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2001 om en gemenskapsstrategi mot antibiotikaresistens (KOM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2001 om en gemenskapsstrategi mot antibiotikaresistens (KOM(2001)0333),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antimikrobiella medel kan förstöra eller hindra tillväxt av bakterier, virus och andra mikroorganismer (antibiotika är mikrobiella medel som endast verkar mot bakterier) och har därför spelat en viktig roll för att förbättra folkhälsan genom att minska antalet dödsfall orsakade av sjukdomar och infektioner som förut inte kunde botas eller var dödliga. |
| --- | --- |

A.

Antimikrobiella medel kan förstöra eller hindra tillväxt av bakterier, virus och andra mikroorganismer (antibiotika är mikrobiella medel som endast verkar mot bakterier) och har därför spelat en viktig roll för att förbättra folkhälsan genom att minska antalet dödsfall orsakade av sjukdomar och infektioner som förut inte kunde botas eller var dödliga.

| B. | Användningen av dessa medel har lett till att vissa mikroorganismer som förut var känsliga för dessa antimikrobiella medel har utvecklat så kallad antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

B.

Användningen av dessa medel har lett till att vissa mikroorganismer som förut var känsliga för dessa antimikrobiella medel har utvecklat så kallad antimikrobiell resistens.

| C. | Denna naturliga process har accelererats genom överdriven och okontrollerad användning av de antimikrobiella medlen, vilket sätter de uppnådda medicinska framstegen på spel. |
| --- | --- |

C.

Denna naturliga process har accelererats genom överdriven och okontrollerad användning av de antimikrobiella medlen, vilket sätter de uppnådda medicinska framstegen på spel.

| D. | Varje lansering av ett nytt antibiotikum har följts och kommer att följas av resistens hos målbakterierna. För att fortsatt effektivt kunna motverka infektionssjukdomar krävs både utveckling av nya antimikrobiella medel och bättre bevarande av föreliggande antibiotikaresurser. Användning av antibiotika måste därför övervakas grundligt och begränsas till endast nödvändiga behandlingar, och detta måste prioriteras. |
| --- | --- |

D.

Varje lansering av ett nytt antibiotikum har följts och kommer att följas av resistens hos målbakterierna. För att fortsatt effektivt kunna motverka infektionssjukdomar krävs både utveckling av nya antimikrobiella medel och bättre bevarande av föreliggande antibiotikaresurser. Användning av antibiotika måste därför övervakas grundligt och begränsas till endast nödvändiga behandlingar, och detta måste prioriteras.

| E. | Under ungefär fyra årtionden (från 1940-talet till 1970-talet) producerade läkemedelsbolagen en stadig ström av nya antibiotika, inbegripet flera med nya verkningsmekanismer som kringgick de problem som orsakades av resistens mot tidigare medel. Sedan dess har endast ett fåtal nya antimikrobiella medel utvecklats och godkänts. |
| --- | --- |

E.

Under ungefär fyra årtionden (från 1940-talet till 1970-talet) producerade läkemedelsbolagen en stadig ström av nya antibiotika, inbegripet flera med nya verkningsmekanismer som kringgick de problem som orsakades av resistens mot tidigare medel. Sedan dess har endast ett fåtal nya antimikrobiella medel utvecklats och godkänts.

| F. | Antimikrobiell resistens är en viktig, till stor del olöst fråga, och har blivit ett hot mot folkhälsan i Europa och i hela världen, som leder till längre, mer komplicerade behandlingar, minskad livskvalitet, högre dödlighet (varje år dör 25 000 patienter i EU av en infektion som orsakats av resistenta mikroorganismer), extra sjukvårdskostnader och produktivitetsförluster som uppgår till minst 1,5 miljarder euro årligen. |
| --- | --- |

F.

Antimikrobiell resistens är en viktig, till stor del olöst fråga, och har blivit ett hot mot folkhälsan i Europa och i hela världen, som leder till längre, mer komplicerade behandlingar, minskad livskvalitet, högre dödlighet (varje år dör 25 000 patienter i EU av en infektion som orsakats av resistenta mikroorganismer), extra sjukvårdskostnader och produktivitetsförluster som uppgår till minst 1,5 miljarder euro årligen.

| G. | En stor andel sjukhusinfektioner orsakas av högresistenta bakterier såsom meticillinresistent Staphylococcus aureus (MRSA) och Clostridium difficile, och utgör en allvarlig risk för patientsäkerheten. |
| --- | --- |

G.

En stor andel sjukhusinfektioner orsakas av högresistenta bakterier såsom meticillinresistent Staphylococcus aureus (MRSA) och Clostridium difficile, och utgör en allvarlig risk för patientsäkerheten.

| H. | Antimikrobiell resistens har blivit en så livsviktig fråga att Världshälsoorganisationen har gjort det till temat för detta års världshälsodag, den 7 april 2011. Europeiska unionen organiserar sedan 2008 varje år den 18 november den europeiska antibiotikadagen (European Antibiotic Awareness Day). |
| --- | --- |

H.

Antimikrobiell resistens har blivit en så livsviktig fråga att Världshälsoorganisationen har gjort det till temat för detta års världshälsodag, den 7 april 2011. Europeiska unionen organiserar sedan 2008 varje år den 18 november den europeiska antibiotikadagen (European Antibiotic Awareness Day).

| I. | Olämplig och irrationell användning av antimikrobiella läkemedel skapar gynnsamma villkor för att resistenta mikroorganismer ska dyka upp, spridas och bestå. |
| --- | --- |

I.

Olämplig och irrationell användning av antimikrobiella läkemedel skapar gynnsamma villkor för att resistenta mikroorganismer ska dyka upp, spridas och bestå.

| J. | Antimikrobiell resistens hos människor beror ofta på olämpliga doser av antibiotika, felaktig behandling och på att patogener konstant exponeras för antimikrobiella medel på sjukhus. |
| --- | --- |

J.

Antimikrobiell resistens hos människor beror ofta på olämpliga doser av antibiotika, felaktig behandling och på att patogener konstant exponeras för antimikrobiella medel på sjukhus.

| K. | God hygien i form av effektiv tvättning och torkning av händerna kan minska behovet av antibiotika och antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

K.

God hygien i form av effektiv tvättning och torkning av händerna kan minska behovet av antibiotika och antimikrobiella medel.

| L. | Trots förbudet mot användning av antibiotika som tillväxtbefrämjande medel och viljan att skära ned antibiotikakonsumtionen för olämpliga ”profylaktiska” ändamål inom den veterinärmedicinska sektorn påverkar antimikrobiell resistens både människor och djur. Antimikrobiell resistens kan potentiellt överföras i båda riktningarna, vilket gör detta till ett verkligt övergripande problem som kräver ett samordnat bemötande på unionsnivå. Det krävs därför ytterligare insatser för att förbättra jordbruksmetoderna och minimera de risker som är förbundna med användning av antibiotika för veterinära ändamål och utveckling av resistens hos människor. |
| --- | --- |

L.

Trots förbudet mot användning av antibiotika som tillväxtbefrämjande medel och viljan att skära ned antibiotikakonsumtionen för olämpliga ”profylaktiska” ändamål inom den veterinärmedicinska sektorn påverkar antimikrobiell resistens både människor och djur. Antimikrobiell resistens kan potentiellt överföras i båda riktningarna, vilket gör detta till ett verkligt övergripande problem som kräver ett samordnat bemötande på unionsnivå. Det krävs därför ytterligare insatser för att förbättra jordbruksmetoderna och minimera de risker som är förbundna med användning av antibiotika för veterinära ändamål och utveckling av resistens hos människor.

| M. | God djurhållningspraxis minimerar behovet av antibiotika. |
| --- | --- |

M.

God djurhållningspraxis minimerar behovet av antibiotika.

| N. | Åtgärder mot resistens mot antimikrobiella medel i humanläkemedel kan därför inte diskuteras isolerat från åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel inom veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling. |
| --- | --- |

N.

Åtgärder mot resistens mot antimikrobiella medel i humanläkemedel kan därför inte diskuteras isolerat från åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel inom veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling.

| O. | Epruma (3) är ett existerande europeiskt initiativ med flera aktörer som främjar ansvarsfull användning av veterinärläkemedel. Noteras bör att One Health-konceptet omfattar både human- och veterinärläkemedel och Epruma erkänner antimikrobiella medel som en One Health-fråga. |
| --- | --- |

O.

Epruma (3) är ett existerande europeiskt initiativ med flera aktörer som främjar ansvarsfull användning av veterinärläkemedel. Noteras bör att One Health-konceptet omfattar både human- och veterinärläkemedel och Epruma erkänner antimikrobiella medel som en One Health-fråga.

| P. | Antimikrobiell resistens är en företeelse som helt klart har gränsöverskridande konsekvenser och man kan inte utesluta effekter inom andra områden, som högst sannolikt inte skulle vara hanterbara med nuvarande resurser och kunskaper och kan leda till oförutsedda medicinska, sociala och ekonomiska bakslag. |
| --- | --- |

P.

Antimikrobiell resistens är en företeelse som helt klart har gränsöverskridande konsekvenser och man kan inte utesluta effekter inom andra områden, som högst sannolikt inte skulle vara hanterbara med nuvarande resurser och kunskaper och kan leda till oförutsedda medicinska, sociala och ekonomiska bakslag.

| 1. | Europaparlamentet är bekymrat över att antimikrobiell resistens, trots de åtgärder som vidtas på europeisk och internationell nivå, utgör ett allt större hot mot folkhälsan i Europa och i hela världen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är bekymrat över att antimikrobiell resistens, trots de åtgärder som vidtas på europeisk och internationell nivå, utgör ett allt större hot mot folkhälsan i Europa och i hela världen.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare upptrappning av kampen mot resistens mot antimikrobiella medel i läkemedel, och att man i följande prioritetsordning ska fokusera på:






  — | Återhållsam användning av antimikrobiella medel både när det gäller människor och djur, och att man därvid säkerställer att de endast används när de verkligen behövs för själva sjukdomsbehandlingen och att doseringen, doseringsintervallet och behandlingstiden stämmer. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare upptrappning av kampen mot resistens mot antimikrobiella medel i läkemedel, och att man i följande prioritetsordning ska fokusera på:

—

Återhållsam användning av antimikrobiella medel både när det gäller människor och djur, och att man därvid säkerställer att de endast används när de verkligen behövs för själva sjukdomsbehandlingen och att doseringen, doseringsintervallet och behandlingstiden stämmer.

| — | Övervakning och kontroll av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

—

Övervakning och kontroll av antimikrobiell resistens.

| — | Behovet av forskning om och utveckling av nya antimikrobiella medel och alternativ. |
| --- | --- |

—

Behovet av forskning om och utveckling av nya antimikrobiella medel och alternativ.

| — | Kopplingar till åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel i veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling. |
| --- | --- |

—

Kopplingar till åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel i veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål föreslå en lagstiftningsram för åtgärder mot antimikrobiell resistens genom att främja initiativ för ansvarsfull användning och stödja spridningen av och information om dessa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål föreslå en lagstiftningsram för åtgärder mot antimikrobiell resistens genom att främja initiativ för ansvarsfull användning och stödja spridningen av och information om dessa.

Återhållsam användning av antimikrobiella medel

| 4. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att det behövs brådskande åtgärder för att undvika, eller till och med vända, den ytterligare ökningen av resistenta mikroorganismer, genom att minska onödig och oriktig användning av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att det behövs brådskande åtgärder för att undvika, eller till och med vända, den ytterligare ökningen av resistenta mikroorganismer, genom att minska onödig och oriktig användning av antimikrobiella medel.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det huvudsakliga målet är att bevara antimikrobiella medel som ett effektivt verktyg för att bekämpa sjukdomar, både hos djur och hos människor, samtidigt som användningen av antimikrobiella medel begränsas till det absolut nödvändiga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det huvudsakliga målet är att bevara antimikrobiella medel som ett effektivt verktyg för att bekämpa sjukdomar, både hos djur och hos människor, samtidigt som användningen av antimikrobiella medel begränsas till det absolut nödvändiga.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det i en rapport om genomförandet av rådets rekommendation (4) från 2001 och i en Eurobarometer-undersökning från 2010 fastställdes en rad brister och luckor i stödet till återhållsam användning av mikrobiella medel. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det i en rapport om genomförandet av rådets rekommendation (4) från 2001 och i en Eurobarometer-undersökning från 2010 fastställdes en rad brister och luckor i stödet till återhållsam användning av mikrobiella medel.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det fortsätter att finnas skillnader inom unionen när det gäller graden av tillgång till information om antimikrobiell resistens och effekterna på medborgarnas konsumtionsmönster, särskilt med avseende på genomförandet av lagstiftning om obligatorisk receptbeläggning av antibiotika, eftersom procentandelen antibiotika som sålts receptfritt 2008 visat sig variera avsevärt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det fortsätter att finnas skillnader inom unionen när det gäller graden av tillgång till information om antimikrobiell resistens och effekterna på medborgarnas konsumtionsmönster, särskilt med avseende på genomförandet av lagstiftning om obligatorisk receptbeläggning av antibiotika, eftersom procentandelen antibiotika som sålts receptfritt 2008 visat sig variera avsevärt mellan medlemsstaterna.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att när det gäller denna företeelse är Europa inte starkare än den svagaste länken, och därför bör länder med höga nivåer av antimikrobiell resistens ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att när det gäller denna företeelse är Europa inte starkare än den svagaste länken, och därför bör länder med höga nivåer av antimikrobiell resistens ägnas särskild uppmärksamhet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en rejäl minskning av antibiotikaanvändningen och att ta fram och fastställa allmänna principer och bästa metoder för återhållsam användning av antimikrobiella medel. Dessa ska bygga vidare på rådets rekommendation av den 15 november 2001, och kommissionen ska se till att dessa principer och metoder genomförs på ett korrekt sätt i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en rejäl minskning av antibiotikaanvändningen och att ta fram och fastställa allmänna principer och bästa metoder för återhållsam användning av antimikrobiella medel. Dessa ska bygga vidare på rådets rekommendation av den 15 november 2001, och kommissionen ska se till att dessa principer och metoder genomförs på ett korrekt sätt i Europeiska unionen.

| 10. | Europaparlamentet är medvetet om att det förekommer många missuppfattningar om antibiotika och deras effekter och att 53 procent av européerna fortfarande tror att antibiotika dödar virus och 47 procent tror att de hjälper mot förkylningar och influensa, enligt en undersökning som kommissionen låtit utföra (Eurobarometerundersökningen ”Special Eurobarometer 338 on Antimicrobial Resistance” från april 2010). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är medvetet om att det förekommer många missuppfattningar om antibiotika och deras effekter och att 53 procent av européerna fortfarande tror att antibiotika dödar virus och 47 procent tror att de hjälper mot förkylningar och influensa, enligt en undersökning som kommissionen låtit utföra (Eurobarometerundersökningen ”Special Eurobarometer 338 on Antimicrobial Resistance” från april 2010).

| 11. | Europaparlamentet framhäver att patienters brist på efterlevnad när det gäller recept, t.ex. att strunta i att fullfölja behandlingen eller att inte följa rekommendationer för dosering, bidrar stort till antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhäver att patienters brist på efterlevnad när det gäller recept, t.ex. att strunta i att fullfölja behandlingen eller att inte följa rekommendationer för dosering, bidrar stort till antimikrobiell resistens.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda frågan om oriktig användning och försäljning av antimikrobiella medel med eller utan recept längs hela kedjan – från läkaren och farmaceuten till patienten – och att undersöka samtliga inblandade aktörers beteende och genomföra en bred strategi på lång sikt om hur medvetna alla dessa aktörer är. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda frågan om oriktig användning och försäljning av antimikrobiella medel med eller utan recept längs hela kedjan – från läkaren och farmaceuten till patienten – och att undersöka samtliga inblandade aktörers beteende och genomföra en bred strategi på lång sikt om hur medvetna alla dessa aktörer är.

| 13. | Europaparlamentet understryker att inom ramen för återhållsam användning av antimikrobiella medel bör de berörda aktörerna uppmärksamma bättre användning av sådana antibiotika som för närvarande finns tillgängliga, genom att noga granska dosering, behandlingstid och läkemedelskombinationer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att inom ramen för återhållsam användning av antimikrobiella medel bör de berörda aktörerna uppmärksamma bättre användning av sådana antibiotika som för närvarande finns tillgängliga, genom att noga granska dosering, behandlingstid och läkemedelskombinationer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja god tvättning och torkning av händerna – särskilt på sjukhus – för att förebygga spridning av infektioner och minska behovet av antibiotika. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja god tvättning och torkning av händerna – särskilt på sjukhus – för att förebygga spridning av infektioner och minska behovet av antibiotika.

| 15. | Europaparlamentet ser därför positivt på den årliga europeiska antibiotikadagen som infaller den 18 november, vars syfte är att öka kunskaperna om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör och uppmana till en mer ansvarstagande användning av antibiotika, genom att vidta ett flertal åtgärder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser därför positivt på den årliga europeiska antibiotikadagen som infaller den 18 november, vars syfte är att öka kunskaperna om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör och uppmana till en mer ansvarstagande användning av antibiotika, genom att vidta ett flertal åtgärder i medlemsstaterna.

Övervakning och kontroll av antimikrobiell resistens

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av ett väl fungerande system för övervakning och kontroll i syfte att samla in tillförlitliga och jämförbara uppgifter om patogeners känslighet för antimikrobiella medel och om vilka infektioner de orsakar. Uppgifterna ska göra det möjligt att analysera trender, utfärda tidiga varningar och övervaka spridning av resistens på nationell och regional nivå och på gemenskapsnivå. Det är viktigt att samla in uppgifter om förskrivning och användning av antimikrobiella medel för att göra det möjligt att övervaka den samlade användningen av dem. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av ett väl fungerande system för övervakning och kontroll i syfte att samla in tillförlitliga och jämförbara uppgifter om patogeners känslighet för antimikrobiella medel och om vilka infektioner de orsakar. Uppgifterna ska göra det möjligt att analysera trender, utfärda tidiga varningar och övervaka spridning av resistens på nationell och regional nivå och på gemenskapsnivå. Det är viktigt att samla in uppgifter om förskrivning och användning av antimikrobiella medel för att göra det möjligt att övervaka den samlade användningen av dem.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar därför det arbete som påbörjats av EARSS (The European Antimicrobial Resistance Surveillance System) och som nu förs vidare av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) rörande insamling av jämförbara unionsomfattande uppgifter av hög kvalitet om antimikrobiell resistens, samtidigt som parlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer många svårigheter i samband med tillgång till uppgifter och uppgifternas kvalitet i vissa länder. Parlamentet välkomnar också det arbete som inletts av Esvac (The European Surveillance on Antimicrobial Consumption), och som nu tagits över av ECDC, rörande insamling av jämförbara unionsomfattande uppgifter av hög kvalitet om konsumtion av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar därför det arbete som påbörjats av EARSS (The European Antimicrobial Resistance Surveillance System) och som nu förs vidare av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) rörande insamling av jämförbara unionsomfattande uppgifter av hög kvalitet om antimikrobiell resistens, samtidigt som parlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer många svårigheter i samband med tillgång till uppgifter och uppgifternas kvalitet i vissa länder. Parlamentet välkomnar också det arbete som inletts av Esvac (The European Surveillance on Antimicrobial Consumption), och som nu tagits över av ECDC, rörande insamling av jämförbara unionsomfattande uppgifter av hög kvalitet om konsumtion av antimikrobiella medel.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av diagnostik i kampen mot antimikrobiell resistens och uppmanar till större investeringar på detta område samt en effektivare och bättre användning av gängse diagnostiska verktyg. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av diagnostik i kampen mot antimikrobiell resistens och uppmanar till större investeringar på detta område samt en effektivare och bättre användning av gängse diagnostiska verktyg.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och andra berörda EU-organ att utan dröjsmål föreslå ett harmoniserat och integrerat system för övervakning av antimikrobiell resistens (Antimicrobial Resistance Surveillance System) och antimikrobiell användning i Europa, som inbegriper tidig varning för nya mekanismer för resistens och nya resistenta stammar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och andra berörda EU-organ att utan dröjsmål föreslå ett harmoniserat och integrerat system för övervakning av antimikrobiell resistens (Antimicrobial Resistance Surveillance System) och antimikrobiell användning i Europa, som inbegriper tidig varning för nya mekanismer för resistens och nya resistenta stammar.

Behovet av forskning om och utveckling av nya antimikrobiella medel och alternativ

| 20. | Europaparlamentet erkänner att den växande klyftan mellan frekvensen infektioner orsakade av resistenta mikroorganismer och nedgången inom forskning och utveckling av nya antimikrobiella medel nu hotar att kasta folkhälsosektorn tillbaks till tiden före antibiotika. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erkänner att den växande klyftan mellan frekvensen infektioner orsakade av resistenta mikroorganismer och nedgången inom forskning och utveckling av nya antimikrobiella medel nu hotar att kasta folkhälsosektorn tillbaks till tiden före antibiotika.

| 21. | Europaparlamentet anser att nedgången inom forskning och utveckling orsakats av att marknadsmekanismerna slutat fungera och uppmanar kommissionen att, genom lagstiftning och andra typer av åtgärder, lägga fram förslag om att inrätta eller förbättra incitament för läkemedelsbranschen att trappa upp investeringar i forskning och utveckling av nya antimikrobiella medel och av eventuella alternativ. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att nedgången inom forskning och utveckling orsakats av att marknadsmekanismerna slutat fungera och uppmanar kommissionen att, genom lagstiftning och andra typer av åtgärder, lägga fram förslag om att inrätta eller förbättra incitament för läkemedelsbranschen att trappa upp investeringar i forskning och utveckling av nya antimikrobiella medel och av eventuella alternativ.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att det behövs mer forskning om nya antimikrobiella medel liksom om eventuella alternativ inom EU:s ramprogram för forskning och uppmuntrar till gemensam forskning på EU-nivå som kan leda till effektivitetsökning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att det behövs mer forskning om nya antimikrobiella medel liksom om eventuella alternativ inom EU:s ramprogram för forskning och uppmuntrar till gemensam forskning på EU-nivå som kan leda till effektivitetsökning.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att avsaknaden av snabb diagnostik har bidragit till både överanvändning av antibiotika och ökade utvecklingskostnader. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att avsaknaden av snabb diagnostik har bidragit till både överanvändning av antibiotika och ökade utvecklingskostnader.

| 24. | Europaparlamentet erkänner behovet av att främja kompletterande åtgärder, såsom användningen av effektiva vacciner för att förebygga infektioner, i enlighet med rådets slutsatser av den 1 december 2009 om innovativa incitament till effektiva antibiotika. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner behovet av att främja kompletterande åtgärder, såsom användningen av effektiva vacciner för att förebygga infektioner, i enlighet med rådets slutsatser av den 1 december 2009 om innovativa incitament till effektiva antibiotika.

Helhetssyn

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att åtgärder avseende antimikrobiell resistens och folkhälsa ingår i en helhetssyn på antimikrobiell resistens, och är medvetet om kopplingarna till åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel i veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling, särskilt med tanke på risken för korsöverföring. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att åtgärder avseende antimikrobiell resistens och folkhälsa ingår i en helhetssyn på antimikrobiell resistens, och är medvetet om kopplingarna till åtgärder för att bekämpa resistens mot antimikrobiella medel i veterinärläkemedel, djurfoder och växtodling, särskilt med tanke på risken för korsöverföring.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med bristen på information om användningen av antibiotika inom veterinärläkemedel över hela EU genom att samla in jämförbara artspecifika uppgifter av hög kvalitet för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med bristen på information om användningen av antibiotika inom veterinärläkemedel över hela EU genom att samla in jämförbara artspecifika uppgifter av hög kvalitet för varje medlemsstat.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna att anpassa och förbättra den lagstadgade bedömningen av nya antibiotika. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna att anpassa och förbättra den lagstadgade bedömningen av nya antibiotika.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja EARRS och Esvac i fråga om uppgiftsinsamling om användningen av antibiotika som en grund för framtida åtgärder för att säkerställa ansvarsfull användning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja EARRS och Esvac i fråga om uppgiftsinsamling om användningen av antibiotika som en grund för framtida åtgärder för att säkerställa ansvarsfull användning.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om att avveckla användning av antibiotika som profylax inom djuruppfödning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om att avveckla användning av antibiotika som profylax inom djuruppfödning.

| 30. | Europaparlamentet betonar att sektorerna för djurproduktion och intensiv fiskodling bör inrikta sig på att förebygga sjukdomar genom god hygien, bra anläggningar att hålla djuren i och god djurhållning samt strikta biosäkerhetsåtgärder, snarare än att använda antibiotika profylaktiskt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att sektorerna för djurproduktion och intensiv fiskodling bör inrikta sig på att förebygga sjukdomar genom god hygien, bra anläggningar att hålla djuren i och god djurhållning samt strikta biosäkerhetsåtgärder, snarare än att använda antibiotika profylaktiskt.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar särskilt till inrättandet av god praxis inom djurhållningen, vilket minskar risken för antimikrobiell resistens. Parlamentet betonar att denna praxis särskilt bör gälla ungdjur som förs samman från olika uppfödare, vilket ökar risken för smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar särskilt till inrättandet av god praxis inom djurhållningen, vilket minskar risken för antimikrobiell resistens. Parlamentet betonar att denna praxis särskilt bör gälla ungdjur som förs samman från olika uppfödare, vilket ökar risken för smittsamma sjukdomar.

| 32. | Europaparlamentet noterar att läkemedelsrester, som man gjort sig av med på fel sätt, hamnar i våra vattendrag och på så sätt ökar den oavsiktliga exponeringen för ett flertal ämnen knutna till antibiotikaresistens. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja vidare forskning om följderna av långsiktig exponering för läkemedelsrester i vatten och mark. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att läkemedelsrester, som man gjort sig av med på fel sätt, hamnar i våra vattendrag och på så sätt ökar den oavsiktliga exponeringen för ett flertal ämnen knutna till antibiotikaresistens. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja vidare forskning om följderna av långsiktig exponering för läkemedelsrester i vatten och mark.

| 33. | Europaparlamentet kräver att det så långt som möjligt görs åtskillnad mellan de verksamma ämnena och de verkningsmekanismer som används i läkemedel och veterinärläkemedel, för att minska risken för att resistens mot antibiotika överförs från boskap till människor, vilket dock inte får medföra begränsningar av befintliga effektiva behandlingsalternativ. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kräver att det så långt som möjligt görs åtskillnad mellan de verksamma ämnena och de verkningsmekanismer som används i läkemedel och veterinärläkemedel, för att minska risken för att resistens mot antibiotika överförs från boskap till människor, vilket dock inte får medföra begränsningar av befintliga effektiva behandlingsalternativ.

| 34. | Europaparlamentet anser att användning av antibiotika av typen ”sista utvägen”, som riktar sig mot problematiska patogener hos människor, bör tillåtas inom jordbruket endast på licens i kombination med övervakning av resistens, företrädesvis utifrån en bedömning från fall till fall. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att användning av antibiotika av typen ”sista utvägen”, som riktar sig mot problematiska patogener hos människor, bör tillåtas inom jordbruket endast på licens i kombination med övervakning av resistens, företrädesvis utifrån en bedömning från fall till fall.

Internationellt samarbete

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det nära samarbetet med Världshälsoorganisationen (WHO), Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) och andra berörda parter och organisationer på internationell nivå i syfte att på global nivå effektivare kunna ta itu med frågan om antimikrobiell resistens. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av TATFAR (EU-US Transatlantic task force on urgent antimicrobial resistance). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det nära samarbetet med Världshälsoorganisationen (WHO), Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) och andra berörda parter och organisationer på internationell nivå i syfte att på global nivå effektivare kunna ta itu med frågan om antimikrobiell resistens. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av TATFAR (EU-US Transatlantic task force on urgent antimicrobial resistance).

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser finns tillgängliga för att genomföra de aktuella strategierna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser finns tillgängliga för att genomföra de aktuella strategierna.

*

* *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 34, 5.2.2002, s. 13.

(2)  EGT C 112 E, 9.5.2002, s. 106.

(3)  European Platform for the Responsible Use of Medicines in Animals.

(4)  Kommissionens arbetsdokument, tillhörande dokument till Andra rapporten från Kommissionen till Rådet på grundval av medlemsstaternas rapporter om genomförandet av Rådets rekommendation (2002/77/EG) om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/121

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Tibet, i synnerhet nunnors och munkars självbränning

P7_TA(2011)0474

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar

2013/C 131 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionen av den 25 november 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionen av den 25 november 2010 (1),

| — | med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla invånare friheten att välja trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla invånare friheten att välja trosuppfattning,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för mänskliga rättigheter och religions- och föreningsfriheten är EU:s grundprinciper och en prioriterad fråga i unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

A.

Respekten för mänskliga rättigheter och religions- och föreningsfriheten är EU:s grundprinciper och en prioriterad fråga i unionens utrikespolitik.

| B. | Kinas regering har infört stränga restriktioner mot tibetanska buddhistiska kloster i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och i andra områden på den tibetanska platån. Bland annat har man genomfört brutala säkerhetsrazzior, godtyckligt frihetsberövat munkar, ökat övervakningen inom klostren och infört ständig polisnärvaro inne i klostren för att övervaka den religiösa verksamheten. |
| --- | --- |

B.

Kinas regering har infört stränga restriktioner mot tibetanska buddhistiska kloster i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och i andra områden på den tibetanska platån. Bland annat har man genomfört brutala säkerhetsrazzior, godtyckligt frihetsberövat munkar, ökat övervakningen inom klostren och infört ständig polisnärvaro inne i klostren för att övervaka den religiösa verksamheten.

| C. | Dessa säkerhetsåtgärder syftar till att inskränka yttrande-, förenings- och religionsfriheten i de tibetanska buddhistklostren. |
| --- | --- |

C.

Dessa säkerhetsåtgärder syftar till att inskränka yttrande-, förenings- och religionsfriheten i de tibetanska buddhistklostren.

| D. | Tjugoårige Phuntsog och tjugonioårige Tsewang Norbu dog efter det att de satt eld på sig själva den 16 mars respektive den 15 augusti 2011 i protest mot den restriktiva politik som Kina för i Tibet. |
| --- | --- |

D.

Tjugoårige Phuntsog och tjugonioårige Tsewang Norbu dog efter det att de satt eld på sig själva den 16 mars respektive den 15 augusti 2011 i protest mot den restriktiva politik som Kina för i Tibet.

| E. | Den 26 september 2011 satte Phuntsogs yngre bröder, Lobsang Kelsang och Lobsang Kunchok, som båda är arton år gamla, eld på sig själva på marknaden i Aba/Ngaba. Båda överlevde men deras tillstånd är kritiskt. |
| --- | --- |

E.

Den 26 september 2011 satte Phuntsogs yngre bröder, Lobsang Kelsang och Lobsang Kunchok, som båda är arton år gamla, eld på sig själva på marknaden i Aba/Ngaba. Båda överlevde men deras tillstånd är kritiskt.

| F. | Den 25 oktober 2011 satte den trettioåttaårige munken Dawa Tsering vid Kardze-klostret eld på sig själv. Den kinesiska säkerhetspersonalen släckte lågorna och försökte föra iväg honom. Dawa Tsering skyddas för närvarande av andra munkar vid klostret och hans tillstånd är fortfarande kritiskt. |
| --- | --- |

F.

Den 25 oktober 2011 satte den trettioåttaårige munken Dawa Tsering vid Kardze-klostret eld på sig själv. Den kinesiska säkerhetspersonalen släckte lågorna och försökte föra iväg honom. Dawa Tsering skyddas för närvarande av andra munkar vid klostret och hans tillstånd är fortfarande kritiskt.

| G. | Den 3 oktober 2011 satte den sjuttonårige munken Kelsang Wangchuk vid Kirti-klostret eld på sig själv och bars omedelbart bort av kinesiska soldater, vilka släckte lågorna och allvarligt misshandlade honom innan de förde bort honom. Var han befinner sig och hur han mår är okänt. |
| --- | --- |

G.

Den 3 oktober 2011 satte den sjuttonårige munken Kelsang Wangchuk vid Kirti-klostret eld på sig själv och bars omedelbart bort av kinesiska soldater, vilka släckte lågorna och allvarligt misshandlade honom innan de förde bort honom. Var han befinner sig och hur han mår är okänt.

| H. | Två före detta munkar från Kirti, nämligen nittonårige Choephel och artonårige Kayang, dog efter det att de vikit sina händer i en bönegest och satt eld på sig själva samtidigt som de ropade efter Dalai lamas återkomst och religionsfrihet. |
| --- | --- |

H.

Två före detta munkar från Kirti, nämligen nittonårige Choephel och artonårige Kayang, dog efter det att de vikit sina händer i en bönegest och satt eld på sig själva samtidigt som de ropade efter Dalai lamas återkomst och religionsfrihet.

| I. | Den nittonårige före detta Kirti-munken Norbu Damdrul, som satte eld på sig själv den 15 oktober 2011, var den åttonde tibetanska självbrännaren. Det är fortfarande okänt var han befinner sig och hur han mår. |
| --- | --- |

I.

Den nittonårige före detta Kirti-munken Norbu Damdrul, som satte eld på sig själv den 15 oktober 2011, var den åttonde tibetanska självbrännaren. Det är fortfarande okänt var han befinner sig och hur han mår.

| J. | Den 17 oktober 2011 dog den tjugoåriga nunnan Tenzin Wangmo vid klostret Ngaba Mamae Dechen Choekorling. Hon var den första kvinnan som brände sig själv till döds. |
| --- | --- |

J.

Den 17 oktober 2011 dog den tjugoåriga nunnan Tenzin Wangmo vid klostret Ngaba Mamae Dechen Choekorling. Hon var den första kvinnan som brände sig själv till döds.

| K. | Självbränning kan ses som en form av protest och ett uttryck för den växande uppgivenhet som unga tibetaner känner, särskilt de vid Kirti-klostret. |
| --- | --- |

K.

Självbränning kan ses som en form av protest och ett uttryck för den växande uppgivenhet som unga tibetaner känner, särskilt de vid Kirti-klostret.

| L. | Oavsett vilka personliga skäl som kan tänkas ligga bakom dessa handlingar måste de ses mot bakgrund av det religiösa och politiska förtrycket i Aba/Ngaba-regionen, som förekommit under flera år. |
| --- | --- |

L.

Oavsett vilka personliga skäl som kan tänkas ligga bakom dessa handlingar måste de ses mot bakgrund av det religiösa och politiska förtrycket i Aba/Ngaba-regionen, som förekommit under flera år.

| M. | Den skärpta statliga kontrollen över religiös verksamhet, som införts via en uppsättning lagar som den kinesiska regeringen antog 2007, har bidragit till desperationen bland tibetanerna på den tibetanska platån. |
| --- | --- |

M.

Den skärpta statliga kontrollen över religiös verksamhet, som införts via en uppsättning lagar som den kinesiska regeringen antog 2007, har bidragit till desperationen bland tibetanerna på den tibetanska platån.

| N. | Med den nuvarande lagstiftningen har den statliga kontrollen över det religiösa livet ökat dramatiskt, och många religionsyttringar kräver statens godkännande och kontroll, däribland erkännandet av återfödda lamor. |
| --- | --- |

N.

Med den nuvarande lagstiftningen har den statliga kontrollen över det religiösa livet ökat dramatiskt, och många religionsyttringar kräver statens godkännande och kontroll, däribland erkännandet av återfödda lamor.

| O. | En kinesisk domstol dömde tre tibetanska munkar till fängelse för att avsiktligen ha dödat sin munkkollega Phuntsog, som satte eld på sig själv den 16 mars 2011. De sades ha gömt honom och förvägrat honom medicinsk behandling. |
| --- | --- |

O.

En kinesisk domstol dömde tre tibetanska munkar till fängelse för att avsiktligen ha dödat sin munkkollega Phuntsog, som satte eld på sig själv den 16 mars 2011. De sades ha gömt honom och förvägrat honom medicinsk behandling.

| P. | I mars 2011, efter det första självbränningsfallet, omringade väpnade styrkor Kirti-klostret och ströp klostrets tillgång till mat och vatten i flera dagar. Den nya säkerhetspersonal som tillsatts vid klostret införde ett obligatoriskt nytt fosterlandsundervisningsprogram, och över 300 munkar fördes i militärlastbilar till okända platser där de hölls fångna för att genomgå en flera veckor lång politisk indoktrinering. |
| --- | --- |

P.

I mars 2011, efter det första självbränningsfallet, omringade väpnade styrkor Kirti-klostret och ströp klostrets tillgång till mat och vatten i flera dagar. Den nya säkerhetspersonal som tillsatts vid klostret införde ett obligatoriskt nytt fosterlandsundervisningsprogram, och över 300 munkar fördes i militärlastbilar till okända platser där de hölls fångna för att genomgå en flera veckor lång politisk indoktrinering.

| Q. | Den kinesiska regeringen har anklagat munkarna vid Kirti-klostret för att ha deltagit i handlingar som syftar till att störa samhällsordningen, däribland vandalism och självbränningar. |
| --- | --- |

Q.

Den kinesiska regeringen har anklagat munkarna vid Kirti-klostret för att ha deltagit i handlingar som syftar till att störa samhällsordningen, däribland vandalism och självbränningar.

| R. | De senaste månaderna har de kinesiska myndigheterna skärpt säkerheten i Tibet, särskilt i det område där Kirti-klostret är beläget, journalister och utlänningar förbjuds att besöka regionen och polis i full mundering patrullerar klostret. Utländska medier har förbjudits att besöka oroliga områden i Tibet, Kinas statliga television har underlåtit att rapportera om protesterna och munkar har förbjudits att uttala sig om protesterna. |
| --- | --- |

R.

De senaste månaderna har de kinesiska myndigheterna skärpt säkerheten i Tibet, särskilt i det område där Kirti-klostret är beläget, journalister och utlänningar förbjuds att besöka regionen och polis i full mundering patrullerar klostret. Utländska medier har förbjudits att besöka oroliga områden i Tibet, Kinas statliga television har underlåtit att rapportera om protesterna och munkar har förbjudits att uttala sig om protesterna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de kinesiska myndigheternas fortsatta våld mot tibetanska kloster och uppmanar dem att lyfta restriktionerna och de säkerhetsåtgärder som införts mot kloster och lekmän samt att återupprätta kommunikationskanalerna till munkarna i Kirti-klostret. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de kinesiska myndigheternas fortsatta våld mot tibetanska kloster och uppmanar dem att lyfta restriktionerna och de säkerhetsåtgärder som införts mot kloster och lekmän samt att återupprätta kommunikationskanalerna till munkarna i Kirti-klostret.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna, sedan april, om att åtta tibetanska buddhistmunkar och en nunna satte eld på sig själva i närheten av Kirti-klostret i Ngaba-regionen i Kinas Sichuanprovins. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna, sedan april, om att åtta tibetanska buddhistmunkar och en nunna satte eld på sig själva i närheten av Kirti-klostret i Ngaba-regionen i Kinas Sichuanprovins.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar enträget den kinesiska regeringen att lyfta de restriktioner och hårdhänta säkerhetsåtgärder som införts mot Kirti-klostret samt att tillhandahålla information om var de munkar som med våld förts bort från klostret befinner sig. De kinesiska myndigheterna uppmanas dessutom med kraft att ge oberoende internationella medier och människorättsövervakare tillstånd att besöka området. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar enträget den kinesiska regeringen att lyfta de restriktioner och hårdhänta säkerhetsåtgärder som införts mot Kirti-klostret samt att tillhandahålla information om var de munkar som med våld förts bort från klostret befinner sig. De kinesiska myndigheterna uppmanas dessutom med kraft att ge oberoende internationella medier och människorättsövervakare tillstånd att besöka området.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att garantera religionsfrihet för alla medborgare i enlighet med artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och att avskaffa straffrättsliga eller administrativa påföljder som avser religion och som använts för att straffa personer som utnyttjat sin rätt till religionsfrihet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att garantera religionsfrihet för alla medborgare i enlighet med artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och att avskaffa straffrättsliga eller administrativa påföljder som avser religion och som använts för att straffa personer som utnyttjat sin rätt till religionsfrihet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera det tibetanska folkets rättigheter i samtliga kinesiska provinser och att vidta aktiva åtgärder för att skingra det missnöje som finns bland Kinas tibetanska befolkning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera det tibetanska folkets rättigheter i samtliga kinesiska provinser och att vidta aktiva åtgärder för att skingra det missnöje som finns bland Kinas tibetanska befolkning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att upphöra med att främja lagar som hotar det tibetanska folkets språk, kultur, religion, arv och miljö, vilket strider mot Kinas konstitution och den kinesiska lag som garanterar autonomi åt etniska minoriteter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att upphöra med att främja lagar som hotar det tibetanska folkets språk, kultur, religion, arv och miljö, vilket strider mot Kinas konstitution och den kinesiska lag som garanterar autonomi åt etniska minoriteter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar enträget Kinas regering att tillhandahålla fullständiga uppgifter om tillståndet för de 300 munkar som fördes från Kirti-klostret i april 2011 – fall som uppmärksammats i flera särskilda förfaranden i FN:s råd för mänskliga rättigheter liksom av arbetsgruppen mot påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar enträget Kinas regering att tillhandahålla fullständiga uppgifter om tillståndet för de 300 munkar som fördes från Kirti-klostret i april 2011 – fall som uppmärksammats i flera särskilda förfaranden i FN:s råd för mänskliga rättigheter liksom av arbetsgruppen mot påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att ta på sig ansvaret för det tillstånd som de tibetaner som har lagts in på sjukhus efter det att de satt eld på sig själva befinner sig, inklusive deras tillgång till medicinsk behandling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att ta på sig ansvaret för det tillstånd som de tibetaner som har lagts in på sjukhus efter det att de satt eld på sig själva befinner sig, inklusive deras tillgång till medicinsk behandling.

| 9. | Europaparlamentet fördömer domarna mot Kirti-munkarna och insisterar på deras rätt till en rättvis rättegång och adekvat rättsligt bistånd under hela rättegången. Parlamentet kräver att oberoende observatörer ska ges tillstånd att besöka de fängslade Kirti-munkarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer domarna mot Kirti-munkarna och insisterar på deras rätt till en rättvis rättegång och adekvat rättsligt bistånd under hela rättegången. Parlamentet kräver att oberoende observatörer ska ges tillstånd att besöka de fängslade Kirti-munkarna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att göra ett offentligt uttalande för att uttrycka EU:s oro över den förvärrade situationen i Aba/Ngaba-regionen och kräva respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom återhållsamt från säkerhetspolisens sida. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att göra ett offentligt uttalande för att uttrycka EU:s oro över den förvärrade situationen i Aba/Ngaba-regionen och kräva respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom återhållsamt från säkerhetspolisens sida.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att avstå från att införa kontraproduktiva åtgärder och aggressiva fosterlandsutbildningsprogram i områden som befolkas av tibetaner, såsom Sichuan, Gansu och Qinghai, och där brotten mot de mänskliga rättigheterna skapat spänningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att avstå från att införa kontraproduktiva åtgärder och aggressiva fosterlandsutbildningsprogram i områden som befolkas av tibetaner, såsom Sichuan, Gansu och Qinghai, och där brotten mot de mänskliga rättigheterna skapat spänningar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera traditionella tibetanska dödsriter och att omgående och utan krångel återbörda kvarlevorna i enlighet med buddhistiska ritualer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera traditionella tibetanska dödsriter och att omgående och utan krångel återbörda kvarlevorna i enlighet med buddhistiska ritualer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmana den kinesiska regeringen att återuppta dialogen med Dalai lama och hans företrädare, i syfte att ge den tibetanska befolkningen i Kina verklig autonomi och sätta stopp för kampanjerna för att misstroendeförklara Dalai lama som religiös ledare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmana den kinesiska regeringen att återuppta dialogen med Dalai lama och hans företrädare, i syfte att ge den tibetanska befolkningen i Kina verklig autonomi och sätta stopp för kampanjerna för att misstroendeförklara Dalai lama som religiös ledare.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att föra upp människorättsfrågor på dagordningen för toppmötet mellan EU och Kina, och uppmanar kommissionen och Europeiska rådets ordförande att tydligt försvara Tibets unika religiösa, kulturella och språkliga identitet i samband med deras anföranden i början och slutet av toppmötet för den händelse att denna fråga inte finns med på dagordningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att föra upp människorättsfrågor på dagordningen för toppmötet mellan EU och Kina, och uppmanar kommissionen och Europeiska rådets ordförande att tydligt försvara Tibets unika religiösa, kulturella och språkliga identitet i samband med deras anföranden i början och slutet av toppmötet för den händelse att denna fråga inte finns med på dagordningen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s delegation i Kina att kontinuerligt övervaka människorättssituationen i Kina och att även i fortsättningen – vid sammanträden och i skriftväxling med kinesiska tjänstemän – ta upp konkreta enskilda fall där tibetaner har fängslats för att de fredligt utövat sin religionsfrihet, samt att inom de kommande tolv månaderna lägga fram en rapport inför Europaparlamentet med förslag till åtgärder och strategier. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s delegation i Kina att kontinuerligt övervaka människorättssituationen i Kina och att även i fortsättningen – vid sammanträden och i skriftväxling med kinesiska tjänstemän – ta upp konkreta enskilda fall där tibetaner har fängslats för att de fredligt utövat sin religionsfrihet, samt att inom de kommande tolv månaderna lägga fram en rapport inför Europaparlamentet med förslag till åtgärder och strategier.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att utse en särskild representant för EU i Tibet i syfte att underlätta återupptagandet av dialogen mellan de kinesiska myndigheterna och Dalai lamas sändebud om fastställandet av ett verkligt självstyre för Tibet inom Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att utse en särskild representant för EU i Tibet i syfte att underlätta återupptagandet av dialogen mellan de kinesiska myndigheterna och Dalai lamas sändebud om fastställandet av ett verkligt självstyre för Tibet inom Folkrepubliken Kina.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som är medlemmar av G20, kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande att ta upp människorättssituationen i Tibet med Kinas president Hu Jintao vid det kommande G20-mötet den 3–4 november 2011 i Cannes. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som är medlemmar av G20, kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande att ta upp människorättssituationen i Tibet med Kinas president Hu Jintao vid det kommande G20-mötet den 3–4 november 2011 i Cannes.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Kina att respektera religionsfrihet och grundläggande mänskliga rättigheter för både klosterfolk och lekmän i Ngaba och att upphäva genomförandet av de religiösa kontrollförordningarna, så att de tibetanska buddhisterna kan utse och utbilda religiösa lärare i enlighet med tibetanska traditioner, samt att se över den religions- och säkerhetspolitik som förts sedan 2008 i Ngaba och inleda en öppen dialog med ledarna för de tibetanska buddhistiska skolorna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Kina att respektera religionsfrihet och grundläggande mänskliga rättigheter för både klosterfolk och lekmän i Ngaba och att upphäva genomförandet av de religiösa kontrollförordningarna, så att de tibetanska buddhisterna kan utse och utbilda religiösa lärare i enlighet med tibetanska traditioner, samt att se över den religions- och säkerhetspolitik som förts sedan 2008 i Ngaba och inleda en öppen dialog med ledarna för de tibetanska buddhistiska skolorna.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att respektera internationellt fastställda människorättsstandarder och att leva upp till sina skyldigheter enligt internationella människorättskonventioner i fråga om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att respektera internationellt fastställda människorättsstandarder och att leva upp till sina skyldigheter enligt internationella människorättskonventioner i fråga om religions- och trosfrihet.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de kinesiska minoriteternas rättigheter måste föras upp på agendan för framtida rundor av människorättsdialogen mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de kinesiska minoriteternas rättigheter måste föras upp på agendan för framtida rundor av människorättsdialogen mellan EU och Kina.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Folkrepubliken Kinas regering och parlament. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Folkrepubliken Kinas regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/125

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Bahrain

P7_TA(2011)0475

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om Bahrain

2013/C 131 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, Jemen och Bahrain, särskilt resolutionen av den 7 april 2011 (1) om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain och resolutionen av den 7 juli 2011 (2) om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, Jemen och Bahrain, särskilt resolutionen av den 7 april 2011 (1) om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain och resolutionen av den 7 juli 2011 (2) om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) (3),

| — | med beaktande av talmannens uttalande av den 12 april 2011 om dödandet av två bahrainska medborgarrättsaktivister och talmannens uttalande av den 28 april 2011 vari han fördömer de dödsdomar som utfärdats mot fyra bahrainska medborgare för deltagande i fredliga protester, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens uttalande av den 12 april 2011 om dödandet av två bahrainska medborgarrättsaktivister och talmannens uttalande av den 28 april 2011 vari han fördömer de dödsdomar som utfärdats mot fyra bahrainska medborgare för deltagande i fredliga protester,

| — | med beaktande av den utfrågning om Bahrain som parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter anordnade den 3 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning om Bahrain som parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter anordnade den 3 oktober 2011,

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om Bahrain den 10, 12 och 18 mars, 3 maj, 1 juli, 31 augusti och 8 och 30 september 2011 samt uttalandena inför parlamentet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om situationen i Egypten, Syrien, Jemen och Bahrain den 12 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om Bahrain den 10, 12 och 18 mars, 3 maj, 1 juli, 31 augusti och 8 och 30 september 2011 samt uttalandena inför parlamentet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om situationen i Egypten, Syrien, Jemen och Bahrain den 12 oktober 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Bahrain av den 23 maj, 12 april och 21 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Bahrain av den 23 maj, 12 april och 21 mars 2011,

| — | med beaktande av de uttalanden som FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon gjorde den 23 juni och 30 september 2011 om domarna mot 21 bahrainska politiska aktivister, människorättsförsvarare och oppositionsledare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon gjorde den 23 juni och 30 september 2011 om domarna mot 21 bahrainska politiska aktivister, människorättsförsvarare och oppositionsledare,

| — | med beaktande av det uttalande om Bahrain som den 29 september 2011 utfärdades vid FN:s generalförsamlings 66:e session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande om Bahrain som den 29 september 2011 utfärdades vid FN:s generalförsamlings 66:e session,

| — | med beaktande av det bahrainska utrikesministeriets pressmeddelande av den 5 oktober 2011 samt det bahrainska hälsoministeriets uttalande av den 30 september 2011 om utdömande av straff mot läkare, sjuksköterskor och annan medicinsk personal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det bahrainska utrikesministeriets pressmeddelande av den 5 oktober 2011 samt det bahrainska hälsoministeriets uttalande av den 30 september 2011 om utdömande av straff mot läkare, sjuksköterskor och annan medicinsk personal,

| — | med beaktande av den bahrainska allmänna åklagarens uttalande av den 23 oktober 2011 om omprövning av läkare som redan åtalats vid militära domstolar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bahrainska allmänna åklagarens uttalande av den 23 oktober 2011 om omprövning av läkare som redan åtalats vid militära domstolar,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, alla vilka Bahrain är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, alla vilka Bahrain är part i,

| — | med beaktande av artikel 19 d i Bahrains författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 d i Bahrains författning,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, som ändrades 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, som ändrades 2008,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av 1949 års Genèvekonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1949 års Genèvekonvention,

| — | med beaktande av rapporten från Human Rights Watch från februari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Human Rights Watch från februari 2010,

| — | med beaktande av Läkare utan gränsers informationsdokument med titeln ”Health Services paralyzed: Bahrain's military crackdown on patients on April 2011”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Läkare utan gränsers informationsdokument med titeln ”Health Services paralyzed: Bahrain's military crackdown on patients on April 2011”,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Med folkliga proteströrelser i Nordafrika och Mellanöster som inspiration har sedan februari 2011 fredliga demokratiprotester pågått i Bahrain vid vilka krav har framförts på institutionella, politiska, ekonomiska och sociala reformer för att skapa en verklig demokrati, bekämpa korruption och nepotism och säkerställa respekten för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom för att utjämna de sociala skillnaderna och skapa bättre ekonomiska och sociala villkor. De bahrainska myndigheterna har krossat dessa fredliga demonstrationer med överdrivet våld varvid dussintals demonstranter har dödats. Det internationella samfundet har varit alltför senfärdigt och tveksamt i sin reaktion på dessa händelser. |
| --- | --- |

A.

Med folkliga proteströrelser i Nordafrika och Mellanöster som inspiration har sedan februari 2011 fredliga demokratiprotester pågått i Bahrain vid vilka krav har framförts på institutionella, politiska, ekonomiska och sociala reformer för att skapa en verklig demokrati, bekämpa korruption och nepotism och säkerställa respekten för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom för att utjämna de sociala skillnaderna och skapa bättre ekonomiska och sociala villkor. De bahrainska myndigheterna har krossat dessa fredliga demonstrationer med överdrivet våld varvid dussintals demonstranter har dödats. Det internationella samfundet har varit alltför senfärdigt och tveksamt i sin reaktion på dessa händelser.

| B. | På begäran av Bahrains regering har utländska styrkor på tusentals man från Saudiarabien och Förenade Arabemiraten satts in i Bahrain under GCC:s flagg. |
| --- | --- |

B.

På begäran av Bahrains regering har utländska styrkor på tusentals man från Saudiarabien och Förenade Arabemiraten satts in i Bahrain under GCC:s flagg.

| C. | Den 29 september 2011 bekräftade en militärdomstol i åtminstone tjugo fall de domar på 5-15 års fängelse som tidigare i år avkunnats mot läkare och sjukvårdare som påstås ha medverkat i regeringsfientlig verksamhet genom att i fullgörande av sina professionella skyldigheter och i enlighet med sin etiska kod erbjudit demonstranter sjukvård på lika villkor och utan urskiljning. Till följd av internationella påtryckningar meddelade den bahrainska allmänna åklagaren, Ali Alboainain, onsdagen den 5 oktober 2011 att domarna mot de tjugo skulle omprövas i civila domstolar och att dessa rättegångar skulle inledas den 23 oktober 2011. |
| --- | --- |

C.

Den 29 september 2011 bekräftade en militärdomstol i åtminstone tjugo fall de domar på 5-15 års fängelse som tidigare i år avkunnats mot läkare och sjukvårdare som påstås ha medverkat i regeringsfientlig verksamhet genom att i fullgörande av sina professionella skyldigheter och i enlighet med sin etiska kod erbjudit demonstranter sjukvård på lika villkor och utan urskiljning. Till följd av internationella påtryckningar meddelade den bahrainska allmänna åklagaren, Ali Alboainain, onsdagen den 5 oktober 2011 att domarna mot de tjugo skulle omprövas i civila domstolar och att dessa rättegångar skulle inledas den 23 oktober 2011.

| D. | Flera av de dömda läkarna har utbildats i EU, är medlemmar i europeiska yrkesorganisationer för läkare och åtnjuter ett gott rykte bland sina internationella kolleger. |
| --- | --- |

D.

Flera av de dömda läkarna har utbildats i EU, är medlemmar i europeiska yrkesorganisationer för läkare och åtnjuter ett gott rykte bland sina internationella kolleger.

| E. | De målinriktade angreppen mot läkare och sjukvårdspersonal får allvarliga konsekvenser för det arbete som internationella humanitära organisationer bedriver. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har fördömt säkerhetsstyrkornas övertagande av sjukvårdsinrättningar och godtyckliga arresteringar och misshandel av sjukvårdspersonal som chockerande och olagliga. |
| --- | --- |

E.

De målinriktade angreppen mot läkare och sjukvårdspersonal får allvarliga konsekvenser för det arbete som internationella humanitära organisationer bedriver. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har fördömt säkerhetsstyrkornas övertagande av sjukvårdsinrättningar och godtyckliga arresteringar och misshandel av sjukvårdspersonal som chockerande och olagliga.

| F. | Den 6 september 2011 bekräftade den av militären styrda appellationsdomstolen för nationens säkerhet domarna mot åtminstone 21 framträdande bahrainska människorättsaktivister och regimmotståndare, samtliga civila, häribland bloggarna och människorättsaktivisterna Abduljalil Al-Singace and Abdulhadi Al-Khawaja, förment för att de skulle ha haft i avsikt att störta regeringen. Hittills detta år har omkring 60 civila ställts inför domstolar för nationens säkerhet. |
| --- | --- |

F.

Den 6 september 2011 bekräftade den av militären styrda appellationsdomstolen för nationens säkerhet domarna mot åtminstone 21 framträdande bahrainska människorättsaktivister och regimmotståndare, samtliga civila, häribland bloggarna och människorättsaktivisterna Abduljalil Al-Singace and Abdulhadi Al-Khawaja, förment för att de skulle ha haft i avsikt att störta regeringen. Hittills detta år har omkring 60 civila ställts inför domstolar för nationens säkerhet.

| G. | Många andra politiska aktivister, människorättsförsvarare och journalister fängslades under de protester med krav på reformer som nyligen har ägt rum. Enligt människorättsorganisationer har säkerhetsstyrkor utsatt dem för tortyr, misshandel och trakasserier. |
| --- | --- |

G.

Många andra politiska aktivister, människorättsförsvarare och journalister fängslades under de protester med krav på reformer som nyligen har ägt rum. Enligt människorättsorganisationer har säkerhetsstyrkor utsatt dem för tortyr, misshandel och trakasserier.

| H. | Nabeel Rajab, biträdande generalsekreterare för Internationella federationen för mänskliga rättigheter (FIDH) tillika chef för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter, förhindrades att lämna landet och utsätts fortfarande för säkerhetsstyrkornas hot och trakasserier. |
| --- | --- |

H.

Nabeel Rajab, biträdande generalsekreterare för Internationella federationen för mänskliga rättigheter (FIDH) tillika chef för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter, förhindrades att lämna landet och utsätts fortfarande för säkerhetsstyrkornas hot och trakasserier.

| I. | Jalila al-Salman, f.d. vice ordförande för det bahrainska lärarsamfundet, arresterades för andra gången i sitt hem den 18 oktober 2011. Den 23 september 2011 häktades sexton kvinnor och fyra flickor anklagade för att ha ägnat sig åt ett ”olagligt offentligt möte”, kravaller och ”anstiftan till hat mot regimen”. |
| --- | --- |

I.

Jalila al-Salman, f.d. vice ordförande för det bahrainska lärarsamfundet, arresterades för andra gången i sitt hem den 18 oktober 2011. Den 23 september 2011 häktades sexton kvinnor och fyra flickor anklagade för att ha ägnat sig åt ett ”olagligt offentligt möte”, kravaller och ”anstiftan till hat mot regimen”.

| J. | Den 22 maj 2011 bekräftade den nationella appellationsdomstolen för nationens säkerhet dödsdomarna mot Ali Abdullah Hassan al-Sankis och Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussein som anklagas för att ha mördat två poliser under protesterna mot regeringen i Bahrain. Domarna mot de båda männen har överklagats till Bahrains kassationsdomstol vars avgörande är att vänta den 28 november 2011. |
| --- | --- |

J.

Den 22 maj 2011 bekräftade den nationella appellationsdomstolen för nationens säkerhet dödsdomarna mot Ali Abdullah Hassan al-Sankis och Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussein som anklagas för att ha mördat två poliser under protesterna mot regeringen i Bahrain. Domarna mot de båda männen har överklagats till Bahrains kassationsdomstol vars avgörande är att vänta den 28 november 2011.

| K. | Till följd av protesterna har hundratals människor – bland dem lärare och sjukvårdspersonal – avskedats, arresterats eller utsatts för falska anklagelser i massrättegångar inför militära domstolar. Många av dem som förlorade sina jobb för att de stödde protesterna har inte återfått dem, trots kungens löfte om att de flesta skulle återanställas. |
| --- | --- |

K.

Till följd av protesterna har hundratals människor – bland dem lärare och sjukvårdspersonal – avskedats, arresterats eller utsatts för falska anklagelser i massrättegångar inför militära domstolar. Många av dem som förlorade sina jobb för att de stödde protesterna har inte återfått dem, trots kungens löfte om att de flesta skulle återanställas.

| L. | Mer än 40 personer har dödats sedan protesterna mot regeringen inleddes, bland dem Ahmed al-Jaber al-Qatan som ska ha skjutits medan han deltog i en demonstration mot regeringen den 6 oktober 2011 nära huvudstaden Manama. En utredning om hans dödsfall har nu inletts. |
| --- | --- |

L.

Mer än 40 personer har dödats sedan protesterna mot regeringen inleddes, bland dem Ahmed al-Jaber al-Qatan som ska ha skjutits medan han deltog i en demonstration mot regeringen den 6 oktober 2011 nära huvudstaden Manama. En utredning om hans dödsfall har nu inletts.

| M. | Det nationella säkerhetstillståndet i Bahrain hävdes den 1 juni 2011, och den 2 juli 2011 inledde kung Hamad Bin Isa al-Khalifa en nationell dialog för att bemöta de bahrainska medborgarnas oro över den senaste tidens händelser. Dialogen utmynnade i ett antal rekommendationer som har framförts till kungen. |
| --- | --- |

M.

Det nationella säkerhetstillståndet i Bahrain hävdes den 1 juni 2011, och den 2 juli 2011 inledde kung Hamad Bin Isa al-Khalifa en nationell dialog för att bemöta de bahrainska medborgarnas oro över den senaste tidens händelser. Dialogen utmynnade i ett antal rekommendationer som har framförts till kungen.

| N. | Den 29 juni 2011 inrättade kung Hamad Bahrains oberoende undersökningskommission (BICI), i vilken även internationella oberoende experter ingår, med uppdrag att utreda de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts under regeringens senaste tillslag mot reformivrande demonstranter. Undersökningskommission ska presentera sina resultat den 23 november 2011. |
| --- | --- |

N.

Den 29 juni 2011 inrättade kung Hamad Bahrains oberoende undersökningskommission (BICI), i vilken även internationella oberoende experter ingår, med uppdrag att utreda de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts under regeringens senaste tillslag mot reformivrande demonstranter. Undersökningskommission ska presentera sina resultat den 23 november 2011.

| O. | Den 24 september 2011 hölls val till landets underhus för att fylla de 18 ledamotsplatser som tidigare intagits av Al-Wefaq, ett oppositionsparti som valde att lämna parlamentet i protest mot det sätt som demonstranter behandlades på under oroligheterna tidigare under året. |
| --- | --- |

O.

Den 24 september 2011 hölls val till landets underhus för att fylla de 18 ledamotsplatser som tidigare intagits av Al-Wefaq, ett oppositionsparti som valde att lämna parlamentet i protest mot det sätt som demonstranter behandlades på under oroligheterna tidigare under året.

| 1. | Europaparlamentet fördömer förtrycket av Bahrains medborgare vilket har resulterat i dussintals dödsfall och personskador och kräver att samtliga fredliga demonstranter, politiska aktivister, människorättsförsvarare, läkare och sjukvårdare, bloggare och journalister omedelbart och ovillkorligt släpps på fri fot samt uttrycker sin solidaritet med alla offrens anhöriga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer förtrycket av Bahrains medborgare vilket har resulterat i dussintals dödsfall och personskador och kräver att samtliga fredliga demonstranter, politiska aktivister, människorättsförsvarare, läkare och sjukvårdare, bloggare och journalister omedelbart och ovillkorligt släpps på fri fot samt uttrycker sin solidaritet med alla offrens anhöriga.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de bahrainska säkerhetsstyrkorna och myndigheterna att upphöra med våldet mot och förtrycket och fängslandet av fredliga demonstranter och att visa största återhållsamhet i samband med insatser för att hålla demonstrationer i styr. Parlamentet uppmanar enträget myndigheterna att noga hålla sig till landets lagstiftning och dess internationella åtaganden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de bahrainska säkerhetsstyrkorna och myndigheterna att upphöra med våldet mot och förtrycket och fängslandet av fredliga demonstranter och att visa största återhållsamhet i samband med insatser för att hålla demonstrationer i styr. Parlamentet uppmanar enträget myndigheterna att noga hålla sig till landets lagstiftning och dess internationella åtaganden.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att demonstranterna har gett uttryck för legitima demokratiska strävanden och uppmanar Bahrains regering att utan ytterligare dröjsmål eller förhandsvillkor inleda en genuin, meningsfull och konstruktiv dialog med oppositionen för att därmed lägga grunden till nödvändiga reformer, främja nationell försoning och återupprätta socialt samförstånd i landet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att demonstranterna har gett uttryck för legitima demokratiska strävanden och uppmanar Bahrains regering att utan ytterligare dröjsmål eller förhandsvillkor inleda en genuin, meningsfull och konstruktiv dialog med oppositionen för att därmed lägga grunden till nödvändiga reformer, främja nationell försoning och återupprätta socialt samförstånd i landet.

| 4. | Europaparlamentet är bekymrat över närvaron av utländska styrkor under GCC:s flagg i Bahrain och kräver att de omedelbart dras tillbaka. GCC uppmanas att bidra på ett konstruktivt sätt och medla till förmån för fredliga reformer i Bahrain. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är bekymrat över närvaron av utländska styrkor under GCC:s flagg i Bahrain och kräver att de omedelbart dras tillbaka. GCC uppmanas att bidra på ett konstruktivt sätt och medla till förmån för fredliga reformer i Bahrain.

| 5. | Europaparlamentet fördömer bruket av särskilda militärdomstolar för att döma civila, i sig ett brott mot internationella normer för rättvisa rättegångar, och understryker att civila endast får ställas inför rätta i civila domstolar samt att varje fängslad person har rätt till en rättvis rättegång med tillfredsställande tillgång till advokat och tillräckligt med tid för att förbereda ett försvar. Parlamentet kräver ett omedelbart upphörande av massrättegångarna mot civila i den militära domstolen, domstolen för nationens säkerhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer bruket av särskilda militärdomstolar för att döma civila, i sig ett brott mot internationella normer för rättvisa rättegångar, och understryker att civila endast får ställas inför rätta i civila domstolar samt att varje fängslad person har rätt till en rättvis rättegång med tillfredsställande tillgång till advokat och tillräckligt med tid för att förbereda ett försvar. Parlamentet kräver ett omedelbart upphörande av massrättegångarna mot civila i den militära domstolen, domstolen för nationens säkerhet.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att ompröva domarna mot läkare och sjuksköterskor i civila domstolar men anser att samtliga åtalspunkter mot dem bör ogillas, samt uppmanar de civila domstolarna att omedelbart och ovillkorligt frige dessa läkare och sjukvårdare vilka anklagas för att i fullgörandet av sina professionella skyldigheter ha tillhandahållit läkarvård åt regimmotståndare och för att ha begått allvarliga brott – av tillsynes politisk art – för vilka dock ingen trovärdig bevisning har framlagts. Vidare, i beaktande av den godtycklighet som genomsyrar såväl åtalspunkterna som hela det rättsliga förfarandet, bör alla de politiska aktivister, journalister, lärare, bloggare och människorättsförvarare som fängslats friges. Parlamentet uttrycker djup oro över att åtta oppositionella har dömts till livstids fängelse och att 13 personer har dömts till upp till 15 års fängelse. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att ompröva domarna mot läkare och sjuksköterskor i civila domstolar men anser att samtliga åtalspunkter mot dem bör ogillas, samt uppmanar de civila domstolarna att omedelbart och ovillkorligt frige dessa läkare och sjukvårdare vilka anklagas för att i fullgörandet av sina professionella skyldigheter ha tillhandahållit läkarvård åt regimmotståndare och för att ha begått allvarliga brott – av tillsynes politisk art – för vilka dock ingen trovärdig bevisning har framlagts. Vidare, i beaktande av den godtycklighet som genomsyrar såväl åtalspunkterna som hela det rättsliga förfarandet, bör alla de politiska aktivister, journalister, lärare, bloggare och människorättsförvarare som fängslats friges. Parlamentet uttrycker djup oro över att åtta oppositionella har dömts till livstids fängelse och att 13 personer har dömts till upp till 15 års fängelse.

| 7. | Europaparlamentet understryker att enligt den humanitära rätten är det en grundläggande rättslig skyldighet att behandla sårade på ett opartiskt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att enligt den humanitära rätten är det en grundläggande rättslig skyldighet att behandla sårade på ett opartiskt sätt.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Konungariket Bahrain att låta all sjukvårdspersonal återgå i tjänst samt låta deras rättsliga företrädare få tillgång till de läkarutlåtanden som åtföljer den oberoende undersökningskommissionens utredning om de fängslade läkarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Konungariket Bahrain att låta all sjukvårdspersonal återgå i tjänst samt låta deras rättsliga företrädare få tillgång till de läkarutlåtanden som åtföljer den oberoende undersökningskommissionens utredning om de fängslade läkarna.

| 9. | Europaparlamentet varnar för missbruk av landets säkerhetslagar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet varnar för missbruk av landets säkerhetslagar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att återupprätta och respektera samtliga mänskliga rättigheter och grundläggande rättigheter, härunder mångfald i medierna, såväl på internet som på annat håll, yttrandefrihet och mötesfrihet, religionsfrihet, kvinnors rättigheter och jämlikhet mellan könen, åtgärder mot diskriminering och åtgärder för att få stopp på censuren. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att tillmötesgå begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att få besöka landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att återupprätta och respektera samtliga mänskliga rättigheter och grundläggande rättigheter, härunder mångfald i medierna, såväl på internet som på annat håll, yttrandefrihet och mötesfrihet, religionsfrihet, kvinnors rättigheter och jämlikhet mellan könen, åtgärder mot diskriminering och åtgärder för att få stopp på censuren. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att tillmötesgå begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att få besöka landet.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att tusentals anställda har entledigats på grund av sin medverkan i fredliga demonstrationer mot regeringen. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna liksom berörda europeiska företag att beordra att dessa personer omedelbart återanställs samt se till att den inkomstförlust som de har lidit ersätts. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att tusentals anställda har entledigats på grund av sin medverkan i fredliga demonstrationer mot regeringen. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna liksom berörda europeiska företag att beordra att dessa personer omedelbart återanställs samt se till att den inkomstförlust som de har lidit ersätts.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kung Hamads beslut att inrätta en oberoende kommission som ska utreda de människorättsbrott som säkerhetsstyrkorna begick under regeringens senaste tillslag mot demonstranter som krävde reformer. Parlamentet begär att kommissionen ska vara fullständigt opartisk och medge insyn i sitt arbete samt uppmanar Bahrains regering att inte blanda sig i dess arbete men se till att förövarna av dessa brott och alla personer som är ansvariga för de våldsamma attackerna ställs inför rätta och får sin sak vederbörligt prövad. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kung Hamads beslut att inrätta en oberoende kommission som ska utreda de människorättsbrott som säkerhetsstyrkorna begick under regeringens senaste tillslag mot demonstranter som krävde reformer. Parlamentet begär att kommissionen ska vara fullständigt opartisk och medge insyn i sitt arbete samt uppmanar Bahrains regering att inte blanda sig i dess arbete men se till att förövarna av dessa brott och alla personer som är ansvariga för de våldsamma attackerna ställs inför rätta och får sin sak vederbörligt prövad.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett ministerium för mänskliga rättigheter och social utveckling i Bahrain och uppmanar detta ministerium att agera i enlighet med internationella normer och skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett ministerium för mänskliga rättigheter och social utveckling i Bahrain och uppmanar detta ministerium att agera i enlighet med internationella normer och skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter.

| 14. | För att säkerställa att objektiva kriterier enligt internationella standarder upprätthålls kräver Europaparlamentet att internationella observatörer ges möjlighet dels att följa rättegångarna mot de politiska fångarna, dels att övervaka den oberoende kommissionens utredning av brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

För att säkerställa att objektiva kriterier enligt internationella standarder upprätthålls kräver Europaparlamentet att internationella observatörer ges möjlighet dels att följa rättegångarna mot de politiska fångarna, dels att övervaka den oberoende kommissionens utredning av brott mot de mänskliga rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna och kungen av Bahrain att omvandla Ali Abdullah Hassan al-Sankis och Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Husseins dödsstraff. Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot dödsstraffet och uppmanar de bahrainska myndigheterna att utfärda ett omedelbart moratorium. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna och kungen av Bahrain att omvandla Ali Abdullah Hassan al-Sankis och Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Husseins dödsstraff. Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot dödsstraffet och uppmanar de bahrainska myndigheterna att utfärda ett omedelbart moratorium.

| 16. | Europaparlamentet anser att den undersökning som inletts för att klarlägga hur den 16-årige pojken Ahmed al-Jaber al-Qatan miste livet under en regeringskritisk demonstration måste vara oavhängig, att resultaten måste offentliggöras och att de ansvariga måste ställas inför rätta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den undersökning som inletts för att klarlägga hur den 16-årige pojken Ahmed al-Jaber al-Qatan miste livet under en regeringskritisk demonstration måste vara oavhängig, att resultaten måste offentliggöras och att de ansvariga måste ställas inför rätta.

| 17. | Europaparlamentet understryker att försoning är ett mycket viktigt led i reformen och stabiliseringen av det sammansatta bahrainska samhället, vars lagar i såväl skrift som tillämpning bör slå vakt om varje enskild medborgares rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att försoning är ett mycket viktigt led i reformen och stabiliseringen av det sammansatta bahrainska samhället, vars lagar i såväl skrift som tillämpning bör slå vakt om varje enskild medborgares rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Konungariket Bahrains regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Konungariket Bahrains regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0148.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0333.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/129

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Fallet Rafah Nached i Syrien

P7_TA(2011)0476

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2011 om fallet med Rafah Nashed i Syrien

2013/C 131 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 18 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 och artikel 18 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 som Syrien anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 och artikel 18 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 som Syrien anslutit sig till,

| — | med beaktande av uttalandena av talesmannen för Catherine Ashton, EU:s höga representant, av den 30 augusti 2011 om den försämrade människorättssituationen i Syrien och om Rafah Nasheds situation i Syrien av den 23 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av talesmannen för Catherine Ashton, EU:s höga representant, av den 30 augusti 2011 om den försämrade människorättssituationen i Syrien och om Rafah Nasheds situation i Syrien av den 23 september 2011,

| — | med beaktande av uttalandena av Europaparlamentets vice talmän, Isabelle Durant och Libor Rouček samt av vice ordföranden för gruppen Progressiva förbundet av Socialdemokrater i Europaparlamentet, Véronique De Keyser, vid plenarsammanträdena den 14, 15 och 29 september 2011, där de krävde att Rafah Nashed skulle friges, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av Europaparlamentets vice talmän, Isabelle Durant och Libor Rouček samt av vice ordföranden för gruppen Progressiva förbundet av Socialdemokrater i Europaparlamentet, Véronique De Keyser, vid plenarsammanträdena den 14, 15 och 29 september 2011, där de krävde att Rafah Nashed skulle friges,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 och 23 oktober 2011 och sanktionerna av den 13 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 och 23 oktober 2011 och sanktionerna av den 13 oktober 2011,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen av den 7 april 2011 (1) och 7 juli 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen av den 7 april 2011 (1) och 7 juli 2011 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om situationen i Syrien av den 15 september 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om situationen i Syrien av den 15 september 2011 (3),

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Syriens första praktiserande psykoanalytiker och grundaren av en skola för psykoanalytiker i Damaskus, Rafah Nashed, arresterades och fängslades godtyckligt den 10 september 2011 på flygplatsen i Damaskus av tjänstemän vid den allmänna underrättelsetjänsten. Rafah Nashed är känd för sin behandling av personer med psykiska trauman samt för sitt aktiva arbete för en dialog mellan syrier. |
| --- | --- |

A.

Syriens första praktiserande psykoanalytiker och grundaren av en skola för psykoanalytiker i Damaskus, Rafah Nashed, arresterades och fängslades godtyckligt den 10 september 2011 på flygplatsen i Damaskus av tjänstemän vid den allmänna underrättelsetjänsten. Rafah Nashed är känd för sin behandling av personer med psykiska trauman samt för sitt aktiva arbete för en dialog mellan syrier.

| B. | Rafah Nashed är 66 år, och hennes hälsa är vacklande. Hon lider av en hjärtsjukdom, håller på att återhämta sig från cancer, har högt blodtryck och är i behov av regelbunden medicinering. Hennes hälsotillstånd försämras i fängelset, vilket förvärrar hennes hjärtsjukdom. |
| --- | --- |

B.

Rafah Nashed är 66 år, och hennes hälsa är vacklande. Hon lider av en hjärtsjukdom, håller på att återhämta sig från cancer, har högt blodtryck och är i behov av regelbunden medicinering. Hennes hälsotillstånd försämras i fängelset, vilket förvärrar hennes hjärtsjukdom.

| C. | Rafah Nashed fängslades utan kända åtalspunkter när hon skulle resa till Paris för att vara med vid sin dotters förlossning, och i början visste ingen var hon befann sig. |
| --- | --- |

C.

Rafah Nashed fängslades utan kända åtalspunkter när hon skulle resa till Paris för att vara med vid sin dotters förlossning, och i början visste ingen var hon befann sig.

| D. | Den 14 september 2011 anklagades hon för ”statsfientlig verksamhet”, och domaren vägrade frige henne mot borgen. Anklagelsens art och den paranoia som regimen visat under de senaste sex månaderna har väckt oro över en lång fängelsevistelse som syftar till att skrämma upp alla intellektuella i Syrien. |
| --- | --- |

D.

Den 14 september 2011 anklagades hon för ”statsfientlig verksamhet”, och domaren vägrade frige henne mot borgen. Anklagelsens art och den paranoia som regimen visat under de senaste sex månaderna har väckt oro över en lång fängelsevistelse som syftar till att skrämma upp alla intellektuella i Syrien.

| E. | På bara under några timmar mobiliserades det internationella samfundet på bred front och startade bland annat ett upprop för Rafah Nasheds omedelbara och ovillkorliga frigivning. |
| --- | --- |

E.

På bara under några timmar mobiliserades det internationella samfundet på bred front och startade bland annat ett upprop för Rafah Nasheds omedelbara och ovillkorliga frigivning.

| 1. | Europaparlamentet fördömer med kraft att de syriska myndigheterna godtyckligt arresterat och hållit kvar Rafah Nashed. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer med kraft att de syriska myndigheterna godtyckligt arresterat och hållit kvar Rafah Nashed.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Rafah Nasheds hälsotillstånd mot bakgrund av hennes vacklande hälsa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Rafah Nasheds hälsotillstånd mot bakgrund av hennes vacklande hälsa.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart och ovillkorligt frige Rafah Nashed av medicinska och humanitära skäl, att garantera hennes fysiska säkerhet och att återbörda henne till familjen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart och ovillkorligt frige Rafah Nashed av medicinska och humanitära skäl, att garantera hennes fysiska säkerhet och att återbörda henne till familjen så snart som möjligt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att ge humanitära organisationer och läkare rätt att behandla människor som fallit offer för våld, samt att ge organisationerna och läkarna tillträde till hela det syriska territoriet samt möjlighet att utföra sitt legitima och fredliga arbete utan rädsla för repressalier och utan restriktioner, inklusive juridiska trakasserier. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att respektera internationella människorättsnormer och internationella åtaganden och garantera åsikts- och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att ge humanitära organisationer och läkare rätt att behandla människor som fallit offer för våld, samt att ge organisationerna och läkarna tillträde till hela det syriska territoriet samt möjlighet att utföra sitt legitima och fredliga arbete utan rädsla för repressalier och utan restriktioner, inklusive juridiska trakasserier. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att respektera internationella människorättsnormer och internationella åtaganden och garantera åsikts- och yttrandefrihet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för Arabförbundet samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för Arabförbundet samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0148.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0333.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0387.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 25 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/131

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten

P7_TA(2011)0445

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen och avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, slutgiltigt antagen den 15 december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, slutgiltigt antagen den 15 december 2010 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 22 juni 2011 (KOM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2011 för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 22 juni 2011 (KOM(2011)0374),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om ändringsbudget nr 5/2011 som rådet fastställde den 12 september 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om ändringsbudget nr 5/2011 som rådet fastställde den 12 september 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011),

| — | med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0346/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0346/2011), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2011 till den allmänna budgeten för 2011 avser justeringen av tjänsteförteckningarna hos två institutioner – Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2011 till den allmänna budgeten för 2011 avser justeringen av tjänsteförteckningarna hos två institutioner – Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten.

| B. | Upprättandet av utrikestjänsten 2010 vägleddes av principerna om budgetneutralitet och sund och effektiv förvaltning, samtidigt som full hänsyn togs till den ekonomiska krisens effekter för de offentliga finanserna och behovet av budgetåtstramning. |
| --- | --- |

B.

Upprättandet av utrikestjänsten 2010 vägleddes av principerna om budgetneutralitet och sund och effektiv förvaltning, samtidigt som full hänsyn togs till den ekonomiska krisens effekter för de offentliga finanserna och behovet av budgetåtstramning.

| C. | Det var uppenbart från starten att administrationen måste byggas upp successivt, och att resurser måste göras tillgängliga i takt med institutionens utbyggnad och rådande förmåga att utnyttja anslagen. |
| --- | --- |

C.

Det var uppenbart från starten att administrationen måste byggas upp successivt, och att resurser måste göras tillgängliga i takt med institutionens utbyggnad och rådande förmåga att utnyttja anslagen.

| D. | Rådet bekräftade i sin ståndpunkt av den 12 september 2011 kommissionens begäran. |
| --- | --- |

D.

Rådet bekräftade i sin ståndpunkt av den 12 september 2011 kommissionens begäran.

| 1. | Europaparlamentet tar del av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2011. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2011.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändra rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2011 enligt nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändra rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2011 enligt nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med parlamentets ändring till rådet, kommissionen, övriga berörda institutioner och organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med parlamentets ändring till rådet, kommissionen, övriga berörda institutioner och organ samt till de nationella parlamenten.

Ändring 1

AVSNITT IX:   Europeiska datatillsynsmannen

BILAGA -   PERSONAL

| Tjänstegrupp och lönegrad | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Rådets ståndpunkt (=FÄB 5/2011) | Parlamentets ändringar |
| Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| AD totalt | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST 9 | 1 | | 1 | |
| AST 8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST 2 | 3 | | 3 | |
| AST 1 | | | | |
| AST totalt | 15 | | 15 | |
| Totalsumma | 41 | | 41 | |

Tjänstegrupp och lönegrad

2011

Rådets ståndpunkt (=FÄB 5/2011)

Parlamentets ändringar

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

AD totalt

26

26

AST 11

AST 10

AST 9

1

1

AST 8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST 2

3

3

AST 1

AST totalt

15

15

Totalsumma

41

41

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 64, 12.3.2010.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/133

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Däck på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon ***I

P7_TA(2011)0448

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0120),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0071/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 86 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 86 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0349/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0349/2011).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 153.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Tisdagen den 25 oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifiering)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 92/23/EEG av den 31 mars 1992 om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 92/23/EEG av den 31 mars 1992 om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Direktiv 92/23/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (5) och det fastställer tekniska föreskrifter som motorfordon och släpvagnar till dessa fordon måste uppfylla avseende, bland annat däck. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av motorfordon och släpvagn möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2007/46/EG. Bestämmelserna i direktiv 2007/46/EG rörande motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 92/23/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (5) och det fastställer tekniska föreskrifter som motorfordon och släpvagnar till dessa fordon måste uppfylla avseende, bland annat däck. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av motorfordon och släpvagn möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2007/46/EG. Bestämmelserna i direktiv 2007/46/EG rörande motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet.

| (3) | Bestämmelserna om däck bör fastställa gemensamma krav inte bara för däckens egenskaper utan också för däckutrustningen på fordon och släpvagnar. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna om däck bör fastställa gemensamma krav inte bara för däckens egenskaper utan också för däckutrustningen på fordon och släpvagnar.

| (4) | Det är önskvärt att beakta de tekniska krav som antagits av Förenta Nationernas ekonomiska kommission för Europa i förordning nr 30 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av luftfyllda däck för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon”) i dess ändrade lydelse (6), i förordning nr 54 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av luftfyllda däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa fordon”) (7) i förordning nr 64 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon utrustade med tillfälliga reservhjul/-däck”) i dess ändrade lydelse (8), och i förordning nr 117 (”Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däck/vägbanebuller och väggrepp på vått underlag”), i dess ändrade lydelse (9), som bifogas överenskommelsen inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av godkännanden som utfärdats på grundval av dessa föreskrifter (Reviderad överenskommelse av år 1958) (10). |
| --- | --- |

(4)

Det är önskvärt att beakta de tekniska krav som antagits av Förenta Nationernas ekonomiska kommission för Europa i förordning nr 30 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av luftfyllda däck för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon”) i dess ändrade lydelse (6), i förordning nr 54 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av luftfyllda däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa fordon”) (7) i förordning nr 64 (”Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon utrustade med tillfälliga reservhjul/-däck”) i dess ändrade lydelse (8), och i förordning nr 117 (”Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däck/vägbanebuller och väggrepp på vått underlag”), i dess ändrade lydelse (9), som bifogas överenskommelsen inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av godkännanden som utfärdats på grundval av dessa föreskrifter (Reviderad överenskommelse av år 1958) (10).

| (5) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i del B i bilaga VII. |
| --- | --- |

(5)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i del B i bilaga VII.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   "däck": varje nytt luftfyllt däck, även vinterdäck med hål för dubbar, i form av originalutrustning eller en utbytesdel, som är avsedda för montering på fordon som omfattas av direktiv 2007/46/EG. Denna definition omfattar inte vinterdäck med dubbar,

b)   "fordon": varje fordon som omfattas av direktiv 2007/46/EG,

c)   "tillverkare": innehavaren av handelsbeteckningen eller varumärket för fordon eller däck.

Artikel 2

1.   Kraven i bilaga V ska tillämpas på däck avsedda för montering på fordon som togs i bruk den 1 oktober 1980 eller senare.

2.   Kraven i bilaga V ska inte tillämpas på

| a) | däck avsedda för hastigheter under 80 km/h, |
| --- | --- |

a)

däck avsedda för hastigheter under 80 km/h,

| b) | däck med en nominell fälgdiameter som är högst 254 mm (eller kod 10) eller minst 635 mm (kod 25), |
| --- | --- |

b)

däck med en nominell fälgdiameter som är högst 254 mm (eller kod 10) eller minst 635 mm (kod 25),

| c) | reservdäck av T-typ för tillfälligt bruk enligt definitionen i punkt 2.3.6 i bilaga II, |
| --- | --- |

c)

reservdäck av T-typ för tillfälligt bruk enligt definitionen i punkt 2.3.6 i bilaga II,

| d) | däck som är konstruerade endast för montering på fordon som registrerats för första gången före den 1 oktober 1980. |
| --- | --- |

d)

däck som är konstruerade endast för montering på fordon som registrerats för första gången före den 1 oktober 1980.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska bevilja EG-typgodkännande enligt de villkor som anges i bilaga I med avseende på varje däcktyp som uppfyller kraven i bilaga II och ska tilldela dem EG-typgodkännandenummer som anges i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna ska bevilja EG-typgodkännande enligt de villkor som anges i bilaga I med avseende på varje däcktyp som uppfyller kraven i bilaga V och ska tilldela dem EG-typgodkännandenummer som anges i bilaga I.

3.   Medlemsstaterna ska bevilja EG-typgodkännande för alla fordon, med avseende på deras däck, i enlighet med villkoren i bilaga III när dessa däck (även reservdäck, om tillämpligt) uppfyller kraven i bilaga II samt kraven avseende fordon i bilaga IV, och tilldela varje sådant fordon ett EG-typgodkännandenummer som anges i bilaga III.

Artikel 4

Den godkännande myndigheten i en medlemsstat ska inom en månad från beviljandet eller vägran av ett EG-typgodkännande för komponent (däck) eller fordon sända en kopia på tillämpligt intyg, för vilka mallar visas i tilläggen till bilaga I och bilaga III, till övriga medlemsstater och på begäran provrapport för varje godkänd däcktyp.

Artikel 5

Ingen medlemsstat får förbjuda eller begränsa utsläppandet på marknaden av däck försedda med EG-typgodkännandemärke.

Artikel 6

Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig till dess däck om dessa är försedda med EG-typgodkännandemärke och har monterats i enlighet med kraven i bilaga IV.

Artikel 7

Ingen medlemsstat får förbjuda att ett fordon används av skäl som hänför sig dess däck om dessa är försedda med EG-typgodkännandemärke och har monterats i enlighet med kraven i bilaga IV.

Artikel 8

1.   Om en medlemsstat på sannolika grunder anser att en däcktyp eller en fordonstyp är farlig, trots att den uppfyller kraven i detta direktiv, kan den inom sitt eget territorium tillfälligt förbjuda att produkten släpps ut på marknaden eller införa särskilda villkor för detta. Den ska genast underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta samt ange skälen för sitt beslut.

2.   Kommissionen ska inom sex veckor rådgöra med berörda medlemsstater och därefter utan dröjsmål avge sitt yttrande och vidta nödvändiga åtgärder.

3.   Om kommissionen anser att detta direktiv behöver anpassas tekniskt ska sådana anpassningar beslutas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 11. I detta fall får den medlemsstat som vidtagit förebyggande åtgärder behålla dem till dess att anpassningarna träder i kraft.

Artikel 9

1.   Den medlemsstat som har beviljat EG-typgodkännande för komponent(däck) eller fordon ska om det är nödvändigt vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att produktionsexemplaren överensstämmer med den typ som godkänts, vid behov i samarbete med godkännandemyndigheterna i de andra medlemsstaterna. I detta syfte får denna medlemsstat när som helst kontrollera att däcken eller fordonen överensstämmer med kraven i detta direktiv. Sådana kontroller ska begränsas till stickprov.

2.   Om den medlemsstat som avses i punkt 1 finner att ett antal däck eller fordon med samma godkännandemärkning inte överensstämmer med den godkända typen ska den vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa denna överensstämmelse hos produktionsexemplaren. Om bristen på överensstämmelse visar sig vara genomgående kan dessa åtgärder utsträckas till att EG-typgodkännandet dras in. Myndigheterna ska vidta samma åtgärder om de av godkännandemyndigheterna i en annan medlemsstat underrättas om sådan brist på överensstämmelse.

3.   Godkännandemyndigheterna i medlemsstaterna ska inom en månad underrätta varandra om varje sådan indragning av ett EG-typgodkännande och ange orsakerna till åtgärden, med användning av tillämpligt formulär i tilläggen till bilaga I och bilaga III.

Artikel 10

Varje beslut som fattas enligt föreskrifter meddelade vid tillämpningen av detta direktiv och som innebär att ett EG-typgodkännande för ett däck eller för ett fordon beträffande montering av däck vägras eller återkallas och som innebär förbud mot utsläppande på marknaden eller användning, ska ange i detalj de skäl på vilka beslutet grundas. Den berörda parten ska underrättas om beslutet och samtidigt upplysas om vilka möjligheter till prövning av beslutet som står till buds inom ramen för medlemsstaternas lagstiftning och inom vilken tid prövning ska begäras.

Artikel 11

Sådana ändringar som krävs för att anpassa kraven i bilagorna I – VI till den tekniska utvecklingen ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 40.2 i direktiv 2007/46/EG.

Artikel 12

1.   Medlemsstaterna får inte

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp eller däcktyp, eller |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp eller däcktyp, eller

| b) | vägra att registrera ett fordon, eller förbjuda att fordon saluförs eller tas i bruk eller att däck saluförs, tas i bruk eller används |
| --- | --- |

b)

vägra att registrera ett fordon, eller förbjuda att fordon saluförs eller tas i bruk eller att däck saluförs, tas i bruk eller används

av skäl som hänför sig till däcken och monteringen av dem på nya fordon, om fordonen eller däcken uppfyller kraven i detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna får inte bevilja EG-typgodkännande och ska vägra att bevilja nationellt typgodkännande för sådana däcktyper som omfattas av det här direktivet och som inte uppfyller kraven i detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna får inte bevilja EG-typgodkännande eller nationellt godkännande för någon typ av fordon, av skäl som hänför sig till dess däck eller monteringen av dem, om kraven i detta direktiv inte är uppfyllda.

4.   Medlemsstaterna ska

| a) | betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2007/46/EG som inte giltiga med avseende på artikel 26.1 i det direktivet, om kraven i detta direktiv inte är uppfyllda, och |
| --- | --- |

a)

betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2007/46/EG som inte giltiga med avseende på artikel 26.1 i det direktivet, om kraven i detta direktiv inte är uppfyllda, och

| b) | vägra att registrera nya fordon som inte uppfyller kraven i detta direktiv, eller förbjuda att de saluförs eller tas i bruk. |
| --- | --- |

b)

vägra att registrera nya fordon som inte uppfyller kraven i detta direktiv, eller förbjuda att de saluförs eller tas i bruk.

5.   Bestämmelserna i detta direktiv, ska tillämpas, med avseende på artikel 28 i direktiv 2007/46/EG, för alla däck som omfattas av det här direktivets tillämpningsområde, med undantag för däck i klass C1e för vilka bestämmelserna ska tillämpas från och med den 1 oktober 2011.

Artikel 13

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 14

Direktiv 92/23/EEG, i dess lydelse enligt de rättsakter som anges i del A i bilaga VII, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpningen av de direktiv som anges i del B i bilaga VII.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VIII.

Artikel 15

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 16

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 153.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 oktober 2011.

2

(3)  EGT L 129, 14.5.1992, s. 95.

3

(4)  Se del A i bilaga VII.

4

(5)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

5

(6)  Ekonomiska kommissionen för Europa, dokument E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 29, 1.4.1975 och dess ändringar 01, 02 och tillägg.

6

(7)  Ekonomiska kommissionen för Europa, dokument E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 53 och tillägg.

7

(8)  Ekonomiska kommissionen för Europa, dokument E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 63 och tillägg.

8

(9)  Ekonomiska kommissionen för Europa, dokument E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 2 – ADD 116 och dess ändring 01 och tillägg.

9

(10)  Offentliggjord som bilaga I till rådets beslut 97/836/EG (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

10

---

Tisdagen den 25 oktober 2011LISTA ÖVER BILAGOR

| BILAGA I | Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av däck |
| --- | --- |
| Tillägg 1 | Informationshandling om EG-typgodkännande för en däcktyp |
| Tillägg 2 | EG-typgodkännandeintyg (däck) |
| Tillägg 3 | Informationshandling om EG-typgodkännande för däck avseende däck/vägbanebuller |
| Tillägg 4 | EG-typgodkännandeintyg för däck (däck/vägbanebuller) |
| BILAGA II (1) | Krav på däck |
| Tillägg 1 | Förklarande figur |
| Tillägg 2 | Symbolförteckning över belastningsindex (li) och motsvarande maxbelastning (kg) |
| Tillägg 3 | Däckmärkningens utförande |
| Tillägg 4 | Förhållandet mellan tryckindex och tryckenheter |
| Tillägg 5 | Mätning av fälg, ytterdiameter och profilbredd på däck med vissa dimensionsangivelser |
| Tillägg 6 | Mätmetod för däckdimensioner |
| Tillägg 7 | Förfarande för belastnings- och hastighetsprovning |
| Tillägg 8 | Belastningsförmåga beroende av hastigheten; däck för nyttofordon, radial- och diagonaldäck |
| BILAGA III | Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av fordon med avseende på monteringen av deras däck |
| Tillägg 1 | Informationshandling (fordon) |
| Tillägg 2 | EG-typgodkännandeintyg (fordon) |
| BILAGA IV | Krav på fordon med avseende på däckmonteringen |
| BILAGA V | Däck/vägbanebuller |
| Tillägg 1 | Metod för att mätning av ljudnivån från däck/vägbana ”Förbirullningsmetod” |
| Tillägg 2 | Provningsrapport |
| BILAGA VI | Specifikationer för provningsområdet |
| BILAGA VII | Upphävt direktiv och en förteckning över dess senaste ändringar |
| BILAGA VIII | Jämförelsetabell |

BILAGA I

Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av däck

Tillägg 1

Informationshandling om EG-typgodkännande för en däcktyp

Tillägg 2

EG-typgodkännandeintyg (däck)

Tillägg 3

Informationshandling om EG-typgodkännande för däck avseende däck/vägbanebuller

Tillägg 4

EG-typgodkännandeintyg för däck (däck/vägbanebuller)

BILAGA II (1)

Krav på däck

Tillägg 1

Förklarande figur

Tillägg 2

Symbolförteckning över belastningsindex (li) och motsvarande maxbelastning (kg)

Tillägg 3

Däckmärkningens utförande

Tillägg 4

Förhållandet mellan tryckindex och tryckenheter

Tillägg 5

Mätning av fälg, ytterdiameter och profilbredd på däck med vissa dimensionsangivelser

Tillägg 6

Mätmetod för däckdimensioner

Tillägg 7

Förfarande för belastnings- och hastighetsprovning

Tillägg 8

Belastningsförmåga beroende av hastigheten; däck för nyttofordon, radial- och diagonaldäck

BILAGA III

Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av fordon med avseende på monteringen av deras däck

Tillägg 1

Informationshandling (fordon)

Tillägg 2

EG-typgodkännandeintyg (fordon)

BILAGA IV

Krav på fordon med avseende på däckmonteringen

BILAGA V

Däck/vägbanebuller

Tillägg 1

Metod för att mätning av ljudnivån från däck/vägbana ”Förbirullningsmetod”

Tillägg 2

Provningsrapport

BILAGA VI

Specifikationer för provningsområdet

BILAGA VII

Upphävt direktiv och en förteckning över dess senaste ändringar

BILAGA VIII

Jämförelsetabell

(Av tekniska skäl återges inte texten till bilagorna här. För texten till dessa hänvisas till kommissionens förslag COM(2011)0120.)

---

(1)  De tekniska kraven för däck motsvarar dem i förordning nr 30 och 54 från Ekonomiska kommissionen för Europa (FN-ECE).

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/139

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer ***I

P7_TA(2011)0451

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0001),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0018/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0282/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0282/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 53.

---

Tisdagen den 25 oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer

(Eftersom en överenskommelse nåtts mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga lagstiftningsakten, direktiv 2011/87/EU.)

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/140

---

Tisdagen den 25 oktober 2011Motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet ***I

P7_TA(2011)0452

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelser om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0362), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0362),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0171/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0171/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 september 2010 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0080/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0080/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 134.

---

Tisdagen den 25 oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 25 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 97/68/EG vad gäller bestämmelserna om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2011/88/EU).

---

Onsdagen den 26 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/142

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnitt

P7_TA(2011)0461

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 med rådets ändringar – alla avsnitt (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2012 (KOM(2011)0372) och 2/2012 (KOM(2011)0576) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012

2013/C 131 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om kommissionens årliga strategi för budgetförfarandet för budgetåret 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om kommissionens årliga strategi för budgetförfarandet för budgetåret 2012 (4),

| — | med beaktande av sin resolution den 6 april 2011 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2012 – avsnitt I – parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution den 6 april 2011 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2012 – avsnitt I – parlamentet (5),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 26 maj 2011 (KOM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 26 maj 2011 (KOM(2011)0300),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2012 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2012 (6),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 som rådet fastställde den 25 juli 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 som rådet fastställde den 25 juli 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011),

| — | med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2012 och 2/2012 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, som lades fram av kommissionen den 17 juni 2011 och 16 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2012 och 2/2012 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, som lades fram av kommissionen den 17 juni 2011 och 16 september 2011,

| — | med beaktande artikel 75b i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 75b i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0354/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0354/2011).

AVSNITT III

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet påminner om att främjandet av en smart och hållbar ekonomi för alla som skapar arbetstillfällen och högkvalitativa anställningar genom resultaten av Europa 2020-strategins sju flaggskeppsinitiativ är ett mål som stöds gemensamt av de 27 medlemsstaterna och av EU-institutionerna. Genomförandet av denna strategi kommer att kräva mycket stora framtidsorienterade investeringar fram till 2020, som kommissionen uppskattar till inte mindre än 1 800 miljarder EUR i sitt meddelande av den 19 oktober 2010 med titeln Översyn av EU:s budget(KOM(2010)0700). Parlamentet understryker därför att nödvändiga investeringar, både på EU- och medlemsstatsnivå, måste göras nu och inte skjutas upp ytterligare. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att främjandet av en smart och hållbar ekonomi för alla som skapar arbetstillfällen och högkvalitativa anställningar genom resultaten av Europa 2020-strategins sju flaggskeppsinitiativ är ett mål som stöds gemensamt av de 27 medlemsstaterna och av EU-institutionerna. Genomförandet av denna strategi kommer att kräva mycket stora framtidsorienterade investeringar fram till 2020, som kommissionen uppskattar till inte mindre än 1 800 miljarder EUR i sitt meddelande av den 19 oktober 2010 med titeln Översyn av EU:s budget(KOM(2010)0700). Parlamentet understryker därför att nödvändiga investeringar, både på EU- och medlemsstatsnivå, måste göras nu och inte skjutas upp ytterligare.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att man måste sätta Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla i centrum för EU:s budgetstrategi för 2012, för att hjälpa Europa att återhämta sig från och gå stärkt ur krisen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att man måste sätta Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla i centrum för EU:s budgetstrategi för 2012, för att hjälpa Europa att återhämta sig från och gå stärkt ur krisen.

| 3. | Mot denna bakgrund är Europaparlamentet djupt oroat över att den nuvarande krisen har medfört en nedgång i offentliga investeringar inom vissa av dessa områden på grund av de justeringar medlemsstaterna har gjort i sina nationella budgetar. Denna trend måste vändas och parlamentet är fast övertygat om att investeringar måste garanteras både på EU-nivå och på nationell nivå om Europa 2020-strategin ska kunna ge resultat i hela unionen. EU:s budget har en viktig roll att spela som hävstångsinstrument för medlemsstaternas återhämtningspolitik genom att ge incitament för och stödja nationella investeringar för att öka tillväxten och sysselsättningen, och bör utnyttjas i detta syfte. Detta ligger helt i linje med den europeiska terminen som, i egenskap av ny mekanism för bättre ekonomiskt styrning i Europa, syftar till att förbättra konsekvens, synergier och komplettering mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna när det gäller att nå de gemensamt överenskomna målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

3.

Mot denna bakgrund är Europaparlamentet djupt oroat över att den nuvarande krisen har medfört en nedgång i offentliga investeringar inom vissa av dessa områden på grund av de justeringar medlemsstaterna har gjort i sina nationella budgetar. Denna trend måste vändas och parlamentet är fast övertygat om att investeringar måste garanteras både på EU-nivå och på nationell nivå om Europa 2020-strategin ska kunna ge resultat i hela unionen. EU:s budget har en viktig roll att spela som hävstångsinstrument för medlemsstaternas återhämtningspolitik genom att ge incitament för och stödja nationella investeringar för att öka tillväxten och sysselsättningen, och bör utnyttjas i detta syfte. Detta ligger helt i linje med den europeiska terminen som, i egenskap av ny mekanism för bättre ekonomiskt styrning i Europa, syftar till att förbättra konsekvens, synergier och komplettering mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna när det gäller att nå de gemensamt överenskomna målen i Europa 2020-strategin.

| 4. | Europaparlamentet påminner åter om att EU-budgeten på intet sätt bör uppfattas och bedömas bara som en finansiell post som läggs som en börda på nationella budgetar, utan i stället ska uppfattas som en möjlighet att sätta fart på de initiativ och investeringar som är av intresse och har ett mervärde för EU som helhet och som i de flesta fall beslutats inom ramen för medbeslutandeförfarandet av parlamentet och rådet och alltså legitimerats även på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner åter om att EU-budgeten på intet sätt bör uppfattas och bedömas bara som en finansiell post som läggs som en börda på nationella budgetar, utan i stället ska uppfattas som en möjlighet att sätta fart på de initiativ och investeringar som är av intresse och har ett mervärde för EU som helhet och som i de flesta fall beslutats inom ramen för medbeslutandeförfarandet av parlamentet och rådet och alltså legitimerats även på nationell nivå.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att EU-budgeten är ett komplement till de nationella budgetarna och påminner om att den främjar tillväxt och arbetstillfällen samt understryker att den, p.g.a. sin karaktär och begränsade storlek, inte bör hindras och tyglas genom godtyckliga minskningar utan tvärtom måste förstärkas inom utvalda områden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att EU-budgeten är ett komplement till de nationella budgetarna och påminner om att den främjar tillväxt och arbetstillfällen samt understryker att den, p.g.a. sin karaktär och begränsade storlek, inte bör hindras och tyglas genom godtyckliga minskningar utan tvärtom måste förstärkas inom utvalda områden.

| 6. | Europaparlamentet inser att det råder ett akut underskott på medel i EU, både på medlemsstats- och unionsnivå. Om man anser att begreppet ”valuta för pengarna” verkligen är centralt bör alla program och utgifter analyseras noggrant med avseende på genomförbarhet, effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet inser att det råder ett akut underskott på medel i EU, både på medlemsstats- och unionsnivå. Om man anser att begreppet ”valuta för pengarna” verkligen är centralt bör alla program och utgifter analyseras noggrant med avseende på genomförbarhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att de marginaler som härrör från den fleråriga budgetramen inte möjliggör ett verkligt handlingsutrymme, särskilt i underrubriken 1a och rubrik 4, och reducerar unionens förmåga att reagera på politiska förändringar och oförutsedda behov samtidigt som prioriteringarna bibehålls. Parlamentet påpekar att omfattningen av de utmaningar som unionen står inför skulle kräva medel långt utöver de nuvarande taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner i detta hänseende om att ianspråktagandet av de instrument som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning har blivit oundvikligt genom de olika utmaningar och nya prioriteringar som uppstått, exempelvis den arabiska våren detta år, och nödvändigheten av att sätta fart på genomförandet av EU 2020-strategin, som en samordnad metod att bekämpa den rådande ekonomiska och sociala krisen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att de marginaler som härrör från den fleråriga budgetramen inte möjliggör ett verkligt handlingsutrymme, särskilt i underrubriken 1a och rubrik 4, och reducerar unionens förmåga att reagera på politiska förändringar och oförutsedda behov samtidigt som prioriteringarna bibehålls. Parlamentet påpekar att omfattningen av de utmaningar som unionen står inför skulle kräva medel långt utöver de nuvarande taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner i detta hänseende om att ianspråktagandet av de instrument som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning har blivit oundvikligt genom de olika utmaningar och nya prioriteringar som uppstått, exempelvis den arabiska våren detta år, och nödvändigheten av att sätta fart på genomförandet av EU 2020-strategin, som en samordnad metod att bekämpa den rådande ekonomiska och sociala krisen.

Rådets ståndpunkt

| 8. | Europaparlamentet beklagar rådets nedskärningar i kommissionens budgetförslag med 1,59 miljarder EUR i åtaganden (– 1,08 procent) och med 3,65 miljarder EUR i betalningar (– 2,75 procent), vilket ledde till ett totalt belopp på 146,25 miljarder EUR i åtaganden (eller + 2,91 procent jämfört med budgeten för 201 (7)) och 129,09 miljarder EUR i betalningar (+ 2,02 procent) – att jämföras med + 4,03 respektive + 4,91 procent i kommissionens budgetförslag (inklusive ändringsskrivelse nr 1/2012). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar rådets nedskärningar i kommissionens budgetförslag med 1,59 miljarder EUR i åtaganden (– 1,08 procent) och med 3,65 miljarder EUR i betalningar (– 2,75 procent), vilket ledde till ett totalt belopp på 146,25 miljarder EUR i åtaganden (eller + 2,91 procent jämfört med budgeten för 201 (7)) och 129,09 miljarder EUR i betalningar (+ 2,02 procent) – att jämföras med + 4,03 respektive + 4,91 procent i kommissionens budgetförslag (inklusive ändringsskrivelse nr 1/2012).

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att rådet föreslog nedskärningar i flera hundra budgetposter utan att föreslå en enda förstärkning. Dessa linjära nedskärningar är spridda över samtliga rubriker i den fleråriga budgetramen, men inte i samma utsträckning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att rådet föreslog nedskärningar i flera hundra budgetposter utan att föreslå en enda förstärkning. Dessa linjära nedskärningar är spridda över samtliga rubriker i den fleråriga budgetramen, men inte i samma utsträckning.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att vissa av dessa nedskärningar inte stämmer överens med de ståndpunkter som rådet nyligen intagit, t.ex. rådets nedskärningar i budgetförslaget för 2012 rörande budgetposterna för de nyligen inrättade finansiella tillsynsmyndigheterna, vilkas inrättande rådet har drivit på, men som man nu verkar ovillig att anslå tillräckliga medel till så att de kan fungera tillfredsställande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att vissa av dessa nedskärningar inte stämmer överens med de ståndpunkter som rådet nyligen intagit, t.ex. rådets nedskärningar i budgetförslaget för 2012 rörande budgetposterna för de nyligen inrättade finansiella tillsynsmyndigheterna, vilkas inrättande rådet har drivit på, men som man nu verkar ovillig att anslå tillräckliga medel till så att de kan fungera tillfredsställande.

| 11. | Europaparlamentet inser rådets oro över de ekonomiska åtstramningarna och budgetåtstramningarna på nationell nivå. Parlamentet anser att unionen bör visa ansvar avseende budgeten, men påminner om att EU-budgeten enligt EU-fördraget inte kan underbalanseras, och att den endast utgör 2 procent av de totala offentliga utgifterna i EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet inser rådets oro över de ekonomiska åtstramningarna och budgetåtstramningarna på nationell nivå. Parlamentet anser att unionen bör visa ansvar avseende budgeten, men påminner om att EU-budgeten enligt EU-fördraget inte kan underbalanseras, och att den endast utgör 2 procent av de totala offentliga utgifterna i EU.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att rådet mot denna bakgrund och trots tidigare uppmaningar från parlamentet gjort nedskärningar rakt över budgetposterna utifrån en i förväg fastställd anslagsnivå utan vederbörlig hänsyn till en korrekt utvärdering av vad som verkligen krävs för att man ska kunna nå unionens överenskomna mål och politiska åtaganden, och utan hänsyn till parlamentets prioriteringar som presenterats i dess ovan nämnda resolution av den 23 juni 2011 om mandatet för trepartsmötet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att rådet mot denna bakgrund och trots tidigare uppmaningar från parlamentet gjort nedskärningar rakt över budgetposterna utifrån en i förväg fastställd anslagsnivå utan vederbörlig hänsyn till en korrekt utvärdering av vad som verkligen krävs för att man ska kunna nå unionens överenskomna mål och politiska åtaganden, och utan hänsyn till parlamentets prioriteringar som presenterats i dess ovan nämnda resolution av den 23 juni 2011 om mandatet för trepartsmötet.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att enbart hänsyn till tidigare genomförandenivåer, tillsammans med en procentuell ökning som jämförs med föregående års budget som grund för val av vilka budgetposter och belopp som ska skäras ned, är en bakåtriktad strategi som inom ramen för flerårig planering inte medger någon tillfredsställande återspegling av ett snabbare genomförande under årens lopp. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att enbart hänsyn till tidigare genomförandenivåer, tillsammans med en procentuell ökning som jämförs med föregående års budget som grund för val av vilka budgetposter och belopp som ska skäras ned, är en bakåtriktad strategi som inom ramen för flerårig planering inte medger någon tillfredsställande återspegling av ett snabbare genomförande under årens lopp.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att den låga nivån för betalningar som rådet föreslår skulle leda till större skillnader mellan betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden som på ett mekaniskt sätt skulle resultera i en ökning av mängden utestående åtaganden vid årets slut, särskilt i underrubrikerna 1a och 1b. I detta sammanhang vill parlamentet fästa uppmärksamheten på de redan extremt höga beloppen av ackumulerade utestående åtaganden så nära slutet för den aktuella fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att den låga nivån för betalningar som rådet föreslår skulle leda till större skillnader mellan betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden som på ett mekaniskt sätt skulle resultera i en ökning av mängden utestående åtaganden vid årets slut, särskilt i underrubrikerna 1a och 1b. I detta sammanhang vill parlamentet fästa uppmärksamheten på de redan extremt höga beloppen av ackumulerade utestående åtaganden så nära slutet för den aktuella fleråriga budgetramen.

Parlamentets budgetförslag

| 15. | Europaparlamentet fastställer den övergripande anslagsnivån till 147 763,82 miljoner EUR respektive 133 143,18 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fastställer den övergripande anslagsnivån till 147 763,82 miljoner EUR respektive 133 143,18 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Europa 2020-åtgärderna har pekats ut av parlamentet som en av dess viktigaste prioriteringar (8) för budgeten för 2012 eftersom de är grundläggande och nödvändiga delar av EU:s strategi för en ekonomisk återhämtning. Parlamentet betonar att den föreslagna ökningen av anslagen för ett utvalt antal budgetpunkter tjänar både kort- och långsiktiga strategier för unionens framtid. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att Europa 2020-åtgärderna har pekats ut av parlamentet som en av dess viktigaste prioriteringar (8) för budgeten för 2012 eftersom de är grundläggande och nödvändiga delar av EU:s strategi för en ekonomisk återhämtning. Parlamentet betonar att den föreslagna ökningen av anslagen för ett utvalt antal budgetpunkter tjänar både kort- och långsiktiga strategier för unionens framtid.

| 17. | Europaparlamentet anser fortfarande att den nivå för betalningar som kommissionen föreslår är ett absolut minimum för betalningar, vilket även nämnts i ett flertal uttalanden av ordförande José Manuel Barroso och kommissionsledamot Janusz Lewandowski. Parlamentet anser att det inte är klart att rådets utkast till uttalande nr 1 om betalningsbemyndiganden som syftar till att lösa frågan om eventuella extra betalningsbehov kommer att vara till hjälp i detta hänseende, särskilt mot bakgrund av erfarenheterna från början av 2011 när rådet visade sig vara motvilligt att stå fast vid ett liknande uttalande som det lade fram i samband med budgeten för 2011. Parlamentet beslutar därför även att återställa de flesta betalningsbemyndiganden till nivåerna i budgetförslaget, särskilt som rådets nedskärningar i betalningar även drabbar områden och budgetposter som omfattas av Europa 2020-målen, särskilt i rubrikerna 1a och 1b. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser fortfarande att den nivå för betalningar som kommissionen föreslår är ett absolut minimum för betalningar, vilket även nämnts i ett flertal uttalanden av ordförande José Manuel Barroso och kommissionsledamot Janusz Lewandowski. Parlamentet anser att det inte är klart att rådets utkast till uttalande nr 1 om betalningsbemyndiganden som syftar till att lösa frågan om eventuella extra betalningsbehov kommer att vara till hjälp i detta hänseende, särskilt mot bakgrund av erfarenheterna från början av 2011 när rådet visade sig vara motvilligt att stå fast vid ett liknande uttalande som det lade fram i samband med budgeten för 2011. Parlamentet beslutar därför även att återställa de flesta betalningsbemyndiganden till nivåerna i budgetförslaget, särskilt som rådets nedskärningar i betalningar även drabbar områden och budgetposter som omfattas av Europa 2020-målen, särskilt i rubrikerna 1a och 1b.

Rubrik 1a

| 18. | Europaparlamentet påminner om att rubrik 1a är den viktigaste rubriken i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 när det gäller att nå målen i Europa 2020-strategin, tack vare dess direkta eller indirekta bidrag till finansieringen av alla fem huvudmålen och de sju flaggskeppsinitiativen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att rubrik 1a är den viktigaste rubriken i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 när det gäller att nå målen i Europa 2020-strategin, tack vare dess direkta eller indirekta bidrag till finansieringen av alla fem huvudmålen och de sju flaggskeppsinitiativen.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen och rådet allmänt sett inte föreslår att man ökar – utöver vad som ursprungligen planerades – stödet till de investeringar som snarast behövs för att genomföra de sju flaggskeppsinitiativen, och konstaterar att de beklagligtvis är inställda på att skjuta upp de nödvändiga stora sprången avseende gemensamma finansiella ansträngningar till den fleråriga budgetramen efter 2013. Parlamentet är övertygat om att denna inställning allvarligt kommer att äventyra uppnåendet av huvudmålen fram till 2020. Parlamentet föreslår därför vissa målinriktade ökningar utöver kommissionens budgetförslag för några nyckelområden, nämligen konkurrenskraft och företagande, forskning och innovation, utbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen och rådet allmänt sett inte föreslår att man ökar – utöver vad som ursprungligen planerades – stödet till de investeringar som snarast behövs för att genomföra de sju flaggskeppsinitiativen, och konstaterar att de beklagligtvis är inställda på att skjuta upp de nödvändiga stora sprången avseende gemensamma finansiella ansträngningar till den fleråriga budgetramen efter 2013. Parlamentet är övertygat om att denna inställning allvarligt kommer att äventyra uppnåendet av huvudmålen fram till 2020. Parlamentet föreslår därför vissa målinriktade ökningar utöver kommissionens budgetförslag för några nyckelområden, nämligen konkurrenskraft och företagande, forskning och innovation, utbildning och livslångt lärande.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att det för finansieringen av Iter kommer att krävas att budgetmyndigheten kommer överens om en översyn av den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Parlamentet har tagit del av kommissionens förslag av den 20 april 2011 för finansiering av de 1 300 miljoner EUR för Iter som saknas i budgeten för 2012 och 2013, men kräver, i linje med att rådet uteslutit extra anslag till Iter i sin budgetbehandling, att förhandlingarna om Iters extra kostnader kopplas bort från budgetförfarandet för 2012. Dock vill parlamentet uttrycka sin beredvillighet att finna en lösning på frågan om den extra finansiering som krävs för Iter fram till slutet av 2011, så att EU:s nuvarande strukturer för fusionskraft inte försvagas som resultat av ett uteblivet beslut. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att det för finansieringen av Iter kommer att krävas att budgetmyndigheten kommer överens om en översyn av den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Parlamentet har tagit del av kommissionens förslag av den 20 april 2011 för finansiering av de 1 300 miljoner EUR för Iter som saknas i budgeten för 2012 och 2013, men kräver, i linje med att rådet uteslutit extra anslag till Iter i sin budgetbehandling, att förhandlingarna om Iters extra kostnader kopplas bort från budgetförfarandet för 2012. Dock vill parlamentet uttrycka sin beredvillighet att finna en lösning på frågan om den extra finansiering som krävs för Iter fram till slutet av 2011, så att EU:s nuvarande strukturer för fusionskraft inte försvagas som resultat av ett uteblivet beslut.

| 21. | Europaparlamentet understryker än en gång med skärpa att man motsätter sig varje form av omfördelning från det sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning, som kommissionen föreslagit som en del av finansieringspaketet för Iter, eftersom detta skulle riskera dess framgångsrika genomförande och allvarligt minska programmets bidrag till uppnåendet av huvudmålen och genomförandet av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin. Parlamentet återställer därför sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning till beloppen i den finansiella planeringen genom att lägga till 100 miljoner EUR till de budgetposter som skurits ned av kommissionen. Parlamentet återställer också större delen av de nedskärningar av betalningar som rådet gjort i budgetposter för sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning (492 miljoner EUR), för att undvika risken att föreliggande rättsliga skyldigheter inte uppfylls, vilket skulle kunna leda till ytterligare kostnader på grund av upplupna dröjsmålsräntor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker än en gång med skärpa att man motsätter sig varje form av omfördelning från det sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning, som kommissionen föreslagit som en del av finansieringspaketet för Iter, eftersom detta skulle riskera dess framgångsrika genomförande och allvarligt minska programmets bidrag till uppnåendet av huvudmålen och genomförandet av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin. Parlamentet återställer därför sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning till beloppen i den finansiella planeringen genom att lägga till 100 miljoner EUR till de budgetposter som skurits ned av kommissionen. Parlamentet återställer också större delen av de nedskärningar av betalningar som rådet gjort i budgetposter för sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning (492 miljoner EUR), för att undvika risken att föreliggande rättsliga skyldigheter inte uppfylls, vilket skulle kunna leda till ytterligare kostnader på grund av upplupna dröjsmålsräntor.

| 22. | Europaparlamentet beslutar att ytterligare öka åtagandebemyndigandena för utvalda budgetposter i det sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning (Kapacitet – Forskning till förmån för små och medelstora företag, Samarbete – Energi, Idéer, Människor, Forskning om energi). Dessa budgetposter är avgörande för att få till stånd tillväxt och investeringar inom nyckelområden i centrum av Europa 2020-strategin. Parlamentet är övertygat om att den nuvarande genomförandetakten i det sjunde ramprogrammet för forskning kommer att garantera att dessa extra belopp kan integreras på ett effektivt sätt i den ekonomiska planeringen för dessa program. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beslutar att ytterligare öka åtagandebemyndigandena för utvalda budgetposter i det sjunde ramprogrammet för forskning och om tekniskt utredning (Kapacitet – Forskning till förmån för små och medelstora företag, Samarbete – Energi, Idéer, Människor, Forskning om energi). Dessa budgetposter är avgörande för att få till stånd tillväxt och investeringar inom nyckelområden i centrum av Europa 2020-strategin. Parlamentet är övertygat om att den nuvarande genomförandetakten i det sjunde ramprogrammet för forskning kommer att garantera att dessa extra belopp kan integreras på ett effektivt sätt i den ekonomiska planeringen för dessa program.

| 23. | Europaparlamentet höjer ytterligare den totala nivån för åtagandebemyndiganden för Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (Intelligent energi samt Entreprenörskap och innovation) jämfört med vad som förutsågs till en början så att flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin ska kunna ge resultat. Parlamentet hoppas att denna ökning ska bidra till att förbättra små och medelstora företags tillgång till detta program och att utveckla särskilda program och innovativa finansieringsmekanismer. Parlamentet påminner i detta sammanhang om den viktiga roll som små och medelstora företag spelat för den ekonomiska uppgången i EU och stöder särskilt programmet för entreprenörskap och innovation inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation som ett nödvändigt verktyg för återhämtning från krisen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet höjer ytterligare den totala nivån för åtagandebemyndiganden för Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (Intelligent energi samt Entreprenörskap och innovation) jämfört med vad som förutsågs till en början så att flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin ska kunna ge resultat. Parlamentet hoppas att denna ökning ska bidra till att förbättra små och medelstora företags tillgång till detta program och att utveckla särskilda program och innovativa finansieringsmekanismer. Parlamentet påminner i detta sammanhang om den viktiga roll som små och medelstora företag spelat för den ekonomiska uppgången i EU och stöder särskilt programmet för entreprenörskap och innovation inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation som ett nödvändigt verktyg för återhämtning från krisen.

| 24. | Europaparlamentet beslutar att väsentligt öka åtagandebemyndigandena till programmet Livslångt lärande med tanke på dess europeiska mervärde och även med hänsyn till dess väsentliga bidrag till flaggskeppsinitiativen Unga på väg och Innovationsunionen. Parlamentet är övertygat om att dessa ökningar är helt och hållet genomförbara eftersom de extra anslag till detta program som parlamentet föreslog och som budgetmyndigheten antog i budgeten för 2011 hittills har genomförts framgångsrikt och lett till att antalet deltagare i programmet har ökat ordentligt. Parlamentet upprepar sitt starka engagemang för EU-program som avser ungdom och utbildning eftersom de kan bidra till att minska ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet föreslår dessutom en ytterligare ökning av åtagandebemyndigandena för programmet Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beslutar att väsentligt öka åtagandebemyndigandena till programmet Livslångt lärande med tanke på dess europeiska mervärde och även med hänsyn till dess väsentliga bidrag till flaggskeppsinitiativen Unga på väg och Innovationsunionen. Parlamentet är övertygat om att dessa ökningar är helt och hållet genomförbara eftersom de extra anslag till detta program som parlamentet föreslog och som budgetmyndigheten antog i budgeten för 2011 hittills har genomförts framgångsrikt och lett till att antalet deltagare i programmet har ökat ordentligt. Parlamentet upprepar sitt starka engagemang för EU-program som avser ungdom och utbildning eftersom de kan bidra till att minska ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet föreslår dessutom en ytterligare ökning av åtagandebemyndigandena för programmet Erasmus Mundus.

| 25. | Europaparlamentet beslutar att återställa budgetförslagets betalningar till budgetposten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och upprepar sitt krav på ytterligare förbättringar av förfarandet för att ta fonden i anspråk, så att stödet snabbare kan nå slutmottagarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beslutar att återställa budgetförslagets betalningar till budgetposten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och upprepar sitt krav på ytterligare förbättringar av förfarandet för att ta fonden i anspråk, så att stödet snabbare kan nå slutmottagarna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang budgetmyndighetens andra gren att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk med 30,75 miljoner EUR i underrubrik 1a. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang budgetmyndighetens andra gren att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk med 30,75 miljoner EUR i underrubrik 1a.

Rubrik 1b

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att rådets ståndpunkt inte ändrar kommissionens förslag när det gäller åtaganden, och betonar att denna ståndpunkt om åtagandebemyndigandena är helt i linje med anslagen i den fleråriga budgetramen, med beaktande av den tekniska justeringen av budgetramen för 2012, enligt punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att rådets ståndpunkt inte ändrar kommissionens förslag när det gäller åtaganden, och betonar att denna ståndpunkt om åtagandebemyndigandena är helt i linje med anslagen i den fleråriga budgetramen, med beaktande av den tekniska justeringen av budgetramen för 2012, enligt punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| 28. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som regional- och sammanhållningspolitikens spelar för uppnående av målen i Europa 2020-strategin och den ekonomiska återhämtningen i EU:s regioner. Parlamentet beklagar rådets restriktiva synsätt på betalningsbemyndigandena, som skars ned med 1,3 miljarder EUR jämfört med kommissionens prognos för betalningsbehoven 2012. Parlamentet konstaterar att de enda budgetposter som inte berördes av rådets nedskärningar var de som avsåg konvergensmålet och tekniskt bistånd. Parlamentet påminner om att dessa nedskärningar har gjorts i budgetanslag som redan låg långt under medlemsstaternas egna beräkningar (61 miljarder EUR för 2012 eller 50 % över budgetförslaget) och som rent allmänt ansågs vara ett absolut minimum för att man skulle kunna fullgöra kommande betalningskrav och följa trenden med ett snabbare genomförande i slutet av programplaneringsperioden. Eftersom kommissionen nyligen har lagt fram ett antal konkreta förslag för att få fart på betalningarna från struktur- och sammanhållningsfonderna i de länder som drabbats hårdast av den rådande finansiella och ekonomiska krisen är denna inställning hos rådet ännu mer oacceptabel. Parlamentet begär en utvärdering av regional- och sammanhållningspolitikens genomförande, med konkreta förslag till hur de utestående åtagandena kan minskas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som regional- och sammanhållningspolitikens spelar för uppnående av målen i Europa 2020-strategin och den ekonomiska återhämtningen i EU:s regioner. Parlamentet beklagar rådets restriktiva synsätt på betalningsbemyndigandena, som skars ned med 1,3 miljarder EUR jämfört med kommissionens prognos för betalningsbehoven 2012. Parlamentet konstaterar att de enda budgetposter som inte berördes av rådets nedskärningar var de som avsåg konvergensmålet och tekniskt bistånd. Parlamentet påminner om att dessa nedskärningar har gjorts i budgetanslag som redan låg långt under medlemsstaternas egna beräkningar (61 miljarder EUR för 2012 eller 50 % över budgetförslaget) och som rent allmänt ansågs vara ett absolut minimum för att man skulle kunna fullgöra kommande betalningskrav och följa trenden med ett snabbare genomförande i slutet av programplaneringsperioden. Eftersom kommissionen nyligen har lagt fram ett antal konkreta förslag för att få fart på betalningarna från struktur- och sammanhållningsfonderna i de länder som drabbats hårdast av den rådande finansiella och ekonomiska krisen är denna inställning hos rådet ännu mer oacceptabel. Parlamentet begär en utvärdering av regional- och sammanhållningspolitikens genomförande, med konkreta förslag till hur de utestående åtagandena kan minskas.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den avgörande roll som den lokala och regionala nivån spelar för att bekämpa klimatförändringen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den avgörande roll som den lokala och regionala nivån spelar för att bekämpa klimatförändringen.

| 30. | Europaparlamentet återställer därför rådets nedskärningar i betalningsbemyndiganden till nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet återställer därför rådets nedskärningar i betalningsbemyndiganden till nivån i budgetförslaget.

Rubrik 2

| 31. | Europaparlamentet återställer generellt rådets nedskärningar i denna rubrik till en nivå på 60 457,76 miljoner EUR, vilket är 3,07 procent över nivån i 2011 års budget. Parlamentet anser att kommissionens beräkningar av budgetbehoven är mer realistiska än rådets förslag, särskilt mot bakgrund av den rådande stora ekonomiska osäkerheten och instabiliteten på marknaderna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet återställer generellt rådets nedskärningar i denna rubrik till en nivå på 60 457,76 miljoner EUR, vilket är 3,07 procent över nivån i 2011 års budget. Parlamentet anser att kommissionens beräkningar av budgetbehoven är mer realistiska än rådets förslag, särskilt mot bakgrund av den rådande stora ekonomiska osäkerheten och instabiliteten på marknaderna.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att den traditionella ändringsskrivelsen avseende jordbruket som ska presenteras under hösten 2011 kommer att justera de nuvarande beräkningarna till en mer precis bedömning av de verkliga behoven. Mot denna bakgrund vill parlamentet fästa uppmärksamheten på den slutliga nivån på inkomster avsatta för särskilda ändamål som kommer att vara tillgänglig 2012 (justeringar efter kontroll av överensstämmelse, belopp som återkrävts p.g.a. regelbrott samt tilläggsavgifter inom mjölksektorn) som till sist kommer att avgöra nivån på nya anslag som kommer att antas i budgeten för 2012. Parlamentet uppskattar att den nuvarande kvarvarande marginalen (352,24 miljoner EUR) borde vara tillräcklig för att täcka behoven under denna rubrik om inget oförutsett inträffar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att den traditionella ändringsskrivelsen avseende jordbruket som ska presenteras under hösten 2011 kommer att justera de nuvarande beräkningarna till en mer precis bedömning av de verkliga behoven. Mot denna bakgrund vill parlamentet fästa uppmärksamheten på den slutliga nivån på inkomster avsatta för särskilda ändamål som kommer att vara tillgänglig 2012 (justeringar efter kontroll av överensstämmelse, belopp som återkrävts p.g.a. regelbrott samt tilläggsavgifter inom mjölksektorn) som till sist kommer att avgöra nivån på nya anslag som kommer att antas i budgeten för 2012. Parlamentet uppskattar att den nuvarande kvarvarande marginalen (352,24 miljoner EUR) borde vara tillräcklig för att täcka behoven under denna rubrik om inget oförutsett inträffar.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig mera för att definiera tydliga prioriteringar för denna rubrik, som gynnar hållbara jordbrukssystem som kan bevara den biologiska mångfalden, skydda vattenresurserna och markens bördighet, respektera djurens välbefinnande samt sysselsättningen. En sådan politik kan, som en positiv bieffekt, hindra kriser som t.ex. spridningen av E.coli. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig mera för att definiera tydliga prioriteringar för denna rubrik, som gynnar hållbara jordbrukssystem som kan bevara den biologiska mångfalden, skydda vattenresurserna och markens bördighet, respektera djurens välbefinnande samt sysselsättningen. En sådan politik kan, som en positiv bieffekt, hindra kriser som t.ex. spridningen av E.coli.

| 34. | Europaparlamentet avvisar ökningen av budgetposten för så kallade negativa utgifter (avslutning av räkenskaper) som framstår som en konstgjord minskning av den totala anslagsnivån i rubrik 2. Parlamentet anser emellertid att medlemsstaterna eventuellt har bättre möjligheter att bedöma huruvida det faktiskt är så att effektiviteten och tillförlitligheten i deras nationella tillsyns- och kontrollsystem inom den gemensamma jordbrukspolitiken är överskattad. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet avvisar ökningen av budgetposten för så kallade negativa utgifter (avslutning av räkenskaper) som framstår som en konstgjord minskning av den totala anslagsnivån i rubrik 2. Parlamentet anser emellertid att medlemsstaterna eventuellt har bättre möjligheter att bedöma huruvida det faktiskt är så att effektiviteten och tillförlitligheten i deras nationella tillsyns- och kontrollsystem inom den gemensamma jordbrukspolitiken är överskattad.

| 35. | Europaparlamentet understryker att förebyggande- och reaktionsmekanismerna i samband med kriser i frukt- och grönsakssektorn är klart otillräckliga, och att man därför omedelbart måste komma fram till en lösning tills den nya gemensamma jordbrukspolitiken har införts. Kommissionen uppmanas enträget att presentera ett konkret förslag för parlamentet och rådet så att unionens bidrag till krisfonden inom producentorganisationernas driftsfonder kan ökas i tillräcklig grad. Denna ökning måste öronmärkas för särskilda åtgärder för de producenter som drabbats av E. coli-krisen och för att förebygga framtida kriser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att förebyggande- och reaktionsmekanismerna i samband med kriser i frukt- och grönsakssektorn är klart otillräckliga, och att man därför omedelbart måste komma fram till en lösning tills den nya gemensamma jordbrukspolitiken har införts. Kommissionen uppmanas enträget att presentera ett konkret förslag för parlamentet och rådet så att unionens bidrag till krisfonden inom producentorganisationernas driftsfonder kan ökas i tillräcklig grad. Denna ökning måste öronmärkas för särskilda åtgärder för de producenter som drabbats av E. coli-krisen och för att förebygga framtida kriser.

| 36. | Europaparlamentet är för ett ökat stöd till skolmjölksprogrammet och ett fortsatt stöd till programmet för frukt i skolan. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är för ett ökat stöd till skolmjölksprogrammet och ett fortsatt stöd till programmet för frukt i skolan.

| 37. | Europaparlamentet bibehåller budgetanslagen till EU:s program för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i EU, som hjälper 18 miljoner människor i unionen som har problem med felnäring. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar nyligen (se det ändrade kommissionsförslaget av den 3 oktober 2011 om en förordning beträffande detta ämne (KOM(2011)0634)) att finna en politisk och rättslig lösning så att man ska kunna undvika drastiska nedskärningar i genomförandet av programmen under 2012 och 2013. Rådet uppmanas enträget att utan dröjsmål stödja detta förslag, särskilt med tanke på den svåra sociala situationen i många medlemsstater i spåren av den finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet bibehåller budgetanslagen till EU:s program för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i EU, som hjälper 18 miljoner människor i unionen som har problem med felnäring. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar nyligen (se det ändrade kommissionsförslaget av den 3 oktober 2011 om en förordning beträffande detta ämne (KOM(2011)0634)) att finna en politisk och rättslig lösning så att man ska kunna undvika drastiska nedskärningar i genomförandet av programmen under 2012 och 2013. Rådet uppmanas enträget att utan dröjsmål stödja detta förslag, särskilt med tanke på den svåra sociala situationen i många medlemsstater i spåren av den finansiella och ekonomiska krisen.

| 38. | Europaparlamentet stöder ett fortsatt anpassat stöd till programmet Life+, vars enda prioriteringar är miljö- och klimatåtgärdsprojekt. Parlamentet påminner åter om att miljöproblem och deras lösningar inte tar någon hänsyn till nationsgränser, och att det sålunda är självklart att dessa måste hanteras på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att väsentligt förbättra sitt genomförande av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder ett fortsatt anpassat stöd till programmet Life+, vars enda prioriteringar är miljö- och klimatåtgärdsprojekt. Parlamentet påminner åter om att miljöproblem och deras lösningar inte tar någon hänsyn till nationsgränser, och att det sålunda är självklart att dessa måste hanteras på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att väsentligt förbättra sitt genomförande av EU:s miljölagstiftning.

| 39. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken fortsatt är en viktig politisk prioritering och bibehåller finansieringen av den på samma nivå som i budgetförslaget, mot bakgrund av den förestående reformen. Finansieringen av den integrerade havspolitiken bör inte ske på bekostnad av finansieringen av andra åtgärder och program för fisket under rubrik 2. En effektiv fiskeriförvaltning är av avgörande betydelse för att man ska kunna bevara fiskbestånden och förhindra överfiske. Parlamentet välkomnar tilläggsstödet för nya internationella fiskeorganisationer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken fortsatt är en viktig politisk prioritering och bibehåller finansieringen av den på samma nivå som i budgetförslaget, mot bakgrund av den förestående reformen. Finansieringen av den integrerade havspolitiken bör inte ske på bekostnad av finansieringen av andra åtgärder och program för fisket under rubrik 2. En effektiv fiskeriförvaltning är av avgörande betydelse för att man ska kunna bevara fiskbestånden och förhindra överfiske. Parlamentet välkomnar tilläggsstödet för nya internationella fiskeorganisationer.

Rubrik 3a

| 40. | Europaparlamentet påminner om sin eftertryckliga uppmaning till ett adekvat och balanserat svar på dagens utmaningar rörande migrations- och solidaritetsfrågor, med syftet att hantera den lagliga migrationen och förebygga och bekämpa den olagliga migrationen. Parlamentet bekräftar medlemsstaternas skyldighet att iaktta EU-lagstiftningen, och betonar behovet av tillräcklig finansiering och lämpliga stödverktyg för att klara av krissituationer i en anda av full respekt för internationella skyddsbestämmelser och mänskliga rättigheter och solidaritet bland samtliga medlemsstater. Därför förespråkar parlamentet en balanserad ökning av budgetanslagen i förhållande till budgetförslaget dels till Frontex och Europeiska stödkontoret för samarbete i asylfrågor, med hänsyn till deras utökade uppgifter, dels till Europeiska flyktingfonden. Dessutom återställer parlamentet åtagandebemyndigandena för både Europeiska återvändandefonden och fonden för de yttre gränserna till nivåerna i budgetförslaget. Parlamentet är fast övertygat om att det är absolut nödvändig att göra tillräckliga avsättningar till dessa fonder mot bakgrund av den aktuella utvecklingen, särskilt i Medelhavsområdet, och utmaningarna mot säkerheten vid unionens yttre gränser och hanteringen av migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om sin eftertryckliga uppmaning till ett adekvat och balanserat svar på dagens utmaningar rörande migrations- och solidaritetsfrågor, med syftet att hantera den lagliga migrationen och förebygga och bekämpa den olagliga migrationen. Parlamentet bekräftar medlemsstaternas skyldighet att iaktta EU-lagstiftningen, och betonar behovet av tillräcklig finansiering och lämpliga stödverktyg för att klara av krissituationer i en anda av full respekt för internationella skyddsbestämmelser och mänskliga rättigheter och solidaritet bland samtliga medlemsstater. Därför förespråkar parlamentet en balanserad ökning av budgetanslagen i förhållande till budgetförslaget dels till Frontex och Europeiska stödkontoret för samarbete i asylfrågor, med hänsyn till deras utökade uppgifter, dels till Europeiska flyktingfonden. Dessutom återställer parlamentet åtagandebemyndigandena för både Europeiska återvändandefonden och fonden för de yttre gränserna till nivåerna i budgetförslaget. Parlamentet är fast övertygat om att det är absolut nödvändig att göra tillräckliga avsättningar till dessa fonder mot bakgrund av den aktuella utvecklingen, särskilt i Medelhavsområdet, och utmaningarna mot säkerheten vid unionens yttre gränser och hanteringen av migrationsströmmarna.

| 41. | Europaparlamentet beklagar djupt de omfattande nedskärningar som rådet har presenterat avseende Frontex, Fonden för de yttre gränserna och Europeiska återvändandefonden. Parlamentet är fast övertygat om att det är absolut nödvändig att öka dessa fonder mot bakgrund av den aktuella utvecklingen, särskilt i Medelhavsområdet, och utmaningarna mot säkerheten vid EU:s yttre gränser och hanteringen av migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar djupt de omfattande nedskärningar som rådet har presenterat avseende Frontex, Fonden för de yttre gränserna och Europeiska återvändandefonden. Parlamentet är fast övertygat om att det är absolut nödvändig att öka dessa fonder mot bakgrund av den aktuella utvecklingen, särskilt i Medelhavsområdet, och utmaningarna mot säkerheten vid EU:s yttre gränser och hanteringen av migrationsströmmarna.

| 42. | Europaparlamentet har för avsikt att återinföra budgetförslagets anslag för förebyggande av brott och förebyggande av terrorism till en nivå som är i linje med den ekonomiska planeringen, för att ytterligare skynda på det allt mer nödvändiga samarbetet bl.a. om en europeisk it-säkerhetsstrategi eller om beslagtagandet av kriminella organisationers tillgångar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet har för avsikt att återinföra budgetförslagets anslag för förebyggande av brott och förebyggande av terrorism till en nivå som är i linje med den ekonomiska planeringen, för att ytterligare skynda på det allt mer nödvändiga samarbetet bl.a. om en europeisk it-säkerhetsstrategi eller om beslagtagandet av kriminella organisationers tillgångar.

| 43. | Europaparlamentet anser att Daphne-programmet hittills har varit underfinansierat och kommer att se till att programmet får tillräckliga anslag för att kunna ta itu med erkända behov av att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att Daphne-programmet hittills har varit underfinansierat och kommer att se till att programmet får tillräckliga anslag för att kunna ta itu med erkända behov av att bekämpa våld mot kvinnor.

Rubrik 3b

| 44. | Europaparlamentet upprepar att finansieringen av utbildningsinriktade program, initiativ och organ bör ökas med tanke på deras bidrag till Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ ”Unga på väg” och ”Innovationsunionen”. I synnerhet avser parlamentet att ytterligare öka anslagen för programmet ”Aktiv ungdom”. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar att finansieringen av utbildningsinriktade program, initiativ och organ bör ökas med tanke på deras bidrag till Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ ”Unga på väg” och ”Innovationsunionen”. I synnerhet avser parlamentet att ytterligare öka anslagen för programmet ”Aktiv ungdom”.

| 45. | Europaparlamentet är medvetet om hur viktigt det är att allmänheten involveras i utvecklingen – med europeiska förtecken – av det civila samhället och det politiska livet, och beklagar att utgifterna för medborgarskapsfrågor har skurits ned av rådet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är medvetet om hur viktigt det är att allmänheten involveras i utvecklingen – med europeiska förtecken – av det civila samhället och det politiska livet, och beklagar att utgifterna för medborgarskapsfrågor har skurits ned av rådet.

| 46. | Europaparlamentet avvisar ytterligare nedskärningar av anslagen för det finansiella instrumentet för civilskydd med tanke på att nivån i budgetförslaget redan ligger under den ekonomiska planeringen och att civilskydd numera är ett ansvarsområde för EU. Följaktligen återinför parlamentet beloppen i budgetförslaget. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet avvisar ytterligare nedskärningar av anslagen för det finansiella instrumentet för civilskydd med tanke på att nivån i budgetförslaget redan ligger under den ekonomiska planeringen och att civilskydd numera är ett ansvarsområde för EU. Följaktligen återinför parlamentet beloppen i budgetförslaget.

| 47. | När det gäller europeiska allmänna platser anser Europaparlamentet att budgetmyndigheten i god tid måste få tillgång till en bedömningsrapport och ett verksamhetsprogram för att kunna ta hänsyn till dessa i budgetförfarandet. Parlamentet har beslutat att hålla en del av kommunikationsanslagen i reserven tills kommissionen visar tecken på att vilja förbättra det interinstitutionella samarbetet på detta område. |
| --- | --- |

47.

När det gäller europeiska allmänna platser anser Europaparlamentet att budgetmyndigheten i god tid måste få tillgång till en bedömningsrapport och ett verksamhetsprogram för att kunna ta hänsyn till dessa i budgetförfarandet. Parlamentet har beslutat att hålla en del av kommunikationsanslagen i reserven tills kommissionen visar tecken på att vilja förbättra det interinstitutionella samarbetet på detta område.

| 48. | Europaparlamentet fastställer ett antal reserver i syfte att utverka specifika bedömningsrapporter och ett formellt löfte om förbättrat interinstitutionellt samarbete. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet fastställer ett antal reserver i syfte att utverka specifika bedömningsrapporter och ett formellt löfte om förbättrat interinstitutionellt samarbete.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar anslagen till folkhälsoprogrammet, vilka kompletterar och ger mervärde åt medlemsstaternas hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Parlamentet stöder kommissionens ansträngningar att fortsätta kampanjen Help för ett liv utan tobak inom ramen för folkhälsoprogrammet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar anslagen till folkhälsoprogrammet, vilka kompletterar och ger mervärde åt medlemsstaternas hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Parlamentet stöder kommissionens ansträngningar att fortsätta kampanjen Help för ett liv utan tobak inom ramen för folkhälsoprogrammet.

Rubrik 4

| 50. | Europaparlamentet påpekar än en gång, och i år mer kraftfullt än tidigare år, att rubrik 4 i budgeten för 2012 är underfinansierad och att den tillgängliga marginalen under samma rubrik är alltför låg för att man ska kunna bemöta de ökande politiska utmaningarna i vårt grannskap och i hela världen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar än en gång, och i år mer kraftfullt än tidigare år, att rubrik 4 i budgeten för 2012 är underfinansierad och att den tillgängliga marginalen under samma rubrik är alltför låg för att man ska kunna bemöta de ökande politiska utmaningarna i vårt grannskap och i hela världen.

| 51. | Europaparlamentet ser positivt på att anslagen till grannskapsinstrumentet förstärkts, enligt vad som föreslogs i ändringsskrivelse 1/2012, eftersom detta ligger i linje med parlamentets stöd för en tydligt och konsekvent reaktion från EU:s sida på den senaste tidens politiska utveckling i södra Medelhavsområdet, och ger mervärde åt den externa dimensionen av EU:s interna politik och makroregionala strategier. Parlamentet upprepar dock klart och tydligt att detta stöd inte på något sätt får äventyra befintliga prioriteringar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet ser positivt på att anslagen till grannskapsinstrumentet förstärkts, enligt vad som föreslogs i ändringsskrivelse 1/2012, eftersom detta ligger i linje med parlamentets stöd för en tydligt och konsekvent reaktion från EU:s sida på den senaste tidens politiska utveckling i södra Medelhavsområdet, och ger mervärde åt den externa dimensionen av EU:s interna politik och makroregionala strategier. Parlamentet upprepar dock klart och tydligt att detta stöd inte på något sätt får äventyra befintliga prioriteringar.

| 52. | För att underlätta en förlikning med den andra grenen av budgetmyndigheten anser Europaparlamentet att minskade åtagandebemyndiganden kan godkännas för flera budgetposter, i synnerhet för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Vad beträffar detta politikområde anser parlamentet att den anslagsnivå som röstades igenom i budgeten för 2011 är tillräcklig och beslutar därmed att ändra rådets ståndpunkt i enlighet med detta. |
| --- | --- |

52.

För att underlätta en förlikning med den andra grenen av budgetmyndigheten anser Europaparlamentet att minskade åtagandebemyndiganden kan godkännas för flera budgetposter, i synnerhet för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Vad beträffar detta politikområde anser parlamentet att den anslagsnivå som röstades igenom i budgeten för 2011 är tillräcklig och beslutar därmed att ändra rådets ståndpunkt i enlighet med detta.

| 53. | Europaparlamentet anser att dess föreslagna anslagsökning för Palestina och FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) är avgörande för att bättre garantera flyktingarnas säkerhet och försörjning samt de nuvarande insatserna för att garantera en livsduglig palestinsk stat. Parlamentet efterlyser på nytt en tydlig strategi för Palestina, där EU:s ekonomiska stöd kopplas till en ökad politisk roll för unionen i fredsprocessen när det gäller båda parter i konflikten. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att dess föreslagna anslagsökning för Palestina och FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) är avgörande för att bättre garantera flyktingarnas säkerhet och försörjning samt de nuvarande insatserna för att garantera en livsduglig palestinsk stat. Parlamentet efterlyser på nytt en tydlig strategi för Palestina, där EU:s ekonomiska stöd kopplas till en ökad politisk roll för unionen i fredsprocessen när det gäller båda parter i konflikten.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att man i budgeten för 2012 måste ta hänsyn till de ökande behoven i samband med samarbetet med Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om att man i budgeten för 2012 måste ta hänsyn till de ökande behoven i samband med samarbetet med Asien och Latinamerika.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att de behov och de begränsade prioriteringar som noggrant fastställts av parlamentets fackutskott inte skulle ha kunnat finansieras inom taket för rubrik 4 i den fleråriga budgetramen, och anser att detta belopp är det minimum som krävs för att unionen ska bli en trovärdig global aktör. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att de behov och de begränsade prioriteringar som noggrant fastställts av parlamentets fackutskott inte skulle ha kunnat finansieras inom taket för rubrik 4 i den fleråriga budgetramen, och anser att detta belopp är det minimum som krävs för att unionen ska bli en trovärdig global aktör.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang den andra grenen av budgetmyndigheten att belasta flexibilitetsmekanismen med 208,67 miljoner EUR under rubrik 4. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang den andra grenen av budgetmyndigheten att belasta flexibilitetsmekanismen med 208,67 miljoner EUR under rubrik 4.

Rubrik 5

| 57. | Europaparlamentet förkastar rådets generella ståndpunkt om utgifterna under rubrik 5, som består i en totalminskning på omkring 74 miljoner EUR, varav 33 miljoner EUR rör kommissionen, till följd av generella nedskärningar i varje institutions budget. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet förkastar rådets generella ståndpunkt om utgifterna under rubrik 5, som består i en totalminskning på omkring 74 miljoner EUR, varav 33 miljoner EUR rör kommissionen, till följd av generella nedskärningar i varje institutions budget.

| 58. | Europaparlamentet betonar att ett sådant restriktivt tillvägagångssätt, samtidigt som det resulterar i kortsiktiga besparingar för EU-budgeten och medlemsstaterna, äventyrar genomförandet av EU:s åtgärder och program, vilket ytterst drabbar medborgarna och får negativa effekter för de nationella budgetarna i ett senare skede. Parlamentet betonar vidare att kommissionen och de övriga institutionerna bör få adekvata resurser för att genomföra sina uppgifter, särskilt efter ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att ett sådant restriktivt tillvägagångssätt, samtidigt som det resulterar i kortsiktiga besparingar för EU-budgeten och medlemsstaterna, äventyrar genomförandet av EU:s åtgärder och program, vilket ytterst drabbar medborgarna och får negativa effekter för de nationella budgetarna i ett senare skede. Parlamentet betonar vidare att kommissionen och de övriga institutionerna bör få adekvata resurser för att genomföra sina uppgifter, särskilt efter ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att denna minskning åstadkommits genom en höjning av det så kallade schablonavdraget för personal (icke finansierade tjänster), vilket gör att man inte kan genomföra den minskning av antalet vakanta tjänster som föreskrivs i de av budgetmyndigheten godkända organisationsplanerna (på grund av dess direkta inverkan på rekryteringen). I detta sammanhang undrar parlamentet hur rådet kan uppskatta de eventuella personalnivåerna inom kommissionens avdelningar med större exakthet än kommissionen själv. Parlamentet förkastar dessutom nedskärningarna i de utgiftsposter för vilka kommissionen redan föreslagit nettobesparingar i sina budgetförslag (t.ex. Publikationsbyrån, undersökningar och samråd samt utrustning och inventarier). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet konstaterar att denna minskning åstadkommits genom en höjning av det så kallade schablonavdraget för personal (icke finansierade tjänster), vilket gör att man inte kan genomföra den minskning av antalet vakanta tjänster som föreskrivs i de av budgetmyndigheten godkända organisationsplanerna (på grund av dess direkta inverkan på rekryteringen). I detta sammanhang undrar parlamentet hur rådet kan uppskatta de eventuella personalnivåerna inom kommissionens avdelningar med större exakthet än kommissionen själv. Parlamentet förkastar dessutom nedskärningarna i de utgiftsposter för vilka kommissionen redan föreslagit nettobesparingar i sina budgetförslag (t.ex. Publikationsbyrån, undersökningar och samråd samt utrustning och inventarier).

| 60. | Europaparlamentet inser att kommissionen redan i sitt budgetförslag har gjort stora ansträngningar för att frysa sina administrativa utgifter i nominella termer och beslutar att återinföra alla utgifter för rubrik 5 i avsnitt III till denna nivå. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet inser att kommissionen redan i sitt budgetförslag har gjort stora ansträngningar för att frysa sina administrativa utgifter i nominella termer och beslutar att återinföra alla utgifter för rubrik 5 i avsnitt III till denna nivå.

| 61. | För vissa administrativa budgetposter avsätter Europaparlamentet dock medel i reserven i avvaktan på att kommissionen vidtar vissa åtgärder, gör uppföljningar, lägger fram förslag eller lämnar ytterligare information. |
| --- | --- |

61.

För vissa administrativa budgetposter avsätter Europaparlamentet dock medel i reserven i avvaktan på att kommissionen vidtar vissa åtgärder, gör uppföljningar, lägger fram förslag eller lämnar ytterligare information.

Byråerna

| 62. | Europaparlamentet stöder generellt kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov och tillbakavisar de principer som legat till grund för rådets godtyckliga och allmänna nedskärningar jämfört med 2011. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet stöder generellt kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov och tillbakavisar de principer som legat till grund för rådets godtyckliga och allmänna nedskärningar jämfört med 2011.

| 63. | Europaparlamentet anser att alla eventuella nedskärningar i byråernas budgetposter som genomförs i samband med budgetförfarandet bör kopplas närmare till byråernas verksamhet och arbetsuppgifter, såvida inte påtagliga källor till effektivitetsvinster kan påvisas. De nedskärningar som drabbat Frontex, vars mandat nyligen omarbetades, är enligt parlamentet ett typexempel på att rådet inte tar någon som helst hänsyn till byråernas verksamhet och arbetsuppgifter – såsom de är inskrivna i rättsakter och rättsliga krav – vid tilldelningen av budgetresurser. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att alla eventuella nedskärningar i byråernas budgetposter som genomförs i samband med budgetförfarandet bör kopplas närmare till byråernas verksamhet och arbetsuppgifter, såvida inte påtagliga källor till effektivitetsvinster kan påvisas. De nedskärningar som drabbat Frontex, vars mandat nyligen omarbetades, är enligt parlamentet ett typexempel på att rådet inte tar någon som helst hänsyn till byråernas verksamhet och arbetsuppgifter – såsom de är inskrivna i rättsakter och rättsliga krav – vid tilldelningen av budgetresurser.

| 64. | Europaparlamentet håller generellt sett med om att byråernas överskott bör beaktas när förslaget till budget upprättas, och presenteras på ett klart och tydligt sätt. Dock upprepar parlamentet att överskottet från de byråer som är delvis självfinansierade bör undantas från denna allmänna regel, så att de kan täcka upp för osäkerheten på inkomstsidan. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet håller generellt sett med om att byråernas överskott bör beaktas när förslaget till budget upprättas, och presenteras på ett klart och tydligt sätt. Dock upprepar parlamentet att överskottet från de byråer som är delvis självfinansierade bör undantas från denna allmänna regel, så att de kan täcka upp för osäkerheten på inkomstsidan.

| 65. | Europaparlamentet beslutar vidare att i budgeten för 2012 öka anslagen till de tre nya finansiella tillsynsmyndigheterna, vilket är ytterst viktigt med tanke på den rådande finansiella och ekonomiska situationen och för deras uppbyggnadsprocesser. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beslutar vidare att i budgeten för 2012 öka anslagen till de tre nya finansiella tillsynsmyndigheterna, vilket är ytterst viktigt med tanke på den rådande finansiella och ekonomiska situationen och för deras uppbyggnadsprocesser.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 66. | Europaparlamentet understryker att pilotprojekt och förberedande åtgärder som antagits i begränsad omfattning, har blivit noggrant övervägda och utvärderade, också i ljuset av kommissionens första utvärdering från juli 2011, för att undvika dubblering av åtgärder som redan ingår i pågående EU-program. Parlamentet påminner om att pilotprojekt och förberedande åtgärder syftar till att utforma politiska prioriteringar och introducera nya initiativ som kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och EU-program i framtiden. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet understryker att pilotprojekt och förberedande åtgärder som antagits i begränsad omfattning, har blivit noggrant övervägda och utvärderade, också i ljuset av kommissionens första utvärdering från juli 2011, för att undvika dubblering av åtgärder som redan ingår i pågående EU-program. Parlamentet påminner om att pilotprojekt och förberedande åtgärder syftar till att utforma politiska prioriteringar och introducera nya initiativ som kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och EU-program i framtiden.

AVSNITT I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX

Allmän ram

| 67. | Europaparlamentet påminner om den ståndpunkt som antogs i ovannämnda resolution av den 6 april 2011, där institutionerna uppmanades att upprätta sina budgetar på grundval av sund och effektiv förvaltning och samtidigt sträva efter möjliga besparingar, i linje med kommissionsledamot Lewandowskis skrivelse av den 3 februari 2011 där institutionerna uppmanades att göra sitt yttersta för att begränsa utgiftsökningarna till högst 1 procent jämfört med 2011. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om den ståndpunkt som antogs i ovannämnda resolution av den 6 april 2011, där institutionerna uppmanades att upprätta sina budgetar på grundval av sund och effektiv förvaltning och samtidigt sträva efter möjliga besparingar, i linje med kommissionsledamot Lewandowskis skrivelse av den 3 februari 2011 där institutionerna uppmanades att göra sitt yttersta för att begränsa utgiftsökningarna till högst 1 procent jämfört med 2011.

| 68. | Europaparlamentet noterar de ansträngningar som institutionerna gjort och som resulterat i reala nedskärningar i deras respektive budgetar. I reala termer är institutionernas budgettillväxt negativ, trots de nya befogenheter, arbetstillfällen, åtgärder och verksamheter som skapats till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar de ansträngningar som institutionerna gjort och som resulterat i reala nedskärningar i deras respektive budgetar. I reala termer är institutionernas budgettillväxt negativ, trots de nya befogenheter, arbetstillfällen, åtgärder och verksamheter som skapats till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att institutionernas budget för administrativa utgifter och driftsutgifter motsvarar 5,59 procent av den totala EU-budgeten, där rubrik 5 har en marginal på 497,9 miljoner EUR. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att institutionernas budget för administrativa utgifter och driftsutgifter motsvarar 5,59 procent av den totala EU-budgeten, där rubrik 5 har en marginal på 497,9 miljoner EUR.

| 70. | Europaparlamentet upprepar att besparingsåtgärderna inte får äventyra löne- och pensionsutbetalningarna, underhållet av byggnader eller säkerheten, eftersom institutionerna måste ha ett minimum och vad som krävs för att fungera, och nedskärningarna måste vara av ett sådant slag att de inte straffar institutioner som gjort de besparingar som är möjliga. Besparingarna måste dessutom vara lagliga och fortsätta gälla 2012. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet upprepar att besparingsåtgärderna inte får äventyra löne- och pensionsutbetalningarna, underhållet av byggnader eller säkerheten, eftersom institutionerna måste ha ett minimum och vad som krävs för att fungera, och nedskärningarna måste vara av ett sådant slag att de inte straffar institutioner som gjort de besparingar som är möjliga. Besparingarna måste dessutom vara lagliga och fortsätta gälla 2012.

Avsnitt I –
     
  Europaparlamentet

Allmän ram

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att den nyligen genomröstade uppräkningen av budgeten för 2012 är 1,44 procent jämfört med 2011 (utan ändringsskrivelsen avseende Kroatien), eftersom denna ändringsskrivelse kommer att behandlas vid mötet med rådet i förlikningskommittén. Parlamentet förväntar sig att de utgifter som krävs för Kroatien kommer att läggas till, och att den slutliga uppräkningen av budgeten för 2012 därför blir 1,9 procent (inklusive Kroatien) efter mötet i förlikningskommittén. 1,9 procent är den lägsta uppräkningen på 12 år. Utan kostnaderna för Kroatiens anslutning och de 18 nya ledamöterna efter Lissabonfördragets ikraftträdande är uppräkningen bara 0,8 procent. 0,8 procent är den minsta ökningen på åtminstone 15 år. Under de senaste 15 åren var den genomsnittliga ökningen 4,5 procent. Med hänsyn till den rådande inflationen på 2,9 procent har budgeten för 2012 minskats i reala termer. Trots nya befogenheter, arbetstillfällen, åtgärder och verksamheter, som är ett resultat av Lissabonfördraget, har parlamentet gjort reala nedskärningar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar att den nyligen genomröstade uppräkningen av budgeten för 2012 är 1,44 procent jämfört med 2011 (utan ändringsskrivelsen avseende Kroatien), eftersom denna ändringsskrivelse kommer att behandlas vid mötet med rådet i förlikningskommittén. Parlamentet förväntar sig att de utgifter som krävs för Kroatien kommer att läggas till, och att den slutliga uppräkningen av budgeten för 2012 därför blir 1,9 procent (inklusive Kroatien) efter mötet i förlikningskommittén. 1,9 procent är den lägsta uppräkningen på 12 år. Utan kostnaderna för Kroatiens anslutning och de 18 nya ledamöterna efter Lissabonfördragets ikraftträdande är uppräkningen bara 0,8 procent. 0,8 procent är den minsta ökningen på åtminstone 15 år. Under de senaste 15 åren var den genomsnittliga ökningen 4,5 procent. Med hänsyn till den rådande inflationen på 2,9 procent har budgeten för 2012 minskats i reala termer. Trots nya befogenheter, arbetstillfällen, åtgärder och verksamheter, som är ett resultat av Lissabonfördraget, har parlamentet gjort reala nedskärningar.

| 72. | Europaparlamentet påpekar att den totala nivån på parlamentets budget för 2012 är 1 710,1 miljoner EUR (inklusive 18 nya ledamöter enligt Lissabonfördraget). Detta utgör en nettominskning med 14,5 miljoner EUR jämfört med budgetberäkningen, och med 74,085 miljoner EUR jämfört med det ursprungliga budgetförslaget före förlikningen med presidiet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påpekar att den totala nivån på parlamentets budget för 2012 är 1 710,1 miljoner EUR (inklusive 18 nya ledamöter enligt Lissabonfördraget). Detta utgör en nettominskning med 14,5 miljoner EUR jämfört med budgetberäkningen, och med 74,085 miljoner EUR jämfört med det ursprungliga budgetförslaget före förlikningen med presidiet.

| 73. | Europaparlamentet framhåller att budgeten för 2012 är en konsolideringsbudget, i vilken parlamentet har ansträngt sig till det yttersta för att spara utan att äventyra arbetskvaliteten och den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete. Denna budget för 2012 och nästföljande budget för 2013 kommer att utgöra referens för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet framhåller att budgeten för 2012 är en konsolideringsbudget, i vilken parlamentet har ansträngt sig till det yttersta för att spara utan att äventyra arbetskvaliteten och den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete. Denna budget för 2012 och nästföljande budget för 2013 kommer att utgöra referens för nästa fleråriga budgetram.

| 74. | Europaparlamentet upprepar att de besparingar som förväntas från budgetposterna för översättning och tolkning inte får ha negativ inverkan på flerspråkighetsprincipen inom Europaparlamentet och vid kontakterna med andra institutioner. Parlamentet betonar på nytt att besparingarna måste genomföras utan att äventyra varje ledamots rätt att tala på sitt eget språk under plenarsammanträden, utskottssammanträden, samordnarsammanträden eller trepartsöverläggningar. Ledamöterna bör också få behålla rätten att skriva och läsa på sina egna språk. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet upprepar att de besparingar som förväntas från budgetposterna för översättning och tolkning inte får ha negativ inverkan på flerspråkighetsprincipen inom Europaparlamentet och vid kontakterna med andra institutioner. Parlamentet betonar på nytt att besparingarna måste genomföras utan att äventyra varje ledamots rätt att tala på sitt eget språk under plenarsammanträden, utskottssammanträden, samordnarsammanträden eller trepartsöverläggningar. Ledamöterna bör också få behålla rätten att skriva och läsa på sina egna språk.

| 75. | Europaparlamentet anser att i tider av allt större ekonomiska problem för många européer och fortlöpande ekonomiska åtstramningar bör parlamentet visa exempel på återhållsamhet genom att minska sina resekostnader. Presidiet uppmanas att skapa förutsättningar för att kunna göra femprocentiga besparingar i alla slags reseutgifter, bl.a. för utskottsdelegationer och interparlamentariska delegationer, med full respekt för ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter. En minskning av ledamöternas flygningar i affärsklass skulle hjälpa till att åstadkomma sådana besparingar. Parlamentet begär att 15 procent av reseanslaget placeras i reserven i väntan på en rapport från parlamentets generalsekreterare som ska överlämnas till presidiet och budgetutskottet senast den 31 mars 2012. Denna rapport ska undersöka möjligheten att genomföra åtgärder för att göra ledamöternas resor så effektiva som möjligt och ligga till grund för rekommendationer om potentiella budgetbesparingar samt beakta alla förslag och alla resolutioner som parlamentet redan har antagit i denna fråga, genom att lägga fram förslag om att minska antalet resor i affärsklass, uppmuntra köp av flygbiljetter i ekonomiklass/flexibel ekonomiklass, garantera en korrekt hantering av bonuspoäng för flygresor, och revidera bestämmelserna för öppettiderna för ledamöternas kansli, särskilt på fredagar. Parlamentet förväntar sig att anslagen till resor minskar med början under 2012 och fram till slutet av valperioden. Vid besparingar i institutionens besök bör man beakta att pluralism är viktigare än proportionalitet när delegationernas sammansättning bestäms. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att i tider av allt större ekonomiska problem för många européer och fortlöpande ekonomiska åtstramningar bör parlamentet visa exempel på återhållsamhet genom att minska sina resekostnader. Presidiet uppmanas att skapa förutsättningar för att kunna göra femprocentiga besparingar i alla slags reseutgifter, bl.a. för utskottsdelegationer och interparlamentariska delegationer, med full respekt för ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter. En minskning av ledamöternas flygningar i affärsklass skulle hjälpa till att åstadkomma sådana besparingar. Parlamentet begär att 15 procent av reseanslaget placeras i reserven i väntan på en rapport från parlamentets generalsekreterare som ska överlämnas till presidiet och budgetutskottet senast den 31 mars 2012. Denna rapport ska undersöka möjligheten att genomföra åtgärder för att göra ledamöternas resor så effektiva som möjligt och ligga till grund för rekommendationer om potentiella budgetbesparingar samt beakta alla förslag och alla resolutioner som parlamentet redan har antagit i denna fråga, genom att lägga fram förslag om att minska antalet resor i affärsklass, uppmuntra köp av flygbiljetter i ekonomiklass/flexibel ekonomiklass, garantera en korrekt hantering av bonuspoäng för flygresor, och revidera bestämmelserna för öppettiderna för ledamöternas kansli, särskilt på fredagar. Parlamentet förväntar sig att anslagen till resor minskar med början under 2012 och fram till slutet av valperioden. Vid besparingar i institutionens besök bör man beakta att pluralism är viktigare än proportionalitet när delegationernas sammansättning bestäms.

| 76. | Europaparlamentet framhåller att budgeten för 2012 inkluderar utgifter för ytterligare 18 ledamöter efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget (10,6 miljoner EUR). |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet framhåller att budgeten för 2012 inkluderar utgifter för ytterligare 18 ledamöter efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget (10,6 miljoner EUR).

| 77. | Europaparlamentet anser fortfarande att besparingar, där sådana är möjliga, och en fortsatt omorganisation och omfördelning av befintliga resurser är avgörande beståndsdelar i parlamentets budgetpolicy, särskilt under den ekonomiska kris som råder. Därför bör sådana besparingar i budgeten för 2012 vara ett led i en vidare strukturomvandling som får långsiktiga effekter. De nedskärningar som parlamentet har accepterat kommer att göra det nödvändigt med strukturomvandlingar som inte får hota den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete. Europaparlamentet anser att målet är att koncentrera sig på parlamentets kärnverksamhet. Europaparlamentet anser att besparingar när det gäller tolkning och översättning inte hotar flerspråkighetsprincipen, men är möjliga genom innovation, strukturell omorganisation och nya arbetsmetoder. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser fortfarande att besparingar, där sådana är möjliga, och en fortsatt omorganisation och omfördelning av befintliga resurser är avgörande beståndsdelar i parlamentets budgetpolicy, särskilt under den ekonomiska kris som råder. Därför bör sådana besparingar i budgeten för 2012 vara ett led i en vidare strukturomvandling som får långsiktiga effekter. De nedskärningar som parlamentet har accepterat kommer att göra det nödvändigt med strukturomvandlingar som inte får hota den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete. Europaparlamentet anser att målet är att koncentrera sig på parlamentets kärnverksamhet. Europaparlamentet anser att besparingar när det gäller tolkning och översättning inte hotar flerspråkighetsprincipen, men är möjliga genom innovation, strukturell omorganisation och nya arbetsmetoder.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar det goda samarbetet mellan budgetutskottet och presidiet, baserat på ömsesidigt förtroende. Den överenskommelse som man kom fram till vid förlikningssammanträdet den 22 september 2011 och i samband med budgetberäkningen (parlamentets resolution av den 6 april 2011, antagen i kammaren med 479 röster för) bör inte ifrågasättas, och ingen av de delar som ingår däri bör omförhandlas om inga nya omständigheter har framkommit sedan dess. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet välkomnar det goda samarbetet mellan budgetutskottet och presidiet, baserat på ömsesidigt förtroende. Den överenskommelse som man kom fram till vid förlikningssammanträdet den 22 september 2011 och i samband med budgetberäkningen (parlamentets resolution av den 6 april 2011, antagen i kammaren med 479 röster för) bör inte ifrågasättas, och ingen av de delar som ingår däri bör omförhandlas om inga nya omständigheter har framkommit sedan dess.

| 79. | Europaparlamentet noterar att ersättningen för allmänna utgifter har frusits på 2011 års nivå. Presidiet uppmanas att inte inflationsanpassa några av ledamöternas ersättningar (inklusive dagtraktamenten). |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet noterar att ersättningen för allmänna utgifter har frusits på 2011 års nivå. Presidiet uppmanas att inte inflationsanpassa några av ledamöternas ersättningar (inklusive dagtraktamenten).

| 80. | Europaparlamentet upprepar att en mängd reserver har föreslagits under parlamentets budgetförhandlingar. Utan att det påverkar förlikningskompromissen mellan budgetutskottet och presidiet uppmanar Europaparlamentet enheten för kostnadsredovisning att besvara och på ett transparent sätt förklara de underliggande frågorna avseende parlamentets budget i samband med dessa reserver, och ge tydlig information om behoven av översättning och tolkning, restaurangservice, städning och underhåll, tjänster och faciliteter i samband med resor, andra externa tjänster samt om prisstruktur och eventuella bidrag för dessa tjänster. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet upprepar att en mängd reserver har föreslagits under parlamentets budgetförhandlingar. Utan att det påverkar förlikningskompromissen mellan budgetutskottet och presidiet uppmanar Europaparlamentet enheten för kostnadsredovisning att besvara och på ett transparent sätt förklara de underliggande frågorna avseende parlamentets budget i samband med dessa reserver, och ge tydlig information om behoven av översättning och tolkning, restaurangservice, städning och underhåll, tjänster och faciliteter i samband med resor, andra externa tjänster samt om prisstruktur och eventuella bidrag för dessa tjänster.

Personal

| 81. | Europaparlamentet godkänner följande ändringar av tjänsteförteckningen:






  — | omvandling av två AST 3-tjänster för tillfälligt anställda till två AST 1-tjänster för fast anställda hos läkarmottagningen, |
| --- | --- | --- |

81.

Europaparlamentet godkänner följande ändringar av tjänsteförteckningen:

—

omvandling av två AST 3-tjänster för tillfälligt anställda till två AST 1-tjänster för fast anställda hos läkarmottagningen,

| — | uppgradering av 30 AD 5-tjänster till AD 7-tjänster som en följd av resultatet av de interna AD 7-proven, |
| --- | --- |

—

uppgradering av 30 AD 5-tjänster till AD 7-tjänster som en följd av resultatet av de interna AD 7-proven,

| — | omvandling av 15 AST-tjänster (5 AST 3, 5 AST 5 och 5 AST 7) till 15 AD 5-tjänster. |
| --- | --- |

—

omvandling av 15 AST-tjänster (5 AST 3, 5 AST 5 och 5 AST 7) till 15 AD 5-tjänster.

| 82. | Europaparlamentet beslutar att godkänna internaliseringen av säkerhetstjänsten, enligt förslaget i ändringsskrivelsen, och följaktligen inrätta 29 nya tjänster (26 AST1 och 3 AD5) i tjänsteförteckningen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet beslutar att godkänna internaliseringen av säkerhetstjänsten, enligt förslaget i ändringsskrivelsen, och följaktligen inrätta 29 nya tjänster (26 AST1 och 3 AD5) i tjänsteförteckningen.

| 83. | Europaparlamentet godkänner följande budgetneutrala åtgärder i ändringsskrivelsen:






  — | frigörandet av anslag i reserven, för den nya säkerhetspolicyn, |
| --- | --- | --- |

83.

Europaparlamentet godkänner följande budgetneutrala åtgärder i ändringsskrivelsen:

—

frigörandet av anslag i reserven, för den nya säkerhetspolicyn,

| — | kompensation för de koldioxidutsläpp som administrationens verksamhet orsakar, |
| --- | --- |

—

kompensation för de koldioxidutsläpp som administrationens verksamhet orsakar,

| — | ökning av anslagen för kontraktsanställd personal för att stödja genomförandet av parlamentets fastighetspolicy, |
| --- | --- |

—

ökning av anslagen för kontraktsanställd personal för att stödja genomförandet av parlamentets fastighetspolicy,

| — | ökning av det årliga bidraget till Europeiska parlamentariska föreningen (EPA). |
| --- | --- |

—

ökning av det årliga bidraget till Europeiska parlamentariska föreningen (EPA).

Fastighets-, kommunikations-, och informationspolicy

| 84. | Parlamentets fastighetspolicy kräver en noggrann analys, och administrationen bör fortsätta att utveckla fastighetspolicyn i samarbete med budgetutskottet. Europaparlamentet begär därför regelbunden information om nya utvecklingstendenser för fastighetsprojekt med betydande finansiella följder för budgeten, till exempel Konrad Adenauer-byggnaden, den europeiska historiens hus samt byggnadsprojekt eller fastighetsförvärv på parlamentets arbetsorter. Parlamentet begär att få information om inrättandet av eventuella nya tjänster i samband med GD INLO:s treårsplan innan de godkänns av administrationen. Administrationen uppmanas att ingå ett tjänsteavtal med kommissionen och eventuella andra institutioner som kan vilja utnyttja faciliteterna om att dela på de löpande kostnaderna för den europeiska historiens hus. EU:s institutioner uppmanas att bättre samordna sina besöksprogram för att kunna utnyttja synergieffekter, göra besökarna nöjdare och dela på kostnaderna. Administrationen uppmanas att förbättra styrningen av interinstitutionella projekt. |
| --- | --- |

84.

Parlamentets fastighetspolicy kräver en noggrann analys, och administrationen bör fortsätta att utveckla fastighetspolicyn i samarbete med budgetutskottet. Europaparlamentet begär därför regelbunden information om nya utvecklingstendenser för fastighetsprojekt med betydande finansiella följder för budgeten, till exempel Konrad Adenauer-byggnaden, den europeiska historiens hus samt byggnadsprojekt eller fastighetsförvärv på parlamentets arbetsorter. Parlamentet begär att få information om inrättandet av eventuella nya tjänster i samband med GD INLO:s treårsplan innan de godkänns av administrationen. Administrationen uppmanas att ingå ett tjänsteavtal med kommissionen och eventuella andra institutioner som kan vilja utnyttja faciliteterna om att dela på de löpande kostnaderna för den europeiska historiens hus. EU:s institutioner uppmanas att bättre samordna sina besöksprogram för att kunna utnyttja synergieffekter, göra besökarna nöjdare och dela på kostnaderna. Administrationen uppmanas att förbättra styrningen av interinstitutionella projekt.

| 85. | Europaparlamentet framhåller att finansieringen av den nya kontraktsanställda personal som ska stödja genomförandet av parlamentets fastighetspolicy måste garanteras under kommande budgetår på ett transparent sätt. Parlamentet begär dessutom att få information om varje plan på att inrätta nya tjänster och varje ökning av anslagen i samband med GD INLO:s policy innan de godkänns av administrationen. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet framhåller att finansieringen av den nya kontraktsanställda personal som ska stödja genomförandet av parlamentets fastighetspolicy måste garanteras under kommande budgetår på ett transparent sätt. Parlamentet begär dessutom att få information om varje plan på att inrätta nya tjänster och varje ökning av anslagen i samband med GD INLO:s policy innan de godkänns av administrationen.

| 86. | Europaparlamentet anser att projektet ”Den europeiska historiens hus” kräver en aktiv samverkan med och finansiella bidrag från andra institutioner. Parlamentet välkomnar det engagemang som kommissionens ordförande uttryckte i sin skrivelse av den 28 september 2011, som i hög grad bidrar till projektet och garanterar stöd till driften av den europeiska historiens hus. Parlamentet påminner om sin resolution av den 6 april 2011 i vilken man efterlyser en affärsplan med en långsiktig affärsstrategi för den europeiska historiens hus, och konstaterar att administrationen har lämnat den begärda informationen. Beslut i samband med projektet bör bli föremål för en öppen debatt och en fruktbar dialog, och bör garantera en transparent beslutsprocess. Parlamentet begär att bli informerat så snart som möjligt om byggprojektet, i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen. Presidiet uppmanas se till att affärsplanens kostnadsplanering kommer att följas strikt. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att projektet ”Den europeiska historiens hus” kräver en aktiv samverkan med och finansiella bidrag från andra institutioner. Parlamentet välkomnar det engagemang som kommissionens ordförande uttryckte i sin skrivelse av den 28 september 2011, som i hög grad bidrar till projektet och garanterar stöd till driften av den europeiska historiens hus. Parlamentet påminner om sin resolution av den 6 april 2011 i vilken man efterlyser en affärsplan med en långsiktig affärsstrategi för den europeiska historiens hus, och konstaterar att administrationen har lämnat den begärda informationen. Beslut i samband med projektet bör bli föremål för en öppen debatt och en fruktbar dialog, och bör garantera en transparent beslutsprocess. Parlamentet begär att bli informerat så snart som möjligt om byggprojektet, i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen. Presidiet uppmanas se till att affärsplanens kostnadsplanering kommer att följas strikt.

| 87. | Med sikte på långsiktiga besparingar och en modernisering och effektivisering av organisationen anser Europaparlamentet att dess budget bör bli föremål för en studie i vilken den jämförs med budgetarna för ett representativt urval medlemsstater och med budgeten för Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

87.

Med sikte på långsiktiga besparingar och en modernisering och effektivisering av organisationen anser Europaparlamentet att dess budget bör bli föremål för en studie i vilken den jämförs med budgetarna för ett representativt urval medlemsstater och med budgeten för Förenta staternas kongress.

Miljörelaterade frågor

| 88. | Europaparlamentet välkomnar införandet av det s.k. Jobcardsystemet i Bryssel med en kollektivtrafikbiljett till 50 procents rabatt, som ett konkret incitament för ett utvidgat utnyttjande av mindre miljöförorenande transportslag. Parlamentet framhåller att reserven i de olika budgetposterna för resekostnader också är beroende av resultaten i en rapport som presidiet har beställt om utvärdering av åtgärder för att se till att resorna blir maximalt kostnadseffektiva och som ska innehålla rekommendationer till besparingar i budgeten. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar införandet av det s.k. Jobcardsystemet i Bryssel med en kollektivtrafikbiljett till 50 procents rabatt, som ett konkret incitament för ett utvidgat utnyttjande av mindre miljöförorenande transportslag. Parlamentet framhåller att reserven i de olika budgetposterna för resekostnader också är beroende av resultaten i en rapport som presidiet har beställt om utvärdering av åtgärder för att se till att resorna blir maximalt kostnadseffektiva och som ska innehålla rekommendationer till besparingar i budgeten.

| 89. | Europaparlamentet efterlyser dessutom åtgärder för att minska konsumtionen av energi, vatten och papper så att pengar kan sparas i parlamentets budget. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet efterlyser dessutom åtgärder för att minska konsumtionen av energi, vatten och papper så att pengar kan sparas i parlamentets budget.

Avsnitt IV –
     
  Domstolen

| 90. | Europaparlamentet framhåller att rådets nedskärningar skulle försätta domstolen i en situation där den inte kan genomföra sina centrala uppgifter på ett korrekt sätt på grund av en ökande arbetsbörda inom rättsskipningen. Parlamentet har därför beslutat att delvis återinföra budgetförslaget, särskilt när det gäller ledamöterna, personalen och IT-anslagen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet framhåller att rådets nedskärningar skulle försätta domstolen i en situation där den inte kan genomföra sina centrala uppgifter på ett korrekt sätt på grund av en ökande arbetsbörda inom rättsskipningen. Parlamentet har därför beslutat att delvis återinföra budgetförslaget, särskilt när det gäller ledamöterna, personalen och IT-anslagen.

Avsnitt V –
     
  Revisionsrätten

| 91. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten har gjort avsevärda ansträngningar för att omfördela personal från stödtjänster till granskningsarbete för att möta den ökande efterfrågan på institutionen och för att finna betydande besparingsmöjligheter i de administrativa utgifterna. Rådet har skurit ned anslagen till löner mot bakgrund av den låga genomförandegraden under 2010. Parlamentet förväntar sig att genomförandet 2011 blir bättre, och har därför beslutat att återinföra budgetförslaget. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten har gjort avsevärda ansträngningar för att omfördela personal från stödtjänster till granskningsarbete för att möta den ökande efterfrågan på institutionen och för att finna betydande besparingsmöjligheter i de administrativa utgifterna. Rådet har skurit ned anslagen till löner mot bakgrund av den låga genomförandegraden under 2010. Parlamentet förväntar sig att genomförandet 2011 blir bättre, och har därför beslutat att återinföra budgetförslaget.

Avsnitt VI –
     
  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 92. | Europaparlamentet påpekar att vissa av de minskningar som rådet har infört skulle äventyra Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs kärnfunktioner och ifrågasätta dess förmåga att leva upp till sina rättsliga åtaganden gentemot sin personal. Därför beslutar parlamentet att återinföra de anslag i budgetförslaget som Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamöter får för att utföra kommitténs kärnverksamhet som består i att låta organisationer från civilsamhället i medlemsstaterna uttrycka sina ståndpunkter på unionsnivå, vilket med en försiktig uppskattning av inflationen faktiskt betyder en frysning i reala termer. Parlamentet återinför också delvis budgetförslaget för löner och ersättningar till personalen så att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kan uppfylla sina åtaganden mot sin personal. Slutligen återinför parlamentet delvis budgetförslaget för tolkning så att nivån återställs till genomförandenivån för 2009, vilket med tanke på den ökande omfattningen av tolkning ändå innebär en sänkning i reala termer. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påpekar att vissa av de minskningar som rådet har infört skulle äventyra Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs kärnfunktioner och ifrågasätta dess förmåga att leva upp till sina rättsliga åtaganden gentemot sin personal. Därför beslutar parlamentet att återinföra de anslag i budgetförslaget som Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamöter får för att utföra kommitténs kärnverksamhet som består i att låta organisationer från civilsamhället i medlemsstaterna uttrycka sina ståndpunkter på unionsnivå, vilket med en försiktig uppskattning av inflationen faktiskt betyder en frysning i reala termer. Parlamentet återinför också delvis budgetförslaget för löner och ersättningar till personalen så att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kan uppfylla sina åtaganden mot sin personal. Slutligen återinför parlamentet delvis budgetförslaget för tolkning så att nivån återställs till genomförandenivån för 2009, vilket med tanke på den ökande omfattningen av tolkning ändå innebär en sänkning i reala termer.

Avsnitt VII –
     
  Regionkommittén

| 93. | Europaparlamentet förkastar delvis rådets nedskärningar. Parlamentet ökar anslagen i de flesta berörda budgetposterna eftersom rådet har sänkt anslagen till långt under nivåerna för genomförandet 2010 och 2011. Parlamentet beslutar således att återinföra budgetförslaget så att institutionen kan upprätthålla sitt politiska arbete på 2011 års nivå. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet förkastar delvis rådets nedskärningar. Parlamentet ökar anslagen i de flesta berörda budgetposterna eftersom rådet har sänkt anslagen till långt under nivåerna för genomförandet 2010 och 2011. Parlamentet beslutar således att återinföra budgetförslaget så att institutionen kan upprätthålla sitt politiska arbete på 2011 års nivå.

Avsnitt VIII –
     
  Europeiska ombudsmannen

| 94. | Europaparlamentet anser att anslagen till denna institution redan har minskats väsentligt under de senaste två åren. Därför återinförs budgetförslaget för de flesta budgetposterna. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet anser att anslagen till denna institution redan har minskats väsentligt under de senaste två åren. Därför återinförs budgetförslaget för de flesta budgetposterna.

Avsnitt IX –
     
  Europeiska datatillsynsmannen

| 95. | Europaparlamentet intar en annan ståndpunkt än rådet, och accepterar införandet av ytterligare två fasta tjänster (1 AD 9 och 1 AD 6) i datatillsynsmannens tjänsteförteckning på grund av institutionens nya uppgifter i enlighet med artikel 16 i EUF-fördraget, vilka innebär att datatillsynsmannen ska övervaka och säkerställa att de rättigheter som avser privatlivets helgd och skydd av personuppgifter respekteras av samtliga EU:s institutioner och organ. För att uppfylla rättsliga skyldigheter accepterar parlamentet uppgraderingen av direktörens tjänst från AD 14 till AD 15, trots att hela personalstyrkan uppgår till 43 tjänster. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet intar en annan ståndpunkt än rådet, och accepterar införandet av ytterligare två fasta tjänster (1 AD 9 och 1 AD 6) i datatillsynsmannens tjänsteförteckning på grund av institutionens nya uppgifter i enlighet med artikel 16 i EUF-fördraget, vilka innebär att datatillsynsmannen ska övervaka och säkerställa att de rättigheter som avser privatlivets helgd och skydd av personuppgifter respekteras av samtliga EU:s institutioner och organ. För att uppfylla rättsliga skyldigheter accepterar parlamentet uppgraderingen av direktörens tjänst från AD 14 till AD 15, trots att hela personalstyrkan uppgår till 43 tjänster.

| 96. | Av samma skäl har parlamentet beslutat att återställa de andra budgetposterna till nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

96.

Av samma skäl har parlamentet beslutat att återställa de andra budgetposterna till nivån i budgetförslaget.

Avsnitt X –
     
  Europeiska utrikestjänsten

| 97. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten, som är en ny organisation som representerar en central europeisk ambition, måste få tillräckliga resurser till sitt förfogande. Mot denna bakgrund måste anslagen för löner till personalen 2012 ta hänsyn till den faktiska nivån för lediga tjänster under hösten 2011. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vara återhållsam i framtiden när det gäller att inrätta höga tjänster. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara att successivt ersätta tjänster för utsända nationella experter med fasta tjänster för medlemsstaternas statstjänstemän. De utsända nationella experterna ingår inte i den tredjedel av Europeiska utrikestjänstens personal på AD-nivå som ska utgöras av nationella tjänstemän. Inte desto mindre påminner parlamentet om rådets beslut om Europeiska utrikestjänstens organisation och drift, där det sägs att ”vid det datum när kontraktet för en nationell expert som överförts till avdelningen enligt artikel 7 löper ut kommer den ifrågavarande befattningen att omvandlas till en tjänst som tillfälligt anställd i de fall då den befattning som uppehålls av den nationella experten motsvarar en funktion som normalt utförs av personal i tjänstegrupp AD, under förutsättning att tjänsten i fråga är tillgänglig enligt tjänsteförteckningen”. Dessutom understryker parlamentet att de operativa kraven för att inrätta Europeiska utrikestjänsten med ett eget informationstekniksystem i en ny byggnad måste finansieras. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten, som är en ny organisation som representerar en central europeisk ambition, måste få tillräckliga resurser till sitt förfogande. Mot denna bakgrund måste anslagen för löner till personalen 2012 ta hänsyn till den faktiska nivån för lediga tjänster under hösten 2011. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vara återhållsam i framtiden när det gäller att inrätta höga tjänster. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara att successivt ersätta tjänster för utsända nationella experter med fasta tjänster för medlemsstaternas statstjänstemän. De utsända nationella experterna ingår inte i den tredjedel av Europeiska utrikestjänstens personal på AD-nivå som ska utgöras av nationella tjänstemän. Inte desto mindre påminner parlamentet om rådets beslut om Europeiska utrikestjänstens organisation och drift, där det sägs att ”vid det datum när kontraktet för en nationell expert som överförts till avdelningen enligt artikel 7 löper ut kommer den ifrågavarande befattningen att omvandlas till en tjänst som tillfälligt anställd i de fall då den befattning som uppehålls av den nationella experten motsvarar en funktion som normalt utförs av personal i tjänstegrupp AD, under förutsättning att tjänsten i fråga är tillgänglig enligt tjänsteförteckningen”. Dessutom understryker parlamentet att de operativa kraven för att inrätta Europeiska utrikestjänsten med ett eget informationstekniksystem i en ny byggnad måste finansieras.

| 98. | Europaparlamentet beaktar de klargöranden som man har fått från Europeiska utrikestjänsten i den skrivelse som sändes till budgetutskottets ordförande den 30 september 2011 avseende andelen EU-tjänstemän i tjänsteförteckningen, i linje med åtagandet från den höga representantens/vice ordförandens sida. Därför beslutar parlamentet att återinföra Europeiska utrikestjänstens tjänsteförteckning enligt förslaget i kommissionens budgetförslag, och anser att alla reservationer i samband med rekrytering och inrättande av en EU-delegation i Förenade arabemiraten bör dras tillbaka. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet beaktar de klargöranden som man har fått från Europeiska utrikestjänsten i den skrivelse som sändes till budgetutskottets ordförande den 30 september 2011 avseende andelen EU-tjänstemän i tjänsteförteckningen, i linje med åtagandet från den höga representantens/vice ordförandens sida. Därför beslutar parlamentet att återinföra Europeiska utrikestjänstens tjänsteförteckning enligt förslaget i kommissionens budgetförslag, och anser att alla reservationer i samband med rekrytering och inrättande av en EU-delegation i Förenade arabemiraten bör dras tillbaka.

| 99. | Europaparlamentet känner oro över rådets ståndpunkt att minska Europeiska utrikestjänstens budget för 2012 till +2,25 procent. Parlamentet har också en försiktig syn på ökningar med tanke på det övergripande finansiella läget, och accepterar endast delar av Europeiska utrikestjänstens begäran. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet känner oro över rådets ståndpunkt att minska Europeiska utrikestjänstens budget för 2012 till +2,25 procent. Parlamentet har också en försiktig syn på ökningar med tanke på det övergripande finansiella läget, och accepterar endast delar av Europeiska utrikestjänstens begäran.

| 100. | Europaparlamentet accepterar de begärda ändringarna av Europeiska utrikestjänstens tjänsteförteckning, särskilt när det gäller förstärkningen av delegationerna. Dock kommer parlamentet att vara fortsatt vaksamt när det gäller sammansättningen av Europeiska utrikestjänstens personal och efterlevnaden av det lagfästa kravet att EU-tjänstemän ska utgöra minst 60 procent av Europeiska utrikestjänstens personal på AD-nivå. Parlamentet begär att Europeiska utrikestjänsten lämnar regelbundna rapporter om denna fråga. Europeiska utrikestjänstens ökade budgetbehov är resultatet av en omfördelning av ansvarsområden som tidigare genomfördes av rådet och kommissionen samt utvecklingen av underskattade behov såsom startkostnader, nya skyldigheter och uppgifter som för närvarande genomförs av rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet accepterar de begärda ändringarna av Europeiska utrikestjänstens tjänsteförteckning, särskilt när det gäller förstärkningen av delegationerna. Dock kommer parlamentet att vara fortsatt vaksamt när det gäller sammansättningen av Europeiska utrikestjänstens personal och efterlevnaden av det lagfästa kravet att EU-tjänstemän ska utgöra minst 60 procent av Europeiska utrikestjänstens personal på AD-nivå. Parlamentet begär att Europeiska utrikestjänsten lämnar regelbundna rapporter om denna fråga. Europeiska utrikestjänstens ökade budgetbehov är resultatet av en omfördelning av ansvarsområden som tidigare genomfördes av rådet och kommissionen samt utvecklingen av underskattade behov såsom startkostnader, nya skyldigheter och uppgifter som för närvarande genomförs av rådet och kommissionen.

*

* *

| 101. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och övriga berörda institutioner och organ. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och övriga berörda institutioner och organ.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0114.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0140.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0296.

(7)  Inklusive ändringsbudgetar nr 1 till 3/2011.

(8)  Se t.ex. parlamentets resolution för mandatet för trepartsmötet som antogs den 23 juni 2011.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/155

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge ***

P7_TA(2011)0462

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11114/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11114/2011),

| — | med beaktande av utkastet till samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (06647/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (06647/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 171, 172, 218.6 andra stycket led a och artikel 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 171, 172, 218.6 andra stycket led a och artikel 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0184/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0316/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0316/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/156

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Avtal mellan Förenta staterna och EG om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS ***

P7_TA(2011)0463

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS och relaterade tillämpningar mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11117/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11117/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS och relaterade tillämpningar mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (11575/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet om främjande, tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen Galileo och GPS och relaterade tillämpningar mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (11575/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 171, 172, 218.6 andra stycket led a och 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 171, 172, 218.6 andra stycket led a och 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0185/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0332/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0332/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/156

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater *

P7_TA(2011)0464

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2011 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (omarbetning) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0784),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0030/2011),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 mars 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 mars 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0314/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0314/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv


  Skäl 9 |
| (9) | När det gäller behandlingen av fasta driftställen kan medlemsstaterna i enlighet med fördragets principer och med beaktande av internationellt accepterade skatteregler behöva fastställa villkor och rättsliga instrument för att skydda de nationella skatteinkomsterna och avvärja kringgående av nationella lagar. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 9

(9)

När det gäller behandlingen av fasta driftställen kan medlemsstaterna i enlighet med fördragets principer och med beaktande av internationellt accepterade skatteregler behöva fastställa villkor och rättsliga instrument för att skydda de nationella skatteinkomsterna och avvärja kringgående av nationella lagar.

| (9) | När det gäller behandlingen av fasta driftställen kan medlemsstaterna i enlighet med fördragets principer och med beaktande av internationellt accepterade skatteregler behöva fastställa villkor och rättsliga instrument för att skydda de nationella skatteinkomsterna och avvärja kringgående av nationella lagar
  samt för att undvika extrema former av alltför låg beskattning eller utebliven beskattning
  . |
| --- | --- |

(9)

När det gäller behandlingen av fasta driftställen kan medlemsstaterna i enlighet med fördragets principer och med beaktande av internationellt accepterade skatteregler behöva fastställa villkor och rättsliga instrument för att skydda de nationella skatteinkomsterna och avvärja kringgående av nationella lagar
  samt för att undvika extrema former av alltför låg beskattning eller utebliven beskattning
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| a) | avstå från att beskatta sådan utdelning, eller |
| --- | --- |

a)

avstå från att beskatta sådan utdelning, eller

| a) | avstå från att beskatta sådan utdelning
  om denna redan beskattats i den stat dotterbolaget är beläget med en lagstadgad bolagsskattesats som inte är lägre än 70 % av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna
  , eller |
| --- | --- |

a)

avstå från att beskatta sådan utdelning
  om denna redan beskattats i den stat dotterbolaget är beläget med en lagstadgad bolagsskattesats som inte är lägre än 70 % av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna
  , eller

Ändring 3

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| b) | beskatta den men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå omfattas av definitionerna i artikel 2 och uppfyller kraven enligt artikel 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som ska betalas. |
| --- | --- |

b)

beskatta den men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå omfattas av definitionerna i artikel 2 och uppfyller kraven enligt artikel 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som ska betalas.

| b) | beskatta den
  med en lagstadgad bolagsskattesats som inte är lägre än 70 % av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna,
  men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå omfattas av definitionerna i artikel 2 och uppfyller kraven enligt artikel 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som ska betalas. |
| --- | --- |

b)

beskatta den
  med en lagstadgad bolagsskattesats som inte är lägre än 70 % av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna,
  men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå omfattas av definitionerna i artikel 2 och uppfyller kraven enligt artikel 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som ska betalas.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/158

---

Onsdagen den 26 oktober 2011Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***I

P7_TA(2011)0465

Europaparlamentets ändringar antagna den 26 oktober 2011 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1 |
| (1) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget har ändrats väsentligt flera gånger. Eftersom det krävs ytterligare ändringar, bland annat för att ta hänsyn till de ändringar som införts genom Lissabonfördraget, bör förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för tydlighetens skull ersättas av den här förordningen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

(1)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget har ändrats väsentligt flera gånger. Eftersom det krävs ytterligare ändringar, bland annat för att ta hänsyn till de ändringar som införts genom Lissabonfördraget, bör förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för tydlighetens skull ersättas av den här förordningen.

| (1) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget har ändrats väsentligt flera gånger. Eftersom det krävs ytterligare ändringar, bland annat för att ta hänsyn till de ändringar som införts genom Lissabonfördraget, bör förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för tydlighetens skull ersättas av den här förordningen
  i enlighet med Lissabonfördraget som antogs gemensamt av Europaparlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  . |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget har ändrats väsentligt flera gånger. Eftersom det krävs ytterligare ändringar, bland annat för att ta hänsyn till de ändringar som införts genom Lissabonfördraget, bör förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för tydlighetens skull ersättas av den här förordningen
  i enlighet med Lissabonfördraget som antogs gemensamt av Europaparlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 angavs budgetprinciper och finansiella bestämmelser som ska följas i alla lagstiftningsakter och av samtliga institutioner. Grundprinciperna och förordningens struktur och huvuddrag bör bibehållas, liksom de grundläggande bestämmelserna om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Undantagen från dessa grundprinciper bör ses över på nytt och i möjligaste mån förenklas, med hänsyn till varje undantags fortsatta relevans, mervärde med avseende på unionens allmänna budget, nedan kallad budgeten, och den börda varje bestämmelse innebär för berörda parter. Huvuddragen i reformen av budgetförvaltningen bör bibehållas och förstärkas: detta gäller de respektive rollerna för de olika aktörerna i budgetförvaltningen, integreringen av kontrollfunktioner inom de operativa avdelningarna, internrevisorernas roll, den verksamhetsbaserade budgeteringen, moderniseringen av redovisningsprinciperna samt grundprinciperna för bidrag. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 angavs budgetprinciper och finansiella bestämmelser som ska följas i alla lagstiftningsakter och av samtliga institutioner. Grundprinciperna och förordningens struktur och huvuddrag bör bibehållas, liksom de grundläggande bestämmelserna om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Undantagen från dessa grundprinciper bör ses över på nytt och i möjligaste mån förenklas, med hänsyn till varje undantags fortsatta relevans, mervärde med avseende på unionens allmänna budget, nedan kallad budgeten, och den börda varje bestämmelse innebär för berörda parter. Huvuddragen i reformen av budgetförvaltningen bör bibehållas och förstärkas: detta gäller de respektive rollerna för de olika aktörerna i budgetförvaltningen, integreringen av kontrollfunktioner inom de operativa avdelningarna, internrevisorernas roll, den verksamhetsbaserade budgeteringen, moderniseringen av redovisningsprinciperna samt grundprinciperna för bidrag.

| (2) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 angavs
  de
  budgetprinciper och finansiella bestämmelser
  som styr upprättandet och genomförandet av den allmänna budgeten, säkerställer en sund och effektiv förvaltning samt kontroll och skydd av unionens finansiella intressen, samt ökar öppenheten, och
  som ska följas i alla lagstiftningsakter och av samtliga institutioner. Grundprinciperna och förordningens struktur och huvuddrag bör bibehållas, liksom de grundläggande bestämmelserna om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Undantagen från dessa grundprinciper bör ses över på nytt och i möjligaste mån förenklas, med hänsyn till varje undantags fortsatta relevans, mervärde med avseende på unionens allmänna budget, nedan kallad budgeten, och den börda varje bestämmelse innebär för berörda parter. Huvuddragen i reformen av budgetförvaltningen bör bibehållas och förstärkas: detta gäller de respektive rollerna för de olika aktörerna i budgetförvaltningen, integreringen av kontrollfunktioner inom de operativa avdelningarna, internrevisorernas roll, den verksamhetsbaserade budgeteringen, moderniseringen av redovisningsprinciperna samt grundprinciperna för bidrag. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 angavs
  de
  budgetprinciper och finansiella bestämmelser
  som styr upprättandet och genomförandet av den allmänna budgeten, säkerställer en sund och effektiv förvaltning samt kontroll och skydd av unionens finansiella intressen, samt ökar öppenheten, och
  som ska följas i alla lagstiftningsakter och av samtliga institutioner. Grundprinciperna och förordningens struktur och huvuddrag bör bibehållas, liksom de grundläggande bestämmelserna om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Undantagen från dessa grundprinciper bör ses över på nytt och i möjligaste mån förenklas, med hänsyn till varje undantags fortsatta relevans, mervärde med avseende på unionens allmänna budget, nedan kallad budgeten, och den börda varje bestämmelse innebär för berörda parter. Huvuddragen i reformen av budgetförvaltningen bör bibehållas och förstärkas: detta gäller de respektive rollerna för de olika aktörerna i budgetförvaltningen, integreringen av kontrollfunktioner inom de operativa avdelningarna, internrevisorernas roll, den verksamhetsbaserade budgeteringen, moderniseringen av redovisningsprinciperna samt grundprinciperna för bidrag.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

| (4a) | När det gäller unionens ramprogram för forskning bör ytterligare förenklingar och harmonisering av regler och förfaranden genomföras, enligt vad som sägs i Europaparlamentets resolution av den 11 november 2010 om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (2) och i slutrapporten från expertgruppen för den preliminära utvärderingen av det sjunde ramprogrammet som offentliggjordes den 12 november 2010 och som baserar sig på artikel 7.2 i beslut 1982/2006/EG. |
| --- | --- |

(4a)

När det gäller unionens ramprogram för forskning bör ytterligare förenklingar och harmonisering av regler och förfaranden genomföras, enligt vad som sägs i Europaparlamentets resolution av den 11 november 2010 om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (2) och i slutrapporten från expertgruppen för den preliminära utvärderingen av det sjunde ramprogrammet som offentliggjordes den 12 november 2010 och som baserar sig på artikel 7.2 i beslut 1982/2006/EG.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 begränsades till de huvudprinciper och grundläggande regler som ska gälla för hela det budgetområde som omfattas av fördragen, medan genomförandebestämmelserna fastställdes i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, för att sörja för en tydligare regelhierarki och därigenom göra förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 lättare att läsa. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) får befogenheten att anta
  bestämmelser
  som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten delegeras till kommissionen. Således behöver vissa bestämmelser som ingår i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 integreras i den här förordningen.
  De närmare bestämmelser för genomförandet av denna förordning som antas av kommissionen bör inskränkas till tekniska detaljer och genomförandemetoder. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 begränsades till de huvudprinciper och grundläggande regler som ska gälla för hela det budgetområde som omfattas av fördragen, medan genomförandebestämmelserna fastställdes i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, för att sörja för en tydligare regelhierarki och därigenom göra förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 lättare att läsa. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) får befogenheten att anta
  bestämmelser
  som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten delegeras till kommissionen. Således behöver vissa bestämmelser som ingår i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 integreras i den här förordningen.
  De närmare bestämmelser för genomförandet av denna förordning som antas av kommissionen bör inskränkas till tekniska detaljer och genomförandemetoder.

| (5) | Förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 begränsades till de huvudprinciper och grundläggande regler som ska gälla för hela det budgetområde som omfattas av fördragen, medan genomförandebestämmelserna fastställdes i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 23 december 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, för att sörja för en tydligare regelhierarki och därigenom göra förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 lättare att läsa. Enligt
  artikel 290 i
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) får befogenheten att anta
  andra
  akter
  än lagstiftningsakter
  som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten delegeras till kommissionen
  genom en lagstiftningsakt
  . Således behöver vissa bestämmelser som ingår i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 integreras i den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 begränsades till de huvudprinciper och grundläggande regler som ska gälla för hela det budgetområde som omfattas av fördragen, medan genomförandebestämmelserna fastställdes i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 23 december 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, för att sörja för en tydligare regelhierarki och därigenom göra förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 lättare att läsa. Enligt
  artikel 290 i
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) får befogenheten att anta
  andra
  akter
  än lagstiftningsakter
  som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten delegeras till kommissionen
  genom en lagstiftningsakt
  . Således behöver vissa bestämmelser som ingår i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 integreras i den här förordningen.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Reglerna för räntor som genereras av förfinansiering bör förenklas, eftersom de nuvarande reglerna har lett till en orimlig administrativ börda såväl för mottagarna av medel från Europeiska unionen som för kommissionens avdelningar, och ibland även till missförstånd mellan kommissionen, dess partner och andra aktörer. I syfte att förenkla situationen, i synnerhet när det gäller bidragsmottagare, och i linje med principen om sund ekonomisk förvaltning bör
  det föreskrivas att det inte längre ska vara obligatoriskt
  att beräkna och kräva in ränta på belopp som betalas ut i förfinansiering. Det bör däremot fortfarande vara möjligt att i överenskommelsen om delegering införa en bestämmelse om ränta, för att på så sätt ge utrymme för den som delegerats förvaltningen att antingen återanvända de räntebelopp som då genereras av förfinansieringen inom samma program eller att kräva in beloppen. |
| --- | --- |

(8)

Reglerna för räntor som genereras av förfinansiering bör förenklas, eftersom de nuvarande reglerna har lett till en orimlig administrativ börda såväl för mottagarna av medel från Europeiska unionen som för kommissionens avdelningar, och ibland även till missförstånd mellan kommissionen, dess partner och andra aktörer. I syfte att förenkla situationen, i synnerhet när det gäller bidragsmottagare, och i linje med principen om sund ekonomisk förvaltning bör
  det föreskrivas att det inte längre ska vara obligatoriskt
  att beräkna och kräva in ränta på belopp som betalas ut i förfinansiering. Det bör däremot fortfarande vara möjligt att i överenskommelsen om delegering införa en bestämmelse om ränta, för att på så sätt ge utrymme för den som delegerats förvaltningen att antingen återanvända de räntebelopp som då genereras av förfinansieringen inom samma program eller att kräva in beloppen.

| (8) | Reglerna för räntor som genereras av förfinansiering bör förenklas, eftersom de nuvarande reglerna har lett till en orimlig administrativ börda såväl för mottagarna av medel från Europeiska unionen som för kommissionens avdelningar, och ibland även till missförstånd mellan kommissionen, dess partner och andra aktörer. I syfte att förenkla situationen, i synnerhet när det gäller bidragsmottagare, och i linje med principen om sund ekonomisk förvaltning bör
  kravet på
  att förränta och kräva in ränta på belopp som betalas ut i förfinansiering
  omedelbart utgå
  . Det bör däremot fortfarande vara möjligt att i överenskommelsen om delegering införa en bestämmelse om ränta, för att på så sätt ge utrymme för den som delegerats förvaltningen att antingen återanvända de räntebelopp som då genereras av förfinansieringen inom samma program eller att kräva in beloppen. |
| --- | --- |

(8)

Reglerna för räntor som genereras av förfinansiering bör förenklas, eftersom de nuvarande reglerna har lett till en orimlig administrativ börda såväl för mottagarna av medel från Europeiska unionen som för kommissionens avdelningar, och ibland även till missförstånd mellan kommissionen, dess partner och andra aktörer. I syfte att förenkla situationen, i synnerhet när det gäller bidragsmottagare, och i linje med principen om sund ekonomisk förvaltning bör
  kravet på
  att förränta och kräva in ränta på belopp som betalas ut i förfinansiering
  omedelbart utgå
  . Det bör däremot fortfarande vara möjligt att i överenskommelsen om delegering införa en bestämmelse om ränta, för att på så sätt ge utrymme för den som delegerats förvaltningen att antingen återanvända de räntebelopp som då genereras av förfinansieringen inom samma program eller att kräva in beloppen.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 11

| (11) | Enligt fördraget ska
  den fleråriga budgetramen fastställas i en förordning
  . Vissa
  bestämmelser
  som gäller den fleråriga budgetramen för 2007–2013 bör därför
  införlivas i denna förordning. För att budgetdisciplinen ska kunna säkerställas måste en koppling upprättas mellan den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Vidare måste man inkludera bestämmelser om Europaparlamentets och rådets åtagande att respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

(11)

Enligt fördraget ska
  den fleråriga budgetramen fastställas i en förordning
  . Vissa
  bestämmelser
  som gäller den fleråriga budgetramen för 2007–2013 bör därför
  införlivas i denna förordning. För att budgetdisciplinen ska kunna säkerställas måste en koppling upprättas mellan den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Vidare måste man inkludera bestämmelser om Europaparlamentets och rådets åtagande att respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden.

| (11) | Eftersom
  den fleråriga budgetramen
  enligt fördraget i framtiden ska
  fastställas i en förordning
  och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund finansiell förvaltning måste ändras i enlighet därmed är det logiskt att vissa
  bestämmelser
  från det interinstitutionella avtalet
  införlivas i denna förordning. För att budgetdisciplinen ska kunna säkerställas måste en koppling upprättas mellan den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Vidare måste man inkludera bestämmelser om Europaparlamentets och rådets åtagande att respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom
  den fleråriga budgetramen
  enligt fördraget i framtiden ska
  fastställas i en förordning
  och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund finansiell förvaltning måste ändras i enlighet därmed är det logiskt att vissa
  bestämmelser
  från det interinstitutionella avtalet
  införlivas i denna förordning. För att budgetdisciplinen ska kunna säkerställas måste en koppling upprättas mellan den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Vidare måste man inkludera bestämmelser om Europaparlamentets och rådets åtagande att respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | Inkomster som icke-statliga tredje parter erhållit i samband med insatser för att uppfylla unionens legitima mål, såsom bekämpning av smuggling och förfalskning av cigaretter (t.ex. Phillip Morris-avtalet), bör behandlas som inkomster avsatta för särskilda ändamål, särskilt om dessa följer av avtal som ingåtts inom ramen för alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

(13a)

Inkomster som icke-statliga tredje parter erhållit i samband med insatser för att uppfylla unionens legitima mål, såsom bekämpning av smuggling och förfalskning av cigaretter (t.ex. Phillip Morris-avtalet), bör behandlas som inkomster avsatta för särskilda ändamål, särskilt om dessa följer av avtal som ingåtts inom ramen för alternativ tvistlösning.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | När det gäller bestämmelserna om proportionalitet bör begreppet ”acceptabel risk för fel” införas som en del av den riskbedömning som ska utföras av utanordnaren. Institutionerna bör ges rätt att avvika från den allmänna väsentlighetströskel på 2 % som tillämpas av revisionsrätten vid bedömningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Begreppet acceptabel risk för fel bedöms vara en lämpligare grundval för den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens bedömning av kvaliteten på kommissionens riskhantering. Europaparlamentet och rådet bör därför besluta vilken nivå som ska anses vara en acceptabel risk för fel inom varje politikområde, med hänsyn till kostnaderna och fördelarna med kontroller. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller bestämmelserna om proportionalitet bör begreppet ”acceptabel risk för fel” införas som en del av den riskbedömning som ska utföras av utanordnaren. Institutionerna bör ges rätt att avvika från den allmänna väsentlighetströskel på 2 % som tillämpas av revisionsrätten vid bedömningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Begreppet acceptabel risk för fel bedöms vara en lämpligare grundval för den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens bedömning av kvaliteten på kommissionens riskhantering. Europaparlamentet och rådet bör därför besluta vilken nivå som ska anses vara en acceptabel risk för fel inom varje politikområde, med hänsyn till kostnaderna och fördelarna med kontroller.

| (16) | För att bedöma risken för fel, med beaktande av principen om sund ekonomisk förvaltning och lämpliga kontroller, och vidta lämpliga åtgärder, bör ett verktyg som redovisar risk för fel användas. |
| --- | --- |

(16)

För att bedöma risken för fel, med beaktande av principen om sund ekonomisk förvaltning och lämpliga kontroller, och vidta lämpliga åtgärder, bör ett verktyg som redovisar risk för fel användas.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | Principen om öppenhet i artikel 15 i EUF-fördraget som föreskriver att institutionerna ska arbeta så öppet som möjligt, innebär när det gäller genomförandet av unionens budget att medborgarna ska kunna veta var och för vilket ändamål deras pengar används av unionen. Sådan information främjar demokratisk debatt, bidrar till att medborgarna medverkar i unionens beslutsprocess och förstärker den institutionella kontrollen och granskningen av unionens utgifter. Detta mål bör uppnås genom att man offentliggör, helst med användning av moderna informationsverktyg, relevant information om slutliga avtalsparter och slutliga mottagare av unionens medel, som dock beaktar deras legitima intressen i form av konfidentialitet och säkerhet och, när det gäller fysiska personer, deras rättigheter när det gäller respekt för privatlivet och skyddet av deras personuppgifter. Institutionerna bör därför tillämpa ett selektivt tillvägagångssätt i linje med principen om proportionalitet. Beslut om offentliggörande bör baseras på relevanta kriterier i syfte att tillhandahålla meningsfull information. |
| --- | --- |

(16a)

Principen om öppenhet i artikel 15 i EUF-fördraget som föreskriver att institutionerna ska arbeta så öppet som möjligt, innebär när det gäller genomförandet av unionens budget att medborgarna ska kunna veta var och för vilket ändamål deras pengar används av unionen. Sådan information främjar demokratisk debatt, bidrar till att medborgarna medverkar i unionens beslutsprocess och förstärker den institutionella kontrollen och granskningen av unionens utgifter. Detta mål bör uppnås genom att man offentliggör, helst med användning av moderna informationsverktyg, relevant information om slutliga avtalsparter och slutliga mottagare av unionens medel, som dock beaktar deras legitima intressen i form av konfidentialitet och säkerhet och, när det gäller fysiska personer, deras rättigheter när det gäller respekt för privatlivet och skyddet av deras personuppgifter. Institutionerna bör därför tillämpa ett selektivt tillvägagångssätt i linje med principen om proportionalitet. Beslut om offentliggörande bör baseras på relevanta kriterier i syfte att tillhandahålla meningsfull information.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| (23a) | För bidrag till mycket låga eller låga belopp får förenklade förfaranden vid redovisning och godkännande tillämpas i syfte att skapa ett mottagaranpassat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(23a)

För bidrag till mycket låga eller låga belopp får förenklade förfaranden vid redovisning och godkännande tillämpas i syfte att skapa ett mottagaranpassat tillvägagångssätt.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 23b (nytt)

| (23b) | Bidrag får också godkännas på området för grundforskning, där inget utfall eller resultat kan uppvisas till följd av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

(23b)

Bidrag får också godkännas på området för grundforskning, där inget utfall eller resultat kan uppvisas till följd av forskningsverksamheten.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 24

| (24) | Erfarenheterna med offentlig-privata partnerskap som institutionaliserats som unionsorgan enligt artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 visar att ytterligare alternativ bör tillkomma för att öka urvalet av instrument för att inkludera organ vars regler är mer flexibla och mer lättillgängliga för privata partner än dem som gäller för Europeiska unionens institutioner. Dessa alternativ bör sortera under indirekt förvaltning. Ett sådant alternativ bör vara organ som inrättas genom en grundläggande rättsakt och vars finansiella regler anpassas till de principer som krävs för en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens medel. Dessa principer bör antas genom en delegerad förordning, och baseras på dem som gäller för externa enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet.
  Ett annat alternativ bör vara att offentlig-privata partnerskap genomförs av organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(24)

Erfarenheterna med offentlig-privata partnerskap som institutionaliserats som unionsorgan enligt artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 visar att ytterligare alternativ bör tillkomma för att öka urvalet av instrument för att inkludera organ vars regler är mer flexibla och mer lättillgängliga för privata partner än dem som gäller för Europeiska unionens institutioner. Dessa alternativ bör sortera under indirekt förvaltning. Ett sådant alternativ bör vara organ som inrättas genom en grundläggande rättsakt och vars finansiella regler anpassas till de principer som krävs för en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens medel. Dessa principer bör antas genom en delegerad förordning, och baseras på dem som gäller för externa enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet.
  Ett annat alternativ bör vara att offentlig-privata partnerskap genomförs av organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat.

| (24) | Erfarenheterna med offentlig-privata partnerskap som institutionaliserats som unionsorgan enligt artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 visar att ytterligare alternativ bör tillkomma för att öka urvalet av instrument för att inkludera organ vars regler är mer flexibla och mer lättillgängliga för privata partner än dem som gäller för Europeiska unionens institutioner. Dessa alternativ bör sortera under indirekt förvaltning. Ett sådant alternativ bör vara organ som inrättas genom en grundläggande rättsakt och vars finansiella regler anpassas till de principer som krävs för en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens medel. Dessa principer bör antas genom en delegerad förordning
  efter yttrande från revisionsrätten
  , och baseras på dem som gäller för externa enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

(24)

Erfarenheterna med offentlig-privata partnerskap som institutionaliserats som unionsorgan enligt artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 visar att ytterligare alternativ bör tillkomma för att öka urvalet av instrument för att inkludera organ vars regler är mer flexibla och mer lättillgängliga för privata partner än dem som gäller för Europeiska unionens institutioner. Dessa alternativ bör sortera under indirekt förvaltning. Ett sådant alternativ bör vara organ som inrättas genom en grundläggande rättsakt och vars finansiella regler anpassas till de principer som krävs för en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens medel. Dessa principer bör antas genom en delegerad förordning
  efter yttrande från revisionsrätten
  , och baseras på dem som gäller för externa enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 25

| (25) | Vid tillämpningen av
  artikel
  317 i EUF-fördraget bör medlemsstaternas grundläggande kontroll- och revisionsskyldigheter vid indirekt genomförande av budgeten genom delad förvaltning, vilka hittills bara har reglerats i sektorsspecifika förordningar, införas i denna förordning. Det bör därför införas bestämmelser om en samlad ram för samtliga berörda politikområden, harmoniserade administrativa strukturer för arbetet på nationell nivå
  ,
  gemensamma förvaltnings- och kontrollkrav för dessa strukturer, bestämmelser om årliga förvaltningsförklaringar och oberoende revisionsutlåtanden över dessa förklaringar samt en årlig förklaring från medlemsstaten där den tar på sig ansvaret för förvaltningen av de medel från unionen som den anförtrotts, samt bestämmelser om granskning och godkännande av räkenskaper, tillfällig indragning samt mekanismer för korrigering från kommissionens sida. Detaljreglering bör dock även fortsättningsvis ske genom sektorsspecifika förordningar. |
| --- | --- |

(25)

Vid tillämpningen av
  artikel
  317 i EUF-fördraget bör medlemsstaternas grundläggande kontroll- och revisionsskyldigheter vid indirekt genomförande av budgeten genom delad förvaltning, vilka hittills bara har reglerats i sektorsspecifika förordningar, införas i denna förordning. Det bör därför införas bestämmelser om en samlad ram för samtliga berörda politikområden, harmoniserade administrativa strukturer för arbetet på nationell nivå
  ,
  gemensamma förvaltnings- och kontrollkrav för dessa strukturer, bestämmelser om årliga förvaltningsförklaringar och oberoende revisionsutlåtanden över dessa förklaringar samt en årlig förklaring från medlemsstaten där den tar på sig ansvaret för förvaltningen av de medel från unionen som den anförtrotts, samt bestämmelser om granskning och godkännande av räkenskaper, tillfällig indragning samt mekanismer för korrigering från kommissionens sida. Detaljreglering bör dock även fortsättningsvis ske genom sektorsspecifika förordningar.

| (25) | Vid tillämpningen av
  artiklarna
  317
  och 290
  i EUF-fördraget bör medlemsstaternas grundläggande kontroll- och revisionsskyldigheter vid indirekt genomförande av budgeten genom delad förvaltning, vilka hittills bara har reglerats i sektorsspecifika förordningar, införas i denna förordning. Det bör därför införas bestämmelser om en samlad ram för samtliga berörda politikområden, harmoniserade administrativa strukturer för arbetet på nationell nivå
  som inte skapar några ytterligare kontrollstrukturer utan ger medlemsstaterna möjlighet att ackreditera organ som ska ha ansvaret för att förvalta medel från unionen. Medlemsstaterna bör ha behörigheten att avgöra vilken enhet eller organisation som ska utföra ackrediteringsmyndighetens funktioner, som kan vara på samma nivå som det ackrediterade organet eller redan ha ansvaret för att övervaka andra myndigheter. Detta bör inte utesluta att medlemsstaterna väljer någon annan struktur så länge detta ligger i linje med bestämmelserna i denna förordning. Dessutom bör
  gemensamma förvaltnings- och kontrollkrav för dessa strukturer, bestämmelser om årliga förvaltningsförklaringar och oberoende revisionsutlåtanden över dessa förklaringar samt en årlig förklaring från medlemsstaten där den tar på sig ansvaret för förvaltningen av de medel från unionen som den anförtrotts, samt bestämmelser om granskning och godkännande av räkenskaper, tillfällig indragning samt mekanismer för korrigering från kommissionens sida
  ingå i denna förordning för att skapa ett konsekvent regelverk som även förbättrar den övergripande rättssäkerheten och kontrollernas och de korrigerande åtgärdernas effektivitet samt skyddet av unionens finansiella intressen
  . Detaljreglering bör dock även fortsättningsvis ske genom sektorsspecifika förordningar. |
| --- | --- |

(25)

Vid tillämpningen av
  artiklarna
  317
  och 290
  i EUF-fördraget bör medlemsstaternas grundläggande kontroll- och revisionsskyldigheter vid indirekt genomförande av budgeten genom delad förvaltning, vilka hittills bara har reglerats i sektorsspecifika förordningar, införas i denna förordning. Det bör därför införas bestämmelser om en samlad ram för samtliga berörda politikområden, harmoniserade administrativa strukturer för arbetet på nationell nivå
  som inte skapar några ytterligare kontrollstrukturer utan ger medlemsstaterna möjlighet att ackreditera organ som ska ha ansvaret för att förvalta medel från unionen. Medlemsstaterna bör ha behörigheten att avgöra vilken enhet eller organisation som ska utföra ackrediteringsmyndighetens funktioner, som kan vara på samma nivå som det ackrediterade organet eller redan ha ansvaret för att övervaka andra myndigheter. Detta bör inte utesluta att medlemsstaterna väljer någon annan struktur så länge detta ligger i linje med bestämmelserna i denna förordning. Dessutom bör
  gemensamma förvaltnings- och kontrollkrav för dessa strukturer, bestämmelser om årliga förvaltningsförklaringar och oberoende revisionsutlåtanden över dessa förklaringar samt en årlig förklaring från medlemsstaten där den tar på sig ansvaret för förvaltningen av de medel från unionen som den anförtrotts, samt bestämmelser om granskning och godkännande av räkenskaper, tillfällig indragning samt mekanismer för korrigering från kommissionens sida
  ingå i denna förordning för att skapa ett konsekvent regelverk som även förbättrar den övergripande rättssäkerheten och kontrollernas och de korrigerande åtgärdernas effektivitet samt skyddet av unionens finansiella intressen
  . Detaljreglering bör dock även fortsättningsvis ske genom sektorsspecifika förordningar.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 33a (nytt)

| (33a) | Alla preliminära förslag som lämnas till den lagstiftande myndigheten ska vara lämpliga för att tillämpas med användarvänlig informationsteknik (”e-förvaltning”) och interoperabiliteten för data som behandlas i samband med budgetförvaltningen ska säkerställas, vilket bör öka effektiviteten. Enhetliga standarder för överföring av data som är tillgängliga i digitalt format ska utarbetas. En övergångsperiod på två år från denna förordnings ikraftträdande bör beviljas för uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

(33a)

Alla preliminära förslag som lämnas till den lagstiftande myndigheten ska vara lämpliga för att tillämpas med användarvänlig informationsteknik (”e-förvaltning”) och interoperabiliteten för data som behandlas i samband med budgetförvaltningen ska säkerställas, vilket bör öka effektiviteten. Enhetliga standarder för överföring av data som är tillgängliga i digitalt format ska utarbetas. En övergångsperiod på två år från denna förordnings ikraftträdande bör beviljas för uppnåendet av dessa mål.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 38a (nytt)

| (38a) | Schablonbelopp och standardbelopp bör användas på frivillig grund och bara tillämpas när så är lämpligt. Den terminologi som används för schablonbelopp och standardbelopp bör förtydligas. |
| --- | --- |

(38a)

Schablonbelopp och standardbelopp bör användas på frivillig grund och bara tillämpas när så är lämpligt. Den terminologi som används för schablonbelopp och standardbelopp bör förtydligas.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 38b (nytt)

| (38b) | Ett ytterligare förtydligande eller en rimlig definition av stödberättigande kostnader bör föreslås, eftersom det skulle förbättra efterlevnaden av principen om full kostnadstäckning, nämligen direkta och indirekta kostnader före och efter forskningsfasen. |
| --- | --- |

(38b)

Ett ytterligare förtydligande eller en rimlig definition av stödberättigande kostnader bör föreslås, eftersom det skulle förbättra efterlevnaden av principen om full kostnadstäckning, nämligen direkta och indirekta kostnader före och efter forskningsfasen.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 43a (nytt)

| (43a) | För att ge revisionsobjekten tillräckligt med tid att åtgärda sådana punkter i revisionsrättens iakttagelser som skulle kunna påverka deras slutredovisning eller de underliggande transaktionernas laglighet och/eller korrekthet ska revisionsrätten se till att alla sådana iakttagelser skickas till institutionen eller organet i fråga i god tid. |
| --- | --- |

(43a)

För att ge revisionsobjekten tillräckligt med tid att åtgärda sådana punkter i revisionsrättens iakttagelser som skulle kunna påverka deras slutredovisning eller de underliggande transaktionernas laglighet och/eller korrekthet ska revisionsrätten se till att alla sådana iakttagelser skickas till institutionen eller organet i fråga i god tid.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 44

| (44) | Bestämmelserna om preliminära och slutliga redovisningar bör aktualiseras, särskilt för att stadga om den rapporteringsinformation som bör åtfölja de redovisningar som sänds till kommissionens räkenskapsförare för konsolidering. Hänvisningar bör också göras till det skriftliga uttalande som institutioner och organ som finansieras genom budgeten bifogar sina slutliga redovisningar när dessa sänds till revisionsrätten, samt även till det skriftliga uttalande som åtföljer unionens slutliga konsoliderade redovisningar. En tidigare tidsfrist bör slutligen fastställas för revisionsrätten för dess iakttagelser angående de preliminära redovisningarna från andra institutioner än kommissionen och organ som finansieras genom budgeten för att ge dem möjlighet att arbeta fram sina slutliga redovisningar under beaktande av revisionsrättens anmärkningar. |
| --- | --- |

(44)

Bestämmelserna om preliminära och slutliga redovisningar bör aktualiseras, särskilt för att stadga om den rapporteringsinformation som bör åtfölja de redovisningar som sänds till kommissionens räkenskapsförare för konsolidering. Hänvisningar bör också göras till det skriftliga uttalande som institutioner och organ som finansieras genom budgeten bifogar sina slutliga redovisningar när dessa sänds till revisionsrätten, samt även till det skriftliga uttalande som åtföljer unionens slutliga konsoliderade redovisningar. En tidigare tidsfrist bör slutligen fastställas för revisionsrätten för dess iakttagelser angående de preliminära redovisningarna från andra institutioner än kommissionen och organ som finansieras genom budgeten för att ge dem möjlighet att arbeta fram sina slutliga redovisningar under beaktande av revisionsrättens anmärkningar.

| (44) | Bestämmelserna om preliminära och slutliga redovisningar bör aktualiseras, särskilt för att stadga om den rapporteringsinformation som bör åtfölja de redovisningar som sänds till kommissionens räkenskapsförare för konsolidering. Hänvisningar bör också göras till det skriftliga uttalande som institutioner och organ som finansieras genom budgeten bifogar sina slutliga redovisningar när dessa sänds till revisionsrätten, samt även till det skriftliga uttalande som åtföljer unionens slutliga konsoliderade redovisningar. En tidigare tidsfrist bör slutligen fastställas för revisionsrätten för dess iakttagelser angående de preliminära redovisningarna från andra institutioner än kommissionen och organ som finansieras genom budgeten för att ge dem möjlighet att arbeta fram sina slutliga redovisningar under beaktande av revisionsrättens anmärkningar.
  I syfte att avsluta ansvarsfrihetsförfarandet under det år som följer på det kontrollerade året, kommer en arbetsgrupp att inrättas för att utarbeta förslag som avser att förkorta den tid som detta förfarande tar i anspråk. |
| --- | --- |

(44)

Bestämmelserna om preliminära och slutliga redovisningar bör aktualiseras, särskilt för att stadga om den rapporteringsinformation som bör åtfölja de redovisningar som sänds till kommissionens räkenskapsförare för konsolidering. Hänvisningar bör också göras till det skriftliga uttalande som institutioner och organ som finansieras genom budgeten bifogar sina slutliga redovisningar när dessa sänds till revisionsrätten, samt även till det skriftliga uttalande som åtföljer unionens slutliga konsoliderade redovisningar. En tidigare tidsfrist bör slutligen fastställas för revisionsrätten för dess iakttagelser angående de preliminära redovisningarna från andra institutioner än kommissionen och organ som finansieras genom budgeten för att ge dem möjlighet att arbeta fram sina slutliga redovisningar under beaktande av revisionsrättens anmärkningar.
  I syfte att avsluta ansvarsfrihetsförfarandet under det år som följer på det kontrollerade året, kommer en arbetsgrupp att inrättas för att utarbeta förslag som avser att förkorta den tid som detta förfarande tar i anspråk.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 45

| (45) | Som en del av den information som kommissionen är skyldig att lägga fram i samband med förfarandet för ansvarsfrihet bör den förse Europaparlamentet och rådet med en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget. Därför bör denna förordning innehålla lämpliga bestämmelser för sådan rapportering i förhållande till andra befintliga rapporteringskrav. |
| --- | --- |

(45)

Som en del av den information som kommissionen är skyldig att lägga fram i samband med förfarandet för ansvarsfrihet bör den förse Europaparlamentet och rådet med en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget. Därför bör denna förordning innehålla lämpliga bestämmelser för sådan rapportering i förhållande till andra befintliga rapporteringskrav.

| (45) | Som en del av den information som kommissionen är skyldig att lägga fram i samband med förfarandet för ansvarsfrihet bör den förse Europaparlamentet och rådet med en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget. Därför bör denna förordning innehålla lämpliga bestämmelser för sådan rapportering i förhållande till andra befintliga rapporteringskrav.
  Rapporten bör i synnerhet innehålla en redovisning av resultaten i fråga om personalpolitikens jämställdhetsaspekter. |
| --- | --- |

(45)

Som en del av den information som kommissionen är skyldig att lägga fram i samband med förfarandet för ansvarsfrihet bör den förse Europaparlamentet och rådet med en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget. Därför bör denna förordning innehålla lämpliga bestämmelser för sådan rapportering i förhållande till andra befintliga rapporteringskrav.
  Rapporten bör i synnerhet innehålla en redovisning av resultaten i fråga om personalpolitikens jämställdhetsaspekter.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 48

| (48) | De särskilda bestämmelserna rörande genomförandet av externa åtgärder behöver anpassas till de ändringar och förenklingar som föreslagits för de olika förfarandena för genomförande av budgeten. |
| --- | --- |

(48)

De särskilda bestämmelserna rörande genomförandet av externa åtgärder behöver anpassas till de ändringar och förenklingar som föreslagits för de olika förfarandena för genomförande av budgeten.

| (48) | De särskilda bestämmelserna rörande genomförandet av externa åtgärder behöver anpassas till de ändringar och förenklingar som föreslagits för de olika förfarandena för genomförande av budgeten.
  Man bör också föreslå ett differentierat tillvägagångssätt för de fall då Europeiska unionen måste reagera på humanitära nödsituationer eller internationella kriser eller med avseende på tredjeländer som genomgår en process för övergång till demokrati. |
| --- | --- |

(48)

De särskilda bestämmelserna rörande genomförandet av externa åtgärder behöver anpassas till de ändringar och förenklingar som föreslagits för de olika förfarandena för genomförande av budgeten.
  Man bör också föreslå ett differentierat tillvägagångssätt för de fall då Europeiska unionen måste reagera på humanitära nödsituationer eller internationella kriser eller med avseende på tredjeländer som genomgår en process för övergång till demokrati.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 54a (nytt)

| (54a) | Det är av särskild betydelse att kommissionen under det förberedande arbetet för delegerade akter genomför lämpliga samråd, inklusive på expertnivå.




  Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(54a)

Det är av särskild betydelse att kommissionen under det förberedande arbetet för delegerade akter genomför lämpliga samråd, inklusive på expertnivå.

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 55

| (55) | Denna förordning bör bara revideras när det är nödvändigt. Alltför frekventa revideringar av förordningen skapar oproportionella kostnader för att anpassa administrativa strukturer och förfaranden till de nya reglerna. Tiden kan dessutom ibland vara för knapp för att det ska gå att dra meningsfulla slutsatser av tillämpningen av de regler som är i kraft. |
| --- | --- |

(55)

Denna förordning bör bara revideras när det är nödvändigt. Alltför frekventa revideringar av förordningen skapar oproportionella kostnader för att anpassa administrativa strukturer och förfaranden till de nya reglerna. Tiden kan dessutom ibland vara för knapp för att det ska gå att dra meningsfulla slutsatser av tillämpningen av de regler som är i kraft.

utgår

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 56a (nytt)

| (56a) | Denna förordnings läsbarhet bör förbättras genom tillägg av en förteckning som även innehåller namnen på varje artikel samt en ordlista över finansiella termer. |
| --- | --- |

(56a)

Denna förordnings läsbarhet bör förbättras genom tillägg av en förteckning som även innehåller namnen på varje artikel samt en ordlista över finansiella termer.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 1

I denna förordning fastställs reglerna för upprättandet och genomförandet av unionens
  årliga
  budget (
  nedan kallad
  budgeten), samt för framläggande och revision av räkenskaperna.

1.
     I denna förordning fastställs reglerna för upprättandet och genomförandet av
  Europeiska
  unionens
  allmänna
  budget (budgeten), samt för framläggande och revision av räkenskaperna.

2.
     
  I denna förordning gäller följande definitioner:

| — | Begreppet institution avser Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (Europeiska utrikestjänsten). |
| --- | --- |

—

Begreppet institution avser Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (Europeiska utrikestjänsten).

| — | Europeiska centralbanken ska inte anses vara en av unionens institutioner. |
| --- | --- |

—

Europeiska centralbanken ska inte anses vara en av unionens institutioner.

Alla hänvisningar till ”unionen” ska anses vara hänvisningar till Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 2

Alla bestämmelser som påverkar genomförandet av budgeten och som återfinns i en annan rättsakt ska, oavsett om de gäller utgifts- eller inkomstsidan, följa
  budgetprinciperna i avdelning II
  .

Alla bestämmelser som påverkar genomförandet av budgeten och som återfinns i en annan rättsakt ska, oavsett om de gäller utgifts- eller inkomstsidan, följa
  denna förordning och närmare bestämmelser för genomförandet av denna förordning i enlighet med den delegerade förordning som avses i artikel 199
  .

Förordningen ska tillämpas på Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallade institutionerna)
  .

Om ett förslag eller förslag till ändring av ett förslag som framläggs för den lagstiftande myndigheten medför avsteg från budgetförordningen eller från delegerade förordningar som antagits i enlighet med den här förordningen ska de bestämmelser som innehåller dessa avsteg tydligt anges och de särskilda skäl som gör dem nödvändiga redogöras för i respektive motivering till sådana förslag
  .

Förordningen ska inte tillämpas på Europeiska centralbanken.

Förordningen ska också tillämpas på genomförandet av administrativa utgifter i samband med anslag i budgeten som är avsedda för Euratoms försörjningsbyrå.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Skydd av personuppgifter

Denna förordning ska inte påverka kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

1.   Budgeten
  är det dokument i vilket
  samtliga inkomster och utgifter som bedöms bli nödvändiga för Europeiska unionen
  och Europeiska atomenergigemenskapen införs och godkänns för varje budgetår
  .

1.   
  Alla inkomster och utgifter måste införas i
  budgeten
  och dess bilagor, inbegripet, för varje budgetår, prognoser och
  samtliga
  godkända
  inkomster och utgifter som bedöms bli nödvändiga för Europeiska unionen.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

2.   Unionens inkomster och utgifter ska omfatta följande:

2.   Unionens inkomster och utgifter ska omfatta följande:

| a) | Unionens inkomster och utgifter
  , inklusive de administrativa utgifter som institutionerna ådragit sig på grund av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt de driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten
  . |
| --- | --- |

a)

Unionens inkomster och utgifter
  , inklusive de administrativa utgifter som institutionerna ådragit sig på grund av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt de driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten
  .

| a) | Unionens inkomster och utgifter. |
| --- | --- |

a)

Unionens inkomster och utgifter.

| b) | Europeiska atomenergigemenskapens utgifter och inkomster
  . |
| --- | --- |

b)

Europeiska atomenergigemenskapens utgifter och inkomster
  .

| b) | Inkomster och utgifter som uppstår vid genomförandet av respektive europeisk utvecklingsfond
  . |
| --- | --- |

b)

Inkomster och utgifter som uppstår vid genomförandet av respektive europeisk utvecklingsfond
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Unionens utgifter enligt punkt 2 inbegriper följande:

| a) | Administrativa utgifter, inklusive utgifter som institutionerna ådragit sig på grund av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt de driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten. |
| --- | --- |

a)

Administrativa utgifter, inklusive utgifter som institutionerna ådragit sig på grund av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt de driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten.

| b) | Driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten, inklusive relaterade stödutgifter. |
| --- | --- |

b)

Driftsutgifter som uppstår på grund av genomförandet av nämnda bestämmelser när dessa ska belasta budgeten, inklusive relaterade stödutgifter.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Budgeten ska redovisa garantin för de in- och utlåningsaktiviteter som unionen genomför i samband med förvaltningen av europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) samt betalningarna till garantifonden för externa åtgärder.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

4.   De inkomsträntor som genereras av medel som ingår i unionens tillgångar ska inte utgöra skulder till Europeiska unionen såvida inte detta anges i avtal som slutits med de enheter till vilka uppgifter anförtrotts och som förtecknas i artikel 55.1 b ii–viii
  eller i bidragsbeslut eller bidragsöverenskommelser som slutits med mottagare
  . I dessa fall ska beloppen från inkomsträntorna användas på nytt för motsvarande program, eller krävas in.

4.   De inkomsträntor som genereras av medel som ingår i unionens tillgångar ska inte utgöra skulder till Europeiska unionen såvida inte detta anges i avtal som slutits med de enheter till vilka uppgifter anförtrotts och som förtecknas i artikel 55.1 b ii–viii. I dessa fall ska beloppen från inkomsträntorna användas på nytt för motsvarande program
  och räknas av mot respektive stödmottagares fordringar,
  eller
  om detta skulle vara omöjligt, opraktiskt eller ineffektivt,
  krävas in.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Tidsfristens upphörande

1.
     
  En i dagar angiven tidsfrist ska löpa ut vid utgången av periodens sista dag.

2.
     
  En tidsfrist angiven i veckor, månader eller som en tidsperiod som omfattar mer än en månad – år, halvår, kvartal – ska löpa ut vid utgången av den dag i den sista veckan eller sista månaden, som i sin benämning eller numrering motsvarar den dag då händelsen eller tidpunkten inträffar.

3.
     
  Då en tidsfrist är angiven i månader och den dag då tidsfristen ska löpa ut inte förekommer i den sista månaden, ska den löpa ut vid utgången av den månadens sista dag.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 5b (ny)

Artikel 5b

Förlängning av perioden

Om en tidsfrist förlängs ska den nya tidsfristen beräknas från den tidpunkt då den tidigare tidsfristen löper ut.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 5c (ny)

Artikel 5c

Söndagar och helgdagar – lördagar

Om en handling ska utföras på en bestämd dag eller inom en tidsfrist, och om den bestämda dagen eller tidsfristens sista dag infaller på en söndag, en allmänt erkänd helgdag eller på en lördag, ska nästa arbetsdag ersätta denna dag.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led aa (nytt)

| aa) | eller i motiverade fall belopp för icke avslutade fastighetsprojekt i den mening som avses i artikel 195.3 om förberedelserna för åtagandet inte är fullbordade den 31 december, och dessa belopp visar sig vara nödvändiga för att skynda på byggverksamheten eller för att möjliggöra förtida återbetalning av skulder; för dessa belopp får förhandsåtaganden ingås till den 31 december påföljande budgetår, och |
| --- | --- |

aa)

eller i motiverade fall belopp för icke avslutade fastighetsprojekt i den mening som avses i artikel 195.3 om förberedelserna för åtagandet inte är fullbordade den 31 december, och dessa belopp visar sig vara nödvändiga för att skynda på byggverksamheten eller för att möjliggöra förtida återbetalning av skulder; för dessa belopp får förhandsåtaganden ingås till den 31 december påföljande budgetår, och

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led ba (nytt)

| ba) | belopp från ett system för egna medel, |
| --- | --- |

ba)

belopp från ett system för egna medel,

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4

4.   Icke-differentierade anslag som motsvarar åtaganden som normalt görs i slutet av budgetåret ska överföras automatiskt endast till närmast följande budgetår.

4.   Icke-differentierade anslag som motsvarar åtaganden som normalt görs i slutet av budgetåret ska överföras automatiskt endast till närmast följande budgetår.
  Samma sak ska gälla för anslag som dragits tillbaka eller som inte utnyttjats (åtaganden och betalningar) som inte omfattas av punkterna 2 och 3 samt tillgängliga, inte utnyttjade marginaler under den fleråriga budgetramens tak för varje enskild rubrik, vilket ska utgöra en ”global marginal för den fleråriga budgetramen” och fördelas på de olika rubrikerna under nästföljande budgetår enligt respektive behov
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 6

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 får anslag som tagits upp i reserven och personalanslag inte överföras.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 får anslag som tagits upp i reserven och personalanslag inte överföras.
  Med avseende på tillämpningen av denna artikel ska i personalutgifter ingå löner, bidrag och andra ersättningar till ledamöter och den personal på institutionerna som omfattas av tjänsteföreskrifterna.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a

Outnyttjade anslag såväl i åtaganden som betalningar samt anslag som dragits tillbaka för år N kan överföras till budgeten för N+1 eller till någon av de framtida budgetarna i samband med det årliga budgetförfarandet genom ett beslut från budgetmyndigheten.

Kommissionen ska senast den 1 oktober år N presentera sin prognos för outnyttjade och tillbakadragna anslag för budgetmyndigheten, både när det gäller åtaganden och betalningar.

Budgetmyndighetens två parter ska sedan ange hur de outnyttjade anslagen ska allokeras, antingen till budgeten för N+1 eller till följande år.

Beslutet ska fattas gemensamt av budgetmyndighetens båda parter enligt det förfarande som anges i artikel 314 i EUF-fördraget.

De outnyttjade och tillbakadragna anslagen ska föras in i någon av budgetarna och utanför taken i den fleråriga budgetramen.

Outnyttjade och tillbakadragna anslag kan antingen allokeras till ett specifikt program eller föras in i ett preliminärt avsnitt. I så fall kommer resurserna från medlemsstaterna att utnyttjas först efter ett beslut från budgetmyndigheten om den särskilda destinationen.

Om, efter antagandet av den årliga budgeten, en marginal återstår under varje tak i budgetramen kan budgetmyndigheten före budgetårets utgång besluta att överföra de outnyttjade marginalerna under ett visst tak till något av de efterföljande åren i den fleråriga budgetramen. Den fleråriga budgetramens totalbelopp ska förbli oförändrat.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

3.   Om kontinuiteten i unionens verksamhet och förvaltningsbehoven så kräver, kan rådet genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen bevilja två
  eller flera
  tillfälliga tolftedelar för såväl åtaganden som betalningar utöver dem som automatiskt gjorts tillgängliga i enlighet med punkterna 1 och 2. Rådet ska utan dröjsmål översända beslutet om godkännande till Europaparlamentet.

3.   Om kontinuiteten i unionens verksamhet och förvaltningsbehoven så kräver, kan rådet genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen bevilja
  utgifter som är större än en tillfällig tolftedel, men som inte överstiger summan av
  två tillfälliga tolftedelar
  ,
  för såväl åtaganden som betalningar utöver dem som automatiskt gjorts tillgängliga i enlighet med punkterna 1 och 2. Rådet ska utan dröjsmål översända beslutet om godkännande till Europaparlamentet.

Beslutet ska träda i kraft trettio dagar efter antagandet, om inte Europaparlamentet
  ,
  genom beslut av en majoritet av
  dess
  ledamöter
  ,
  beslutar att minska dessa utgifter inom
  de trettio dagarna
  .

Beslutet ska träda i kraft trettio dagar efter antagandet, om inte Europaparlamentet genom beslut av en majoritet av
  sina
  ledamöter beslutar att minska dessa utgifter inom
  den tidsfristen
  .

Om Europaparlamentet beslutar att minska dessa utgifter ska
  rådet ompröva beslutet om godkännande med hänsyn tagen till det belopp som Europaparlamentet har godkänt
  .

Om Europaparlamentet beslutar att minska dessa utgifter ska
  detta minskade belopp tillämpas
  .

Ytterligare tolftedelar får beviljas som hela tolftedelar men kan inte delas upp i bråkdelar
  .

Om, för ett visst kapitel, beloppet av de två tillfälliga tolftedelar som beviljats i enlighet med första stycket inte gör det möjligt att täcka de utgifter som krävs för att undvika ett avbrott i unionens verksamhet på det område som täcks av ifrågavarande kapitel, får i undantagsfall ett överskridande av det anslagsbelopp som tagits upp i motsvarande kapitel i budgeten för det föregående budgetåret beviljas
  .
  Budgetmyndigheten ska fatta beslut enligt det förfarande som anges i denna punkt. Den totala summan av de anslag som beviljades i budgeten för det föregående budgetåret får emellertid inte överskridas i något fall.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 15

Budgetårets saldo

Överföring av budgetsaldot

1.   Saldot för varje budgetår ska tas upp i budgeten för nästföljande budgetår som
  inkomst
  om det rör sig om ett överskott eller som betalningsbemyndiganden om det rör sig om ett underskott.

1.   Saldot för varje budgetår
  efter överföringar enligt artiklarna 9 och 10
  ska tas upp i budgeten för nästföljande budgetår som
  extrainkomst
  om det rör sig om ett överskott eller som betalningsbemyndiganden
  endast
  om det rör sig om ett underskott
  , i strikt överensstämmelse med artikel 7 i rådets beslut om egna medel, och ska inte inbegripa en mer eller mindre automatisk anpassning av medlemsstaternas bidrag till unions-budgeten
  .

2.   Beräkningar av dessa inkomster eller betalningsbemyndiganden ska tas upp i budgeten under budgetförfarandet och genom en ändringsskrivelse som överlämnas i enlighet med artikel 35.
  Beräkningarna ska upprättas enligt principerna i rådets förordning om genomförande av beslutet om systemet för unionens egna medel.

2.   Beräkningar av dessa inkomster eller betalningsbemyndiganden ska tas upp i budgeten under budgetförfarandet och genom en ändringsskrivelse som överlämnas i enlighet med artikel 35.

3.   När räkenskaperna avslutats för varje budgetår ska eventuella avvikelser från beräkningarna tas upp i budgeten för nästföljande budgetår genom en ändringsbudget
  med detta som enda syfte
  . I detta fall ska kommissionen lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget inom
  15 dagar
  efter det att de preliminära redovisningarna överlämnats.

3.   När räkenskaperna avslutats för varje budgetår ska eventuella avvikelser från beräkningarna tas upp i budgeten för nästföljande budgetår i en ändringsbudget,
  avsedd för denna avvikelse, och, om det rör sig om ett överskott, avsedd för motsvarande extra anslag
  . Kommissionen
  ska
  lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget inom
  45 dagar
  efter det att de preliminära redovisningarna överlämnats.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 15a (ny)

Artikel 15a

Reserv för betalningar och åtaganden

Överskottet och icke utbetalda åtaganden från de föregående budgetåren i den nuvarande fleråriga budgetramen samt de anslag som har dragits tillbaka ska tas upp i reserven för betalningar och åtaganden.

Denna reserv ska användas först och främst för alla ytterligare och/eller oförutsedda behov och för att kompensera alla negativa reserver, vars förfarande fastställs i artikel 44.

Beslutet att frigöra denna reserv fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter efter förslag från kommissionen.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 16

Den fleråriga budgetramen och budgeten ska upprättas och genomföras i euro och räkenskaperna ska redovisas i euro.

Den fleråriga budgetramen och budgeten ska upprättas och genomföras i euro och räkenskaperna ska redovisas i euro.

För behov som avser förvaltning av likvida medel enligt artikel 65 får emellertid räkenskapsföraren, förskottsförvaltarna i fråga om förskottskonton och de ansvariga utanordnarna i fråga om den administrativa driften av kommissionen och av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (
  nedan kallad
  Europeiska utrikestjänsten) genomföra transaktioner i nationella valutor enligt villkoren i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

För behov som avser förvaltning av likvida medel enligt artikel 65 får emellertid räkenskapsföraren, förskottsförvaltarna i fråga om förskottskonton och de ansvariga utanordnarna i fråga om den administrativa driften av kommissionen och av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (Europeiska utrikestjänsten) genomföra transaktioner i nationella valutor enligt villkoren i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

Resultaten av sådana valutatransaktioner ska visas under en separat rubrik i respektive institutions redovisning. Detta ska i tillämpliga delar gälla för de organ som avses i artikel 196b.

Kommissionen ska på lämpligt sätt se till att växelkursfluktuationer i samband med löner och ersättningar för unionens personal utjämnas med åtminstone månatliga intervaller för att trygga lika hantering av eurobaserade transaktioner och löner som nödvändigtvis betalats ut i andra valutor. Kommissionens beräkningar ska grundas på kommissionens officiella växelkurser (InforEuro-webbplatsen).

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led ea (nytt)

| ea) | Böter som utdömts på konkurrensområdet samt andra böter och fordringar till följd av förlikningar utanför domstol, överenskommelser eller andra liknande avtal som ingåtts eller kvittningar som gjorts av en icke-statlig tredje part. |
| --- | --- |

ea)

Böter som utdömts på konkurrensområdet samt andra böter och fordringar till följd av förlikningar utanför domstol, överenskommelser eller andra liknande avtal som ingåtts eller kvittningar som gjorts av en icke-statlig tredje part.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2 (nytt)

I det fall som avses i led b får emellertid åtagandebemyndiganden göras tillgängliga efter att medlemsstaten undertecknat ett bidragsavtal uttryckt i euro. Detta ska inte gälla de fall som avses i artiklarna 173.2 och 175.2.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

3.   Följande ska utgöra interna inkomster avsatta för särskilda ändamål:

3.   Följande ska utgöra interna inkomster avsatta för särskilda ändamål:

| a) | Inkomster från tredje man för varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som levererats eller utförts på dennes begäran. |
| --- | --- |

a)

Inkomster från tredje man för varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som levererats eller utförts på dennes begäran.

| a) | Inkomster från tredje man för varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som levererats eller utförts på dennes begäran. |
| --- | --- |

a)

Inkomster från tredje man för varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som levererats eller utförts på dennes begäran.

| b) | Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet. |
| --- | --- |

b)

Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet.

| b) | Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet. |
| --- | --- |

b)

Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet.

| c) | Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

c)

Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

| c) | Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder
  i enlighet med artikel 77
  . |
| --- | --- |

c)

Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder
  i enlighet med artikel 77
  .

| ca) | Inkomster från räntor på förhandsfinansiering i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

ca)

Inkomster från räntor på förhandsfinansiering i enlighet med artikel 5.

| d) | Inkomster från leverans av varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts till förmån för andra avdelningar, institutioner och organ, inklusive återbetalningar av traktamenten från andra institutioner och organ för vars räkning sådana betalats. |
| --- | --- |

d)

Inkomster från leverans av varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts till förmån för andra avdelningar, institutioner och organ, inklusive återbetalningar av traktamenten från andra institutioner och organ för vars räkning sådana betalats.

| d) | Inkomster från leverans av varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts till förmån för andra avdelningar, institutioner och organ, inklusive återbetalningar av traktamenten från andra institutioner och organ för vars räkning sådana betalats. |
| --- | --- |

d)

Inkomster från leverans av varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts till förmån för andra avdelningar, institutioner och organ, inklusive återbetalningar av traktamenten från andra institutioner och organ för vars räkning sådana betalats.

| e) | Försäkringsersättningar. |
| --- | --- |

e)

Försäkringsersättningar.

| e) | Försäkringsersättningar. |
| --- | --- |

e)

Försäkringsersättningar.

| f) | Inkomster från försäljning, uthyrning eller inkomster som avser andra avtalsenliga rättigheter gällande fastigheter. |
| --- | --- |

f)

Inkomster från försäljning, uthyrning eller inkomster som avser andra avtalsenliga rättigheter gällande fastigheter.

| f) | Inkomster från försäljning, uthyrning
  , återbetalning
  eller inkomster som avser andra avtalsenliga rättigheter gällande fastigheter. |
| --- | --- |

f)

Inkomster från försäljning, uthyrning
  , återbetalning
  eller inkomster som avser andra avtalsenliga rättigheter gällande fastigheter.

| g) | Inkomster från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt. |
| --- | --- |

g)

Inkomster från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt.

| g) | Inkomster från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt. |
| --- | --- |

g)

Inkomster från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Alla enskilda donationer till kommissionen som överstiger 999 EUR eller sammanlagda donationer från en givare som överstiger detta belopp under ett och samma år ska kunna spåras via en webbplats avsedd för detta ändamål.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

1.   
  I den delegerade förordning som avses i artikel 199 får det fastställas att vissa inkomster får dras av från ansökningar om utbetalningar, för vilka utgifterna sedan godkänns som nettobelopp.

1.   
  Följande avdrag får göras från ansökningar om utbetalningar för vilka utgifterna sedan godkänns som nettobelopp:

| a) | Straffavgifter som förelagts en part i ett upphandlingskontrakt eller en bidragsmottagare. |
| --- | --- |

a)

Straffavgifter som förelagts en part i ett upphandlingskontrakt eller en bidragsmottagare.

| b) | Kassarabatter, panter och rabatter som dragits av från varje faktura och kostnadsredovisningar. |
| --- | --- |

b)

Kassarabatter, panter och rabatter som dragits av från varje faktura och kostnadsredovisningar.

| c) | Räntebelopp som genererats av förhandsfinansiering. |
| --- | --- |

c)

Räntebelopp som genererats av förhandsfinansiering.

| d) | Justeringar av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

d)

Justeringar av felaktigt utbetalda belopp.

De justeringar som avses i första stycket led d får göras genom en direkt avräkning mot en ny betalning av samma typ till samma betalningsmottagare under det kapitel, artikel och budgetår som den alltför stora betalningen belastade, och som ger upphov till mellanliggande betalningar eller slutbetalningar.

Unionens redovisningsregler ska tillämpas på de belopp som avses i leden c och d i första stycket.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

1.   Anslag ska delas in efter ändamål i avdelningar och kapitel, och kapitlen ska delas in ytterligare i artiklar och punkter.

1.   Anslag ska delas in efter ändamål i avdelningar och kapitel, och kapitlen ska delas in ytterligare i artiklar och punkter.
  Anslag till drift ska anges separat från anslag till investeringar.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

2.   Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten överföra anslag
  på egen hand
  enligt artikel 23
  , men ska
  inhämta budgetmyndighetens godkännande för överföring av anslag i de fall som anges i artikel 24.

2.   Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten överföra anslag enligt artikel 23.
  Alternativt ska kommissionen eller de andra institutionerna
  inhämta budgetmyndighetens godkännande för överföring av anslag i de fall som anges i artikel 24.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3

3.
     
  Anslag får endast föras över till budgetrubriker under vilka anslag har beviljats i budgeten eller som har förts upp med symboliskt anslag (pro memoria).

utgår

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 4

4.
     
  Anslag som motsvarar inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål får endast överföras så länge de verkligen används till detta ändamål.

utgår

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3

3.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten, föreslå budgetmyndigheten sådana överföringar från en avdelning till en annan som överstiger
  10 %
  av budgetårets anslag under den rubrik från vilken överföringen ska ske. Överföringarna ska ske i enlighet med förfarandet i artikel 24.

3.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten, föreslå budgetmyndigheten sådana överföringar från en avdelning till en annan som överstiger
  15 %
  av budgetårets anslag under den rubrik från vilken överföringen ska ske. Överföringarna ska ske i enlighet med förfarandet i artikel 24.

Ändring 54, 262, 267 och 268

Förslag till förordning

Artikel 23

1.   Kommissionen får
  på egen hand
  , inom sitt eget avsnitt i budgeten

1.   Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten

| a) | överföra åtagandebemyndiganden inom ett och samma kapitel, |
| --- | --- |

a)

överföra åtagandebemyndiganden inom ett och samma kapitel,

| a) | överföra åtagandebemyndiganden inom ett och samma kapitel, |
| --- | --- |

a)

överföra åtagandebemyndiganden inom ett och samma kapitel,

| b) | överföra betalningsbemyndiganden inom en och samma avdelning. |
| --- | --- |

b)

överföra betalningsbemyndiganden inom en och samma avdelning.

| b) | överföra betalningsbemyndiganden inom en och samma avdelning
  efter en förhandsanmälan till parlamentet och rådet, förutsatt att ingen av dessa parter motsätter sig överföringen inom tre veckor
  . |
| --- | --- |

b)

överföra betalningsbemyndiganden inom en och samma avdelning
  efter en förhandsanmälan till parlamentet och rådet, förutsatt att ingen av dessa parter motsätter sig överföringen inom tre veckor
  .

| c) | när det gäller utgifter för personal och administration
  som är gemensamma för flera avdelningar
  överföra anslag mellan olika avdelningar, |
| --- | --- |

c)

när det gäller utgifter för personal och administration
  som är gemensamma för flera avdelningar
  överföra anslag mellan olika avdelningar,

| c) | när det gäller utgifter för personal och administration överföra anslag mellan olika avdelningar
  upp till högst 15 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs, och upp till högst 30 % av anslagen för det år som anges på den post till vilken överföringen görs
  , |
| --- | --- |

c)

när det gäller utgifter för personal och administration överföra anslag mellan olika avdelningar
  upp till högst 15 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs, och upp till högst 30 % av anslagen för det år som anges på den post till vilken överföringen görs
  ,

| d) | när det gäller driftsutgifter överföra anslag mellan olika kapitel inom samma avdelning, dock totalt högst
  10 %
  av budgetårets anslag under den rubrik varifrån överföringen sker. |
| --- | --- |

d)

när det gäller driftsutgifter överföra anslag mellan olika kapitel inom samma avdelning, dock totalt högst
  10 %
  av budgetårets anslag under den rubrik varifrån överföringen sker.

| d) | när det gäller driftsutgifter överföra anslag mellan olika kapitel inom samma avdelning, dock totalt högst
  15 %
  av budgetårets anslag under den rubrik varifrån överföringen sker. |
| --- | --- |

d)

när det gäller driftsutgifter överföra anslag mellan olika kapitel inom samma avdelning, dock totalt högst
  15 %
  av budgetårets anslag under den rubrik varifrån överföringen sker.

Tre veckor innan kommissionen genomför en sådan anslagsöverföring som avses i led b i första stycket ska den underrätta budgetmyndigheten om detta. Om vederbörligen underbyggda skäl framförts inom denna treveckorsperiod av den ena eller den andra av budgetmyndighetens parter, ska förfarandet i artikel 24 tillämpas.

2.   Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten besluta om
  följande överföringar av anslag
  från en avdelning till en annan
  , förutsatt att den utan dröjsmål meddelar budgetmyndigheten sitt beslut:

2.   Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten besluta om
  att
  från en avdelning till en annan
  överföra

| a) | Överföringar
  från den avdelning för avsättningar som avses i artikel 43, förutsatt att det enda villkoret för att på så sätt frigöra reserven är att en grundläggande rättsakt ska ha antagits enligt det ordinarie lagstiftningsförfarande som definieras i artikel 294 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

a)

Överföringar
  från den avdelning för avsättningar som avses i artikel 43, förutsatt att det enda villkoret för att på så sätt frigöra reserven är att en grundläggande rättsakt ska ha antagits enligt det ordinarie lagstiftningsförfarande som definieras i artikel 294 i EUF-fördraget.

anslag
  från den avdelning för avsättningar som avses i artikel 43, förutsatt att det enda villkoret för att på så sätt frigöra reserven är att en grundläggande rättsakt ska ha antagits enligt det ordinarie lagstiftningsförfarande som anges i artikel 294 i EUF fördraget
  , under förutsättning att den utan dröjsmål meddelar budgetmyndigheten sin avsikt
  .

| b) | I vederbörligen motiverade exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar efter den 1 december under budgetåret får kommissionen överföra oanvända budgetanslag för det innevarande budgetåret som fortfarande finns tillgängliga i budgetavdelningarna under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till budgetavdelningarna för insatser i krissituationer och humanitära insatser. |
| --- | --- |

b)

I vederbörligen motiverade exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar efter den 1 december under budgetåret får kommissionen överföra oanvända budgetanslag för det innevarande budgetåret som fortfarande finns tillgängliga i budgetavdelningarna under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till budgetavdelningarna för insatser i krissituationer och humanitära insatser.

2a.
     I vederbörligen motiverade exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar efter den 1 december under budgetåret får kommissionen överföra oanvända budgetanslag för det innevarande budgetåret som fortfarande finns tillgängliga i budgetavdelningarna under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till budgetavdelningarna för insatser i krissituationer och humanitära insatser.

Kommissionen ska underrätta budgetmyndighetens båda parter omedelbart efter sådana överföringar eller sådana utnyttjanden av anslag för det följande året.

2b.
     
  Kommissionen kan tillhandahålla information som motiverar överföringen i form av ett arbetsdokument från sina avdelningar.

2c.
     
  Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten föreslå budgetmyndigheten andra överföringar än dem som avses i punkt 1.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 24 – rubriken

Överföringar som
  kommissionen
  ska förelägga budgetmyndigheten för beslut

Överföringar som
  institutionerna
  ska förelägga budgetmyndigheten för beslut

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

1.   
  Kommissionen
  ska lägga fram
  sitt
  förslag
  till överföringar
  samtidigt till
  Europaparlamentet och rådet
  .

1.   
  Institutionerna
  ska lägga fram
  sina
  förslag samtidigt till
  budgetmyndighetens båda parter
  .

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2

2.   Budgetmyndigheten ska fatta beslut om överföringar av anslag enligt de villkor som anges i punkterna
  3–6
  , med förbehåll för undantagen i del II avdelning I.

2.   Budgetmyndigheten ska fatta beslut om överföringar av anslag enligt de villkor som anges i punkterna
  3
  ,
  4 och 6,
  med förbehåll för undantagen i del II avdelning I.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3

3.   Med undantag för omständigheter som kräver särskild skyndsamhet ska rådet, med kvalificerad majoritet, och Europaparlamentet för varje överföring som förelagts dem överlägga om
  kommissionens
  förslag inom sex veckor från den dag då de två institutionerna mottog förslaget.

3.   Med undantag för
  vederbörligen motiverade
  omständigheter som kräver särskild skyndsamhet ska rådet, med kvalificerad majoritet, och Europaparlamentet för varje överföring som förelagts dem överlägga om
  institutionens
  förslag inom sex veckor från den dag då de två institutionerna mottog förslaget.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 4

4.   Förslaget till överföringar ska anses vara godkänt inom denna period på sex veckor
  om något av följande sker
  :

4.   Förslaget till överföringar ska anses vara godkänt inom denna period på sex veckor

| a) | Både Europaparlamentet och rådet
  godkänner förslaget. |
| --- | --- |

a)

Både Europaparlamentet och rådet
  godkänner förslaget.

| — | Budgetmyndighetens båda parter
  godkänner förslaget. |
| --- | --- |

—

Budgetmyndighetens båda parter
  godkänner förslaget.

| b) | Europaparlamentet eller rådet
  godkänner förslaget och den andra institutionen vidtar ingen åtgärd. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet eller rådet
  godkänner förslaget och den andra institutionen vidtar ingen åtgärd.

| — | Den ena av budgetmyndighetens två parter
  godkänner förslaget och den andra institutionen vidtar ingen åtgärd. |
| --- | --- |

—

Den ena av budgetmyndighetens två parter
  godkänner förslaget och den andra institutionen vidtar ingen åtgärd.

| c) | Varken Europaparlamentet eller rådet
  vidtar någon åtgärd eller fattar något beslut som står i motsättning till
  kommissionens förslag
  . |
| --- | --- |

c)

Varken Europaparlamentet eller rådet
  vidtar någon åtgärd eller fattar något beslut som står i motsättning till
  kommissionens förslag
  .

| — | Ingendera av budgetmyndighetens två parter
  vidtar någon åtgärd eller fattar något beslut som står i motsättning till
  överföringsförslaget
  . |
| --- | --- |

—

Ingendera av budgetmyndighetens två parter
  vidtar någon åtgärd eller fattar något beslut som står i motsättning till
  överföringsförslaget
  .

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 5

5.
     
  Den period på sex veckor som avses i punkt 4 ska, om inte Europaparlamentet eller rådet begär något annat, minskas till tre veckor om någon av följande omständigheter föreligger:

| a) | Överföringen utgör mindre än 10 % av anslagen under den budgetrubrik varifrån överföringen görs och överstiger inte 5 miljoner euro. |
| --- | --- |

a)

Överföringen utgör mindre än 10 % av anslagen under den budgetrubrik varifrån överföringen görs och överstiger inte 5 miljoner euro.

| b) | Överföringen avser uteslutande betalningsbemyndiganden och uppgår sammanlagt inte till mer än 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Överföringen avser uteslutande betalningsbemyndiganden och uppgår sammanlagt inte till mer än 100 miljoner euro.

utgår

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 6

6.   Om
  antingen Europaparlamentet eller rådet
  har infört ändringar i den föreslagna överföringen medan den andra
  institutionen
  har godkänt den eller avstått från att vidta någon åtgärd, eller om
  både Europaparlamentet och rådet
  har infört ändringar, ska det lägre belopp som godkänts av Europaparlamentet eller rådet anses vara godkänt, såvida inte
  kommissionen
  väljer att dra tillbaka sitt förslag.

6.   Om
  en av budgetmyndighetens två parter
  har infört ändringar i den föreslagna överföringen medan den andra
  parten
  har godkänt den eller avstått från att vidta någon åtgärd, eller om
  båda parterna
  har infört ändringar, ska det lägre belopp som godkänts av Europaparlamentet eller rådet anses vara godkänt, såvida inte
  institutionen
  väljer att dra tillbaka sitt förslag.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 24a (ny)

Artikel 24a

Särskilda regler för överföringar

1.
     
  Anslag får endast föras över till budgetrubriker under vilka anslag har beviljats i budgeten eller som har förts upp med symboliskt anslag (pro memoria).

2.
     
  Anslag som motsvarar inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål får endast överföras så länge de verkligen används till detta ändamål.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

2.   Beslut om överföringar för att möjliggöra utnyttjande av reserven för katastrofbistånd ska fattas av budgetmyndigheten på kommissionens förslag
  eller, om beloppet inte överstiger 10 % av årets anslag under den rubrik från vilken det överförs, av kommissionen själv
  .

2.   Beslut om överföringar för att möjliggöra utnyttjande av reserven för katastrofbistånd ska fattas av budgetmyndigheten på kommissionens förslag.
  Ett separat förslag ska läggas fram för varje enskild transaktion.

Det förfarande som anges i artikel 24.3 och 24.4 ska tillämpas. Om
  Europaparlamentet och rådet
  inte kan enas om kommissionens förslag och inte kommer fram till en gemensam ståndpunkt om utnyttjandet av denna reserv ska
  Europaparlamentet och rådet
  avstå från att fatta beslut om kommissionens förslag till överföring.

Det förfarande som anges i artikel 24.3 och 24.4 ska tillämpas. Om
  budgetmyndighetens båda parter
  inte kan enas om kommissionens förslag och inte kommer fram till en gemensam ståndpunkt om utnyttjandet av denna reserv ska
  budgetmyndighetens båda parter
  avstå från att fatta beslut om kommissionens förslag till överföring.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3

3.   Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna mål ska fastställas för alla verksamhetsområden som budgeten omfattar. Förverkligandet av dessa mål ska kontrolleras genom resultatindikatorer för varje verksamhet och uppgifter som budgetmyndigheten erhåller från de avdelningar som ansvarar för utgiften. Dessa uppgifter ska lämnas snarast möjligt varje år och ska senare återges i de dokument som åtföljer det preliminära budgetförslaget.

3.   Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna mål ska fastställas för alla verksamhetsområden som budgeten omfattar. Förverkligandet av dessa mål ska kontrolleras genom resultatindikatorer för varje verksamhet och uppgifter som budgetmyndigheten erhåller från de avdelningar som ansvarar för utgiften. Dessa uppgifter
  , vilka anges i artikel 34.2a d,
  ska lämnas snarast möjligt varje år och senast i de dokument som åtföljer budgetförslaget.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Under budgetförfarandet ska kommissionen lägga fram de uppgifter som behövs för att anslagsbehovens utveckling ska kunna jämföras med de ursprungliga beräkningarna i finansieringsöversikterna. Dessa upplysningar ska innehålla uppgifter om vilka framsteg som gjorts samt om hur långt den lagstiftande myndigheten har kommit i sin behandling av de berörda förslagen. Anslagsbehoven ska där så krävs räknas om mot bakgrund av utvecklingen av överläggningarna om den grundläggande rättsakten.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

2.   För att minska risken för bedrägerier och oriktigheter ska den finansieringsöversikt som avses i punkt 1 uppgifter om det kontrollsystem som inrättats, en bedömning av riskerna samt uppgifter om befintliga och planerade bedrägeriförebyggande åtgärder och skyddsinsatser.

2.   För att minska risken för bedrägerier och oriktigheter ska den finansieringsöversikt som avses i punkt 1 uppgifter om det kontrollsystem som inrättats,
  en beräkning av kostnaderna för och fördelarna med de kontroller som sådana system innebär och
  en bedömning av riskerna samt uppgifter om befintliga och planerade bedrägeriförebyggande åtgärder och skyddsinsatser.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2 – led aa (nytt)

| aa) | Att revisionsföreskrifterna är precisa, konsekventa och transparenta och respekterar de berörda parternas rättigheter. |
| --- | --- |

aa)

Att revisionsföreskrifterna är precisa, konsekventa och transparenta och respekterar de berörda parternas rättigheter.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2 – led d

| d) | Att bedrägerier och oriktigheter förebyggs
  ,
  upptäcks och
  korrigeras
  . |
| --- | --- |

d)

Att bedrägerier och oriktigheter förebyggs
  ,
  upptäcks och
  korrigeras
  .

| d) | Att bedrägerier och oriktigheter förebyggs
  och
  upptäcks och
  att korrigeringar följs upp, utan att detta påverkar aktörernas ansvar i budgetförvaltningen enligt definitionen i kapitel 3
  . |
| --- | --- |

d)

Att bedrägerier och oriktigheter förebyggs
  och
  upptäcks och
  att korrigeringar följs upp, utan att detta påverkar aktörernas ansvar i budgetförvaltningen enligt definitionen i kapitel 3
  .

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  En ändamålsenlig intern kontroll ska bygga på bästa internationella praxis, och i synnerhet innefatta

| a) | åtskillnad av uppgifter, |
| --- | --- |

a)

åtskillnad av uppgifter,

| b) | en lämplig riskhanterings- och kontrollstrategi, vari ingår kontroller på mottagarnivå, |
| --- | --- |

b)

en lämplig riskhanterings- och kontrollstrategi, vari ingår kontroller på mottagarnivå,

| c) | undvikande av intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

undvikande av intressekonflikter,

| d) | adekvata verifieringskedjor och dataintegritet i datasystemen, |
| --- | --- |

d)

adekvata verifieringskedjor och dataintegritet i datasystemen,

| e) | förfaranden för övervakning av prestandan samt uppföljning av de upptäckta svagheterna och undantagen i den interna kontrollen, |
| --- | --- |

e)

förfaranden för övervakning av prestandan samt uppföljning av de upptäckta svagheterna och undantagen i den interna kontrollen,

| f) | periodiskt återkommande utvärderingar av huruvida det interna kontrollsystemet fungerar på ett fullgott sätt. |
| --- | --- |

f)

periodiskt återkommande utvärderingar av huruvida det interna kontrollsystemet fungerar på ett fullgott sätt.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  En effektiv intern kontroll ska grundas på följande beståndsdelar:

| a) | Införande av strategier för hantering och kontroll av risker genom överenskommelse mellan kontrollkedjans för ändamålet bäst lämpade aktörer. |
| --- | --- |

a)

Införande av strategier för hantering och kontroll av risker genom överenskommelse mellan kontrollkedjans för ändamålet bäst lämpade aktörer.

| b) | Tillgång till kontrollresultaten för alla aktörer som ingår i kontrollkedjan. |
| --- | --- |

b)

Tillgång till kontrollresultaten för alla aktörer som ingår i kontrollkedjan.

| c) | Vid behov utnyttjande av förvaltningsförklaringar från genomförandepartner och oberoende revisionsutlåtanden, förutsatt att kvaliteten på det arbete dessa bygger på är korrekt och acceptabel och att arbetet utförts i enlighet med överenskomna standarder. |
| --- | --- |

c)

Vid behov utnyttjande av förvaltningsförklaringar från genomförandepartner och oberoende revisionsutlåtanden, förutsatt att kvaliteten på det arbete dessa bygger på är korrekt och acceptabel och att arbetet utförts i enlighet med överenskomna standarder.

| d) | Tillämpning av korrigerande åtgärder i ett lämpligt skede, inklusive påföljder med en tillräcklig avskräckande effekt. |
| --- | --- |

d)

Tillämpning av korrigerande åtgärder i ett lämpligt skede, inklusive påföljder med en tillräcklig avskräckande effekt.

| e) | Klara och otvetydiga bestämmelser som grund för åtgärderna. |
| --- | --- |

e)

Klara och otvetydiga bestämmelser som grund för åtgärderna.

| f) | Avskaffande av flerfaldiga kontroller. |
| --- | --- |

f)

Avskaffande av flerfaldiga kontroller.

| g) | Principen om mer kostnadseffektiva kontroller, med beaktande av den risk för fel som avses i artikel 29. |
| --- | --- |

g)

Principen om mer kostnadseffektiva kontroller, med beaktande av den risk för fel som avses i artikel 29.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 29

Acceptabel
  risk för fel

Risk för fel

Den lagstiftande myndigheten ska enligt förfarandet i artikel 322 i EUF-fördraget fastställa vad som ska betraktas som en acceptabel risk för fel inom en lämpligt avgränsad del av budgeten. Detta beslut ska beaktas under det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet enligt artikel 157.2.

Kommissionen ska när den lägger fram reviderade eller nya utgiftsförslag uppskatta kostnaderna för systemen för förvaltning och kontroll samt riskerna för fel med den föreslagna lagstiftningen för varje stöd och medlemsstat.

Valet av nivå för acceptabel risk för fel ska bygga på en analys av kostnaderna och fördelarna med kontroller. Medlemsstaterna och de enheter och personer som avses i artikel 55.1 b ska på begäran rapportera till kommissionen om de kostnader de haft för kontroller samt om antalet och omfattningen av de insatser som finansierats genom budgeten.

Om det under programmets genomförande visar sig att felnivån är ständigt hög ska kommissionen identifiera svagheterna i kontrollsystemen och analysera kostnader och fördelar med eventuella korrigerande åtgärder samt vidta lämpliga åtgärder, såsom förenkling av tillämpliga bestämmelser, ny utformning av programmet, skärpta kontroller eller, om så krävs, avsluta verksamheten.

Den nivå som fastställts för acceptabel risk för fel ska värderas löpande och omprövas om de yttre villkoren förändras på väsentligt sätt.

De förvaltningsförklaringar som medlemsstaternas ackrediterade organ lämnar in om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen är nödvändiga för att dessa system ska kunna fungera så effektivt som möjligt.

Ändring 72

Förslag till förordning

Del 1 – artikel 29a (ny)

Artikel 29a

Åtskillnad mellan funktioner

Räkenskapsförarens och utbetalarens funktioner ska vara åtskilda.

Ändring 73

Förslag till förordning

Del 1 – artikel 30 – punkt 2 – stycke 3

De konsoliderade årliga redovisningarna och rapporten över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen från varje institution ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

De konsoliderade årliga redovisningarna och rapporten över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen från varje institution ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning omedelbart efter att de har antagits
  .

Ändring 280

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2

2.   Kommissionen ska på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om
  direkta
  mottagare av
  sådana
  medel
  ur budgeten
  som den förfogar över när budgeten genomförs centralt
  och direkt av dess avdelningar eller av unionens delegationer enligt artikel 53 andra stycket
  , samt till informationen om
  direkta
  mottagare av medel som tillhandahålls av organ till vilka uppgifter som avser budgetgenomförande delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.

2.   Kommissionen skall på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om
  sina avtalsparter och
  mottagare av medel
  liksom den exakta arten och det exakta ändamålet när det gäller de åtgärder som finansieras från den budget
  som den förfogar över när budgeten genomförs centralt, samt till informationen om
  avtalsparter och
  mottagare av medel som tillhandahålls av organ till vilka uppgifter som avser budgetgenomförande delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.

Denna skyldighet ska också gälla för de övriga institutionerna när det gäller deras avtalsparter och, i förekommande fall, deras mottagare av medel.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

3.   Informationen ska tillhandahållas med vederbörligt iakttagande av
  sekretesskraven, särskilt
  kraven på skydd av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001,
  samt säkerhetskraven, med beaktande av de närmare förutsättningarna för varje sådan förvaltningsmetod som avses i artikel 53 och, i förekommande fall, i enlighet med relevanta sektorspecifika bestämmelser
  .

3.   Informationen ska tillhandahållas med vederbörligt iakttagande av kraven på
  sekretess och säkerhet, och, då fysiska personer berörs, av rätten till respekt för privatlivet och rätten till
  skydd av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001,

När det gäller fysiska personer ska offentliggörandet begränsas till namnet på avtalsparten eller mottagaren, dennes bostadsort, det tilldelade beloppet och syftet med tilldelandet, och offentliggörandet av dessa uppgifter ska baseras på relevanta kriterier som tilldelningens periodicitet samt tilldelningens typ eller omfattning. Nivån på offentliggjorda detaljuppgifter och kriterierna för offentliggörande ska beakta särdragen för sektorn och för varje förvaltningssätt som avses i artikel 55. Nivån på detaljuppgifter och kriterierna ska fastställas genom den delegerade förordning som avses i artikel 199 och, i förekommande fall, i relevanta sektorsspecifika regler.

Ändring 76

Förslag till förordning

Artikel 32 – stycke 1

Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten ska upprätta en beräkning över sina inkomster och utgifter som de ska överlämna till kommissionen före den 1 juli varje år.

Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten ska upprätta en beräkning över sina inkomster och utgifter som de ska överlämna till kommissionen
  , och samtidigt för information till budgetmyndigheten
  , före den 1 juli varje år.

Ändring 77

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 3

Dessa institutioner ska också överlämna inkomst- och utgiftsberäkningarna till budgetmyndigheten för kännedom före den 1 juli varje år.
  Kommissionen ska upprätta sina egna inkomst- och utgiftsberäkningar och också överlämna dessa till budgetmyndigheten
  före samma datum
  .

Kommissionen ska upprätta sina egna inkomst- och utgiftsberäkningar och också
  , omedelbart efter antagandet,
  överlämna dessa till budgetmyndigheten.

Ändring 78

Förslag till förordning

Artikel 33

Varje organ som avses i artikel 200 ska på grundval av den rättsakt genom vilken det inrättats
  före
  den 31 mars varje år till kommissionen och budgetmyndigheten överlämna en preliminär beräkning av sina inkomster och utgifter, inklusive en tjänsteförteckning och sitt arbetsprogram.

Varje organ som avses i artikel 200 ska på grundval av den rättsakt genom vilken det inrättats
  samtidigt, och senast
  den 31 mars varje år
  ,
  till kommissionen och budgetmyndigheten överlämna en preliminär beräkning av sina inkomster och utgifter, inklusive en tjänsteförteckning och sitt arbetsprogram.

Ändring 79

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1 – stycke 2

Budgetförslaget ska innehålla en allmän sammanställning av unionens inkomster och utgifter, och det ska sammanföra de inkomst- och utgiftsberäkningar som anges i artikel 32.

Budgetförslaget ska innehålla en allmän sammanställning av unionens inkomster och utgifter,
  inbegripet en allmän sammanställning av reserven för betalningar och åtaganden,
  och det ska sammanföra de inkomst- och utgiftsberäkningar som anges i artikel 32.

Ändring 80

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2 – stycke 1

2.   Kommissionen ska
  i tillämpliga fall
  till sitt budgetförslag bifoga en budgetplanering för de kommande åren.

2.   Kommissionen ska till sitt budgetförslag bifoga en budgetplanering för de kommande åren.

Ändring 81

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Kommissionen ska också till det preliminära budgetförslaget bifoga

| a) | en analys av den ekonomiska förvaltningen under det gångna budgetåret och en redogörelse av utestående åtaganden, |
| --- | --- |

a)

en analys av den ekonomiska förvaltningen under det gångna budgetåret och en redogörelse av utestående åtaganden,

| b) | ett yttrande, i förekommande fall, över de övriga institutionernas beräkningar som får innehålla avvikande beräkningar om dessa är vederbörligen motiverade, |
| --- | --- |

b)

ett yttrande, i förekommande fall, över de övriga institutionernas beräkningar som får innehålla avvikande beräkningar om dessa är vederbörligen motiverade,

| c) | alla arbetsdokument som kommissionen bedömer vara av betydelse för institutionernas tjänsteförteckningar eller för de bidrag som kommissionen beviljar de organ som avses i artikel 196b, samt Europaskolorna; sådana arbetsdokument som anger den senast godkända tjänsteförteckningen ska redogöra för










  i) | samtliga anställda vid unionen, inbegripet dess juridiskt åtskilda enheter, enligt kontrakttyp, |
| --- | --- | --- |

c)

alla arbetsdokument som kommissionen bedömer vara av betydelse för institutionernas tjänsteförteckningar eller för de bidrag som kommissionen beviljar de organ som avses i artikel 196b, samt Europaskolorna; sådana arbetsdokument som anger den senast godkända tjänsteförteckningen ska redogöra för

i)

samtliga anställda vid unionen, inbegripet dess juridiskt åtskilda enheter, enligt kontrakttyp,

| ii) | en översikt över personalpolitiken beträffande tjänster och extern personal samt könsfördelningen, |
| --- | --- |

ii)

en översikt över personalpolitiken beträffande tjänster och extern personal samt könsfördelningen,

| iii) | antalet faktiskt tillsatta tjänster i början av det år då budgetförslaget lämnas in, med angivande av deras fördelning enligt lönegrad och administrativa enhet, |
| --- | --- |

iii)

antalet faktiskt tillsatta tjänster i början av det år då budgetförslaget lämnas in, med angivande av deras fördelning enligt lönegrad och administrativa enhet,

| iv) | en uppdelning av personalen per politikområde, |
| --- | --- |

iv)

en uppdelning av personalen per politikområde,

| v) | för varje kategori av extern personal, det ursprungliga uppskattade antalet heltidstjänster på basis av godkända anslag samt det faktiska antalet anställda i början av det år då budgetförslaget lämnas in, med angivande av deras fördelning enligt tjänstegrupp och, om så är lämpligt, enligt lönegrad, |
| --- | --- |

v)

för varje kategori av extern personal, det ursprungliga uppskattade antalet heltidstjänster på basis av godkända anslag samt det faktiska antalet anställda i början av det år då budgetförslaget lämnas in, med angivande av deras fördelning enligt tjänstegrupp och, om så är lämpligt, enligt lönegrad,

| d) | verksamhetsförklaringarna med










  i) | uppgifter om förverkligandet av alla tidigare fastställda, specifika, mätbara, uppfyllbara, relevanta och till tidpunkten fastställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål som mätts genom indikatorer, |
| --- | --- | --- |

d)

verksamhetsförklaringarna med

i)

uppgifter om förverkligandet av alla tidigare fastställda, specifika, mätbara, uppfyllbara, relevanta och till tidpunkten fastställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål som mätts genom indikatorer,

| ii) | fullständig motivering och kostnads–nyttoperspektiv i fråga om föreslagna ändringar av anslagsnivån, |
| --- | --- |

ii)

fullständig motivering och kostnads–nyttoperspektiv i fråga om föreslagna ändringar av anslagsnivån,

| iii) | tydliga skäl för intervention på EU-nivå utan att åsidosätta bland annat subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

iii)

tydliga skäl för intervention på EU-nivå utan att åsidosätta bland annat subsidiaritetsprincipen,

| iv) | uppgifter om genomförandenivåerna för det föregående årets verksamhet och genomförandenivåerna för innevarande år. |
| --- | --- |

iv)

uppgifter om genomförandenivåerna för det föregående årets verksamhet och genomförandenivåerna för innevarande år.

Resultaten av utvärderingarna ska granskas och användas för att påvisa de sannolika fördelarna med de föreslagna ändringarna av budgeten.

Ändring 82

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Om kommissionen anförtror budgetgenomförandet åt offentlig-privata partnerskap ska den till budgetförslaget bifoga ett arbetsdokument som innehåller följande:

| a) | En årsrapport om befintliga offentlig-privata partnerskaps resultat under föregående år. |
| --- | --- |

a)

En årsrapport om befintliga offentlig-privata partnerskaps resultat under föregående år.

| b) | De mål som fastställts för det år som budgetförslaget hänför sig till, med angivande av alla särskilda budgetbehov som fastställts för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

b)

De mål som fastställts för det år som budgetförslaget hänför sig till, med angivande av alla särskilda budgetbehov som fastställts för att uppnå dessa mål.

| c) | Administrativa kostnader och genomförandebudgeten totalt och enligt typ enligt definitionen i artikel 196a samt för varje offentligt-privat partnerskap under föregående år. |
| --- | --- |

c)

Administrativa kostnader och genomförandebudgeten totalt och enligt typ enligt definitionen i artikel 196a samt för varje offentligt-privat partnerskap under föregående år.

| d) | Storleken på de finansiella bidrag som betalats från unionens budget och värdet på bidragen i natura från andra partner för varje offentligt-privat partnerskap. |
| --- | --- |

d)

Storleken på de finansiella bidrag som betalats från unionens budget och värdet på bidragen i natura från andra partner för varje offentligt-privat partnerskap.

| e) | Tjänsteförteckningarna, med lämplig tillämpning av punkt 2a c, för de offentlig-privata partnerskap där personalen helt eller delvis betalas med unionens medel. Dessa tjänsteförteckningar ska beaktas när arbetsdokumentet enligt punkt 2a c utarbetas. |
| --- | --- |

e)

Tjänsteförteckningarna, med lämplig tillämpning av punkt 2a c, för de offentlig-privata partnerskap där personalen helt eller delvis betalas med unionens medel. Dessa tjänsteförteckningar ska beaktas när arbetsdokumentet enligt punkt 2a c utarbetas.

Om offentlig-privata partnerskap utnyttjar finansiella instrument ska arbetsdokumentet genom tillämpning av punkt 2c, utan hinder av vad som sägs i denna punkt, redovisa uppgifterna för varje offentligt-privat partnerskap och för varje finansiellt instrument.

Ändring 83

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2c (ny)

2c.
     
  Om kommissionen utnyttjar finansiella instrument ska den till budgetförslaget bifoga ett arbetsdokument med följande uppgifter:

| a) | Det kapital som emitterats i form av finansiella instrument och som finansierats via unionens budget samt det totala kapital som investerats per finansiellt instrument, inbegripet av tredje parter, totalt och som skuldsättningsgrad per finansiellt instrument, värdet på kapitalandelar och quasi-equity-investeringar. |
| --- | --- |

a)

Det kapital som emitterats i form av finansiella instrument och som finansierats via unionens budget samt det totala kapital som investerats per finansiellt instrument, inbegripet av tredje parter, totalt och som skuldsättningsgrad per finansiellt instrument, värdet på kapitalandelar och quasi-equity-investeringar.

| b) | Erhållna inkomster och återbetalningar under föregående år och en uppskattning för det år som budgetförslaget hänför sig till. |
| --- | --- |

b)

Erhållna inkomster och återbetalningar under föregående år och en uppskattning för det år som budgetförslaget hänför sig till.

| c) | Unionens sammanlagda ansvarsförbindelser och befintliga åtaganden till följd av finansiella instrument genomförda föregående år och särskilt uppdelade enligt










  i) | alla eventuella förpliktelser mot tredje parter till följd av garantier, |
| --- | --- | --- |

c)

Unionens sammanlagda ansvarsförbindelser och befintliga åtaganden till följd av finansiella instrument genomförda föregående år och särskilt uppdelade enligt

i)

alla eventuella förpliktelser mot tredje parter till följd av garantier,

| ii) | alla eventuella förpliktelser till följd av maximalt utnyttjande av krediter som tillhandahållits tredje parter, |
| --- | --- |

ii)

alla eventuella förpliktelser till följd av maximalt utnyttjande av krediter som tillhandahållits tredje parter,

| iii) | alla eventuella förluster av oprioriterade skulder eller kapitalandelar eller quasi-equity-andelar, eller |
| --- | --- |

iii)

alla eventuella förluster av oprioriterade skulder eller kapitalandelar eller quasi-equity-andelar, eller

| iv) | annan eventuell förpliktelse eller ansvarsförbindelse samt alla uppgifter som är relevanta eller potentiellt relevanta för riskbedömningen. |
| --- | --- |

iv)

annan eventuell förpliktelse eller ansvarsförbindelse samt alla uppgifter som är relevanta eller potentiellt relevanta för riskbedömningen.

| d) | De finansiella bestämmelser som fastställts i budgeten för förväntade risker samt oförutsedda risker totalt och per finansiellt instrument. |
| --- | --- |

d)

De finansiella bestämmelser som fastställts i budgeten för förväntade risker samt oförutsedda risker totalt och per finansiellt instrument.

| e) | Andelen fall i procent och absolut antal fall där garantier utnyttjades eller oprioriterade skulder eller kapitalandelar eller quasi-equity-andelar gick förlorade till följd av värdeminskning eller konkurs, totalt och per finansiellt instrument för föregående år, och respektive finansiellt instruments totala löptid. |
| --- | --- |

e)

Andelen fall i procent och absolut antal fall där garantier utnyttjades eller oprioriterade skulder eller kapitalandelar eller quasi-equity-andelar gick förlorade till följd av värdeminskning eller konkurs, totalt och per finansiellt instrument för föregående år, och respektive finansiellt instruments totala löptid.

| f) | Den genomsnittliga tiden mellan betalningen av finansiella instrument i form av oprioriterad skuld (mezzanine) till mottagarna och uttaget av sådant kapital. Om denna tid är längre än tre år ska kommissionen inom ramen för det årliga ansvarsfrihetsförfarandet ta fram en handlingsplan för minskning av denna tid. |
| --- | --- |

f)

Den genomsnittliga tiden mellan betalningen av finansiella instrument i form av oprioriterad skuld (mezzanine) till mottagarna och uttaget av sådant kapital. Om denna tid är längre än tre år ska kommissionen inom ramen för det årliga ansvarsfrihetsförfarandet ta fram en handlingsplan för minskning av denna tid.

| g) | Den geografiska fördelningen av tillämpningen av finansiella instrument per medlemsstat och per finansiellt instrument. |
| --- | --- |

g)

Den geografiska fördelningen av tillämpningen av finansiella instrument per medlemsstat och per finansiellt instrument.

| h) | De administrativa utgifter som uppkommer till följd av förvaltningsavgifter, återbetalning eller andra utgifter som betalats för förvaltning av finansiella instrument om denna har anförtrotts åt tredje part, totalt och per förvaltningspartner samt per förvaltat finansiellt instrument. |
| --- | --- |

h)

De administrativa utgifter som uppkommer till följd av förvaltningsavgifter, återbetalning eller andra utgifter som betalats för förvaltning av finansiella instrument om denna har anförtrotts åt tredje part, totalt och per förvaltningspartner samt per förvaltat finansiellt instrument.

| i) | Tjänsteförteckningarna, med lämplig tillämpning av punkt 2a c, om personalen helt eller delvis betalas med unionens medel. Dessa tjänsteförteckningar ska beaktas när arbetsdokumentet enligt punkt 2a c utarbetas. |
| --- | --- |

i)

Tjänsteförteckningarna, med lämplig tillämpning av punkt 2a c, om personalen helt eller delvis betalas med unionens medel. Dessa tjänsteförteckningar ska beaktas när arbetsdokumentet enligt punkt 2a c utarbetas.

Ändring 84

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 3

3.   Kommissionen ska till budgetförslaget även bifoga alla arbetsdokument som den bedömer kan tjäna som stöd för förslaget.

3.   Kommissionen ska till budgetförslaget även bifoga alla
  ytterligare
  arbetsdokument som den bedömer kan tjäna som stöd för förslaget.

Ändring 85

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 4 – stycke 2 – led d

| d) | en detaljerad bild av totala antalet anställda i tjänst vid unionens delegationer vid tidpunkten för framläggandet av budgetförslaget, inbegripet fördelningen per geografiskt område, enskilt land och uppdrag, med uppgift om tjänster i tjänsteförteckningen, kontraktsanställda, lokalanställda och utsända nationella experter, samt anslag som begärts i budgetförslaget för sådana andra personalkategorier, med motsvarande beräkningar uttryckt i heltidstjänster, som kan komma att tillsättas inom ramarna för de begärda anslagen. |
| --- | --- |

d)

en detaljerad bild av totala antalet anställda i tjänst vid unionens delegationer vid tidpunkten för framläggandet av budgetförslaget, inbegripet fördelningen per geografiskt område, enskilt land och uppdrag, med uppgift om tjänster i tjänsteförteckningen, kontraktsanställda, lokalanställda och utsända nationella experter, samt anslag som begärts i budgetförslaget för sådana andra personalkategorier, med motsvarande beräkningar uttryckt i heltidstjänster, som kan komma att tillsättas inom ramarna för de begärda anslagen.

| d) | en detaljerad bild av totala antalet anställda i tjänst vid unionens delegationer vid tidpunkten för framläggandet av budgetförslaget, inbegripet fördelningen per geografiskt område,
  kön,
  enskilt land och uppdrag, med uppgift om tjänster i tjänsteförteckningen, kontraktsanställda, lokalanställda och utsända nationella experter, samt anslag som begärts i budgetförslaget för sådana andra personalkategorier, med motsvarande beräkningar uttryckt i heltidstjänster, som kan komma att tillsättas inom ramarna för de begärda anslagen. |
| --- | --- |

d)

en detaljerad bild av totala antalet anställda i tjänst vid unionens delegationer vid tidpunkten för framläggandet av budgetförslaget, inbegripet fördelningen per geografiskt område,
  kön,
  enskilt land och uppdrag, med uppgift om tjänster i tjänsteförteckningen, kontraktsanställda, lokalanställda och utsända nationella experter, samt anslag som begärts i budgetförslaget för sådana andra personalkategorier, med motsvarande beräkningar uttryckt i heltidstjänster, som kan komma att tillsättas inom ramarna för de begärda anslagen.

Ändring 86

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Kommissionen ska till budgetförslaget bifoga ett förslag till att frigöra reserven för betalningar och åtaganden för alla uppkomna behov som från början inte förutsetts i den årliga budgeten eller den förordning som fastställer den fleråriga budgetramen.

Ändring 87

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 4b (ny)

4b.
     
  Dessutom ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med budgetförslaget, överlämna ett arbetsdokument om fastighetspolitiken som upprättats av varje institution och organ enligt artikel 196b och som innehåller följande information:

| a) | För varje byggnad, utgifter och yta som täcks av anslagen under de motsvarande budgetposterna. |
| --- | --- |

a)

För varje byggnad, utgifter och yta som täcks av anslagen under de motsvarande budgetposterna.

| b) | Förväntad utveckling för den övergripande planeringen av ytor och lokaliseringar under de kommande åren, med en beskrivning av de fastighetsprojekt i planeringsfasen som avses i artikel 195.3 och som redan är fastställda. |
| --- | --- |

b)

Förväntad utveckling för den övergripande planeringen av ytor och lokaliseringar under de kommande åren, med en beskrivning av de fastighetsprojekt i planeringsfasen som avses i artikel 195.3 och som redan är fastställda.

| c) | Slutliga villkor och kostnader liksom relevant information om projektgenomförande av nya fastighetsprojekt som tidigare inlämnats till budgetmyndigheten enligt det förfarande som fastställts i artikel 195.3 och som inte ingår i föregående års arbetsdokument. |
| --- | --- |

c)

Slutliga villkor och kostnader liksom relevant information om projektgenomförande av nya fastighetsprojekt som tidigare inlämnats till budgetmyndigheten enligt det förfarande som fastställts i artikel 195.3 och som inte ingår i föregående års arbetsdokument.

| d) | Slutliga villkor och kostnader avseende avtalsförlängningar som inte är föremål för det förfarande som fastställts i artikel 195.3 men som överskrider en årlig kostnad av 500 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

Slutliga villkor och kostnader avseende avtalsförlängningar som inte är föremål för det förfarande som fastställts i artikel 195.3 men som överskrider en årlig kostnad av 500 000 EUR.

Ändring 88

Förslag till förordning

Artikel 35

Till dess att den förlikningskommitté som avses i artikel 314 i EUF-fördraget sammankallas
  får kommissionen, på eget initiativ eller på begäran från någon av de övriga institutionerna vad gäller deras respektive avsnitt, samtidigt förelägga Europaparlamentet och rådet ändringsskrivelser genom vilka budgetförslaget ändras
  på grundval av nya uppgifter som inte fanns tillgängliga när budgetförslaget upprättades, inklusive
  en ändringsskrivelse med uppdaterade utgiftsberäkningar på jordbruksområdet.

På grundval av nya uppgifter som inte fanns tillgängliga när budgetförslaget upprättades
  får kommissionen, på eget initiativ eller på begäran från någon av de övriga institutionerna vad gäller deras respektive avsnitt, samtidigt förelägga Europaparlamentet och rådet ändringsskrivelser genom vilka budgetförslaget ändras
  , i god tid innan den förlikningskommitté som avses i artikel 314 i EUF-fördraget sammankallas. Detta kan inbegripa
  en ändringsskrivelse med uppdaterade utgiftsberäkningar på jordbruksområdet.

Ändring 89

Förslag till förordning

Artikel 36

Artikel 36

Godkännande av resultatet av förlikningskommitténs arbete

När förlikningskommittén har kommit överens om en gemensam text ska Europaparlamentet och rådet försöka godkänna förlikningskommitténs resultat så fort som möjligt inom ramen för det som anges i artikel 314.6 i EUF-fördraget, i överensstämmelse med sina respektive interna arbetsordningar.

utgår

Ändring 90

Förslag till förordning

Artikel 38

1.   
  Kommissionen ska lägga fram förslag till ändringsbudgetar för att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond och förslag till ändringsbudgetar för vart och ett av följande ändamål:

| a) | Överskott. |
| --- | --- |

a)

Överskott.

| b) | Översyn av beräkningar av traditionella egna medel samt mervärdesskatts- och BNI-underlag. |
| --- | --- |

b)

Översyn av beräkningar av traditionella egna medel samt mervärdesskatts- och BNI-underlag.

| c) | Ökningar i inkomstprognoserna och minskningar i betalningsbemyndignadena. |
| --- | --- |

c)

Ökningar i inkomstprognoserna och minskningar i betalningsbemyndignadena.

1.   Kommissionen får under omständigheter som är oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda lägga fram förslag till ändringsbudget.

Kommissionen får under omständigheter som är oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda lägga fram
  ytterligare två
  förslag till ändringsbudget
  per år
  .

Begäran om en ändringsbudget under samma omständigheter som i föregående stycke från andra institutioner än kommissionen ska överlämnas till kommissionen.

Begäran om en ändringsbudget under samma omständigheter som i föregående stycke från andra institutioner än kommissionen ska överlämnas till kommissionen.

Innan kommissionen och övriga institutioner lägger fram ett förslag till ändringsbudget ska de undersöka utrymmet för omfördelning av de berörda anslagen och då ta hänsyn till eventuellt förväntat underutnyttjande av anslag.

Innan kommissionen och övriga institutioner lägger fram ett förslag till ändringsbudget ska de undersöka utrymmet för omfördelning av de berörda anslagen och då ta hänsyn till eventuellt förväntat underutnyttjande av anslag.

2.   Alla förslag till ändringsbudgetar ska av kommissionen överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt
  senast den 1 september varje år
  , utom under exceptionella omständigheter. Till en begäran om ändringsbudget som lagts fram av övriga institutioner får kommissionen bifoga ett yttrande.

2.   Alla förslag till ändringsbudgetar ska av kommissionen överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt
  , i april och/eller i augusti
  , utom under
  motiverade
  exceptionella omständigheter
  eller i händelses av utnyttjande av Europeiska solidaritetsfonden, för vilken ett förslag till ändringsbudget kan läggas fram när som helst under det året
  . Till en begäran om ändringsbudget som lagts fram av övriga institutioner får kommissionen bifoga ett yttrande.

3.   Europaparlamentet och rådet ska behandla förslagen med hänsyn tagen till hur brådskande de är.

3.   Europaparlamentet och rådet ska behandla förslagen med hänsyn tagen till hur brådskande de är.

Ändring 91

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 1 – led a

| a) | en allmän beräkning av inkomster och utgifter, |
| --- | --- |

a)

en allmän beräkning av inkomster och utgifter,

| a) | en allmän beräkning av inkomster och utgifter
  med särredovisning av driftskostnader och investeringar
  , |
| --- | --- |

a)

en allmän beräkning av inkomster och utgifter
  med särredovisning av driftskostnader och investeringar
  ,

Ändring 92

Förslag till förordning

Artikel 41 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Administrativa utgifter ska klassificeras enligt följande:

| a) | Utgifter för personal i tjänsteförteckningen: det ska finnas ett anslagsbelopp och ett antal tjänster i tjänsteförteckningen som motsvaras av denna utgift. |
| --- | --- |

a)

Utgifter för personal i tjänsteförteckningen: det ska finnas ett anslagsbelopp och ett antal tjänster i tjänsteförteckningen som motsvaras av denna utgift.

| b) | Utgifter för extern personal och andra utgifter som avses i artikel 23.1 c och som finansieras under rubriken ”administration” i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

b)

Utgifter för extern personal och andra utgifter som avses i artikel 23.1 c och som finansieras under rubriken ”administration” i den fleråriga budgetramen.

| c) | Utgifter för byggnader och övriga sidoutgifter, däribland städning och underhåll, uthyrning, telekommunikationer, vatten, gas och elektricitet. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för byggnader och övriga sidoutgifter, däribland städning och underhåll, uthyrning, telekommunikationer, vatten, gas och elektricitet.

| d) | Extern personal och tekniskt bistånd direkt kopplat till genomförandet av program. |
| --- | --- |

d)

Extern personal och tekniskt bistånd direkt kopplat till genomförandet av program.

Den typ av kommissionens administrativa utgifter som är gemensam för flera avdelningar ska tas upp i en separat samlad redogörelse som klassificeras per typ.

Ändring 93

Förslag till förordning

Artikel 41 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Artiklar och punkter ska i möjligaste mån och där så är lämpligt vara kopplade till enskilda insatser som utförs inom ramen för en bestämd enskild verksamhet. I den delegerade förordning som avses in artikel 199 ska riktlinjer för klassificering av artiklar och punkter fastställas i syfte att göra budgeten maximalt transparent och koncis.

Ändring 94

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2

Reserven ska utnyttjas före budgetårets slut genom överföring enligt det förfarande som anges i artiklarna 21 och 23.

Reserven ska utnyttjas
  så snart som möjligt och
  före budgetårets slut
  , i första hand genom utnyttjande av reserven för betalningar och åtaganden, såsom fastställs i artikel 15.3a, eller
  genom överföring enligt det förfarande som anges i artiklarna 21 och 23.

Ändring 95 och 287

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 1

1.   I budgeten ska följande ingå:

1.   I budgeten ska följande ingå:

| a) | I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter: |
| --- | --- |

a)

I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter:

| a) | I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter: |
| --- | --- |

a)

I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter:

| i) | Unionens beräknade inkomster för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

i)

Unionens beräknade inkomster för budgetåret i fråga.

| i) | Unionens beräknade inkomster för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

i)

Unionens beräknade inkomster för budgetåret i fråga.

| ii) | De beräknade inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2. |
| --- | --- |

ii)

De beräknade inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2.

| ii) | De beräknade inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2. |
| --- | --- |

ii)

De beräknade inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2.

| iii) | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

iii)

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för budgetåret i fråga.

| iii) | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

iii)

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för budgetåret i fråga.

| iv) | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för det närmast föregående budgetåret. |
| --- | --- |

iv)

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för det närmast föregående budgetåret.

| iv) | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för det närmast föregående budgetåret. |
| --- | --- |

iv)

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för det närmast föregående budgetåret.

| v) | Utgifter för vilka åtaganden ingåtts och
  vilka
  betalats ut år n-2. |
| --- | --- |

v)

Utgifter för vilka åtaganden ingåtts och
  vilka
  betalats ut år n-2.

| v) | Utgifter för vilka åtaganden ingåtts och
  utgifter som
  betalats ut år n-2
  , de senare ska även anges som procentandel av budgeten
  . |
| --- | --- |

v)

Utgifter för vilka åtaganden ingåtts och
  utgifter som
  betalats ut år n-2
  , de senare ska även anges som procentandel av budgeten
  .

| vi) | Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1. |
| --- | --- |

vi)

Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1.

| vi) | Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1. |
| --- | --- |

vi)

Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1.

| b) | I varje avsnitt i budgeten ska inkomsterna och utgifterna redovisas på samma sätt som anges i led a. |
| --- | --- |

b)

I varje avsnitt i budgeten ska inkomsterna och utgifterna redovisas på samma sätt som anges i led a.

| b) | I varje avsnitt i budgeten ska inkomsterna och utgifterna redovisas på samma sätt som anges i led a. |
| --- | --- |

b)

I varje avsnitt i budgeten ska inkomsterna och utgifterna redovisas på samma sätt som anges i led a.

| c) | Vad gäller personal: |
| --- | --- |

c)

Vad gäller personal:

| c) | Vad gäller personal: |
| --- | --- |

c)

Vad gäller personal:

| i) | En tjänsteförteckning för varje avsnitt i budgeten, där antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljats inom ramarna för budgetanslagen fastställs för varje lönegrad i varje kategori och inom varje tjänstegrupp. |
| --- | --- |

i)

En tjänsteförteckning för varje avsnitt i budgeten, där antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljats inom ramarna för budgetanslagen fastställs för varje lönegrad i varje kategori och inom varje tjänstegrupp.

| i) | En tjänsteförteckning för varje avsnitt i budgeten,
  med en utförlig presentation av hela personalstyrkan och
  där antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljats inom ramarna för budgetanslagen fastställs för varje lönegrad i varje kategori och inom varje tjänstegrupp,
  tillsammans med ett dokument som redovisar antalet heltidsekvivalenter för kontraktsanställda och lokalanställda
  . |
| --- | --- |

i)

En tjänsteförteckning för varje avsnitt i budgeten,
  med en utförlig presentation av hela personalstyrkan och
  där antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljats inom ramarna för budgetanslagen fastställs för varje lönegrad i varje kategori och inom varje tjänstegrupp,
  tillsammans med ett dokument som redovisar antalet heltidsekvivalenter för kontraktsanställda och lokalanställda
  .

| ii) | En tjänsteförteckning över personal som avlönas genom anslagen för direkta åtgärder inom forskning och teknisk utveckling och en tjänsteförteckning över personal som avlönas genom samma anslag för indirekta åtgärder; tjänsteförteckningarna över dessa tjänster ska delas upp efter anställningskategori och lönegrad, med åtskillnad mellan fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen. |
| --- | --- |

ii)

En tjänsteförteckning över personal som avlönas genom anslagen för direkta åtgärder inom forskning och teknisk utveckling och en tjänsteförteckning över personal som avlönas genom samma anslag för indirekta åtgärder; tjänsteförteckningarna över dessa tjänster ska delas upp efter anställningskategori och lönegrad, med åtskillnad mellan fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen.

| ii) | En tjänsteförteckning över personal som avlönas genom anslagen för direkta åtgärder inom forskning och teknisk utveckling och en tjänsteförteckning över personal som avlönas genom samma anslag för indirekta åtgärder; tjänsteförteckningarna över dessa tjänster ska delas upp efter anställningskategori och lönegrad, med åtskillnad mellan fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen. |
| --- | --- |

ii)

En tjänsteförteckning över personal som avlönas genom anslagen för direkta åtgärder inom forskning och teknisk utveckling och en tjänsteförteckning över personal som avlönas genom samma anslag för indirekta åtgärder; tjänsteförteckningarna över dessa tjänster ska delas upp efter anställningskategori och lönegrad, med åtskillnad mellan fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen.

| iii) | Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

iii)

Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

| iii) | Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

iii)

Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

| iv) | En tjänsteförteckning som för varje organ som anges i
  artikel 200
  och beviljas anslag som belastar budgeten, fastställer antalet tjänster indelad efter lönegrad och anställningskategori. Tjänsteförteckningen ska utöver antalet tjänster som beviljats för budgetåret även visa antalet tjänster som beviljades för det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

iv)

En tjänsteförteckning som för varje organ som anges i
  artikel 200
  och beviljas anslag som belastar budgeten, fastställer antalet tjänster indelad efter lönegrad och anställningskategori. Tjänsteförteckningen ska utöver antalet tjänster som beviljats för budgetåret även visa antalet tjänster som beviljades för det föregående budgetåret.

| iv) | En tjänsteförteckning som för varje organ som anges i
  artikel 196b
  och beviljas anslag som belastar budgeten, fastställer antalet tjänster indelad efter lönegrad och anställningskategori. Tjänsteförteckningen ska utöver antalet tjänster som beviljats för budgetåret även visa antalet tjänster som beviljades för det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

iv)

En tjänsteförteckning som för varje organ som anges i
  artikel 196b
  och beviljas anslag som belastar budgeten, fastställer antalet tjänster indelad efter lönegrad och anställningskategori. Tjänsteförteckningen ska utöver antalet tjänster som beviljats för budgetåret även visa antalet tjänster som beviljades för det föregående budgetåret.

| ca) | Vad gäller medel till internationella organisationer, i en bilaga till kommissionens avsnitt: |
| --- | --- |

ca)

Vad gäller medel till internationella organisationer, i en bilaga till kommissionens avsnitt:

| i) | En sammanfattning av alla bidrag, med en uppdelning per unionsprogram/finansieringskälla och per internationell organisation. |
| --- | --- |

i)

En sammanfattning av alla bidrag, med en uppdelning per unionsprogram/finansieringskälla och per internationell organisation.

| ii) | En motivering som förklarar varför det var effektivare för unionen att finansiera dessa internationella organisationer snarare än att agera direkt. |
| --- | --- |

ii)

En motivering som förklarar varför det var effektivare för unionen att finansiera dessa internationella organisationer snarare än att agera direkt.

| d) | Vad gäller upp- och utlåningstransaktioner: |
| --- | --- |

d)

Vad gäller upp- och utlåningstransaktioner:

| d) | Vad gäller upp- och utlåningstransaktioner: |
| --- | --- |

d)

Vad gäller upp- och utlåningstransaktioner:

| i) | I den allmänna inkomstberäkningen ska de budgetrubriker införas som svarar mot transaktionerna i fråga och som är avsedda att ta upp eventuella återbetalningar från betalningsmottagare som i början inte har kunnat uppfylla sina förpliktelser och som har krävt att ”fullgörandegarantin” tagits i anspråk. Under dessa rubriker ska ett symboliskt anslag (pro memoria) föras in, tillsammans med lämpliga anmärkningar. |
| --- | --- |

i)

I den allmänna inkomstberäkningen ska de budgetrubriker införas som svarar mot transaktionerna i fråga och som är avsedda att ta upp eventuella återbetalningar från betalningsmottagare som i början inte har kunnat uppfylla sina förpliktelser och som har krävt att ”fullgörandegarantin” tagits i anspråk. Under dessa rubriker ska ett symboliskt anslag (pro memoria) föras in, tillsammans med lämpliga anmärkningar.

| i) | I den allmänna inkomstberäkningen ska de budgetrubriker införas som svarar mot transaktionerna i fråga
  , särskilt genomförandet av finansiella instrument (artiklarna 130 och 131),
  och som är avsedda att ta upp eventuella återbetalningar från betalningsmottagare som i början inte har kunnat uppfylla sina förpliktelser och som har krävt att ”fullgörandegarantin” tagits i anspråk
  , samt eventuella inkomster som härrör från genomförandet av finansiella instrument
  . Under dessa rubriker ska ett symboliskt anslag (pro memoria) föras in, tillsammans med lämpliga anmärkningar. |
| --- | --- |

i)

I den allmänna inkomstberäkningen ska de budgetrubriker införas som svarar mot transaktionerna i fråga
  , särskilt genomförandet av finansiella instrument (artiklarna 130 och 131),
  och som är avsedda att ta upp eventuella återbetalningar från betalningsmottagare som i början inte har kunnat uppfylla sina förpliktelser och som har krävt att ”fullgörandegarantin” tagits i anspråk
  , samt eventuella inkomster som härrör från genomförandet av finansiella instrument
  . Under dessa rubriker ska ett symboliskt anslag (pro memoria) föras in, tillsammans med lämpliga anmärkningar.

| ii) | I kommissionens avsnitt: |
| --- | --- |

ii)

I kommissionens avsnitt:

| ii) | I kommissionens avsnitt: |
| --- | --- |

ii)

I kommissionens avsnitt:

| — | De budgetrubriker som hänför sig till unionens ”fullgörandegaranti” för transaktionerna i fråga. Dessa rubriker ska föras upp med ”symboliskt anslag” (pro memoria) så länge inga faktiska utgifter som ska täckas med definitiva anslag har uppstått. |
| --- | --- |

—

De budgetrubriker som hänför sig till unionens ”fullgörandegaranti” för transaktionerna i fråga. Dessa rubriker ska föras upp med ”symboliskt anslag” (pro memoria) så länge inga faktiska utgifter som ska täckas med definitiva anslag har uppstått.

| — | De budgetrubriker som hänför sig till unionens ”fullgörandegaranti”
  och finansiella instrument
  för transaktionerna i fråga. Dessa rubriker ska föras upp med ”symboliskt anslag” (pro memoria) så länge inga faktiska utgifter som ska täckas med definitiva anslag har uppstått. |
| --- | --- |

—

De budgetrubriker som hänför sig till unionens ”fullgörandegaranti”
  och finansiella instrument
  för transaktionerna i fråga. Dessa rubriker ska föras upp med ”symboliskt anslag” (pro memoria) så länge inga faktiska utgifter som ska täckas med definitiva anslag har uppstått.

| — | Anmärkningar där den grundläggande rättsakten, volymen och löptiden för de planerade transaktionerna samt unionens finansiella garanti för genomförandet av transaktionerna i fråga anges. |
| --- | --- |

—

Anmärkningar där den grundläggande rättsakten, volymen och löptiden för de planerade transaktionerna samt unionens finansiella garanti för genomförandet av transaktionerna i fråga anges.

| — | Anmärkningar där den grundläggande rättsakten, volymen och löptiden för de planerade transaktionerna samt unionens finansiella garanti
  eller andra finansiella instrument
  för genomförandet av transaktionerna i fråga anges. |
| --- | --- |

—

Anmärkningar där den grundläggande rättsakten, volymen och löptiden för de planerade transaktionerna samt unionens finansiella garanti
  eller andra finansiella instrument
  för genomförandet av transaktionerna i fråga anges.

| — | En utförlig beräkning av andelen totala medel som avsatts för finansiella instrument i förhållande till unionens budget. |
| --- | --- |

—

En utförlig beräkning av andelen totala medel som avsatts för finansiella instrument i förhållande till unionens budget.

| iii) | I en bilaga till kommissionens avsnitt som upplysning: |
| --- | --- |

iii)

I en bilaga till kommissionens avsnitt som upplysning:

| iii) | I en bilaga till kommissionens avsnitt som upplysning: |
| --- | --- |

iii)

I en bilaga till kommissionens avsnitt som upplysning:

| — | Alla kapitalandelar i form av finansiella instrument eller offentlig-privata partnerskap som ska åtföljas av särskilda anmärkningar avseende deras resultat. |
| --- | --- |

—

Alla kapitalandelar i form av finansiella instrument eller offentlig-privata partnerskap som ska åtföljas av särskilda anmärkningar avseende deras resultat.

| — | Uppgifter om löpande kapitaltransaktioner och skuldförvaltning. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om löpande kapitaltransaktioner och skuldförvaltning.

| — | Uppgifter om löpande kapitaltransaktioner och skuldförvaltning. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om löpande kapitaltransaktioner och skuldförvaltning.

| — | Uppgifter om kapitaltransaktioner och skuldförvaltning för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om kapitaltransaktioner och skuldförvaltning för budgetåret i fråga.

| — | Uppgifter om kapitaltransaktioner och skuldförvaltning för budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om kapitaltransaktioner och skuldförvaltning för budgetåret i fråga.

| e) | De totala anslagen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i budgeten med rubriken Gusp, med särskilda budgetartiklar. Dessa artiklar ska täcka Gusp-utgifterna och ska innehålla
  särskilda budgetposter för åtminstone de mest omfattande uppdragen
  . |
| --- | --- |

e)

De totala anslagen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i budgeten med rubriken Gusp, med särskilda budgetartiklar. Dessa artiklar ska täcka Gusp-utgifterna och ska innehålla
  särskilda budgetposter för åtminstone de mest omfattande uppdragen
  .

| e) | De totala anslagen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i budgeten med rubriken Gusp, med särskilda budgetartiklar. Dessa artiklar ska täcka Gusp-utgifterna och ska innehålla
  en särskild budgetpost per uppdrag
  . |
| --- | --- |

e)

De totala anslagen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i budgeten med rubriken Gusp, med särskilda budgetartiklar. Dessa artiklar ska täcka Gusp-utgifterna och ska innehålla
  en särskild budgetpost per uppdrag
  .

| ea) | Alla inkomster och utgifter i de respektive Europeiska utvecklingsfonderna som ska föras in under en särskild budgetrubrik i kommissionens avsnitt. |
| --- | --- |

ea)

Alla inkomster och utgifter i de respektive Europeiska utvecklingsfonderna som ska föras in under en särskild budgetrubrik i kommissionens avsnitt.

Ändring 281

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| b) | Dessa ändringar ska hållas inom ramen för det totala antalet tjänster per tjänsteförteckning
  . |
| --- | --- |

b)

Dessa ändringar ska hållas inom ramen för det totala antalet tjänster per tjänsteförteckning
  .

| b) | Institutionen eller organet ska tillsammans med andra organ i EU och andra institutioner ha deltagit i en riktmärkning som initierats genom kommissionens kartläggning av sina personalresurser
  . |
| --- | --- |

b)

Institutionen eller organet ska tillsammans med andra organ i EU och andra institutioner ha deltagit i en riktmärkning som initierats genom kommissionens kartläggning av sina personalresurser
  .

Ändring 96

Förslag till förordning

Artikel 49

Om de anslag som finns upptagna i budgeten eller de anslag som anges i den fleråriga budgetramen överskrids till följd av att en unionsrättsakt genomförs, får en sådan rättsakt inte genomföras finansiellt förrän budgeten ändrats och, i förekommande fall, budgetramen reviderats på lämpligt sätt.

Om de anslag som finns upptagna i budgeten eller de anslag som anges i den fleråriga budgetramen överskrids till följd av att en unionsrättsakt genomförs, får en sådan rättsakt inte genomföras finansiellt förrän budgeten ändrats och, i förekommande fall, budgetramen reviderats på lämpligt sätt.
  I denna artikel, och trots bestämmelserna i artikel 4.2 ska en unionsrättsakt anses existera om lånetransaktioner påverkar den övergripande marginalen (artikel 9.4) för ett aktuellt år eller för framtida år som omfattas av den fleråriga budgetramen.

Ändring 97

Förslag till förordning

Artikel 50 – punkt 2

2.   Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen om en sund ekonomisk förvaltning.

2.   Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen om en sund ekonomisk förvaltning
  och ska utföra sina kontroll- och revisionsskyldigheter i enlighet med artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  .

Ändring 98

Förslag till förordning

Artikel 51 – punkt 1 – stycke 2

En grundläggande rättsakt är en rättsakt som ger en rättslig grund till åtgärden och till verkställandet av de motsvarande utgifter som förs upp i budgeten.

En grundläggande rättsakt är en rättsakt som ger en rättslig grund till åtgärden och till verkställandet av de motsvarande utgifter som förs upp i budgeten.
  Artikel 2 ska tillämpas

Ändring 99

Förslag till förordning

Artikel 51 – punkt 3

3.   I enlighet med avdelning V i fördraget om Europeiska unionen får en grundläggande rättsakt ha någon av
  de
  former
  som anges i artiklarna 26.2, 28.1, 29, 31.2, 33 och 37 i fördraget om Europeiska unionen.

3.   I enlighet med avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
  (nedan kallat EU-fördraget)
  får en grundläggande rättsakt ha någon av
  följande
  former:

| — | Rådets beslut som behövs för att fastställa och genomföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 26.2 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

—

Rådets beslut som behövs för att fastställa och genomföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 26.2 i EU-fördraget).

| — | Rådets beslut om operativa insatser som den internationella situationen kräver (artikel 28.1 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

—

Rådets beslut om operativa insatser som den internationella situationen kräver (artikel 28.1 i EU-fördraget).

| — | Rådets beslut om fastställande av unionens inställning till en särskild fråga av geografisk eller tematisk karaktär (artikel 29 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

—

Rådets beslut om fastställande av unionens inställning till en särskild fråga av geografisk eller tematisk karaktär (artikel 29 i EU-fördraget).

| — | Rådets beslut om fastställande av unionens åtgärder eller insatser eller genomförande av en sådan åtgärd eller insats (artikel 31.2 strecksatserna 1–3 i EU-fördraget) eller om att utse en särskild representant (artiklarna 31.2 fjärde strecksatsen och 33 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

—

Rådets beslut om fastställande av unionens åtgärder eller insatser eller genomförande av en sådan åtgärd eller insats (artikel 31.2 strecksatserna 1–3 i EU-fördraget) eller om att utse en särskild representant (artiklarna 31.2 fjärde strecksatsen och 33 i EU-fördraget).

| — | Ingående av avtal med en eller flera stater eller internationella organisationer (artikel 37 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

—

Ingående av avtal med en eller flera stater eller internationella organisationer (artikel 37 i EU-fördraget).

Ändring 100

Förslag till förordning

Artikel 51 – punkt 5 – led b – styckena 2a och 2b (nya)

Det totala anslagsbeloppet för de pilotprojekt som avses i led a får inte överstiga 40 miljoner EUR per budgetår.

Det totala anslagsbeloppet för de nya förberedande åtgärder som avses i första stycket i detta led får inte överstiga 50 miljoner EUR per budgetår och det totala beloppet för de åtaganden som faktiskt ingåtts för förberedande åtgärder får inte överstiga 100 miljoner EUR.

Ändring 101

Förslag till förordning

Artikel 51 – punkt 5 – led c

| c) | Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget. Dessa åtgärder ska vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser från unionens sida för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument. |
| --- | --- |

c)

Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget. Dessa åtgärder ska vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser från unionens sida för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument.

| c) | Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget
  (avseende allmänna bestämmelser om unionens yttre åtgärder och särskilda bestämmelser om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken).
  Dessa åtgärder ska vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser från unionens sida för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument. |
| --- | --- |

c)

Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget
  (avseende allmänna bestämmelser om unionens yttre åtgärder och särskilda bestämmelser om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken).
  Dessa åtgärder ska vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser från unionens sida för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument.

När det gäller unionens insatser i krissituationer ska de förberedande åtgärderna utformas för att bland annat bedöma de operativa kraven, säkerställa att resurser snabbt kan göras tillgängliga eller skapa förutsättningar ute på fältet för operationens igångsättande.

När det gäller unionens insatser i krissituationer ska de förberedande åtgärderna utformas för att bland annat bedöma de operativa kraven, säkerställa att resurser snabbt kan göras tillgängliga eller skapa förutsättningar ute på fältet för operationens igångsättande.

Förberedande åtgärder ska godkännas av rådet
  , på förslag från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  .

Förberedande åtgärder ska godkännas av rådet
  , i full samverkan med kommissionen, och Europaparlamentet ska höras i god tid i förväg och informeras i detalj om de förberedande åtgärderna, framför allt sådana åtgärder som rör Gusp och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken
  .

För att garantera ett snabbt genomförande av förberedande åtgärder ska den höga representanten så tidigt som möjligt underrätta kommissionen om rådets avsikt att inleda en förberedande åtgärd och framför allt om vilka resurser som uppskattningsvis krävs för detta ändamål. I enlighet med denna förordning ska kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att medlen utbetalas snabbt.

För att garantera ett snabbt genomförande av förberedande åtgärder ska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik så tidigt som möjligt underrätta
  Europaparlamentet och
  kommissionen om rådets avsikt att inleda en förberedande åtgärd och framför allt om vilka resurser som uppskattningsvis krävs för detta ändamål. I enlighet med bestämmelserna i denna förordning ska kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att medlen utbetalas snabbt.

Ändring 102

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 1

1.   Det ska vara förbjudet för varje aktör i budgetförvaltningen och för varje annan person som medverkar vid genomförande, förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar som kan leda till en konflikt mellan ett egenintresse och unionens intresse. Om en sådan situation uppstår, ska den berörda personen alltid avstå från att utföra handlingen och underrätta
  den behöriga myndigheten
  .

1.   Det ska vara förbjudet för varje aktör i budgetförvaltningen och för varje annan person som medverkar vid genomförande
  och
  förvaltning
  , inbegripet förberedande åtgärder
  , revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar som kan leda till en konflikt mellan ett egenintresse och unionens intresse. Om en sådan situation uppstår, ska den berörda personen alltid avstå från att utföra handlingen och
  underrätta sin närmaste överordnade som skriftligen ska bekräfta huruvida en intressekonflikt existerar
  .
  Om en intressekonflikt konstateras, ska den person som berörs av en sådan intressekonflikt upphöra med all sin verksamhet på detta område. Den närmaste överordnade ska personligen vidta lämpliga åtgärder.

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 2

2.   Det föreligger intressekonflikt om en aktör i budgetförvaltningen eller annan person, i enlighet med vad som avses i punkt 1, av familjeskäl, känslomässiga skäl, politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller varje annat gemensamt intresse med mottagaren sätter en opartisk och objektiv tjänsteutövning på spel.

2.   Det föreligger intressekonflikt om en aktör i budgetförvaltningen eller annan person, i enlighet med vad som avses i punkt 1, av familjeskäl, känslomässiga skäl, politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller varje annat gemensamt intresse med mottagaren sätter
  , eller enligt allmänhetens uppfattning skulle kunna sätta,
  en opartisk och objektiv tjänsteutövning på spel.

Handlingar som kan medföra intressekonflikter kan bestå i att

| a) | ge sig själv eller tredjeparter som är nära anhöriga genom släktskap eller andra särskilda omständigheter, oberättigade direkta eller indirekta fördelar, |
| --- | --- |

a)

ge sig själv eller tredjeparter som är nära anhöriga genom släktskap eller andra särskilda omständigheter, oberättigade direkta eller indirekta fördelar,

| b) | vägra ge en potentiell stödberättigad, stödmottagare, anbudssökande eller anbudsgivare de rättigheter eller fördelar som vederbörande har rätt till, eller ge alltför omfattande rättigheter eller fördelar, |
| --- | --- |

b)

vägra ge en potentiell stödberättigad, stödmottagare, anbudssökande eller anbudsgivare de rättigheter eller fördelar som vederbörande har rätt till, eller ge alltför omfattande rättigheter eller fördelar,

| c) | utföra oberättigade eller oegentliga handlingar eller att underlåta att utföra nödvändiga handlingar. |
| --- | --- |

c)

utföra oberättigade eller oegentliga handlingar eller att underlåta att utföra nödvändiga handlingar.

En intressekonflikt ska anses föreligga om en potentiell stödberättigad, anbudssökande eller anbudsgivare är en anställd som omfattas av tjänsteföreskrifterna, en kontraktsanställd, lokalanställd eller utsänd nationell expert.

Ändring 104

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – led a

| a) | Genom sina egna avdelningar, via unionens delegationer i enlighet med artikel 53 andra stycket eller via något av de genomförandeorgan som avses i artikel 59. |
| --- | --- |

a)

Genom sina egna avdelningar, via unionens delegationer i enlighet med artikel 53 andra stycket eller via något av de genomförandeorgan som avses i artikel 59.

| a) | Genom sina egna avdelningar, via
  sin personal i
  unionens delegationer
  under ledning av respektive delegationschef,
  i enlighet med artikel 53 andra stycket eller via något av de genomförandeorgan som avses i artikel 59. |
| --- | --- |

a)

Genom sina egna avdelningar, via
  sin personal i
  unionens delegationer
  under ledning av respektive delegationschef,
  i enlighet med artikel 53 andra stycket eller via något av de genomförandeorgan som avses i artikel 59.

Ändring 105

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – led b

| b) | Indirekt, genom delad förvaltning med medlemsstaterna eller genom att genomförandeuppgifter anförtros åt |
| --- | --- |

b)

Indirekt, genom delad förvaltning med medlemsstaterna eller genom att genomförandeuppgifter anförtros åt

| b) | Indirekt, genom delad förvaltning med medlemsstaterna eller
  , enligt en särskild bestämmelse i den grundläggande rättsakten i vilken, utom i fall i) och iv), även typer av genomförandeparter och transaktioner fastställs,
  genom att
  vissa specifika
  genomförandeuppgifter anförtros åt |
| --- | --- |

b)

Indirekt, genom delad förvaltning med medlemsstaterna eller
  , enligt en särskild bestämmelse i den grundläggande rättsakten i vilken, utom i fall i) och iv), även typer av genomförandeparter och transaktioner fastställs,
  genom att
  vissa specifika
  genomförandeuppgifter anförtros åt

| i) | tredjeländer eller organ som utsetts av dem, |
| --- | --- |

i)

tredjeländer eller organ som utsetts av dem,

| i) | tredjeländer eller organ som utsetts av dem, |
| --- | --- |

i)

tredjeländer eller organ som utsetts av dem,

| ii) | internationella organisationer eller organ eller enheter som sorterar under dem, |
| --- | --- |

ii)

internationella organisationer eller organ eller enheter som sorterar under dem,

| ii) | internationella organisationer eller organ eller enheter som sorterar under dem, |
| --- | --- |

ii)

internationella organisationer eller organ eller enheter som sorterar under dem,

| iii) | finansinstitut som fått i uppgift att förvalta finansieringsinstrument i enlighet med avdelning VIII, |
| --- | --- |

iii)

finansinstitut som fått i uppgift att förvalta finansieringsinstrument i enlighet med avdelning VIII,

| (iv) | Europeiska investeringsbanken
  , inklusive
  Europeiska investeringsfonden
  och andra dotterbolag till banken
  , |
| --- | --- |

(iv)

Europeiska investeringsbanken
  , inklusive
  Europeiska investeringsfonden
  och andra dotterbolag till banken
  ,

| iv) | Europeiska investeringsbanken
  och
  Europeiska investeringsfonden, |
| --- | --- |

iv)

Europeiska investeringsbanken
  och
  Europeiska investeringsfonden,

| v) | organ som avses i artiklarna
  200
  och
  201
  , |
| --- | --- |

v)

organ som avses i artiklarna
  200
  och
  201
  ,

| v) | organ som avses i artiklarna
  196b
  och
  196c
  , |
| --- | --- |

v)

organ som avses i artiklarna
  196b
  och
  196c
  ,

| vi) | offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier, |
| --- | --- |

vi)

offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier,

| vi) | offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier,
  samt |
| --- | --- |

vi)

offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier,
  samt

| vii) | organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts uppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier, samt |
| --- | --- |

vii)

organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts uppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier, samt

| viii) | personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 51 i denna förordning. |
| --- | --- |

viii)

personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 51 i denna förordning.

| viii) | personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder
  inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
  som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 51 i denna förordning. |
| --- | --- |

viii)

personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder
  inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
  som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 51 i denna förordning.

Kommissionen förblir ansvarig för genomförandet av budgeten (artikel 317 i EUF-fördraget) och ska informera Europaparlamentet om transaktioner som görs av de organ som anges i leden i–viii. Finansieringsöversikten (artikel 27) i denna förordning ska innehålla en fullständig motivering av valet av ett bestämt organ bland dem som avses i leden i–viii.

Ändring 106

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  I det finansieringsbeslut som ska bifogas den årliga verksamhetsrapporten (artikel 63.9) ska mål, förväntade resultat, genomförandemetod och sammanlagt belopp för finansieringsplanen anges. Beslutet ska även innehålla en beskrivning av de insatser som ska finansieras samt uppgift om finansieringsbelopp för varje insats och en vägledande tidsplan för deras genomförande.

Vid indirekt förvaltning ska även vald aktör, använda kriterier och de uppgifter som aktören anförtrotts anges.

Ändring 107

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1b (ny)

1b.
     
  De organ och personer som förtecknas i leden i–viii i punkt 1 b ska till fullo samarbeta för att skydda unionens finansiella intressen. Europeiska revisionsrätten samt Olaf måste alltid vid revision av medel som förvaltas på detta sätt ha rätt att utöva alla sina befogenheter enligt EUF-fördraget.

Kommissionen ska vid delegering av genomförandeuppgifter ställa som villkor att det ska finnas transparenta, icke-diskriminerande, ändamålsenliga och effektiva förfaranden för rättslig prövning när det gäller det faktiska genomförandet av dessa utgifter eller genomförandet av en handlingsplan för att förbättra sådana förfaranden.

En förteckning över organ och personer som anförtrotts vissa särskilda genomförandeuppgifter ska föras av räkenskapsföraren och bifogas de årliga räkenskaperna. Alla avtal som ingåtts med sådana organ och personer ska på begäran av budgetmyndigheten ställas till dennas förfogande.

Organ och personer som förtecknas i leden i–viii i punkt 1 b till vilka genomförandeuppgifter delegerats ska i enlighet med artikel 31.2 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är. Kommissionen ska underrättas om de åtgärder som vidtagits.

Ändring 108

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1

Ansvar för budgetgenomförande genom delad förvaltning

1.   Medlemsstaterna ska rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att Europeiska unionens insats framgår tydligt när de förvaltar dess medel. Medlemsstaterna ska för detta ändamål uppfylla alla sina förpliktelser i fråga om revision och kontroller och åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser
  får
  antas genom sektorsspecifika regler.

1.   
  När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna (”delad förvaltning”) ska genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna ska rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att Europeiska unionens insats framgår tydligt när de förvaltar dess medel.
  Kommissionen och
  medlemsstaterna ska för detta ändamål uppfylla alla sina
  respektive
  förpliktelser i fråga om revision och kontroller och åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser
  ska
  antas genom sektorsspecifika regler.

Ändring 109

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 2

Medlemsstaternas särskilda skyldigheter

2.   När medlemsstaterna utför uppgifter som ingår i genomförandet av unionens budget ska de
  förebygga, spåra och korrigera oriktigheter och bedrägerier. De ska för detta ändamål utföra förhands- och efterhandskontroller, vilka där så är lämpligt ska omfatta kontroller på platsen, för att försäkra sig om att de åtgärder som finansierats med medel ur budgeten faktiskt har ägt rum och har genomförts korrekt, och de ska kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder och inleda rättsliga förfaranden där så krävs
  .

2.   När medlemsstaterna utför uppgifter som ingår i genomförandet av unionens budget ska de
  vidta alla lagstiftningsmässiga, regelrelaterade och administrativa eller övriga åtgärder som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen, särskilt genom att

| a) | försäkra sig om att åtgärder som finansieras från budgeten verkligen genomförs och se till att dessa åtgärder genomförs korrekt och för detta ändamål ackreditera och övervaka organ som ska ha ansvar för förvaltningen och kontrollen av unionens medel, |
| --- | --- |

a)

försäkra sig om att åtgärder som finansieras från budgeten verkligen genomförs och se till att dessa åtgärder genomförs korrekt och för detta ändamål ackreditera och övervaka organ som ska ha ansvar för förvaltningen och kontrollen av unionens medel,

| (b) | förebygga, spåra och korrigera oriktigheter och bedrägerier. |
| --- | --- |

(b)

förebygga, spåra och korrigera oriktigheter och bedrägerier.

De ska för detta ändamål, i enlighet med proportionalitetsprincipen och punkterna 2 a och 3–5 samt relevanta sektorspecifika regler, utföra förhands- och efterhandskontroller, vilka där så är lämpligt ska omfatta kontroller på platsen av ett representativt urval av transaktioner. De ska också kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder och inleda rättsliga förfaranden där så krävs. Kommissionen får bedöma de system som inrättas i medlemsstaterna på grundval av sin egen riskbedömning eller vid tillämpningen av sektorsspecifika regler.

Om medlemsstaterna omedelbart informerar kommissionen om de fel och/eller oriktigheter som de upptäcker och åtgärdar dessa genom att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder, ska de undantas från finansiella korrigeringar rörande sådana fel och/eller oriktigheter.

De ska ålägga mottagarna effektiva, proportionella och avskräckande påföljder enligt villkoren i sektorsspecifika regler och i nationell lagstiftning.

De ska ålägga mottagarna effektiva, proportionella och avskräckande påföljder enligt villkoren i sektorsspecifika regler och
  i särskilda bestämmelser
  i nationell lagstiftning.

Ändring 110

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 3

Den ackrediterande myndighetens roll och befogenheter

3.   I enlighet med sektorsspecifika regler ska medlemsstaterna ackreditera
  ett eller flera offentligrättsliga
  organ som
  ensamma
  ska ansvara för att de medel som ackrediteringen omfattar förvaltas och kontrolleras på lämpligt sätt. Detta ska inte hindra dessa organ från att utföra andra uppgifter som inte har samband med förvaltningen av Europeiska unionens medel eller från att anförtro några av sina uppgifter på andra organ.

3.   I enlighet med
  kriterier och förfaranden som fastställts i
  sektorsspecifika regler ska medlemsstaterna ackreditera organ som ska ansvara för att de
  unionsmedel
  som ackrediteringen omfattar förvaltas och
  internkontrolleras
  . Detta ska inte hindra dessa organ från att utföra andra uppgifter som inte har samband med förvaltningen av Europeiska unionens medel eller från att anförtro några av sina uppgifter på andra organ.
  Den ackrediterande myndigheten ska vidare ansvara för att övervaka att organ som ackrediterats iakttar ackrediteringskriterierna, varvid den ska använda sig av de revisions- och kontrollresultat som finns att tillgå. Den ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att eventuella brister i de ackrediterade organens sätt att utföra sina uppgifter rättas till, inklusive genom att tillfälligt eller permanent dra in ackrediteringen. Kommissionens roll i det ackrediteringsförfarande som avses i punkt 2 ska definieras närmare i sektorsspecifika regler med beaktande av risknivån i respektive politikområde.

Ackrediteringen ska ges av en myndighet i medlemsstaten enligt de sektorsspecifika reglerna, och denna myndighet ska försäkra sig om att det organ som ackrediteras förmår att förvalta medlen korrekt. Även kommissionen får genom sektorspecifika regler anförtros en roll i ackrediteringsprocessen.

Den ackrediterande myndigheten ska ansvara för att övervaka det organ som ackrediterats, ock ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta till alla funktionella brister, inklusive genom att tillfälligt eller permanent dra in ackrediteringen.

Ändring 111

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 4

Det ackrediterade organets roll och befogenheter

4.   
  Organ
  som ackrediterats enligt punkt 3 ska

4.   
  Medlemsstaterna ska på lämplig nivå genom organ
  som ackrediterats enligt punkt 3

| a) | inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt, |
| --- | --- |

a)

inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt,

| a) | inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt, |
| --- | --- |

a)

inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt,

| b) | tillämpa ett system för
  årlig
  redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa ett system för
  årlig
  redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid,

| b) | tillämpa ett system för redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga
  årliga
  uppgifter som görs tillgängliga i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa ett system för redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga
  årliga
  uppgifter som görs tillgängliga i tid,

| c) | vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av det ackrediterade organet
  , |
| --- | --- |

c)

vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av det ackrediterade organet
  ,

| c) | tillhandahålla det underlag och den information som erfordras i enlighet med punkt 5
  ,
  och |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla det underlag och den information som erfordras i enlighet med punkt 5
  ,
  och

| d) | i enlighet med artikel 31.2
  se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand, och |
| --- | --- |

d)

i enlighet med artikel 31.2
  se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand, och

| d) | se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand
  i enlighet med artikel 31.2
  .
  Vid all behandling av personuppgifter ska nationella bestämmelser för genomförande av direktiv 95/46/EG följas. |
| --- | --- |

d)

se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand
  i enlighet med artikel 31.2
  .
  Vid all behandling av personuppgifter ska nationella bestämmelser för genomförande av direktiv 95/46/EG följas.

| f) | se till att personuppgifter skyddas enligt principerna i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

f)

se till att personuppgifter skyddas enligt principerna i direktiv 95/46/EG.

Ändring 112

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 5

Innehåll, tidsplan för och revision av uppgifter som rapporteras av ackrediterade organ.

5.   De organ som ackrediterats enligt punkt 3 ska senast den
  1 februari
  påföljande år förse kommissionen med

5.   De organ som ackrediterats enligt punkt 3 ska senast den
  1 mars
  påföljande år förse kommissionen med
  följande:

| a) | sina
  räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts, |
| --- | --- |

a)

sina
  räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts,

| a) | De ackrediterade organens årliga
  räkenskaper över utgifter
  som uppstått
  i samband med de uppgifter de anförtrotts
  och för vilka återbetalning begärts hos kommissionen, inbegripet förskott och belopp för vilka indrivningsförfaranden genomförs eller har slutförts. Till dessa uppgifter ska en förvaltningsförklaring bifogas där de som ansvarar för medlens förvaltning intygar att |
| --- | --- |

a)

De ackrediterade organens årliga
  räkenskaper över utgifter
  som uppstått
  i samband med de uppgifter de anförtrotts
  och för vilka återbetalning begärts hos kommissionen, inbegripet förskott och belopp för vilka indrivningsförfaranden genomförs eller har slutförts. Till dessa uppgifter ska en förvaltningsförklaring bifogas där de som ansvarar för medlens förvaltning intygar att

| — | uppgifterna är rättvisande, fullständiga och korrekta, |
| --- | --- |

—

uppgifterna är rättvisande, fullständiga och korrekta,

| — | utgifterna har använts för tilltänkta ändamål, såsom dessa definierats i de sektorsspecifika reglerna, |
| --- | --- |

—

utgifterna har använts för tilltänkta ändamål, såsom dessa definierats i de sektorsspecifika reglerna,

| — | de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. En bilaga till förklaringen ska redogöra för felfrekvensen per finansieringskälla och en analys av felen samt, i förekommande fall, reservationer. |
| --- | --- |

—

de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. En bilaga till förklaringen ska redogöra för felfrekvensen per finansieringskälla och en analys av felen samt, i förekommande fall, reservationer.

| b) | en sammanfattning av
  alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat
  , inklusive en analys av systemrelaterade
  eller återkommande
  brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem, |
| --- | --- |

b)

en sammanfattning av
  alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat
  , inklusive en analys av systemrelaterade
  eller återkommande
  brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem,

| b) | En sammanfattning av
  slutgiltiga revisionsrapporter och en sammanfattning av kontrollresultat
  , inklusive en analys av
  återkommande eller
  systemrelaterade brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem
  , och resultatet av dessa
  . |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av
  slutgiltiga revisionsrapporter och en sammanfattning av kontrollresultat
  , inklusive en analys av
  återkommande eller
  systemrelaterade brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem
  , och resultatet av dessa
  .

| c) | en förvaltningsförklaring genom vilken man försäkrar att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, att de interna kontrollsystemen fungerar korrekt, att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och att principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras, |
| --- | --- |

c)

en förvaltningsförklaring genom vilken man försäkrar att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, att de interna kontrollsystemen fungerar korrekt, att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och att principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras,

De årliga räkenskaper som avses i led a och den sammanfattning som avses i led b ska åtföljas av ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan som upprättats i överensstämmelse med god internationell revisionssed och som anger om räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild, om de utgifter för vilka återbetalning begärts hos kommissionen är lagliga och korrekta samt om de kontrollförfaranden som införts fungerar på avsett sätt. Av utlåtandet ska framgå om granskningen föranleder tvivel på vad som sägs i förvaltningsförklaringen. I en bilaga till utlåtandet ska, för varje finansieringsområde, förekomsten av fel redovisas tillsammans med en analys av de fel och reservationer som förekommit.

| d) | ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan om alla aspekter av den förvaltningsförklaring som avses i d. |
| --- | --- |

d)

ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan om alla aspekter av den förvaltningsförklaring som avses i d.

Om en medlemsstat har ackrediterat fler än ett organ per politikområde ska den senast
  den 15 februari
  påföljande budgetår förse kommissionen med en sammanfattande rapport för politikområdet i fråga, som ska ge en översikt på nationell nivå över alla förvaltningsförklaringar och de oberoende revisionsutlåtanden som
  fällts över
  dessa.

Om en medlemsstat har ackrediterat fler än ett organ
  med ansvar för förvaltningen av medel
  per politikområde ska den senast
  den 15 mars
  påföljande budgetår förse kommissionen med en sammanfattande rapport för politikområdet i fråga, som ska ge en översikt på nationell nivå över alla förvaltningsförklaringar och de oberoende revisionsutlåtanden som avser dessa.

Medlemsstaterna ska på lämplig nivå offentliggöra dessa uppgifter senast sex månader efter att de tillhandahållit kommissionen dessa handlingar.

Ändring 113

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 6

Kommissionens särskilda uppgifter

6.   
  Kommissionen ska

6.   
  Som en garanti för att medlen används i enlighet med tillämpliga regler ska kommissionen

| -a) | övervaka hur medlemsstaterna uppfyller sina förpliktelser, i synnerhet genom att göra revisioner av pågående program, |
| --- | --- |

-a)

övervaka hur medlemsstaterna uppfyller sina förpliktelser, i synnerhet genom att göra revisioner av pågående program,

| a) | tillämpa förfaranden som garanterar att de ackrediterade organens räkenskaper kan granskas och godkännas i tid, och
  att det kan fastställas
  att dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga
  och att fall av oriktigheter kan lösas i tid
  , |
| --- | --- |

a)

tillämpa förfaranden som garanterar att de ackrediterade organens räkenskaper kan granskas och godkännas i tid, och
  att det kan fastställas
  att dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga
  och att fall av oriktigheter kan lösas i tid
  ,

| a) | tillämpa förfaranden som garanterar att de ackrediterade organens räkenskaper kan granskas och godkännas i tid, och
  därmed fastställa
  om dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga, |
| --- | --- |

a)

tillämpa förfaranden som garanterar att de ackrediterade organens räkenskaper kan granskas och godkännas i tid, och
  därmed fastställa
  om dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga,

| b) | undanta alla belopp som betalats ut i strid med EU-lagstiftningen från finansiering från unionen. |
| --- | --- |

b)

undanta alla belopp som betalats ut i strid med EU-lagstiftningen från finansiering från unionen.

| b) | undanta alla belopp som betalats ut i strid med EU-lagstiftningen från finansiering från unionen. |
| --- | --- |

b)

undanta alla belopp som betalats ut i strid med EU-lagstiftningen från finansiering från unionen.

| ba) | avbryta eller uppskjuta överenskomna utbetalningar, om det finns avsevärda brister i en medlemsstats övervakning, eller i verksamheten hos ett organ som ackrediterats i enlighet med punkt 3, såvida inte nödvändiga åtgärder omedelbart vidtas. |
| --- | --- |

ba)

avbryta eller uppskjuta överenskomna utbetalningar, om det finns avsevärda brister i en medlemsstats övervakning, eller i verksamheten hos ett organ som ackrediterats i enlighet med punkt 3, såvida inte nödvändiga åtgärder omedelbart vidtas.

Villkoren för när kommissionen eller den delegerade utanordnaren får avbryta betalningar till medlemsstaterna ska regleras i sektorsspecifika regler
  .

När medlemsstaten inkommit med synpunkter får kommissionen besluta att helt eller delvis återuppta avbrutna eller uppskjutna utbetalningar
  .
  Kommissionens behöriga delegerade utanordnare ska i sin årliga verksamhetsrapport rapportera om alla skyldigheter under denna punkt.

Ändring 114

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 6a (ny)

Särskild bestämmelse för det europeiska territoriella samarbetet

6a.
     
  De sektorsspecifika reglerna ska beakta de europeiska territoriella samarbetsprogrammens behov när det gäller i synnerhet innehållet i den årliga förvaltningsförklaringen, ackrediteringsförfarandet och revisionsfunktionen.

Ändring 115

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 6b (ny)

Nationella förvaltningsförklaringar

6b.
     
  Medlemsstaterna ska lämna en nationell förklaring om de utgifter som de haft inom ramen för metoden med delad förvaltning. Denna förklaring ska undertecknas på lämplig politisk nivå, bygga på de uppgifter som ska tillhandahållas enligt punkt 5 c och som ett minimum intyga att de interna kontrollsystem som införts fungerar effektivt och att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. Ett oberoende revisionsorgan ska uttala sig om förklaringen och den ska lämnas till kommissionen senast den 15 mars året efter budgetåret i fråga.

Europeiska revisionsrätten och kontaktkommittén för EU:s högsta nationella revisionsorgan ska rådfrågas om riktlinjerna för upprättandet av sådana nationella förklaringar.

Om en medlemsstat har lämnat en nationell förklaring i enlighet med denna punkt ska hänsyn tas till denna vid fastställandet av kommissionens gransknings- och kontrollstrategier enligt punkt 6 i denna artikel, samt vid fastställandet av risken på medlemsstatsnivå i enlighet med artikel 29. Förklaringen ska vidarebefordras till budgetmyndigheten genom tillämpning av artikel 63.9 i tillämpliga delar.

Ändring 116

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 1

1.   Enheter och personer som anförtrotts uppgifter som ingår i budgetförfarandet enligt artikel 55.1 b ska rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att Europeiska unionens insats framgår tydligt när de förvaltar dess medel. De ska vid förvaltningen av unionens medel säkerställa en skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen som är likvärdig med den som krävs i denna förordning, med vederbörlig hänsyn till

1.   Enheter och personer
  , med undantag för medlemsstaterna,
  som anförtrotts uppgifter som ingår i budgetförfarandet enligt artikel 55.1 b ska rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att Europeiska unionens insats framgår tydligt när de förvaltar dess medel. De ska vid förvaltningen av unionens medel säkerställa en skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen som är likvärdig med den som krävs i denna förordning, med vederbörlig hänsyn till

| a) | typen av genomförandeuppgifter som de anförtrotts och berörda belopp, |
| --- | --- |

a)

typen av genomförandeuppgifter som de anförtrotts och berörda belopp,

| a) | typen av genomförandeuppgifter som de anförtrotts och berörda belopp, |
| --- | --- |

a)

typen av genomförandeuppgifter som de anförtrotts och berörda belopp,

| b) | vilka ekonomiska risker som föreligger, |
| --- | --- |

b)

vilka ekonomiska risker som föreligger,

| b) | vilka ekonomiska risker som föreligger, |
| --- | --- |

b)

vilka ekonomiska risker som föreligger,

| c) | den nivå av säkerhet som deras system, regler och förfaranden ger in kombination med de åtgärder kommissionen vidtagit för att övervaka och ge stöd för genomförandet av de aktuella uppgifterna. |
| --- | --- |

c)

den nivå av säkerhet som deras system, regler och förfaranden ger in kombination med de åtgärder kommissionen vidtagit för att övervaka och ge stöd för genomförandet av de aktuella uppgifterna.

| c) | den nivå av säkerhet som deras system, regler och förfaranden ger in kombination med de åtgärder kommissionen vidtagit för att övervaka och ge stöd för genomförandet av de aktuella uppgifterna. |
| --- | --- |

c)

den nivå av säkerhet som deras system, regler och förfaranden ger in kombination med de åtgärder kommissionen vidtagit för att övervaka och ge stöd för genomförandet av de aktuella uppgifterna.

Ändring 117 och 282

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2

2.   För detta ändamål ska de enheter och personer som avses i punkt 1

2.   För detta ändamål ska de enheter och personer som avses i punkt 1
  , i enlighet med standarder likvärdiga unionens standarder eller, om några sådana inte finns, internationellt accepterade standarder vilka ska definieras i överenskommelsen om delegering av de särskilt angivna genomförandeuppgifterna,

| a) | inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt, |
| --- | --- |

a)

inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt,

| a) | inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt, |
| --- | --- |

a)

inrätta ett effektivt internt kontrollsystem och se till att detta system fungerar korrekt,

| b) | tillämpa ett system för årlig redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa ett system för årlig redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid,

| b) | tillämpa ett system för årlig redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa ett system för årlig redovisning som ger rättvisande, kompletta och tillförlitliga uppgifter som görs tillgängliga i tid,

| c) | vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av enheten eller personen i fråga, |
| --- | --- |

c)

vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av enheten eller personen i fråga,

| c) | vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av enheten eller personen i fråga, |
| --- | --- |

c)

vara föremål för en oberoende extern revision som ska utföras enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer av ett revisionsorgan som är funktionellt oberoende av enheten eller personen i fråga,

| d) | tillämpa lämpliga regler och förfaranden för finansiering genom medel från Europeiska unionen i form av bidrag, upphandlingskontrakt eller finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

d)

tillämpa lämpliga regler och förfaranden för finansiering genom medel från Europeiska unionen i form av bidrag, upphandlingskontrakt eller finansieringsinstrument,

| d) | tillämpa lämpliga regler och förfaranden för finansiering genom medel från Europeiska unionen i form av bidrag, upphandlingskontrakt eller finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

d)

tillämpa lämpliga regler och förfaranden för finansiering genom medel från Europeiska unionen i form av bidrag, upphandlingskontrakt eller finansieringsinstrument,

| e) | i enlighet med artikel 31.2
  se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand, och |
| --- | --- |

e)

i enlighet med artikel 31.2
  se till att namnen på mottagarna av medel från Europeiska unionen offentliggörs i efterhand, och

| e) | se till att namnen på mottagarna av medel från unionen offentliggörs i efterhand
  i enlighet med artikel 31.2 och att personuppgifter skyddas enligt principerna i direktiv 95/46/EG
  , och |
| --- | --- |

e)

se till att namnen på mottagarna av medel från unionen offentliggörs i efterhand
  i enlighet med artikel 31.2 och att personuppgifter skyddas enligt principerna i direktiv 95/46/EG
  , och

| f) | garantera ett rimligt skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

f)

garantera ett rimligt skydd av personuppgifter.

| f) | garantera ett rimligt skydd av personuppgifter
  enligt direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001
  . |
| --- | --- |

f)

garantera ett rimligt skydd av personuppgifter
  enligt direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001
  .

Personer som avses i artikel 55.1 b viii ska också ha möjlighet att uppfylla
  dessa
  krav
  successivt
  .
  De ska anta sina finansiella bestämmelser efter godkännande från kommissionen.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 196b och 196c ska de anta sina finansiella bestämmelser efter godkännande från kommissionen.
  Personer som avses i artikel 55.1 b viii ska också ha möjlighet att
  successivt
  uppfylla
  de
  krav
  som fastställs i leden a–e i denna punkt inom de första sex månaderna av deras mandat
  .

Ändring 300

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

För att garantera rättssäkerhet får ingen striktare definition av deltagandebestämmelserna tillämpas retroaktivt och mottagarna får inte avkrävas någon förnyad beräkning av finansieringsöversikter som kommissionen redan har godkänt.

Ändring 288

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  EU:s institutioner och organ ska aktivt uppmuntra anmälningar av misstänkta oriktigheter med EU-medel i medlemsstaterna.

Ändring 118

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 4 – stycke 2

Den delegerade utanordnaren
  får
  helt eller delvis avbryta betalningarna till sådana enheter och personer i syfte att utföra ytterligare kontroller om han eller hon får upplysningar som tyder på att det finns en betydande brist i det interna kontrollsystemets funktion eller att utgifter som uppgetts vara korrekta av enheten eller personen i fråga har samband med allvarliga oriktigheter och utgifterna trots detta inte har korrigerats, förutsatt att avbrottet i betalningarna kan motiveras med behovet av att skydda unionens ekonomiska intressen från allvarlig skada.

Oaktat artikel 89 får
  den delegerade utanordnaren helt eller delvis avbryta betalningarna till sådana enheter och personer i syfte att utföra ytterligare kontroller om han eller hon får upplysningar som tyder på att det finns en betydande brist i det interna kontrollsystemets funktion eller att utgifter som uppgetts vara korrekta av enheten eller personen i fråga har samband med allvarliga oegentligheter och utgifterna trots detta inte har korrigerats, förutsatt att avbrottet i betalningarna kan motiveras med behovet av att skydda unionens ekonomiska intressen från allvarlig skada.

Ändring 119

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 5

5.   De enheter och personer som avses i punkt 1 ska förse kommissionen med

5.   De enheter och personer som avses i punkt 1 ska förse kommissionen med

| a) | en rapport om genomförandet av de uppgifter de anförtrotts, |
| --- | --- |

a)

en rapport om genomförandet av de uppgifter de anförtrotts,

| a) | en rapport om genomförandet av de uppgifter de anförtrotts, |
| --- | --- |

a)

en rapport om genomförandet av de uppgifter de anförtrotts,

| b) | sina räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts, |
| --- | --- |

b)

sina räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts,

| b) | sina räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts, |
| --- | --- |

b)

sina räkenskaper över utgifter i samband med de uppgifter de anförtrotts,

| c) | en sammanfattning av alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat, inklusive en analys av systemrelaterade eller återkommande brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem, |
| --- | --- |

c)

en sammanfattning av alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat, inklusive en analys av systemrelaterade eller återkommande brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem,

| c) | en sammanfattning av alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat, inklusive en analys av systemrelaterade eller återkommande brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem, |
| --- | --- |

c)

en sammanfattning av alla tillgängliga revisions- och kontrollresultat, inklusive en analys av systemrelaterade eller återkommande brister samt en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att avhjälpa dem,

| d) | en förvaltningsförklaring
  genom vilken man försäkrar att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, att de interna kontrollsystemen fungerar korrekt,
  att
  de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och att principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras, |
| --- | --- |

d)

en förvaltningsförklaring
  genom vilken man försäkrar att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, att de interna kontrollsystemen fungerar korrekt,
  att
  de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och att principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras,

| d) | en förvaltningsförklaring
  som ger rimliga garantier för
  att |
| --- | --- |

d)

en förvaltningsförklaring
  som ger rimliga garantier för
  att

| i) | uppgifterna i räkenskaperna ger en rättvisande bild, |
| --- | --- |

i)

uppgifterna i räkenskaperna ger en rättvisande bild,

| ii) | de utgifter som avses i räkenskaperna har använts för de avsedda ändamålen och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

ii)

de utgifter som avses i räkenskaperna har använts för de avsedda ändamålen och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning,

| iii) | de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

iii)

de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| e) | ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan om
  alla aspekter av den förvaltningsförklaring som avses i c. |
| --- | --- |

e)

ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan om
  alla aspekter av den förvaltningsförklaring som avses i c.

| e) | Dessa dokument ska åtföljas av
  ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan
  , som ska utarbetas enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer,
  om
  huruvida räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, huruvida de interna kontrollsystemen fungerar korrekt, samt huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Revisionsorganet ska rapportera om huruvida granskningen ifrågasätter de försäkringar som gjorts i förvaltningsförklaringen. |
| --- | --- |

e)

Dessa dokument ska åtföljas av
  ett utlåtande från ett oberoende revisionsorgan
  , som ska utarbetas enligt internationellt vedertagna redovisningsnormer,
  om
  huruvida räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, huruvida de interna kontrollsystemen fungerar korrekt, samt huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Revisionsorganet ska rapportera om huruvida granskningen ifrågasätter de försäkringar som gjorts i förvaltningsförklaringen.

Med undantag för det revisionsutlåtande som anges i e ska dessa handlingar läggas fram till kommissionen senast den 1 februari det påföljande budgetåret. Det utlåtandet ska i stället läggas fram senast den 15 mars.

Med undantag för det revisionsutlåtande som anges i e ska dessa handlingar läggas fram till kommissionen senast den 1 februari det påföljande budgetåret. Det utlåtandet ska i stället läggas fram senast den 15 mars.

Dessa krav ska inte påverka tillämpningen av bestämmelser som ingår i överenskommelser som sluts med internationella organisationer eller med tredjeland. Sådana bestämmelser ska minst innefatta kravet att enheten i fråga årligen ska förse kommissionen med en förklaring om att unionens bidrag under budgetåret i fråga har använts och redovisats i enlighet med punkt 2 i denna artikel och med övriga villkor i den överenskommelse som slutits med den berörda internationella organisationen eller berört tredjeland.

Dessa krav ska inte påverka tillämpningen av bestämmelser som ingår i överenskommelser som sluts med internationella organisationer eller med tredjeland. Sådana bestämmelser ska minst innefatta kravet att enheten i fråga årligen ska förse kommissionen med en förklaring om att unionens bidrag under budgetåret i fråga har använts och redovisats i enlighet med punkt 2 i denna artikel och med övriga villkor i den överenskommelse som slutits med den berörda internationella organisationen eller berört tredjeland
  och granskats av det behöriga högsta revisionsorganet
  .
  Den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten ska ges tillgång till resultatet av granskningen. Detta ska inte inkräkta på Europeiska revisionsrättens och Olafs undersökningsbefogenheter.

Ändring 120

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 6

6.   Kommissionen ska

6.   Kommissionen ska

| a) | ansvara för övervakningen och genomförandet av de uppgifter som anförtrotts åt enheter eller personer
  , |
| --- | --- |

a)

ansvara för övervakningen och genomförandet av de uppgifter som anförtrotts åt enheter eller personer
  ,

| a) | övervaka att dessa enheter fullföljer sina uppgifter, särskilt genom att utföra granskningar och utvärderingar under genomförandet av programmet
  , |
| --- | --- |

a)

övervaka att dessa enheter fullföljer sina uppgifter, särskilt genom att utföra granskningar och utvärderingar under genomförandet av programmet
  ,

| b) | tillämpa förfaranden som garanterar att
  de berörda
  enheternas
  och personernas
  räkenskaper kan granskas och godkännas i tid,
  och
  att
  det kan fastställas att
  dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga och att fall av oriktigheter kan lösas i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa förfaranden som garanterar att
  de berörda
  enheternas
  och personernas
  räkenskaper kan granskas och godkännas i tid,
  och
  att
  det kan fastställas att
  dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga och att fall av oriktigheter kan lösas i tid,

| b) | tillämpa förfaranden som garanterar att enheternas räkenskaper kan granskas och godkännas i tid,
  i syfte
  att
  fastställa huruvida
  dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga och att fall av oriktigheter kan lösas i tid, |
| --- | --- |

b)

tillämpa förfaranden som garanterar att enheternas räkenskaper kan granskas och godkännas i tid,
  i syfte
  att
  fastställa huruvida
  dessa räkenskaper är fullständiga, exakta och sanningsenliga och att fall av oriktigheter kan lösas i tid,

| c) | undanta alla belopp som betalats ut i strid med
  tillämpliga bestämmelser
  från finansiering från unionen. |
| --- | --- |

c)

undanta alla belopp som betalats ut i strid med
  tillämpliga bestämmelser
  från finansiering från unionen.

| c) | undanta alla belopp som betalats ut i strid med
  unionsrätten
  från finansiering från unionen. |
| --- | --- |

c)

undanta alla belopp som betalats ut i strid med
  unionsrätten
  från finansiering från unionen.

Ändring 121

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 7

7.   Punkterna 5 och 6 ska inte tillämpas på enheter
  och personer
  som
  budgetmyndigheten beviljar
  ansvarsfrihet i ett separat förfarande.

7.   Punkterna 5 och 6 ska inte tillämpas på
  de av unionens
  enheter som
  beviljas
  ansvarsfrihet i ett separat förfarande
  då enheterna genomför unionens budget
  .

Ändring 122

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 7a (ny)

7a.
     
  Punkterna 1, 2 och 3 ska i tillämpliga delar gälla för den indirekta förvaltningen av de anslag som Europaparlamentet tilldelat sina politiska gruppers. Europaparlamentet ska anta tillämpningsbestämmelser på detta område i vilka hänsyn tas till de politiska gruppernas särskilda behov.

Ändring 123

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 6a (ny)

6a.
     
  Den behörige utanordnaren kan bistås av anställda, med uppgift att under dennes ansvar utföra vissa transaktioner som är nödvändiga för genomförandet av budgeten och framtagandet av information om förvaltning och finansiella frågor. För att undvika alla intressekonflikter ska de anställda som assisterar delegerade eller vidaredelegerade utanordnare omfattas av de skyldigheter som anges i artikel 54.

Ändring 124

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 6b (ny)

6b.
     
  Varje institution ska underrätta budgetmyndigheten varje gång som en tjänsteman tilldelas befogenheten som delegerad utanordnare, eller om denna befogenhet ändras eller upphör.

Ändring 125

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 6c (ny)

6c.
     
  Varje institution ska i sina interna regler fastställa de förvaltningsrutiner som den bedömer vara nödvändiga för en sund förvaltning av anslagen i dess respektive budgetavsnitt. Dessa interna regler ska meddelas Europaparlamentet under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

Ändring 126

Förslag till förordning

Del 1 – artikel 63 – punkt 6 – stycke 2

Förhandskontrollerna ska utföras av andra anställda än de som ansvarar för efterhandskontrollerna. De anställda som ansvarar för efterhandskontrollerna får inte heller vara underordnade dem som ansvarar för förhandskontrollerna.

Förhandskontrollerna ska utföras av andra anställda än de som ansvarar för efterhandskontrollerna. De anställda som ansvarar för efterhandskontrollerna får inte heller vara underordnade dem som ansvarar för förhandskontrollerna
  och vice versa
  .

Ändring 127

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 8

8.   Varje anställd som medverkar i den ekonomiska förvaltningen eller vid kontroller av enskilda transaktioner och som bedömer att ett beslut, som fattats av en överordnad och som han eller hon uppmanas att verkställa eller godta, utgör en oegentlighet eller ett brott mot principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller de bestämmelser som gäller för yrket och som han eller hon är skyldig att följa, ska skriftligen underrätta den delegerade utanordnaren om detta, och – om denne inte vidtar någon åtgärd – skriftligen underrätta den instans som avses i artikel 70.6.
  Den chef som berörs ska vidare, om det förfarande som upptäcks är brottsligt eller utgör bedrägeri eller korruption som kan skada unionens intressen, underrätta de myndigheter och instanser som utsetts i gällande lagstiftning.

8.   Varje anställd som medverkar i den ekonomiska förvaltningen eller vid kontroller av enskilda transaktioner och som bedömer att ett beslut, som fattats av en överordnad och som han eller hon uppmanas att verkställa eller godta, utgör en oegentlighet eller ett brott mot principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller de bestämmelser som gäller för yrket och som han eller hon är skyldig att följa, ska skriftligen underrätta den delegerade utanordnaren om detta, och – om denne inte vidtar någon åtgärd – skriftligen underrätta den instans som avses i artikel 70.6.

I händelse av olaglig verksamhet, bedrägeri eller korruption som kan skada unionens intressen, ska en sådan anställd informera myndigheterna och de organ som anges i tillämplig lagstiftning. I fall av bedrägeri gäller denna skyldighet även oberoende revisorer som genomför förfaranden i samband med unionens ekonomiska förvaltning. Genom ett sådant avslöjande ådrar de sig inte ansvarsskyldighet.

När det gäller denna punkt ska den berörd personal skyddas av de relevanta bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

Ändring 128

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 7a (ny)

7a.
     
  Kommissionens räkenskapsförare ska fastställa reglerna för förvaltningen av förvaltningskontona och användningen av dessa.

Ändring 129

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2

2.   Alla utanordnare, räkenskapsförare och förskottsförvaltare ska kunna bli föremål för disciplinåtgärder och krav på ekonomisk kompensation enligt tjänsteföreskrifterna, dock utan att detta påverkar tillämpningenav bestämmelserna i artiklarna 70, 71 och 72. När det är fråga om olaglig verksamhet, bedrägeri eller korruption som kan skada unionens intressen, ska sådana ärenden hänskjutas till de myndigheter och organ som anges i gällande lagstiftning.

2.   Alla utanordnare, räkenskapsförare och förskottsförvaltare ska kunna bli föremål för disciplinåtgärder och krav på ekonomisk kompensation enligt tjänsteföreskrifterna, dock utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 70, 71 och 72. När det är fråga om olaglig verksamhet, bedrägeri eller korruption som kan skada unionens intressen, ska sådana ärenden hänskjutas till de myndigheter och organ som anges i gällande lagstiftning
  , särskilt till Olaf
  .

Ändring 130

Förslag till förordning

Avsnitt 4 – rubriken

Ändring 131

Förslag till förordning

Artikel -76 (ny)

Artikel -76

Definitioner

Vid tillämpning av denna avdelning gäller följande definitioner:

| a) | Inkasseringar är instrument som används för att korrigera mottagandet av felaktiga utgifter. I princip är det mottagarna av sådana betalningar som återbetalar belopp som de erhållit på felaktiga grunder. Om det inte är möjligt att fastställa det faktiska beloppet för de berörda betalningarna kan det belopp som ska inkasseras fastställas med hjälp av någon annan vetenskaplig metod. Sådana metoder ska i princip fastställas innan åtaganden har ingåtts för betalningen. |
| --- | --- |

a)

Inkasseringar är instrument som används för att korrigera mottagandet av felaktiga utgifter. I princip är det mottagarna av sådana betalningar som återbetalar belopp som de erhållit på felaktiga grunder. Om det inte är möjligt att fastställa det faktiska beloppet för de berörda betalningarna kan det belopp som ska inkasseras fastställas med hjälp av någon annan vetenskaplig metod. Sådana metoder ska i princip fastställas innan åtaganden har ingåtts för betalningen.

| b) | Finansiella korrigeringar är instrument som framför allt används för att komma till rätta med brister i förvaltningssystemen. De innebär att finansiering dras tillbaka från medlemsstater eller tredjeländer eller andra som inte ser till att unionens regler tillämpas korrekt. De kan också användas för att främja genomförandet av unionens politik som fastställs i den rättsliga grunden för respektive bidrag från unionen. |
| --- | --- |

b)

Finansiella korrigeringar är instrument som framför allt används för att komma till rätta med brister i förvaltningssystemen. De innebär att finansiering dras tillbaka från medlemsstater eller tredjeländer eller andra som inte ser till att unionens regler tillämpas korrekt. De kan också användas för att främja genomförandet av unionens politik som fastställs i den rättsliga grunden för respektive bidrag från unionen.

Alla finansiella korrigeringar som beslutats och som ännu inte genomförts, för varje stöd och medlemsstat, ska redovisas i räkenskaperna i enlighet med artikel 132.

Ändring 132

Förslag till förordning

Del 1 – artikel 76 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Debetnota för respektive betalningskrav ska ställas till gäldenären och ska till innehållet vara bindande för kommissionen vid tiden för behandling.

Ändring 133

Förslag till förordning

Artikel 76 – punkt 2

2.   
  Varje institution
  får införa ett formellt förfarande för att fastställa fordringar på andra gäldenärer än stater, varvid förfarandet skall bestå i ett beslut som skall räknas som verkställbart i den mening som avses utgöra exekutionstitel enligt artikel 299 i EUF-fördraget.

2.   
  Rådet, kommissionen eller Europeiska centralbanken
  får införa ett formellt förfarande för att fastställa fordringar på andra gäldenärer än stater, varvid förfarandet ska bestå i ett beslut som ska räknas som verkställbart i den mening som avses utgöra exekutionstitel enligt artikel 299 i EUF-fördraget.
  När det gäller övriga institutioner får kommissionen för deras räkning anta ett sådant beslut som är verkställbart i den mening som avses i artikel 299 i EUF-fördraget, enligt de villkor som fastställs genom den delegerade förordning som avses i artikel 199.

Ändring 134

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 1 – stycke 2

Räkenskapsföraren ska kräva in medel genom avräkning i de fall samma gäldenär har en fordran på unionen
  , förutsatt att denna fordran är
  säker, obestridd och förfallen till betalning.

Räkenskapsföraren ska kräva in medel genom avräkning i de fall samma gäldenär har en fordran på unionen
  . Motfordran måste vara
  säker, obestridd och förfallen till betalning.

Ändring 135

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2

2.   Om den delegerade behöriga utanordnaren överväger att avstå helt eller delvis från att kräva in en fastställd fordran ska han eller hon först försäkra sig om att detta beslut är formellt korrekt, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet
  enligt förfarandena och i överensstämmelse med kriterierna i den delegerade förordning som avses i artikel 199
  . Beslutet att avstå från att kräva in en fordran ska vara motiverat. Chefsutanordnaren får
  endast
  delegera beslutet
  på villkor som fastställs i den delegerade förordning som avses i artikel 199
  .

2.   Om den delegerade behöriga utanordnaren överväger att avstå helt eller delvis från att kräva in en fastställd fordran ska han eller hon först försäkra sig om att detta beslut är formellt korrekt, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran ska vara motiverat
  och ska presenteras i de årliga verksamhetsrapporter som avses i artikel 63.9
  . Chefsutanordnaren får delegera beslutet.

Den
  ansvarige
  utanordnaren får helt eller delvis annullera en fastställd fordran
  enligt villkoren i den delegerade förordning som avses i artikel 199
  . Det faktum att en fastställd fordran delvis har annullerats innebär inte att unionen avstår från rätten till den fastställda fordringen.

Den
  behörige
  utanordnaren får helt eller delvis annullera en fastställd fordran. Det faktum att en fastställd fordran delvis har annullerats innebär inte att unionen avstår från rätten till den fastställda fordringen.

Bestämmelserna och kriterierna för beslutet att avstå från att kräva in en fordran samt utanordnarens delegering av detta beslut och annulleringen av en fastställd fordran ska fastställas i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

Ändring 136

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  De belopp som inkasseras av medlemsstaterna till följd av oriktigheter eller försummelser och den ränta som de ger upphov till ska betalas till förvaltningsorganen och av dessa bokföras som intäkter den månad de tas emot.

Ändring 137

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Vid återbetalning till unionens budget får medlemsstaten behålla 20 % av de inkasserade beloppen, som ersättning för kostnader för återkrav, utom i de fall där det rör sig om oriktigheter eller försummelser som kan tillskrivas den berörda medlemsstatens förvaltning eller andra av medlemsstatens organ.

Ändring 138

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2c (ny)

2c.
     
  I väl motiverade fall får medlemsstaterna besluta att inte fullfölja inkasseringen. Ett sådant beslut får fattas endast i följande fall:

| a) | Om redan åsamkade och förväntade kostnader för indrivningen tillsammans överstiger det belopp som ska drivas in. |
| --- | --- |

a)

Om redan åsamkade och förväntade kostnader för indrivningen tillsammans överstiger det belopp som ska drivas in.

| b) | Om det visar sig omöjligt att genomföra en inkassering därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oriktigheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Om det visar sig omöjligt att genomföra en inkassering därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oriktigheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

Ändring 139

Förslag till förordning

Artikel 77a (ny)

Artikel 77a

Finansiella korrigeringar som görs av medlemsstater vid delad förvaltning enligt del II avdelning II

1.
     
  Medlemsstaterna ska ha det huvudsakliga ansvaret för att utreda oriktigheter och agera vid konstaterande av betydande ändringar som påverkar sättet och förutsättningarna för genomförandet eller kontrollen av insatser eller operativa program i del II avdelning II, och genomföra de nödvändiga finansiella korrigeringarna i enlighet med punkterna 2-4.

De ska också inkassera medel som berörs av oriktigheter i utgifter som genomförs under del II avdelning II.

2.
     
  Medlemsstaten ska göra de finansiella korrigeringar som krävs i samband med att enskilda eller systembetingade oriktigheter konstateras i insatser eller operativa program. Medlemsstaternas korrigeringar ska bestå i att man drar in hela eller en del av det offentliga stödet till ett operativt program. Medlemsstaten ska ta hänsyn till oriktigheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonderna.

Om det finns bestämmelser om detta i den berörda rättsliga grunden får intäkterna från de medel som frigörs på detta sätt återanvändas av medlemsstaterna för verksamhet inom det berörda operativa programmet (ersättningstransaktion).

3.
     
  Det bidrag som dragits in i enlighet med punkt 2 får inte återanvändas

| a) | för den verksamhet eller de verksamheter som var föremål för korrigeringen, eller |
| --- | --- |

a)

för den verksamhet eller de verksamheter som var föremål för korrigeringen, eller

| b) | om en finansiell korrigering görs för en systembetingad oriktighet, för befintliga åtgärder inom hela eller delar av det prioriterade område där den systembetingade oriktigheten förekom, eller |
| --- | --- |

b)

om en finansiell korrigering görs för en systembetingad oriktighet, för befintliga åtgärder inom hela eller delar av det prioriterade område där den systembetingade oriktigheten förekom, eller

| c) | om en finansiell korrigering görs i samband med en ersättningstransaktion. |
| --- | --- |

c)

om en finansiell korrigering görs i samband med en ersättningstransaktion.

4.
     
  Om det rör sig om en systembetingad oriktighet, ska medlemsstaten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga insatser som kan vara berörda.

Ändring 140

Förslag till förordning

Artikel 77b (ny)

Artikel 77b

Kommissionens kriterier för finansiella korrigeringar

1.
     
  Kommissionen gör finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis dra in unionens stöd till ett operativt program, om den efter nödvändig granskning drar följande slutsatser:

| a) | Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade stödet från unionen. |
| --- | --- |

a)

Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade stödet från unionen.

| b) | Det finns utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

b)

Det finns utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| c) | En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 77a innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 77a innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

2.
     
  Kommissionen ska grunda sina finansiella korrigeringar på konstaterade enskilda fall av oriktigheter och ta hänsyn till hur systembetingad oriktigheten är för att bedöma huruvida det ska göras en korrigering med ett fast belopp eller en extrapolerad korrigering.

Korrigeringar med fasta belopp ska bara göras när det på grund av ärendets karaktär är omöjligt att antingen fastställa den konstaterade oriktighetens omfattning och belopp eller att extrapolera det belopp som ska korrigeras.

3.
     
  Kommissionen ska vid beslut om korrigeringsbelopp beakta arten och allvaret hos oriktigheten samt omfattningen och de ekonomiska följderna av de brister som konstaterats i det berörda operativa programmet. Om inte något annat är avtalat i den tillämpliga rättsliga grunden ska följande korrigeringssatser tillämpas:

| a) | Korrigering på 100 %



  Korrigeringssatsen kan fastställas till 100 % om bristerna i medlemsstatens förvaltnings- och kontrollsystem, eller i en enskild överträdelse, är så allvarliga att de överhuvudtaget inte uppfyller EU-reglerna, vilket innebär att alla utbetalningar är oriktiga. |
| --- | --- |

a)

Korrigering på 100 %

| b) | Korrigering på 25 %



  Om en medlemsstats system för administration och kontroll har allvarliga brister och det finns belägg för omfattande oriktigheter, och om man trots detta inte vidtar tillräckliga åtgärder mot felaktiga rutiner och bedrägerier, är en korrigering på 25 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att möjligheten att utan risk ansöka om finansiering för icke stödberättigande utgifter kommer att leda till särskilt stora förluster för fonden. Denna korrigeringsnivå är också lämplig för oegentligheter i enskilda fall som är allvarliga men inte berör hela insatsen. |
| --- | --- |

b)

Korrigering på 25 %

| c) | Korrigering på 10 %



  Om ett eller flera huvudelement i systemet för administration och kontroll inte tillämpas, eller tillämpas så ineffektivt eller så sällan att de varken gör det möjligt att avgöra om en ansökan är stödberättigad eller förebygga oriktigheter, är en korrigering på 10 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att det har funnits stor risk för förluster för fonden. Denna korrigeringsnivå är också lämplig för enskilda överträdelser av mindre allvarlig natur som rör huvudelement i systemet. |
| --- | --- |

c)

Korrigering på 10 %

| d) | Korrigering på 5 %



  Om alla systemets huvudelement fungerar, men inte med den enhetlighet, frekvens eller omfattning som krävs enligt förordningarna, är en korrigering på 5 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att kontrollen inte räcker för att säkra att utbetalningsanspråken är berättigade, vilket innebär att det har funnits en väsentlig förlustrisk för fonden. En korrigering på 5 % kan också vara lämplig vid mindre allvarliga oriktigheter som rör huvudelementen för enskilda åtgärder.


  Att ett systems funktion kan förbättras innebär inte i sig någon grund för en finansiell korrigering. Det måste föreligga en allvarlig brist i efterlevnaden av tydliga unionsregler eller normer för god praxis och bristen måste innebära en verklig risk för oriktigheter eller för förlust för fonden. |
| --- | --- |

d)

Korrigering på 5 %

| e) | Korrigering på 2 %



  Om systemets huvudelement fungerar tillfredsställande men ett eller flera av de underordnade elementen över huvud taget inte används är en korrigering på 2 % motiverad på grund av den relativt sett mindre förlustrisken för fonden och överträdelsens lindrigare karaktär.


  En korrigering bör höjas från 2 % till 5 % om samma brist påvisas i samband med utgifter efter det datum då den första korrigeringen fastställdes och medlemsstaten har underlåtit att efter den första korrigeringen vidta lämpliga åtgärder för att rätta till den del av systemet där bristen fanns.


  En korrigering på 2 % är också motiverad om kommissionen utan att fastställa någon korrigering har underrättat den berörda medlemsstaten om behovet att förbättra underordnade element i ett system som används men inte fungerar tillfredsställande, och medlemsstaten ändå inte har vidtagit nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

e)

Korrigering på 2 %

Korrigeringar för brister i underordnade element i administrations- och kontrollsystem fastställs bara om inga brister har påvisats i huvudelementen. Om det finns brister som rör både underordnade element och huvudelement ska korrigeringsnivån vara den som gäller för huvudelementen.

4.
     
  Om en medlemsstat inte fullgör sina skyldigheter enligt gällande rättslig grund, får kommissionen, i förhållande till i vilken utsträckning skyldigheten inte har fullgjorts, göra en finansiell korrigering genom att helt eller delvis dra in bidraget till den berörda medlemsstaten.

Om inte något annat är avtalat i den tillämpliga rättsliga grunden ska de finansiella korrigeringar som är tillämpliga för

| a) | bristande efterlevnad av bestämmelser om offentlig upphandling, |
| --- | --- |

a)

bristande efterlevnad av bestämmelser om offentlig upphandling,

| b) | brister mellan överenskomna målvärden och uppnådda mål, samt |
| --- | --- |

b)

brister mellan överenskomna målvärden och uppnådda mål, samt

| c) | andra skyldigheter som är en direkt följd av tillämpningen av den rättsliga grunden eller, då detta föreskrivs i ett finansieringsavtal, när överträdelsen av sådana skyldigheter helt eller delvis hämmar unionens politik på vilken finansieringen grundar sig eller när skyddet av unionens ekonomiska intressen så kräver, |
| --- | --- |

c)

andra skyldigheter som är en direkt följd av tillämpningen av den rättsliga grunden eller, då detta föreskrivs i ett finansieringsavtal, när överträdelsen av sådana skyldigheter helt eller delvis hämmar unionens politik på vilken finansieringen grundar sig eller när skyddet av unionens ekonomiska intressen så kräver,

vara de som fastställs i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

5.
     
  Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på uppgifter från externa revisorer, ska den dra sina egna slutsatser beträffande de ekonomiska följderna efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit enligt artikel 77a, de rapporter som lagts fram enligt artikel 56, samt eventuella svar från medlemsstaten.

Ändring 141

Förslag till förordning

Artikel 77c (ny)

Artikel 77c

Minskning av finansiella korrigeringar

1.
     
  Beloppen för de finansiella korrigeringarna för ett särskilt stöd i en enskild medlemsstat som är föremål för en sådan korrigering ska minskas när förvaltningsorganet har lämnat en sann och rättvisande förvaltningsförklaring

| a) | om kommissionen för två tidigare år i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 10 %, |
| --- | --- |

a)

om kommissionen för två tidigare år i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 10 %,

| b) | om kommissionen för de fem tidigare åren i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 20 %, |
| --- | --- |

b)

om kommissionen för de fem tidigare åren i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 20 %,

| c) | om kommissionen för de tio tidigare åren i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 50 %, |
| --- | --- |

c)

om kommissionen för de tio tidigare åren i följd har fastställt att denna medlemsstat har uppvisat en felfrekvens under 2 %, med 50 %,

såvida inte fastställandet av själva felfrekvensen har varit föremål för bedrägeri eller annan avsiktlig eller grovt vårdslös förseelse.

2.
     
  Den finansiella korrigeringen ska minskas med femton procent per stöd om en medlemsstat lämnat en nationell förklaring om de utgifter som den haft inom ramen för systemet med delad förvaltning i enlighet med artikel 56.6b.

3.
     
  Utan att det påverkar andra åtgärder som vidtas av kommissionen ska ett förvaltningsorgan som lämnat en falsk förvaltningsförklaring utestängas från minskningar i enlighet med denna artikel.

Ändring 142

Förslag till förordning

Artikel 77d (ny)

Artikel 77d

Kontradiktoriskt förfarande

1.
     
  Innan kommissionen fattar något beslut om en finansiell korrigering ska den inleda det kontradiktoriska förfarandet genom att informera medlemsstaten om sina preliminära slutsatser.

Inom två månader från mottagandet av de preliminära slutsatserna ska medlemsstaten

| a) | bekräfta mottagandet och godta de preliminära slutsatserna eller |
| --- | --- |

a)

bekräfta mottagandet och godta de preliminära slutsatserna eller

| b) | ges möjlighet att genom en undersökning av de berörda akterna, visa att oriktighetens faktiska omfattning var mindre än kommissionen antagit, om kommissionen föreslår en finansiell korrigering som fastställts genom extrapolering eller ett fast belopp.



  I samförstånd med kommissionen får medlemsstaten begränsa omfattningen av granskningen till en lämplig andel eller ett lämpligt urval av den berörda dokumentationen, eller |
| --- | --- |

b)

ges möjlighet att genom en undersökning av de berörda akterna, visa att oriktighetens faktiska omfattning var mindre än kommissionen antagit, om kommissionen föreslår en finansiell korrigering som fastställts genom extrapolering eller ett fast belopp.

| c) | inbjudas till en överläggning hos kommissionen, som ska ledas av en i förväg utvald panel bestående av experter från både medlemsstaterna och kommissionen, där båda parter i ett samarbete grundat på partnerskapet anstränger sig för att nå en uppgörelse om anmärkningarna och de slutsatser som kan dras därav. |
| --- | --- |

c)

inbjudas till en överläggning hos kommissionen, som ska ledas av en i förväg utvald panel bestående av experter från både medlemsstaterna och kommissionen, där båda parter i ett samarbete grundat på partnerskapet anstränger sig för att nå en uppgörelse om anmärkningarna och de slutsatser som kan dras därav.

Tidsfristen för förfaranden enligt punkterna a och b får endast förlängas en gång för varje part med högst två månader efter ett välgrundat meddelande från respektive part till den andra parten.

Tidsfristen för förfaranden enligt punkt c får inte överskrida fyra månader såvida inte en majoritet av expertpanelens konstituerande medlemmar beviljar en förlängning med upp till 6 månader efter tidpunkten för den överläggning vid vilken förlängningen beslutas.

2.
     
  Kommissionen ska ta hänsyn till det bevismaterial som medlemsstaterna tillhandahåller inom de tidsfrister som anges i punkt 1. Om ingen överenskommelse nås, ska kommissionen fatta beslut om den finansiella korrigeringen inom sex månader från dagen för överläggningarna, med beaktande av all information och alla synpunkter som lagts fram under förfarandets gång.

3.
     
  Om en överenskommelse nås får medlemsstaten använda de berörda gemenskapsmedlen på nytt i överensstämmelse med artikel 77a.2 andra stycket.

Ändring 143

Förslag till förordning

Artikel 77e (ny)

Artikel 77e

Återbetalning

1.
     
  Alla återbetalningar till Europeiska unionens allmänna budget ska göras före den förfallodag som anges i det återbetalningskrav som upprättas i enlighet med artikel 76. Förfallodagen ska vara den sista dagen i den andra månaden som följer efter det att betalningskravet utfärdades.

2.
     
  Varje försening av en återbetalning ska leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Satsen för dröjsmålsräntan ska vara en och en halv procentenhet högre än den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner den första arbetsdagen i den månad då förfallodagen inträffar.

Ändring 144

Förslag till förordning

A – artikel 81 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  I finansieringsbeslutet ska det förväntade målet anges, liksom förväntade resultat, genomförandemetod och finansieringsplanens totala belopp. Beslutet ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras. Det belopp som avdelas för varje åtgärd ska anges tillsammans med en tidtabell för genomförandet.

Vid indirekt förvaltning ska i beslutet också anges vilken partner som utsetts för genomförandet, vilka kriterier som tillämpats och vilka uppgifter som partnern tilldelats.

Ändring 145

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 1

1.   För varje åtgärd som kan ge upphov till utgifter som belastar budgeten ska den behöriga utanordnaren först ingå ett budgetmässigt åtagande innan han eller hon ingår ett rättsligt åtagande gentemot tredje man eller överför medel till en förvaltningsfond på grundval av artikel 178.

1.   För varje åtgärd som kan ge upphov till utgifter som belastar budgeten ska den behöriga utanordnaren först ingå ett budgetmässigt åtagande innan han eller hon ingår ett rättsligt åtagande gentemot tredje man eller överför medel till en förvaltningsfond på grundval av artikel 178
  , oaktat artikel 82.3
  .

Vad gäller humanitära insatser, civilskyddsinsatser och insatser i krissituationer, och när en katastrofsituation utanför unionen så kräver, kan ett budgetåtagande ingås omedelbart efter att ett rättsligt åtagande ingåtts med tredje man, under förutsättning att det är absolut nödvändigt för ett effektivt genomförande av unionens insatser.

Ändring 146

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 3 – stycke 4

När ett enskilt rättsligt åtagande ingås som en följd av ett övergripande åtagande ska den behöriga utanordnaren, innan han skriver under åtagandet, föra in beloppet i budgeträkenskaperna och räkna av beloppet mot det övergripande åtagandet.
  Vid humanitära insatser, civilskyddsinsatser och insatser i krissituationer och när det är nödvändigt på grund av brådska får belopp skrivas in i räkenskaperna omedelbart efter det att det motsvarande enskilda rättsliga åtagandet har undertecknats.

När ett enskilt rättsligt åtagande ingås som en följd av ett övergripande åtagande ska den behöriga utanordnaren, innan han skriver under åtagandet, föra in beloppet i budgeträkenskaperna och räkna av beloppet mot det övergripande åtagandet.

Ändring 147

Förslag till förordning

Artikel 87 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Betalningarna ska utföras med hjälp av överföring, check eller betalkort.

Ändring 148

Förslag till förordning

Artikel 87 – punkt 4

4.   Den behöriga utanordnaren ska regelbundet räkna av de belopp som betalas ut i förfinansiering. Lämpliga bestämmelser för detta ska föras in i kontrakt, bidragsbeslut, bidragsöverenskommelser och överenskommelser om delegering av genomförandeuppgifter till enheter och personer som avses i artikel 55.1 b.

4.   Den behöriga utanordnaren ska regelbundet räkna av de belopp som betalas ut i förfinansiering
  med hänsyn tagen till det underliggande projektets ekonomiska substans och tidsplan
  .
  För förfinansieringsbelopp vars värde överstiger två miljoner EUR och utgör mer än 50 % av den sammanlagda insats som finansieras, ska efterhandskontroller genomföras åtminstone varje år under insatsens varaktighet.
  Lämpliga bestämmelser för detta ska föras in i kontrakt, bidragsbeslut, bidragsöverenskommelser och överenskommelser om delegering av genomförandeuppgifter till enheter och personer som avses i artikel 55.1 b.

Ändring 149

Förslag till förordning

Del 1 – artikel 89

Utgifterna ska kontrolleras, godkännas och betalas inom de tidsfrister som anges i den delegerade förordning som avses i artikel 199, där det också ska fastställas på vilka villkor borgenärer som får betalt för sent ska ha rätt till dröjsmålsränta som i dessa fall ska belasta samma budgetrubrik som den ursprungliga utgiften.

1.
     
  De tillåtna tidsfristerna för att genomföra betalningar ska vara följande:

| a) | 90 kalenderdagar för kontrakt, bidragsöverenskommelser och bidragsbeslut i vilka de tekniska tjänster eller åtgärder som tillhandahålls är särskilt svåra att utvärdera och där betalning kan ske endast om en rapport eller ett intyg godkänns. |
| --- | --- |

a)

90 kalenderdagar för kontrakt, bidragsöverenskommelser och bidragsbeslut i vilka de tekniska tjänster eller åtgärder som tillhandahålls är särskilt svåra att utvärdera och där betalning kan ske endast om en rapport eller ett intyg godkänns.

| b) | 60 kalenderdagar för samtliga övriga kontrakt, bidragsöverenskommelser och beslut där betalning kan ske endast om en rapport eller ett intyg godkänns. |
| --- | --- |

b)

60 kalenderdagar för samtliga övriga kontrakt, bidragsöverenskommelser och beslut där betalning kan ske endast om en rapport eller ett intyg godkänns.

| c) | 30 kalenderdagar för samtliga övriga fall. |
| --- | --- |

c)

30 kalenderdagar för samtliga övriga fall.

Dessa tidsfrister ska inte gälla för betalningar vid delad förvaltning.

2.
     
  Den delegerade eller vidaredelegerade utanordnaren kan avbryta tidsfristen för betalning genom att när som helst informera borgenärerna om att betalningskraven inte kan uppfyllas, antingen på grund av att beloppet inte har förfallit eller på grund av att lämpliga styrkande handlingar inte har lagts fram. Om behörig utanordnare får uppgifter som kan skapa tvivel kring huruvida en utgift i en begäran om betalning verkligen är stödberättigande, kan utanordnaren senarelägga tidsfristen för betalning för att ta fram ytterligare verifikationer, däribland kontroller på plats, för att innan betalningen görs avgöra om utgiften verkligen är stödberättigande.

Berörda borgenärer ska skriftligen meddelas om skälen till den avbrutna betalningen.

Om avbrottet är längre än två månader ska behörig clearingkommitté efter ansökan från borgenären fatta beslut om ett eventuellt fortsatt avbrott.

Vid utgången av de tidsfrister som anges i punkt 1 har borgenären rätt till förseningsränta.

Ändring 150

Förslag till förordning

Kapitel 7 – rubriken

Ändring 151

Förslag till förordning

Artikel 91

All överföring av handlingar mellan institutionerna får ske i elektronisk form, förutsatt att detta först har godkänts av de berörda institutionerna.

All överföring av handlingar mellan institutionerna
  och medlemsstaterna
  får ske i elektronisk form, förutsatt att detta först har godkänts av de berörda institutionerna
  och medlemsstaterna
  .

Ändring 152

Förslag till förordning

Artikel 91a (ny)

Artikel 91a

Elektronisk förvaltning (e-förvaltning)

Alla förslag som läggs fram inför den lagstiftande myndigheten ska vara lämpliga för tillämpning av användarvänlig informationsteknik på alla nivåer, särskilt på nivån för slutmottagarna av medel.

Om medel förvaltas genom delad förvaltning i enlighet med artikel 56, ska kommissionen och medlemsstaterna säkerställa driftskompatibilitet mellan insamlade uppgifter och uppgifter som på annat sätt mottagits och överförts i samband med förvaltningen av budgeten.

Om uppgifter är tillgängliga i ett elektroniskt format måste det vara möjligt att överföra dessa i ett sådant format. Medlemsstaterna och kommissionen ska vid behov komma överens om enhetliga standarder för överföring av uppgifter.

Kommissionens direktorat och genomförandeorganen samt de enheter som avses i artikel 200 ska tillämpa enhetliga standarder för elektronisk information som lämnas till tredje man i samband med upphandlings- och bidragsförfaranden. De ska i största möjliga utsträckning utforma och tillämpa enhetliga standarder för överlämnandet, lagringen och bearbetningen av uppgifter som lämnats i samband med bidrags- och upphandlingsförfaranden, och för detta ändamål inrätta ett gemensamt ”område för utbyte av elektroniska uppgifter” för potentiella mottagare, mottagare eller anbudssökande och anbudsgivare.

Kommissionen ska utse en förste underrättelsetjänsteman som ska övervaka genomförandet av denna bestämmelse och regelbundet rapportera om de framsteg som görs till budgetmyndigheten inom ramen för budgetgenomförandet.

Ändring 153

Förslag till förordning

Kapitel 7a (nytt) – rubriken

KAPITEL 7A

ADMINISTRATIVA PRINCIPER

Artikel 91b

Rätt till god förvaltning

Om det på grund av ett uppenbart skrivfel från en sökande eller en anbudsgivare som handlar i god tro inte läggs fram något bevismaterial, inte ges någon förklaring eller ansökningar inte slutförs eller det förekommer någon annan försummelse att vidta förfarandeåtgärder, ska den behörige tjänstemannen uppmana sökanden eller anbudsgivaren att vidta åtgärder för att avhjälpa situationen. Om så är lämpligt ska sökanden eller anbudsgivaren informeras om sina processuella rättigheter eller skyldigheter.

Behovet att lägga fram bevismaterial och/eller handlingar, deras form och nödvändiga innehåll, ska meddelas snarast möjligt och diskuteras med potentiella sökande och anbudsgivare.

I förekommande fall ska anbudsgivare och sökande omedelbart efter mottagandet av en ansökan eller ett anbud informeras om den tid som krävs för handläggningen och för att preliminärt avsluta förfarandet samt huruvida ansökan eller anbudet är fullständigt.

Artikel 91c

Angivande av möjligheter till omprövning

Om en utanordnares procedurbeslut får negativa konsekvenser för en sökandes eller anbudsgivares, mottagares eller kontraktsparts rättigheter, ska i detta beslut anges vilka administrativa och/eller juridiska möjligheter till omprövning som är tillgängliga för att bestrida detta beslut.

Det ska särskilt anges omprövningens karaktär, det eller de organ som handlägger ärendet samt vilka tidsgränser som är tillämpliga.

Om inte annat föreskrivs ska rätten till en sådan omprövning förverkas två månader efter tillhandahållandet av fullständig och koncis information till sökanden eller anbudsgivaren om de möjligheter till omprövning som är tillgängliga.

Ändring 291

Förslag till förordning

Artikel 93 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Kontaktuppgifterna till internrevisorn måste vara tillgängliga för alla fysiska och juridiska personer som arbetar med ärenden knutna till kostnader så att de kan kontakta internrevisorn konfidentiellt.

Internrevisorn, eller annan fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter till denne, får inte drabbas av några negativa följder på grund av detta.

Internrevisorn är skyldig att hemlighålla en uppgiftslämnares identitet.

Internrevisorn inom varje institution har rätt att informera den myndighet som beviljar ansvarsfrihet om alla händelser där internrevisorn anser detta vara nödvändigt.

Ändring 154

Förslag till förordning

Artikel 93 – punkt 4

4.   Institutionen ska varje år till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet överlämna en rapport innehållande en sammanfattning av antalet och typen av internrevisioner som genomförts, rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att följa upp dessa rekommendationer.

4.   
  Alla revisionsrapporter ska ställas till förfogande för den myndighet som beviljar ansvarsfrihet omedelbart efter framläggandet.
  Institutionen ska varje år till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet överlämna en rapport innehållande en sammanfattning av antalet och typen av internrevisioner som genomförts, rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att följa upp dessa rekommendationer.

I den sammanfattande rapporten ska den myndighet som beviljar ansvarsfrihet uppmärksammas på varje granskning som innehåller rekommendationer om förändringar i samband med större förvärvsprojekt eller bidrag eller rekommendationer om betydande budgetbesparingar.

Om det finns en kommitté för revisionsuppföljning ska denna i ett separat meddelande rapportera om konsekvenserna av de vidtagna åtgärderna i samband med rekommendationerna för institutionen samt om ytterligare eventuella förbättringar.

Ändring 269

Förslag till förordning

Artikel 93 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Internrevisorns rapport och granskningsresultat, liksom institutionens rapport, ska bli tillgänglig för allmänheten först efter att internrevisorn godkänt de åtgärder som ska vidtas för deras genomförande.

Ändring 155

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 3

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 100–103 ska denna avdelning inte tillämpas på bidrag
  eller på kontrakt om tillhandahållande av tjänster mellan, å ena sidan, kommissionen och, å andra sidan, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden eller något annat dotterbolag till banken
  .

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 100–103 ska denna avdelning inte tillämpas på bidrag.

Ändring 156

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 1

1.   En central databas ska inrättas och skötas av kommissionen i enlighet med unionens bestämmelser om skydd av personuppgifter. Databasen ska innehålla närmare uppgifter om anbudssökande och anbudsgivare som befinner sig i en av de situationer som anges i artiklarna 100, 103.1 b och 103.2 a. Den ska vara gemensam för institutionerna, genomförandeorganen och de organ som avses i
  artikel 200
  .

1.   En central databas ska inrättas och skötas av kommissionen i enlighet med unionens bestämmelser om skydd av personuppgifter. Databasen ska innehålla närmare uppgifter om anbudssökande och anbudsgivare som befinner sig i en av de situationer som anges i artiklarna 100,
  101,
  103.1 b och 103.2 a. Den ska vara gemensam för institutionerna, genomförandeorganen och de organ som avses i
  artikel 196b, samt tillgänglig för allmänheten
  .
  Den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten ska informeras om antalet fall som rapporterats för inlägg i databasen och, om detta antal inte är detsamma, antalet fall som verkligen lagts in.

Ändring 157

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Myndigheter i tredjeländer får ges tillgång endast om bestämmelserna i artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001 uppfylls och efter en utvärdering av varje enskilt fall.

Ändring 158

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 3

3.   
  Institutionen får offentliggöra besluten eller en sammanfattning av dem med uppgifter om namn på den ekonomiska aktören, en kort beskrivning av omständigheterna, uteslutningens varaktighet och belopp för eventuella ekonomiska påföljder
  .

3.   
  I syfte att förstärka skyddet av unionens ekonomiska intressen får institutionerna, i enlighet med principen om proportionalitet, besluta att offentliggöra sina beslut om administrativa och ekonomiska påföljder enligt punkt 1 efter att det förfarande som avses i punkt 1 till fullo följts
  .

Det beslut att offentliggöra ett beslut om administrativa och ekonomiska påföljder som avses i första stycket ska i synnerhet beakta allvaret i förseelsen, inbegripet dess inverkan på unionens ekonomiska intressen och anseende samt hur lång tid som förflutit sedan det inträffade, förseelsens varaktighet och eventuella upprepningar, den berörda enhetens uppsåt eller den grad av försummelse den gjort sig skyldig till samt vilka steg som vidtagits av den för att rätta till situationen.

Beslutet om offentliggörande ska ingå i beslutet om administrativa och ekonomiska påföljder och ska uttryckligen föreskriva att beslutet om påföljder, eller en sammanfattning av detta, ska offentliggöras på institutionens internetsida.

I syfte att garantera en avskräckande effekt ska den offentliggjorda sammanfattningen innehålla namnet på den ansvariga personen för förseelsen, en kort beskrivning av förseelsen, det berörda programmet samt uteslutningens varaktighet och/eller beloppet för eventuella ekonomiska påföljder.

Beslutet ska offentliggöras efter det att alla rättsmedel mot beslutet är uttömda eller efter att tidsfristen för omprövning löpt ut, och offentliggörandet ska kvarstå på internetsidan till dess att uteslutningsperioden löpt ut eller till sex månader efter betalningen av de ekonomiska påföljderna då dessa påföljder utgör den enda beslutade åtgärden.

När det gäller fysiska personer ska beslutet om offentliggörande fattas med vederbörlig hänsyn till rätten till integritet och med iakttagande av de rättigheter som föreskrivs i förordning (EG) nr 45/2001.

Ändring 159

Förslag till förordning

Artikel 105 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Kommissionen ska med hjälp av lämpliga metoder och genom tillämpning av artikel 91a se till att anbudsgivare får föra in anbudets innehåll och eventuella styrkande handlingar i ett elektroniskt format (e-upphandling) om de så önskar och med anbudsgivarens samtycke lagra sådana styrkande handlingar i syfte att genomföra framtida e-upphandlingsförfaranden, i en central databas som är gemensam för alla institutioner och enheter för vilka denna förordning är tillämplig. Uppgifterna ska raderas efter en period på sex månader såvida inte anbudsgivaren ansöker om kontinuerlig lagring. Det ska vara anbudsgivarens ansvar att upprätthålla och uppdatera de lagrade uppgifterna.

Kommissionen ska inom två år efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter regelbundet avge rapport till Europaparlamentet och rådet om hur genomförandet av denna bestämmelse fortskrider.

Ändring 160

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 2 – stycke 1

2.   Den upphandlande myndigheten ska informera alla anbudssökande och anbudsgivare vars ansökningar förkastats om orsaken till detta, och alla anbudsgivare som lämnat anbud som inte fallit för uteslutningskriterierna och som uppfyller urvalskriterierna ska, om de skriftligen begär detta, informeras om vilka relativa kvaliteter och fördelar som kännetecknar det anbud som slutligen valts, samt namnet på den som lämnat det anbudet.

2.   Den upphandlande myndigheten ska informera alla anbudssökande och anbudsgivare vars ansökningar förkastats om orsaken till detta
  samt det datum då den period som avses i artikel 112.2 har förflutit
  , och alla anbudsgivare som lämnat anbud som inte fallit för uteslutningskriterierna och som uppfyller urvalskriterierna ska, om de skriftligen begär detta, informeras om vilka relativa kvaliteter och fördelar som kännetecknar det anbud som slutligen valts, samt namnet på den som lämnat det anbudet.

Ändring 161

Förslag till förordning

Artikel 109 – punkt 1

1.
     
  Den upphandlande myndigheten ska ålägga kontraktsparter att ställa säkerhet i förväg i de fall som anges i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

utgår

Ändring 162

Förslag till förordning

Artikel 109 – punkt 2

2.   Den upphandlande myndigheten
  får
  , om så kan anses vara lämpligt och rimligt, kräva att kontraktsparterna ställer en
  sådan
  säkerhet för att

2.   
  Till skillnad från när det rör sig om kontrakt till mycket låga värden
  får den upphandlande myndigheten, om så kan anses vara lämpligt och rimligt
  från fall till fall och efter en riskanalys
  , kräva att kontraktsparterna ställer en säkerhet för att

| a) | garantera att kontraktet genomförs helt och hållet, eller |
| --- | --- |

a)

garantera att kontraktet genomförs helt och hållet, eller

| a) | garantera att kontraktet genomförs helt och hållet, eller |
| --- | --- |

a)

garantera att kontraktet genomförs helt och hållet, eller

| b) | begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen. |
| --- | --- |

b)

begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen.

| b) | begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen. |
| --- | --- |

b)

begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen.

Kommissionen får fastställa kriterier för riskanalysen i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

Ändring 163

Förslag till förordning

Artikel 113

Deltagande i anbudsförfaranden ska på lika villkor vara öppet för alla fysiska och juridiska personer som omfattas av fördragen, samt för alla fysiska och juridiska personer i ett tredje land som har ingått ett särskilt avtal med unionen i fråga om offentlig upphandling och vilkas deltagande sker på de villkor som anges i avtalet.

Deltagande i anbudsförfaranden ska på lika villkor vara öppet för alla fysiska och juridiska personer som omfattas av fördragen, samt för alla fysiska och juridiska personer i ett tredje land som har ingått ett särskilt avtal med unionen i fråga om offentlig upphandling och vilkas deltagande sker på de villkor som anges i avtalet
  och om detta avtal uttryckligen föreskriver kontrollbefogenheter likvärdiga Europeiska unionens standarder, särskilt en rätt för Europeiska revisionsrätten och Olaf att få tillgång till och inspektera alla relevanta handlingar och lokaler
  .

Ändring 164

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 1 – led b

| b) | administrationskostnader för de organ som inrättats för att uppnå ett mål som omfattas av unionens politik eller som arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse (administrationsbidrag). |
| --- | --- |

b)

administrationskostnader för de organ som inrättats för att uppnå ett mål som omfattas av unionens politik eller som arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse (administrationsbidrag).

| b) | administrationskostnader för de organ som inrättats för att uppnå ett mål som omfattas av
  , och verkar för att stödja,
  unionens politik eller som arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse (administrationsbidrag). |
| --- | --- |

b)

administrationskostnader för de organ som inrättats för att uppnå ett mål som omfattas av
  , och verkar för att stödja,
  unionens politik eller som arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse (administrationsbidrag).

Ändring 165

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 2 – led c

| c) | finansieringsinstrument som avses i del I avdelning VIII samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade unionsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF), |
| --- | --- |

c)

finansieringsinstrument som avses i del I avdelning VIII samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade unionsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF),

| c) | finansieringsinstrument som avses i del I avdelning VIII
  , lån, unionens riskdelningsinstrument eller unionens ekonomiska bidrag till sådana instrument, aktieinstrument på grundval av principen om en privat investerare och quasi-equity-finansiering,
  samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade unionsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF), |
| --- | --- |

c)

finansieringsinstrument som avses i del I avdelning VIII
  , lån, unionens riskdelningsinstrument eller unionens ekonomiska bidrag till sådana instrument, aktieinstrument på grundval av principen om en privat investerare och quasi-equity-finansiering,
  samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade unionsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF),

Ändring 166

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Följande ska likställas med bidrag och därför omfattas av bestämmelserna i denna avdelning:

| a) | Räntesubventioner på vissa lån. |
| --- | --- |

a)

Räntesubventioner på vissa lån.

| b) | Andra kapitalinvesteringar än dem som anges i punkt 2 c. |
| --- | --- |

b)

Andra kapitalinvesteringar än dem som anges i punkt 2 c.

Ändring 167

Förslag till förordning

A – artikel 115a (ny)

Artikel 115a

Mottagare

1.
     
  I denna avdelning avses med termen ”mottagare” en eller flera enheter för vilka bidraget beviljas.

2.
     
  Om åtgärden genomförs av en eller flera juridiska personer som företräds av eller är anslutna till en samordnande juridisk person, får bidragsöverenskommelsen undertecknas av den samordnande juridiska personen för de anslutna medlemmarnas räkning, vilka ska anses vara medmottagare.

3.
     
  Om bidraget beviljas till flera (med)mottagare ska dessa mottagare samt rättigheterna och skyldigheterna mellan dessa och kommissionen fastställas i bidragsöverenskommelsen. Denna ska särskilt men inte uteslutande innehålla uppgifter om följande:

| a) | Tillämplig lagstiftning och laga domstol. |
| --- | --- |

a)

Tillämplig lagstiftning och laga domstol.

| b) | Det ekonomiska ansvaret för den samordnande juridiska personen och de anslutna medlemmarna gentemot kommissionen för genomförandet av hela åtgärden. |
| --- | --- |

b)

Det ekonomiska ansvaret för den samordnande juridiska personen och de anslutna medlemmarna gentemot kommissionen för genomförandet av hela åtgärden.

| c) | Möjligheten att efter ett majoritetsbeslut av medmottagarna ändra rättigheterna och skyldigheterna dem emellan. Varje ändring av de deltagande mottagarnas antal eller identitet ska vara föremål för den behörige utanordnarens godkännande, vilket ska lämnas såvida det inte finns en risk för att ändringen motverkar bidragets syfte eller negativt eller på ett väsentligt sätt påverkar kommissionens lagliga rättigheter enligt bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

c)

Möjligheten att efter ett majoritetsbeslut av medmottagarna ändra rättigheterna och skyldigheterna dem emellan. Varje ändring av de deltagande mottagarnas antal eller identitet ska vara föremål för den behörige utanordnarens godkännande, vilket ska lämnas såvida det inte finns en risk för att ändringen motverkar bidragets syfte eller negativt eller på ett väsentligt sätt påverkar kommissionens lagliga rättigheter enligt bidragsöverenskommelsen.

Ändring 168

Förslag till förordning

Artikel 116

Bidrag kan vara utformade på ett av följande sätt:

Bidrag kan vara utformade på ett av följande sätt:

| a) | Återbetalning av en bestämd andel av de faktiska bidragsberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning av en bestämd andel av de faktiska bidragsberättigande kostnaderna.

| a) | Återbetalning av en bestämd andel av
  den bidragsberättigande delen
  av de
  sammanlagda
  faktiska
  ekonomiska
  kostnaderna. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning av en bestämd andel av
  den bidragsberättigande delen
  av de
  sammanlagda
  faktiska
  ekonomiska
  kostnaderna.

| aa) | Återbetalning av en bestämd andel av standardiserade skalor för enhetskostnader. |
| --- | --- |

aa)

Återbetalning av en bestämd andel av standardiserade skalor för enhetskostnader.

| b) | Enhetsbelopp. |
| --- | --- |

b)

Enhetsbelopp.

| b) | Enhetsbelopp. |
| --- | --- |

b)

Enhetsbelopp.

| c) | Standardiserade skalor av enhetskostnader. |
| --- | --- |

c)

Standardiserade skalor av enhetskostnader.

| d) | Finansiering till en schablonsats. |
| --- | --- |

d)

Finansiering till en schablonsats.

| d) | Finansiering till en schablonsats. |
| --- | --- |

d)

Finansiering till en schablonsats.

| e) | En kombination av de former som anges i a–d. |
| --- | --- |

e)

En kombination av de former som anges i a–d.

| e) | En kombination av de former som anges i a–d
  , där hänsyn tas till mottagarnas preferenser när det gäller deras normala redovisningsprinciper
  . |
| --- | --- |

e)

En kombination av de former som anges i a–d
  , där hänsyn tas till mottagarnas preferenser när det gäller deras normala redovisningsprinciper
  .

Ändring 270

Förslag till förordning

Artikel 116a (ny)

Artikel 116a

Enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader och finansiering till en schablonsats

1.
     
  Utan att det påverkar bestämmelserna i grundrättsakten ska användningen av enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats godkännas genom ett beslut från kommissionen som garanterar att principen om likabehandling av stödmottagare för samma kategori av åtgärder eller arbetsprogram iakttas.

Om det högsta beloppet per bidrag inte överstiger 50 000 EUR, får den behörige utanordnaren ge sitt godkännande.

2.
     
  Godkännandet ska åtminstone åtföljas av följande:

| a) | En motivering av lämpligheten när det gäller dessa finansieringsformer med avseende på arten av de åtgärder eller arbetsprogram som ges stöd och risken för oriktigheter och bedrägerier samt kontrollkostnaderna. |
| --- | --- |

a)

En motivering av lämpligheten när det gäller dessa finansieringsformer med avseende på arten av de åtgärder eller arbetsprogram som ges stöd och risken för oriktigheter och bedrägerier samt kontrollkostnaderna.

| b) | Ett fastställande av kostnaderna eller av kategorierna av kostnader som täcks av enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats, som ska utesluta icke stödberättigade kostnader enligt tillämpliga unionsregler. |
| --- | --- |

b)

Ett fastställande av kostnaderna eller av kategorierna av kostnader som täcks av enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats, som ska utesluta icke stödberättigade kostnader enligt tillämpliga unionsregler.

| c) | En beskrivning av metoderna för att fastställa enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats, som ska fastställa villkoren för att på ett rimligt sätt säkerställa att regeln om att bidrag inte får leda till vinst och samfinansieringsbestämmelserna samt principen att undvika dubbel ersättning för kostnader följs. Dessa metoder ska bygga på










  i) | statistiska uppgifter eller liknande objektiva underlag, eller |
| --- | --- | --- |

c)

En beskrivning av metoderna för att fastställa enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats, som ska fastställa villkoren för att på ett rimligt sätt säkerställa att regeln om att bidrag inte får leda till vinst och samfinansieringsbestämmelserna samt principen att undvika dubbel ersättning för kostnader följs. Dessa metoder ska bygga på

i)

statistiska uppgifter eller liknande objektiva underlag, eller

| ii) | en bedömning för varje enskild mottagare, med hänvisning till bestyrkta eller kontrollerbara historiska uppgifter från mottagaren eller till mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

ii)

en bedömning för varje enskild mottagare, med hänvisning till bestyrkta eller kontrollerbara historiska uppgifter från mottagaren eller till mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning.

3.
     
  Om tillämpning av mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning godkänns, kan den behörige utanordnaren i förväg bedöma om denna praxis uppfyller villkoren i punkt 2 eller genom en lämplig strategi för kontroller i efterhand övertyga sig om detta.

Om det i förväg har fastställts att mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning uppfyller villkoren i punkt 2, ska beloppen för enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till en schablonsats inte ifrågasättas av kontroller i efterhand om denna praxis tillämpas.

Den behörige utanordnaren får anse att mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning uppfyller villkoren i punkt 2 om de accepteras av de nationella myndigheterna när det gäller jämförbara finansieringssystem.

Ändring 169

Förslag till förordning

Artikel 117 – punkt 3

3.   Utan att det påverkar de särskilda bestämmelserna i del II avdelning IV får bidrag bara beviljas om samfinansiering föreligger.

3.   Utan att det påverkar de särskilda bestämmelserna i del II avdelning IV får bidrag bara beviljas om samfinansiering föreligger.

Första stycket ska inte tillämpas på politiska partier och politiska stiftelser på unionsnivå.

Bidragen får inte överstiga ett visst tak, som ska fastställas såsom ett absolut belopp på grundval av de beräknade bidragsberättigande kostnaderna.

Mottagaren får ersätta sina egna finansiella medel med andra finansieringskällor från tredje man, förutsatt att principen om samfinansiering iakttas.

Bidragen får inte överskrida de bidragsberättigande kostnaderna.

Ändring 170

Förslag till förordning

Artikel 117 – punkt 4

4.   Bidrag får inte syfta eller leda till att det inom ramen för den berörda åtgärden eller arbetsprogrammet uppkommer en vinst för bidragsmottagaren

4.   Bidrag får inte syfta eller leda till att det inom ramen för den berörda åtgärden eller arbetsprogrammet uppkommer en vinst för bidragsmottagaren

Första stycket ska inte tillämpas på

Första stycket ska inte tillämpas på

| a) | åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller
  att generera
  en inkomst. |
| --- | --- |

a)

åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller
  att generera
  en inkomst.

| a) | åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller
  åtgärder som genererar
  en inkomst
  för att säkerställa deras hållbarhet efter den period med finansiering från unionen som tillhandahållits i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen
  . |
| --- | --- |

a)

åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller
  åtgärder som genererar
  en inkomst
  för att säkerställa deras hållbarhet efter den period med finansiering från unionen som tillhandahållits i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen
  .

| b) | stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning, |
| --- | --- |

b)

stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning,

| b) | stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning, |
| --- | --- |

b)

stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning,

| ba) | annat direktstöd som betalas ut till de fysiska personer som är mest behövande, exempelvis arbetslösa och/eller personer inom unionens externa åtgärdsprogram för flyktingar, |
| --- | --- |

ba)

annat direktstöd som betalas ut till de fysiska personer som är mest behövande, exempelvis arbetslösa och/eller personer inom unionens externa åtgärdsprogram för flyktingar,

| bb) | bidrag som grundas på schablonsatser och/eller enhetsbelopp och/eller enhetskostnader i de fall då dessa är förenliga med de villkor som fastställs i artikel 116a.2, |
| --- | --- |

bb)

bidrag som grundas på schablonsatser och/eller enhetsbelopp och/eller enhetskostnader i de fall då dessa är förenliga med de villkor som fastställs i artikel 116a.2,

| bc) | bidrag till låga belopp. |
| --- | --- |

bc)

bidrag till låga belopp.

Om en vinst uppkommer ska kommissionen ha rätt att inkassera den procentandel av vinsten som motsvarar unionens bidrag till de bidragsberättigande kostnader som faktiskt belastar mottagaren vid genomförandet av åtgärden eller arbetsprogrammet.

Ändring 171

Förslag till förordning

Artikel 117 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Vid tillämpningen av denna avdelning ska ”vinst” definieras enligt följande:

| a) | Vid bidrag till en åtgärd avser vinst ett överskott av inkomster i förhållande till de kostnader mottagaren ådragit sig, vid det tillfälle då slutbetalning begärs. |
| --- | --- |

a)

Vid bidrag till en åtgärd avser vinst ett överskott av inkomster i förhållande till de kostnader mottagaren ådragit sig, vid det tillfälle då slutbetalning begärs.

| b) | Vid bidrag till de administrativa utgifterna avser vinst ett överskott i en mottagares administrativa budget. |
| --- | --- |

b)

Vid bidrag till de administrativa utgifterna avser vinst ett överskott i en mottagares administrativa budget.

Mottagarna ska ha rätt att överföra tre procents vinst till år N+2. De medel som överförs måste användas först av mottagaren. Reglerna om garantier ska i tillämpliga delar tillämpas då det överförda beloppet överskrider de tröskelvärden som satts för bidrag till mycket låga och/eller låga belopp.

Ändring 172

Förslag till förordning

Artikel 117 – punkt 6

6.
     
  Vid bidrag genom enhetsbelopp, standardiserade skalor för enhetskostnader eller finansiering till schablonsats ska det fastställas med rimlig säkerhet att reglerna i punkterna 3 och 4 om icke-vinst och samfinansiering är uppfyllda; detta ska ske antingen när man beslutar om enhetsbeloppet, skalan eller schablonsatsen eller i samband med att bidragsansökan utvärderas.

utgår

Ändring 173

Förslag till förordning

Artikel 117a (ny)

Artikel 117a

Bidragsberättigande kostnader

1.
     
  Bidragen får inte överstiga ett visst tak, som ska fastställas såsom ett absolut belopp på grundval av de beräknade bidragsberättigande kostnaderna.

Bidrag får inte överskrida de bidragsberättigande kostnaderna.

2.
     
  Bidragsberättigande kostnader är kostnader som faktiskt belastar mottagaren av bidraget och som uppfyller samtliga nedanstående kriterier:

| a) | De ska, med undantag för kostnader i samband med slutrapporter eller intyg från revisor, vara sådana kostnader som uppstår under det att åtgärden eller arbetsprogrammet genomförs. |
| --- | --- |

a)

De ska, med undantag för kostnader i samband med slutrapporter eller intyg från revisor, vara sådana kostnader som uppstår under det att åtgärden eller arbetsprogrammet genomförs.

| b) | De ska vara angivna i den beräknade totala budgeten för åtgärden eller arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

De ska vara angivna i den beräknade totala budgeten för åtgärden eller arbetsprogrammet.

| c) | De ska vara nödvändiga för genomförandet av den åtgärd eller det arbetsprogram som bidraget är avsett för. |
| --- | --- |

c)

De ska vara nödvändiga för genomförandet av den åtgärd eller det arbetsprogram som bidraget är avsett för.

| d) | De ska kunna identifieras och kontrolleras och i synnerhet vara upptagna i mottagarens räkenskaper i enlighet med de redovisningsstandarder som tillämpas i det land där mottagaren är etablerad och enligt mottagarens normala rutiner för kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

d)

De ska kunna identifieras och kontrolleras och i synnerhet vara upptagna i mottagarens räkenskaper i enlighet med de redovisningsstandarder som tillämpas i det land där mottagaren är etablerad och enligt mottagarens normala rutiner för kostnadsredovisning.

| e) | De ska vara förenliga med tillämplig skattelagstiftning och sociallagstiftning. |
| --- | --- |

e)

De ska vara förenliga med tillämplig skattelagstiftning och sociallagstiftning.

3.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och den grundläggande rättsakt på vilken artikel 2 ska tillämpas, ska det i meddelandet om ansökningsomgång anges vilka kostnadskategorier som berättigar till finansiering från unionen.

Den behörige delegerade utanordnaren ska betrakta följande kategorier av kostnader som bidragsberättigande:

| a) | Kostnader för den bankgaranti eller motsvarande säkerhet som bidragsmottagaren ska tillhandahålla enligt artikel 125. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för den bankgaranti eller motsvarande säkerhet som bidragsmottagaren ska tillhandahålla enligt artikel 125.

| b) | Kostnader för extern revision, om denna begärs av den behörige utanordnaren, antingen i samband med ansökan om finansiering eller i samband med mottagandet av kostnadsredovisningen. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för extern revision, om denna begärs av den behörige utanordnaren, antingen i samband med ansökan om finansiering eller i samband med mottagandet av kostnadsredovisningen.

| c) | Mervärdesskatt som enligt nationell lagstiftning betalats av mottagaren och som inte kan återbetalas till denne. De närmare bestämmelserna för återbetalning ska fastställas i den delegerade förordning som avses i artikel 199. |
| --- | --- |

c)

Mervärdesskatt som enligt nationell lagstiftning betalats av mottagaren och som inte kan återbetalas till denne. De närmare bestämmelserna för återbetalning ska fastställas i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

| d) | Kostnader för värdeminskning, förutsatt att dessa i praktiken belastar mottagaren av bidraget. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för värdeminskning, förutsatt att dessa i praktiken belastar mottagaren av bidraget.

| e) | Administrativa utgifter, utgifter för personal och utrustning, inklusive lönekostnader till anställda inom nationell offentlig förvaltning, förutsatt att dessa lönekostnader avser verksamhet som den berörda myndigheten inte skulle ha bedrivit om projektet i fråga inte hade genomförts. |
| --- | --- |

e)

Administrativa utgifter, utgifter för personal och utrustning, inklusive lönekostnader till anställda inom nationell offentlig förvaltning, förutsatt att dessa lönekostnader avser verksamhet som den berörda myndigheten inte skulle ha bedrivit om projektet i fråga inte hade genomförts.

| f) | Kostnader, utom när det gäller administrativa bidrag, som är nödvändiga för att verksamheten ska fortsätta fungera, men som inte kan kopplas direkt till de produkter/tjänster som tillhandahålls (indirekta eller allmänna kostnader), på upp till 10 % av åtgärdens totala direkta bidragsberättigande kostnader, om dessa inte överstiger 250 000 EUR, och upp till 8 % därefter schablonmässigt. Denna procentsats kan ökas, särskilt för samordnande juridiska personer i enlighet med den delegerade förordning som avses i artikel 199. Taket får överskridas genom ett motiverat beslut från kommissionen. |
| --- | --- |

f)

Kostnader, utom när det gäller administrativa bidrag, som är nödvändiga för att verksamheten ska fortsätta fungera, men som inte kan kopplas direkt till de produkter/tjänster som tillhandahålls (indirekta eller allmänna kostnader), på upp till 10 % av åtgärdens totala direkta bidragsberättigande kostnader, om dessa inte överstiger 250 000 EUR, och upp till 8 % därefter schablonmässigt. Denna procentsats kan ökas, särskilt för samordnande juridiska personer i enlighet med den delegerade förordning som avses i artikel 199. Taket får överskridas genom ett motiverat beslut från kommissionen.

4.
     
  Kostnader som anslutna medlemmar enligt artikel 115a ådragit sig ska godtas som bidragsberättigande under förutsättning att de berörda anslutna medlemmarna är namngivna i bidragsöverenskommelsen eller bidragsbeslutet och följer de regler som gäller för mottagaren enligt bidragsöverenskommelsen eller bidragsbeslutet, även de regler som avser kommissionens, Olafs och revisionsrättens rättigheter att kontrollera att medlen används i enlighet med bidragsreglerna.

Ändring 174

Förslag till förordning

Artikel 117b (ny)

Artikel 117b

Samfinansiering som sker in natura

1.
     
  Vid beräkningen av den vinst som bidraget ger upphov till ska hänsyn inte tas till samfinansiering i form av bidrag in natura.

2.
     
  Den behörige utanordnaren får godta samfinansiering som sker in natura om det bedöms som nödvändigt eller lämpligt. Om samfinansiering erbjuds in natura för bidrag till mycket låga belopp och den behörige utanordnaren har för avsikt att vägra detta, ska denne motivera varför detta inte är nödvändigt eller olämpligt.

Sådana bidrag får inte överstiga

| a) | de verkliga kostnader som vederbörligen motiveras genom bokföringsdokument, |
| --- | --- |

a)

de verkliga kostnader som vederbörligen motiveras genom bokföringsdokument,

| b) | eller, om några sådana dokument inte finns, allmänt accepterade kostnader på marknaden i fråga. |
| --- | --- |

b)

eller, om några sådana dokument inte finns, allmänt accepterade kostnader på marknaden i fråga.

Bidrag in natura ska redovisas separat i budgetberäkningen för att återspegla de totala medel som anslagits för åtgärden. Deras enhetsvärde uppskattas i budgetberäkningen och får inte vara föremål för senare ändringar.

Bidrag in natura ska vara förenliga med nationella skatte- och socialförsäkringsregler.

Ändring 175

Förslag till förordning

Artikel 118 – punkt 1 – stycke 3

Det första stycket ska inte vara tillämpligt på insatser i krissituationer, civilskyddsinsatser och humanitära insatser.

Det första stycket ska inte vara tillämpligt på insatser i krissituationer,
  särskilt
  civilskyddsinsatser
  som genomförs i detta sammanhang
  och humanitära insatser.

Ändring 176

Förslag till förordning

Artikel 120 – punkt 1 – stycke 2

I dessa fall får inga kostnader som berättigar till stöd ha ådragits före bidragsansökans datum, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall som har stöd i den grundläggande rättsakten för åtgärden eller vid synnerlig brådska i krissituationer, vid civilskyddsinsatser
  eller
  humanitära insatser.

I dessa fall får inga kostnader som berättigar till stöd ha ådragits före bidragsansökans datum, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall som har stöd i den grundläggande rättsakten för åtgärden eller vid synnerlig brådska i krissituationer, vid civilskyddsinsatser
  , vid
  humanitära insatser
  eller i situationer som hotar att trappas upp till väpnade konflikter
  .

Ändring 177

Förslag till förordning

Artikel 121

Artikel 121

Principen om nedtrappning av bidrag

Om inte något annat anges i den grundläggande rättsakten eller i finansieringsbeslutet vad gäller bidrag enligt artikel 51.5 d för organ med målsättningar som ligger i unionens allmänna intresse, ska administrationsbidrag, om de förnyas längre än i fyra år, trappas ned successivt efter det fjärde året.

utgår

Ändring 178

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 1

1.   Ansökningar om bidrag ska läggas fram skriftligen.

1.   Ansökningar om bidrag ska läggas fram skriftligen
  eller, när så är lämpligt, i ett säkert elektroniskt format
  .
  Kommissionen ska, när den anser det genomförbart, möjliggöra ansökningar via nätet.

Ändring 179

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Den högsta tidsgränsen för behandlingen av ansökningar ska vara sex månader från inlämningen av ansökan, eller nio månader om ett panelbeslut krävs, från inlämningen av ansökan. Denna tidsgräns får överskridas i undantagsfall när bidragets särskilda art och föremål gör detta nödvändigt. Om så är fallet ska den preliminära tidsgränsen meddelas i respektive meddelande om ansökningsomgång. Om tidsgränsen inte kan uppfyllas på grund av andra orsaker ska den delegerade utanordnaren ta med detta i sin årliga verksamhetsrapport tillsammans med orsakerna och förslag till åtgärder för rättelse. Denne ska rapportera om resultatet av denna åtgärd i nästa årliga verksamhetsrapport.

Ändring 180

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 3

3.   Artiklarna 100–103 ska också tillämpas på bidragssökande. De sökande ska intyga att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artiklarna 100–103.
  I enlighet med de närmare bestämmelserna i den förordning som avses artikel 199 får emellertid den
  behörige utanordnaren
  avstå från att
  begära sådana intyg om någon av följande omständigheter föreligger:

3.   Artiklarna 100–103 ska också tillämpas på bidragssökande. De sökande ska intyga att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artiklarna 100–103.
  Den
  behörige utanordnaren
  ska emellertid inte
  begära sådana intyg om någon av följande omständigheter föreligger:

| a) | Om det gäller bidrag till
  mycket
  låga belopp. |
| --- | --- |

a)

Om det gäller bidrag till
  mycket
  låga belopp.

| a) | Om det gäller bidrag till låga belopp. |
| --- | --- |

a)

Om det gäller bidrag till låga belopp.

| b) | Om sådana intyg lagts fram nyligen inom ett annat tilldelningsförfarande. |
| --- | --- |

b)

Om sådana intyg lagts fram nyligen inom ett annat tilldelningsförfarande.

| b) | Om sådana intyg lagts fram nyligen inom ett annat tilldelningsförfarande. |
| --- | --- |

b)

Om sådana intyg lagts fram nyligen inom ett annat tilldelningsförfarande.

| c) | Om det på objektiva grunder är omöjligt att lägga fram sådan bevis. |
| --- | --- |

c)

Om det på objektiva grunder är omöjligt att lägga fram sådan bevis.

Ändring 181

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  I ansökan ska framgå den sökandes rättsliga ställning samt dennes ekonomiska och operativa förmåga att genomföra den föreslagna åtgärden eller det föreslagna arbetsprogrammet.

I detta syfte ska sökanden lämna in en förklaring på heder och samvete och, om det inte gäller ett bidrag till ett lågt belopp, alla övriga styrkande handlingar som den behörige utanordnaren har begärt utifrån sin riskbedömning. De nödvändiga handlingarna ska anges i meddelandet om ansökningsomgången.

De styrkande handlingarna kan i synnerhet bestå av resultaträkningen eller balansräkningen för det senast avslutade räkenskapsåret.

Kontrollen av den ekonomiska förmågan ska inte omfatta fysiska personer som fått stipendier, offentliga organ eller internationella organisationer. Den behörige utanordnaren får efter en riskanalys avstå från att uppfylla skyldigheten att kontrollera den operativa kapaciteten hos offentliga organ och internationella organisationer.

Om en ansökan avser bidrag för en åtgärd där kostnaden överstiger 750 000 EUR eller administrativa bidrag som överstiger 100 000 EUR ska en revisionsrapport som sammanställts av en auktoriserad extern revisor lämnas in. Rapporten ska bestyrka räkenskaperna för det senaste tillgängliga räkenskapsåret och den delegerade utanordnaren ska uttryckligen godkänna eller förkasta revisionsrapporten inom 90 dagar. När den delegerade utanordnaren väl godkänt en sådan rapport ska denna bli bindande och får inte bli föremål för efterhandsgranskningar eller efterhandsutvärderingar såvida inte nya uppenbara bevis på oriktigheter eller bedrägerier framkommer.

Ändring 182

Förslag till förordning

Artikel 125

Den ansvarige utanordnaren får om så anses lämpligt och proportionellt ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg för att begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansiering.

Den ansvarige utanordnaren får om så anses lämpligt och proportionellt
  rimligt, från fall till fall och efter en riskanalys,
  ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg för att begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansiering.

Säkerheter ska inte krävas när det gäller bidrag till mycket låga eller låga belopp där mottagaren har erhållit minst ett bidrag varje år under de senaste fem åren.

Ändring 183

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 1

1.   Bidragsbeloppet ska inte betraktas som slutligt förrän den behörige utanordnaren godkänt en slutrapport och slutliga räkenskaper, utan att detta påverkar institutionernas möjlighet att genomföra ytterligare kontroller i ett senare skede.

1.   Bidragsbeloppet ska inte betraktas som slutligt förrän den behörige
  delegerade
  utanordnaren godkänt en slutrapport och slutliga räkenskaper, utan att detta påverkar institutionernas möjlighet att genomföra ytterligare kontroller i ett senare skede
  , som ska genomföras i god tid
  .

Ändring 184

Förslag till förordning

Artikel 126– punkt 2

2.   Om det visar sig att det förekommit väsentliga fel, oriktigheter eller bedrägerier i samband med tilldelningen av bidraget
  eller under genomförandefasen får
  utanordnaren,
  sedan mottagaren fått tillfälle att ge sina synpunkter, vidta någon av åtgärderna i artikel 110
  .

2.   Om det visar sig att det förekommit väsentliga fel, oriktigheter eller bedrägerier i samband med tilldelningen av bidraget
  , ska den behörige
  utanordnaren
  avbryta förfarandet och vidta de åtgärder denne finner nödvändiga, inklusive att ogiltigförklara förfarandet
  .
  Den behörige utanordnaren ska omedelbart informera Olaf om misstänkta bedrägerifall.

Ändring 185

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Om det efter tilldelningen av bidraget visar sig att det förekommit väsentliga fel, oriktigheter eller bedrägerier under tilldelningsförfarandet eller under genomförandefasen får den behörige utanordnaren, beroende på hur långt förfarandet fortskridit, avstå från att underteckna bidragsöverenskommelsen eller delge bidragsbeslutet, avbryta utbetalningen av bidraget eller vid behov häva bidragsöverenskommelsen eller bidragsbeslutet efter att den sökande eller bidragsmottagaren har fått möjlighet att lämna synpunkter.

Ändring 186

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Om dessa fel, oriktigheter eller bedrägerier kan tillskrivas bidragsmottagaren eller om denne underlåter att uppfylla sina skyldigheter enligt bidragsöverenskommelsen eller bidragsbeslutet, får den behörige utanordnaren dessutom minska bidraget eller återkräva felaktigt utbetalade belopp enligt bidragsöverenskommelsen eller bidragsbeslutet, i proportion till omfattningen av felen, oriktigheterna eller bedrägerierna eller till åsidosättandet av skyldigheterna, efter att bidragsmottagaren har fått möjlighet att lämna synpunkter.

Ändring 187

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 3

3.   
  Om det visar sig vid kontroller eller revision att det finns återkommande fel hos en viss mottagare som påverkar även sådana projekt som inte varit föremål för revision och där samma mottagare deltar eller har deltagit får den behörige utanordnaren låta slutsatserna omfatta även dessa projekt – vilka dock fortfarande kan göras till föremål för revision enligt bidragsöverenskommelsen – samt återkräva beloppet i fråga
  .

3.   
  I händelse av systembetingade och återkommande fel eller oriktigheter som kan tillskrivas bidragsmottagaren och som överskrider väsentlighetströskeln och dessutom påverkat ett antal bidrag som tilldelats denne under liknande villkor, får den behörige utanordnaren avbryta utbetalningen av alla berörda bidrag eller vid behov säga upp de berörda bidragsöverenskommelserna eller bidragsbesluten med denne bidragsmottagare, i proportion till omfattningen av felen, oriktigheterna eller bedrägerierna, efter att bidragsmottagaren har fått möjlighet att lämna synpunkter. Den behörige utanordnaren får dessutom genomföra finansiella korrigeringar för alla bidrag som berörts av de systembetingade och återkommande fel eller oriktigheter som nämnts ovan och som kan granskas och åtgärdas i enlighet med bidragsöverenskommelserna eller bidragsbesluten genom att man antingen minskar bidragen eller återkräver felaktigt utbetalade belopp enligt bidragsöverenskommelserna eller bidragsbesluten
  .

Beloppet för de finansiella korrigeringarna ska fastställas, där så är möjligt och praktiskt genomförbart, på grundval av de kostnader som oriktigt redovisats som stödberättigande för varje berört bidrag. Om det inte är möjligt eller praktiskt genomförbart att med exakthet kvantifiera beloppet för icke stödberättigande kostnader, kan de finansiella korrigeringarna extrapoleras eller schablonberäknas med beaktande av proportionalitetsprincipen.

Mottagaren kan inom ramen för ett kontradiktoriskt förfarande välja att invända mot
  beslutet att införa en korrigering
  genom att visa att korrigeringen beräknats på felaktigt sätt och lägga fram en ny beräkning.

3a.
     Mottagaren kan inom ramen för ett kontradiktoriskt förfarande
  inför en behörig clearingkommitté
  välja att invända mot
  beslut som fattats enligt punkterna 2a och 3.

Bidragsmottagaren kan i synnerhet invända mot korrigeringen
  genom att
  med en sannolikhetsbedömning
  visa att
  inga återkommande eller systembetingade fel existerar eller
  att korrigeringen beräknats på felaktigt sätt och lägga fram en ny beräkning.
  Bidragsmottagaren ska ha rätt till ersättning för advokatutgifter o.d. i den utsträckning han eller hon har framgång.

Ändring 188

Förslag till förordning

Artikel 126a (ny)

Artikel 126a

Arkiveringsperioder

1.
     
  Bidragsmottagare ska arkivera styrkande handlingar, statistik och andra handlingar i samband med bidrag i fem år efter slutbetalningen och tre år när det gäller bidrag till låga belopp.

2.
     
  Handlingar i samband med revisioner, överklaganden, tvister eller skaderegleringar till följd av projektgenomförandet ska bevaras tills dess att sådana revisioner, överklaganden, tvister eller skaderegleringar behandlats.

3.
     
  Kommissionen får fastställa arkiveringsperioder för de ackrediterade organen och för sig själv i den delegerade förordning som avses i artikel 199.

Ändring 189

Förslag till förordning

Artikel 128

Artkel 128

Definition

Vid tillämpningen av denna förordning ska priser i tävlingar (i denna avdelning nedan kallade priser) avse
  finansiella belopp som
  utdelas som resultat av
  tävlingar.

Artkel 128

Användning av priser

Priser är
  finansiella belopp som
  ges som belöning efter
  tävlingar.
  Användningen av priser ska uppmuntras, men ska inte ersätta ordentligt strukturerad finansiering.

Ändring 190

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 1

1.   Priser ska omfattas av principerna om öppenhet och likabehandling.

1.   Priser ska omfattas av principerna om öppenhet och likabehandling
  och måste bidra till att ett europeiskt mervärde uppnås
  .
  Priser som överstiger 5 000 000 EUR får bara utdelas i överensstämmelse med en grundläggande rättsakt, enligt artiklarna 288, 289 och 290 i EUF-fördraget, där det uttryckligen fastställs villkor för deltagande, tilldelningskriterier, prisbelopp samt förfarande för urval av bedömningsexperter. Priserna ska upphöra automatiskt när den förordning upphör att gälla som fastställer den fleråriga budgetram under vilken priserna infördes, eller fem år efter att priserna offentliggjordes, beroende på vilket som inträffar sist.

Inkomster som uppkommer efter att priset upphört ska betraktas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Ändring 191

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 2 – stycke 1

2.   Priser
  ska utgöra en del av det
  arbetsprogram som
  avses i artikel 118 och som
  ska
  antas av kommissionen, och de
  ska
  omfattas av bestämmelsen i artikel 118.2
  .

2.   
  Av denna anledning ska
  priser
  bli föremål för ett
  arbetsprogram som ska
  offentliggöras i början av genomförandeåret
  .
  Arbetsprogrammet
  ska
  genomföras genom att tävlingarna offentliggörs.

Ändring 192

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 2 – stycke 3

Priserna får inte delas ut direkt utan tävling och de ska offentliggöras
  på samma sätt som ansökningsomgångar
  .

Priserna får inte delas ut direkt utan tävling och de ska offentliggöras
  årligen i enlighet med artikel 31.2 och 31.3

Ändring 193

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 3

3.   
  Tävlingsbidragen ska bedömas av en expertpanel utifrån de offentliggjorda tävlingsreglerna.

3.   Priser ska tilldelas av den behörige utanordnaren
  eller av en jury.
  Det ska stå
  dessa parter
  fritt att besluta huruvida ett pris ska delas ut, utifrån en bedömning av kvaliteten på de bidrag som kommit in
  i förhållande till tävlingsreglerna
  .

Priser ska
  sedan
  tilldelas av den behörige utanordnaren
  , på grundval av bedömningen från expertpanelen, som
  det ska stå fritt att besluta huruvida
  den ska rekommendera att
  ett pris ska delas ut, utifrån en bedömning av kvaliteten på de bidrag som kommit in.
  Den behörige delegerade utanordnaren ska till sin årliga verksamhetsrapport bifoga beslutet om tilldelning, tillsammans med en förteckning över de experter som deltagit i bedömningen och en motivering till deras val.

Ändring 271

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 1

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska finansieringsinstrument avse unionsåtgärder där man genom ekonomiskt stöd från budgeten strävar efter att uppnå specifika politiska mål genom utlåning, garantier, kapitalinvesteringar, quasi-equity-investeringar, andra kapitalandelar eller andra riskbärande instrument, eventuellt i kombination med bidrag.

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska finansieringsinstrument avse unionsåtgärder där man genom ekonomiskt stöd från budgeten
  , där detta godkänts i den huvudsakliga sektorspecifika grundrättsakten,
  strävar efter att uppnå
  ett eller flera
  specifika politiska mål genom utlåning, garantier, kapitalinvesteringar, quasi-equity-investeringar, andra kapitalandelar eller andra riskbärande instrument, eventuellt i kombination med bidrag.
  I grundrättsakten ska det fastställas vilken typ av finansieringsinstrument som är tillåten att använda för att uppnå de politiska målen.

Följande definitioner ska gälla:

| a) | Quasi-equity-investering innebär en typ av finansiering som är en blandning av kapitalinvestering och lån, där innehavet av kapitalandelar ger investeraren möjlighet till en hög avkastning om företaget är framgångsrikt, eller där lånedelen innehåller en premie som ökar på investerarens avkastning (t.ex. blandad skuld eller oprioriterad skuld). |
| --- | --- |

a)

Quasi-equity-investering innebär en typ av finansiering som är en blandning av kapitalinvestering och lån, där innehavet av kapitalandelar ger investeraren möjlighet till en hög avkastning om företaget är framgångsrikt, eller där lånedelen innehåller en premie som ökar på investerarens avkastning (t.ex. blandad skuld eller oprioriterad skuld).

| b) | Riskdelningsinstrument innebär ett finansieringsinstrument som garanterar total eller delvis täckning av en definierad risk, eventuellt i utbyte mot en överenskommen ersättning. |
| --- | --- |

b)

Riskdelningsinstrument innebär ett finansieringsinstrument som garanterar total eller delvis täckning av en definierad risk, eventuellt i utbyte mot en överenskommen ersättning.

| c) | Riskdelningsinstrument för projektobligationer innebär en kreditförstärkning i form av ett lån eller en garanti. Det ska täcka låneskuldsrisken för ett projekt och ska minska kreditrisken för obligationsinnehavare |
| --- | --- |

c)

Riskdelningsinstrument för projektobligationer innebär en kreditförstärkning i form av ett lån eller en garanti. Det ska täcka låneskuldsrisken för ett projekt och ska minska kreditrisken för obligationsinnehavare

Då flera enheter gemensamt deltar i en åtgärd som täcks av ett riskdelningsinstrument, ska den risk som bärs av unionens budget maximalt motsvara beloppet för unionens bidrag.

Ändring 272

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 3

3.   Kommissionen får förvalta finansieringsinstrumenten genom direkt eller indirekt förvaltning, i det senare fallet genom att anförtro uppgifter åt sådana enheter som avses i artikel 55.1 b
  iii
  och
  iv
  .

3.   Kommissionen får förvalta finansieringsinstrumenten genom direkt eller indirekt förvaltning,
  där detta fastställs i en grundrättsakt,
  i det senare fallet genom att anförtro uppgifter åt sådana enheter som avses i artikel 55.1 b
  iv
  och
  vi
  .
  Ställningen och arten när det gäller den aktör som anförtros förvaltningen ska fastställas i grundrättsakten.

Kommissionen ska förbli ansvarig för att se till att genomföranderamen för finansieringsinstrumenten är förenlig med sund ekonomisk förvaltning och bidrar till att fastställda politiska mål uppnås. Kommissionen ska vara ansvarig för genomförandet av finansieringsinstrumenten, dock utan att detta påverkar det rättsliga och avtalsmässiga ansvar som åligger de enheter som anförtros förvaltningsuppgifter, i enlighet med tillämplig lag.

Europaparlamentet ska regelbundet informeras om genomförandet av finansieringsinstrumenten.

Ändring 273

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Finansiella insatser som får stöd av ett av unionens finansieringsinstrument i form av, eller tillsammans med, ett bidrag eller en subvention får inte ge upphov till skatteundandragande när det gäller europeiska mottagare eller andra berörda länder eller lagstiftningar.

De finansiella aktörer som förvaltar respektive finansieringsinstrument ska tillsammans med eventuella gärningsmän vara ansvariga för alla de ekonomiska förluster som uppstår till följd av brott mot denna bestämmelse.

Ändring 195

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 1

1.   Unionsmedel från finansieringsinstrumenten ska ställas till förfogande för slutmottagarna enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning,
  likabehandling och
  öppenhet samt i överensstämmelse med de mål som fastställts i den grundläggande rättsakt som är tillämplig på respektive finansieringsinstrument.

1.   Unionsmedel från finansieringsinstrumenten ska ställas till förfogande för slutmottagarna enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet
  , proportionalitet, icke-diskriminering och likabehandling
  samt i överensstämmelse med de mål som fastställts i den grundläggande rättsakt som är tillämplig på respektive finansieringsinstrument.

Ändring 196

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Inkomster och återbetalningar under ett finansieringsinstrument ska utgöra interna inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 18.3 och ska automatiskt överföras i syfte att återinvesteras.

Inte i något fall ska unionens bidrag till ett projekt överlämnas till tredje man i form av utdelningar eller vinster.

Ändring 274

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 1b (ny)

1b.
     
  När kommissionen genomför finansieringsinstrumenten ska den se till att det finns ett gemensamt intresse av att uppnå de politiska mål som fastställts för ett finansieringsinstrument, eventuellt genom att detta främjas med åtgärder som krav på gemensam investering och riskdelning eller finansiella incitament, samtidigt som intressekonflikter med förvaltningsenhetens andra verksamheter förhindras.

Förutom när det gäller marknadsstörningar eller mikrokreditfaciliteter ska finansieringsinstrumenten ha en multiplikatoreffekt, vilket innebär att unionens bidrag till ett finansieringsinstrument ska ge upphov till en total investering som överskrider storleken på unionens bidrag.

Kommissionen ska rapportera till budgetmyndigheten om det förväntade minimiresultatet inte uppnåtts efter halva löptiden för ett finansieringsinstrument.

I denna halvtidsrapport ska man vidare rapportera om

| — | de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det avsedda politiska målet, |
| --- | --- |

—

de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det avsedda politiska målet,

| — | det sammanlagda belopp som betalats till finansieringsinstrumentet, |
| --- | --- |

—

det sammanlagda belopp som betalats till finansieringsinstrumentet,

| — | det sammanlagda belopp som utbetalats under genomförandets gång, |
| --- | --- |

—

det sammanlagda belopp som utbetalats under genomförandets gång,

| — | i förekommande fall, det sammanlagda belopp som riskerar att inte bli återbetalt eller som inte kommer att bli återbetalt, |
| --- | --- |

—

i förekommande fall, det sammanlagda belopp som riskerar att inte bli återbetalt eller som inte kommer att bli återbetalt,

| — | i förekommande fall, värdet på det egna kapital som genererats under genomförandets gång. |
| --- | --- |

—

i förekommande fall, värdet på det egna kapital som genererats under genomförandets gång.

Ändring 304/rev

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 1c (ny)

1c.
     
  Kommissionen ska årligen rapportera till budgetmyndigheten om de verksamheter som stöds av finansieringsinstrument, om de finansinstitut som medverkar i deras genomförande, om finansieringsinstrumentens resultat, inbegripet genomförda återinvesteringar, om saldot på förvaltningskontona, inkomster och återbetalningar, uppnådda multiplikatoreffekter och värdet på insatserna. Kommissionen ska bifoga sin rapport till den årliga verksamhetsrapport som avses i artikel 63.9.

Ändring 275

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 2

2.   Utan att detta påverkar
  tillämpningen av artikel 46.1 d och e
  ska budgetutgifter i samband med ett visst finansieringsinstrument
  vara förenliga med
  det budgetmässiga åtagande som gjorts för instrumentet i fråga.

2.   Utan att detta påverkar
  in- och utlåningsverksamheten och garantierna till EIB för lån från EIB:s egna medel
  ska budgetutgifter i samband med ett visst finansieringsinstrument
  och unionens finansiella ansvarskyldighet inte överstiga beloppet för
  det budgetmässiga åtagande som gjorts för instrumentet i fråga
  , vilket sålunda utesluter ansvarsförbindelser för unionens budget
  .

Ändring 276

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 3

3.   Finansiella intermediärer som deltar i genomförandet av transaktioner inom ramen för ett finansieringsinstrument ska rätta sig efter berörda normer i fråga om förebyggande av penningtvätt och kamp mot terrorism. De får inte vara etablerade i länder vars behöriga domstolar inte samarbetar med unionen i fråga om tillämpningen av
  internationella
  normer för beskattning.

3.   
  De enheter som avses i artikel 55.1 b iv och vi och alla
  finansiella intermediärer som deltar i genomförandet av transaktioner inom ramen för ett finansieringsinstrument ska rätta sig efter berörda normer i fråga om förebyggande av penningtvätt och kamp mot terrorism. De får inte vara etablerade
  och samverka med enheter som finns
  i länder vars behöriga domstolar inte samarbetar med unionen i fråga om tillämpningen av
  internationellt erkända
  normer för beskattning.

Ändring 277

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 4

4.   
  I
  varje
  överenskommelse som sluts mellan enheter av de kategorier
  som anges i artikel 55.1 b
  iii
  och
  iv
  och finansiella intermediärer enligt punkt 3 ska
  det uttryckligen anges
  att kommissionen
  och
  revisionsrätten
  ska ha befogenhet att utföra kontroller av dokument och kontroller på plats
  samt
  kontroller av
  elektroniskt lagrade uppgifter
  om
  alla tredje parter som tagit emot medel från unionen.

4.   Varje
  enhet
  som anges i artikel 55.1 b
  iv
  och
  vi
  och finansiella intermediärer enligt punkt 3
  som medverkar i förvaltningen av unionens finansieringsinstrument
  ska
  på begäran ha möjlighet
  att
  ge
  kommissionen
  ,
  revisionsrätten
  och Olaf,
  så att de kan
  utföra sina kontrollbefogenheter
  ,
  tillträde till lokaler
  samt
  tillgång till uppgifter, även
  elektroniskt lagrade uppgifter
  , som tillhör
  alla tredje parter som tagit emot medel från unionen
  och/eller medverkar i förvaltningen av dessa
  .

Ändring 200

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Kommissionen ska årligen rapportera till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om de verksamheter som stöds av finansieringsinstrument, om de finansinstitut som medverkar i deras genomförande, om finansieringsinstrumentens resultat, inbegripet genomförda återinvesteringar, om saldot på förvaltningskontona, om inkomster och återbetalningar, om uppnådda multiplikatoreffekter och värdet på insatserna. Kommissionen ska bifoga sin rapport till det sammandrag av de årliga rapporterna som avses i artikel 63.9.

Ändring 278

Förslag till förordning

Artikel 131 – punkt 4b (ny)

4b.
     
  Rapporten som avses i punkt 1b ska också innehålla en förteckning över de slutliga mottagarna av finansieringsinstrumenten och de finansieringsbelopp de erhållit.

Finansieringsinstrumentens specifika rättsliga form, deras syften och, i förekommande fall, deras rättsliga registreringsplats ska offentliggöras på kommissionens webbplats.

Ändring 293

Förslag till förordning

Artikel 133 – punkt 2

2.   Den rapport som avses i punkt 1 ska åtminstone redogöra för i vilken utsträckning anslagen genomförts, tillsammans med sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

2.   Den rapport som avses i punkt 1 ska
  , både i absoluta tal och uttryckt som en procentandel,
  åtminstone redogöra för i vilken utsträckning anslagen genomförts, tillsammans med sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

Ändring 201

Förslag till förordning

Artikel 134 – punkt 1

De redovisningar som avses i artikel 132 ska vara
  upprättade enligt de redovisningsregler för unionen som antas av kommissionens räkenskapsförare
  , och ska ge en rättvisande bild av tillgångar och skulder, kostnader och intäkter samt kassaflöden.

De redovisningar som avses i artikel 132 ska vara
  baseras på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn
  , och ska ge en rättvisande bild av tillgångar och skulder, kostnader och intäkter samt kassaflöden.

Ändring 202

Förslag till förordning

Artikel 135

De redovisningar som avses i artikel 132 ska innehålla relevanta, tillförlitliga och jämförbara uppgifter, inklusive om tillämpade redovisningsprinciper, och informationen ska presenteras på ett begripligt sätt. De ska upprättas enligt allmänt godtagna redovisningsprinciper, i linje med Europeiska unionens redovisningsregler.

De redovisningar som avses i artikel 132 ska innehålla relevanta, tillförlitliga och jämförbara uppgifter, inklusive om tillämpade redovisningsprinciper, och informationen ska presenteras på ett begripligt sätt. De ska upprättas enligt allmänt godtagna redovisningsprinciper, i linje med Europeiska unionens redovisningsregler
  och baseras på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn
  .

Ändring 203

Förslag till förordning

Artikel 135a (ny)

Artikel 135a

Undantag från redovisningsprinciperna

Om räkenskapsförarna anser att ett undantag bör göras i ett särskilt fall från de redovisningsprinciper som anges i artiklarna 187–194 ska sådana undantag vederbörligen motiveras och rapporteras i bilagan till de redovisningar som avses i artikel 136.

Ändring 294

Förslag till förordning

Artikel 136 – punkt 1 – led a

| a) | balansräkningen och resultaträkningen som visar situationen på tillgångssidan, den finansiella ställningen samt det ekonomiska resultatet per den 31 december det föregående budgetåret; redovisningarnas struktur ska följa relevanta redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare, |
| --- | --- |

a)

balansräkningen och resultaträkningen som visar situationen på tillgångssidan, den finansiella ställningen samt det ekonomiska resultatet per den 31 december det föregående budgetåret; redovisningarnas struktur ska följa relevanta redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare,

| a) | balansräkningen och resultaträkningen som visar situationen när det gäller tillgångar och skulder (inklusive pensionsåtaganden),
  den finansiella ställningen samt det ekonomiska resultatet per den 31 december det föregående budgetåret; redovisningarnas struktur ska följa relevanta redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare, |
| --- | --- |

a)

balansräkningen och resultaträkningen som visar situationen när det gäller tillgångar och skulder (inklusive pensionsåtaganden),
  den finansiella ställningen samt det ekonomiska resultatet per den 31 december det föregående budgetåret; redovisningarnas struktur ska följa relevanta redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare,

Ändring 204

Förslag till förordning

Artikel 136 – punkt 2

2.   Anmärkningarna till redovisningarna ska innehålla kompletteringar och kommentarer till de uppgifter som lämnas i de redogörelser som avses i punkt 1 samt alla
  de kompletteringar som föreskrivs i de relevanta redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare
  .

2.   Anmärkningarna till redovisningarna ska innehålla kompletteringar och kommentarer till de uppgifter som lämnas i de redogörelser som avses i punkt 1 samt alla
  nödvändiga kompletterande uppgifter
  .

Ändring 205

Förslag till förordning

Artikel 138 – punkt 3

Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera dessa preliminära redovisningar med kommissionens egna preliminära redovisningar och, senast den 31 mars året efter det budgetår som löpt ut, till revisionsrätten överlämna kommissionens och unionens konsoliderade preliminära redovisningar.

Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera dessa preliminära redovisningar med kommissionens egna preliminära redovisningar och, senast den 31 mars året efter det budgetår som löpt ut, till revisionsrätten
  och Europaparlamentet
  överlämna kommissionens och unionens konsoliderade preliminära redovisningar.

Ändring 206

Förslag till förordning

Artikel 139 – punkt 1

1.   Revisionsrätten ska senast den 1 juni meddela sina iakttagelser i fråga om de preliminära redovisningarna från övriga institutioner och från de organ som avses i artikel 132,
  och senast den 15 juni
  meddela sina iakttagelser i fråga om kommissionens preliminära redovisningar och de konsoliderade preliminära redovisningarna för unionen.

1.   Revisionsrätten ska senast den 1 juni meddela sina iakttagelser i fråga om de preliminära redovisningarna från övriga institutioner och från de organ som avses i artikel 132,
  samt
  meddela sina iakttagelser i fråga om kommissionens preliminära redovisningar och de konsoliderade preliminära redovisningarna för unionen.

Ändring 207

Förslag till förordning

Artikel 139 – punkt 2 – stycke 1

2.   Andra institutioner än kommissionen ska liksom vart och ett av de organ som avses i artikel 132 upprätta sina slutliga redovisningar och överlämna dem till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet senast den
  1 juli
  påföljande år, så att de slutliga konsoliderade redovisningarna kan sammanställas.

2.   Andra institutioner än kommissionen ska liksom vart och ett av de organ som avses i artikel 132 upprätta sina slutliga redovisningar och överlämna dem till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet senast den
  28 februari
  påföljande budgetår, så att de slutliga konsoliderade redovisningarna kan sammanställas.

Ändring 208

Förslag till förordning

Artikel 139 – punkt 5 – stycke 1

5.   Kommissionen ska godkänna de slutliga konsoliderade redovisningarna och sina egna slutliga redovisningar och före den
  31 juli
  året efter utgången av det berörda budgetåret överlämna dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

5.   Kommissionen ska godkänna de slutliga konsoliderade redovisningarna och sina egna slutliga redovisningar och före den
  31 mars
  året efter utgången av det berörda budgetåret överlämna dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

Ändring 209

Förslag till förordning

Artikel 139 – punkt 6

6.   De konsoliderade slutliga redovisningarna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den
  15 november
  efter utgången av det berörda budgetåret, tillsammans med den revisionsförklaring som revisionsrätten avger i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget och artikel 160c i Euratomfördraget.

6.   De konsoliderade slutliga redovisningarna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den
  31 juli
  efter utgången av det berörda budgetåret, tillsammans med den revisionsförklaring som revisionsrätten avger i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget och artikel 160c i Euratomfördraget.

Ändring 210

Förslag till förordning

Artikel 141 – punkt 3

3.   Sifferuppgifterna och rapporten om budgetens genomförande ska samtidigt överlämnas till revisionsrätten.

3.   Sifferuppgifterna och rapporten om budgetens genomförande ska samtidigt överlämnas till revisionsrätten
  och offentliggöras på internet
  .

Ändring 211

Förslag till förordning

Artikel 141 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Under loppet av ett budgetår ska ett förenklat konsoliderat delårsbokslut för EU upprättas för perioden 1 januari–30 juni. Delårsbokslutet ska upprättas av kommissionen och bli föremål för en begränsad granskning av revisionsrätten. Det konsoliderade delårsbokslutet per den 30 juni ska tillsammans med revisionsrättens rapport och ett eventuellt yttrande från kommissionen överlämnas till Europaparlamentet senast den 30 oktober samma år.

Ändring 212

Förslag till förordning

Artikel 143 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Denne ska motivera och dokumentera alla sådana avvikelser och överlämna denna motivering till revisionsrätten i samband med att en viss redovisningsregel antas eller uppdateras.

Ändring 213

Förslag till förordning

Artikel 145 – punkt 3

3.   Systemet för räkenskaperna ska göra det möjligt att spåra varje enskild transaktion.

3.   Systemet för räkenskaperna ska göra det möjligt att
  tydligt
  spåra
  verifikationerna för
  varje enskild transaktion.

Ändring 214

Förslag till förordning

Artikel 147 – punkt 1

1.   Budgeträkenskaperna ska göra det möjligt att i detalj följa genomförandet av budgeten.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 296

Förslag till förordning

Artikel 149 – punkt 2

2.   Varje institution ska informera revisionsrätten och budgetmyndigheten om eventuella interna bestämmelser som den antar inom det finansiella området.

2.   Varje institution ska informera revisionsrätten och budgetmyndigheten om eventuella interna bestämmelser som den antar inom det finansiella området
  inom en vecka från datumet för antagandet av dessa bestämmelser
  .

Ändring 215

Förslag till förordning

Artikel 150 – punkt 1

1.   Revisionsrättens granskning av om inkomsterna och utgifterna har varit lagliga och korrekta ska ske med beaktande av bestämmelserna i fördragen, budgeten, denna förordning, den delegerade förordning som avses i artikel 199 samt alla andra rättsakter som antagits i enlighet med fördragen.

1.   Revisionsrättens granskning av om inkomsterna och utgifterna har varit lagliga och korrekta ska ske med beaktande av bestämmelserna i fördragen, budgeten, denna förordning, den delegerade förordning som avses i artikel 199 samt alla andra rättsakter som antagits i enlighet med fördragen.
  Revisionsrättens revisionsuppdrag är permanent.

Ändring 216

Förslag till förordning

Artikel 150 – punkt 2 – stycke 1

2.   För att kunna utföra sin uppgift har revisionsrätten rätt att på det sätt som anges i artikel 152 använda sig av alla dokument och all information rörande den ekonomiska förvaltningen inom alla avdelningar och organ som avser verksamheter som finansieras eller medfinansieras av unionen. Revisionsrätten har befogenhet att inhämta upplysningar hos alla tjänstemän som ansvarar för inkomst- eller utgiftstransaktioner och att utnyttja alla kontrollmöjligheter som avdelningarna eller organen i fråga har. Den granskning som sker i medlemsstaterna ska genomföras i samarbete med nationella revisionsorgan eller, om dessa inte har nödvändiga befogenheter, i samarbete med den behöriga nationella myndigheten. Revisionsrätten och medlemsstaternas nationella revisionsorgan ska samarbeta i en anda av förtroende och med bibehållet oberoende.

(Berör ej den svenska versionen)

Ändring 217

Förslag till förordning

Artikel 152 – punkt 1 – stycke 1

1.   Vid genomförandet av sina uppgifter ska revisionsrätten få allt det stöd och den information som den anser sig behöva av kommissionen, övriga institutioner, organ som förvaltar inkomster och utgifter för unionens räkning liksom av budgetmedlens slutmottagare. De ska särskilt ställa till revisionsrättens förfogande alla dokument som rör tilldelning och genomförande av kontrakt som finansieras genom unionens budget och alla räkenskaper över kontanter eller material, allt bokföringsmaterial och alla verifikationer samt även tillhörande administrativa dokument, alla dokument som rör inkomster och utgifter, alla förteckningar över egendom och över tjänster vid avdelningarna, som revisionsrätten anser vara nödvändiga när den på grundval av bokföringsmaterial eller på platsen utför granskningar som rör rapporten om resultatet av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen, samt alla dokument och uppgifter som skapats eller lagrats på
  ett magnetiskt medium
  .

1.   Vid genomförandet av sina uppgifter ska revisionsrätten få allt det stöd och den information som den anser sig behöva av kommissionen, övriga institutioner, organ som förvaltar inkomster och utgifter för unionens räkning liksom av budgetmedlens slutmottagare. De ska särskilt ställa till revisionsrättens förfogande alla dokument som rör tilldelning och genomförande av kontrakt som finansieras genom unionens budget och alla räkenskaper över kontanter eller material, allt bokföringsmaterial och alla verifikationer samt även tillhörande administrativa dokument, alla dokument som rör inkomster och utgifter, alla förteckningar över egendom och över tjänster vid avdelningarna, som revisionsrätten anser vara nödvändiga när den på grundval av bokföringsmaterial eller på platsen utför granskningar som rör rapporten om resultatet av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen, samt alla dokument och uppgifter som skapats eller lagrats på
  en databärare
  .

Ändring 218

Förslag till förordning

Artikel 153 – punkt 1

1.   Revisionsrätten ska senast den 15 juni underrätta kommissionen, och senast den
  1 juni
  underrätta övriga institutioner och organ som avses i artikel 132, om alla iakttagelser som den anser vara av sådan art att de bör tas upp i årsrapporten. Dessa iakttagelser ska behandlas konfidentiellt, och vara föremål för ett kontradiktoriskt förfarande. Varje institution ska sända sina svar till revisionsrätten senast den
  15 oktober
  . Institutionerna, förutom kommissionen själv, ska samtidigt sända sina svar till kommissionen.

1.   Revisionsrätten ska senast den 15 juni underrätta kommissionen, och senast den
  15 juni
  underrätta övriga institutioner och organ som avses i artikel 132, om alla iakttagelser som den anser vara av sådan art att de bör tas upp i årsrapporten
  eller bör beaktas av den behörige räkenskapsföraren när denne utarbetar räkenskaperna
  . Dessa iakttagelser ska behandlas konfidentiellt, och vara föremål för ett kontradiktoriskt förfarande. Varje institution ska sända sina svar till revisionsrätten senast den
  30 september
  . Institutionerna, förutom kommissionen själv, ska samtidigt sända sina svar till kommissionen.

Ändring 219

Förslag till förordning

Artikel 153 – punkt 2

2.
     
  Efter att det kontradiktoriska förfarandet har avslutats ska varje institution eller organ som berörs sända sina svar till revisionsrätten senast den 15 oktober. Institutionerna, förutom kommissionen själv, och organen ska samtidigt sända sina svar till kommissionen.

utgår

Ändring 220

Förslag till förordning

Artikel 153 – punkt 5

5.   Revisionsrätten ska senast den
  15 november
  översända sin årsrapport tillsammans med institutionernas svar till de myndigheter som är behöriga att bevilja ansvarsfrihet och till övriga institutioner, och se till att rapporten och institutionernas svar offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Revisionsrätten ska senast den
  31 oktober
  översända sin årsrapport tillsammans med institutionernas svar till de myndigheter som är behöriga att bevilja ansvarsfrihet och till övriga institutioner, och se till att rapporten och institutionernas svar offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 221

Förslag till förordning

Artikel 155

Artikel 155

Sammanställning av preliminära granskningsresultat

1.
     
  Revisionsrätten ska översända en sammanställning av sina preliminära granskningsresultat till de institutioner, organ eller medlemsstater som berörs. Sammanställningar av preliminära granskningsresultat som enligt revisionsrättens bedömning är av en sådan art att de bör tas upp i årsrapporten ska översändas senast den 1 juni året efter det budgetår som de avser. Sammanställningar av preliminära granskningsresultat ska behandlas konfidentiellt.

2.
     
  Den berörda institutionen ska ha två och en halv månad på sig för att underrätta revisionsrätten om sina eventuella kommentarer avseende dessa preliminära granskningsresultat.

utgår

Ändring 264

Förslag till förordning

Artikel 156

1.   Europaparlamentet ska före den
  15 maj
  år n+2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja
  kommissionen
  ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n.

1.   Europaparlamentet ska före den
  15 april
  år n+2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n
  för

| — | de institutioner som avses i första strecksatsen i artikel 1.2, |
| --- | --- |

—

de institutioner som avses i första strecksatsen i artikel 1.2,

| — | de enheter som omnämns i artikel 196b.1, |
| --- | --- |

—

de enheter som omnämns i artikel 196b.1,

| — | andra organ som ansvarar för användningen av unionens medel, såtillvida som unionens lagstiftning föreskriver att Europaparlamentet ska bevilja dessa organ ansvarsfrihet
  . |
| --- | --- |

—

andra organ som ansvarar för användningen av unionens medel, såtillvida som unionens lagstiftning föreskriver att Europaparlamentet ska bevilja dessa organ ansvarsfrihet
  .

2.   Om det datum som anges i punkt 1 inte kan hållas ska Europaparlamentet eller rådet underrätta
  kommissionen
  om orsakerna till att beslutet har måst skjutas upp.

2.   Om det datum som anges i punkt 1 inte kan hållas ska Europaparlamentet eller rådet underrätta
  de berörda institutionerna, enheterna eller organen
  om orsakerna till att beslutet har måst skjutas upp.

3.   Om Europaparlamentet skjuter upp beslutet om beviljande av ansvarsfrihet ska
  kommissionen
  så fort som möjligt vidta åtgärder för att underlätta att hindren för detta beslut undanröjs.

3.   Om Europaparlamentet skjuter upp beslutet om beviljande av ansvarsfrihet ska
  de berörda institutionerna, enheterna och organen
  så fort som möjligt vidta åtgärder för att underlätta att hindren för detta beslut undanröjs.

Ändring 265

Förslag till förordning

Artikel 157 – punkt 3

3.   
  Kommissionen
  ska på Europaparlamentets begäran lägga fram alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl, i enlighet med artikel 319 i EUF-fördraget.

3.   
  De berörda institutionerna, enheterna och organen
  ska på Europaparlamentets begäran lägga fram alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl, i enlighet med artikel 319 i EUF-fördraget.

Ändring 266

Förslag till förordning

Artikel 158

1.   I enlighet med artikel 319 i EUF-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget, ska kommissionen och övriga institutioner vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet samt de kommentarer som är fogade till den rekommendation om ansvarsfrihet som antas av rådet.

1.   I enlighet med artikel 319 i EUF-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget, ska kommissionen och övriga
  berörda
  institutioner
  , enheter och organ
  vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet samt de kommentarer som är fogade till den rekommendation om ansvarsfrihet som antas av rådet.

2.   På Europaparlamentets eller rådets begäran ska institutionerna rapportera om de åtgärder som vidtagits till följd av dessa iakttagelser och kommentarer, och särskilt om de instruktioner som utfärdats för de avdelningar som ansvarar för budgetens genomförande. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen genom att rapportera om de åtgärder de vidtagit till följd av iakttagelserna, så att kommissionen kan ta hänsyn till dem i sin egen rapport. Institutionernas rapporter ska också överlämnas till revisionsrätten.

2.   På Europaparlamentets eller rådets begäran ska
  de berörda
  institutionerna
  , enheterna och organen
  rapportera om de åtgärder som vidtagits till följd av dessa iakttagelser och kommentarer, och särskilt om de instruktioner som utfärdats för de avdelningar som ansvarar för budgetens genomförande. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen genom att rapportera om de åtgärder de vidtagit till följd av iakttagelserna, så att kommissionen kan ta hänsyn till dem i sin egen rapport. Institutionernas rapporter ska också överlämnas till revisionsrätten.

Ändring 224

Förslag till förordning

Artikel 167 – punkt 1

1.   Bestämmelserna i del I och III ska tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i förordning (EG) nr 1290/2005 avseende Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 avseende Europeiska socialfonden, rådets förordning (EG) nr 1084/2006 avseende Sammanhållningsfonden och rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden; de ska också tillämpas på fonder inom området med frihet, säkerhet och rättvisa som förvaltas genom delad förvaltning enligt artikel 56 i denna förordning (samtliga uppräknade fonder hänvisas till nedan som fonderna), samt på deras inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.

1.   Bestämmelserna i del I och III ska tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i förordning (EG) nr 1290/2005 avseende Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 avseende Europeiska socialfonden, rådets förordning (EG) nr 1084/2006 avseende Sammanhållningsfonden och rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden; de ska också tillämpas på fonder inom området med frihet, säkerhet och rättvisa
  , inklusive de fonder som omfattas av programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”,
  som förvaltas genom delad förvaltning enligt artikel 56 i denna förordning (samtliga uppräknade fonder hänvisas till nedan som fonderna), samt på deras inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.

Ändring 225

Förslag till förordning

Artikel 168

Artikel 168

Respekt för nivån på tilldelade åtagandebemyndiganden

Europaparlamentet och rådet förbinder sig att respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de berörda grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden.

utgår

Ändring 226

Förslag till förordning

Artikel 169 – punkt 3

3.   
  I enlighet med de förordningar som avses i artikel 167 får fullständiga eller delvisa återbetalningar av förskott som betalats ut för en viss åtgärd inte leda till att fondernas samlade bidrag till åtgärden i fråga minskar.

De belopp som återbetalas ska utgöra inkomster avsedda för särskilda ändamål i enlighet med artikel 18.3 c.

3.   Medlemsstaternas behandling av återbetalningar och dess effekter på de finansiella bidragen från fonderna ska fastställas enligt reglerna i artikel 167.

Medlemsstaternas behandling av återbetalningar och dess effekter på de finansiella bidragen från fonderna ska fastställas enligt reglerna i artikel 167.

Ändring 227

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel 1 – ny rubrik (före artikel 173)

Ändring 228

Förslag till förordning

Artikel 175 – punkt 2 – stycke 1

2.   Anslag för följande ändamål ska likställas med inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 18.2:

| a) | Bidrags
  - och upphandlingsförfaranden som gemensamma forskningscentrumet deltar i
  . |
| --- | --- |

a)

Bidrags
  - och upphandlingsförfaranden som gemensamma forskningscentrumet deltar i
  .

| b) | Gemensamma
  forskningscentrumets verksamhet för tredje mans räkning
  . |
| --- | --- |

b)

Gemensamma
  forskningscentrumets verksamhet för tredje mans räkning
  .

| c) | Tjänster
  av teknisk eller vetenskaplig natur inom ramen för administrativa överenskommelser med övriga institutioner eller med kommissionens övriga avdelningar
  . |
| --- | --- |

c)

Tjänster
  av teknisk eller vetenskaplig natur inom ramen för administrativa överenskommelser med övriga institutioner eller med kommissionens övriga avdelningar
  .

(Berör ej den svenska versionen)

Ändring 279

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel 2 (nytt)

KAPITEL 2

Finansiering och bidragsberättigande kostnader

Artikel 175a

Genomsnittliga personalkostnader

1.
     
  Följande kriterier för godkännande av de genomsnittliga personalkostnaderna ska tillämpas:

| a) | De genomsnittliga personalkostnaderna ska vara de som bidragsmottagaren redovisar genom sin gängse kostnadsredovisningspraxis Detta inbegriper användningen av metoder som grundar sig på kostnadsställen. |
| --- | --- |

a)

De genomsnittliga personalkostnaderna ska vara de som bidragsmottagaren redovisar genom sin gängse kostnadsredovisningspraxis Detta inbegriper användningen av metoder som grundar sig på kostnadsställen.

| b) | De genomsnittliga personalkostnaderna ska baseras på bidragsmottagarens faktiska personalkostnader såsom de är registrerade i dennes föreskrivna räkenskaper, eller kostnadsredovisning enligt tillämpliga nationella regler, inklusive budgeterade och uppskattade belopp om så är nödvändigt. |
| --- | --- |

b)

De genomsnittliga personalkostnaderna ska baseras på bidragsmottagarens faktiska personalkostnader såsom de är registrerade i dennes föreskrivna räkenskaper, eller kostnadsredovisning enligt tillämpliga nationella regler, inklusive budgeterade och uppskattade belopp om så är nödvändigt.

| c) | Metoderna för genomsnittliga personalkostnader ska från genomsnittliga personalkostnader utesluta kostnader som inte är stödberättigande enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (3) och rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (4) samt standardiserade bidragsöverenskommelser. Kostnader som begärts under andra kostnadskategorier ska inte ingå. |
| --- | --- |

c)

Metoderna för genomsnittliga personalkostnader ska från genomsnittliga personalkostnader utesluta kostnader som inte är stödberättigande enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (3) och rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (4) samt standardiserade bidragsöverenskommelser. Kostnader som begärts under andra kostnadskategorier ska inte ingå.

| d) | Antalet produktiva timmar som används för att räkna ut de genomsnittliga timkostnaderna ska motsvara bidragsmottagarens gängse förvaltningspraxis, förutsatt att denna är baserad på granskningsbara bokföringshandlingar. |
| --- | --- |

d)

Antalet produktiva timmar som används för att räkna ut de genomsnittliga timkostnaderna ska motsvara bidragsmottagarens gängse förvaltningspraxis, förutsatt att denna är baserad på granskningsbara bokföringshandlingar.

2.
     
  De kriterier som avses i punkt 1 ska tillämpas förutsatt att alla andra delar av metoden är förenliga med bestämmelserna för de standardiserade bidragsöverenskommelserna.

3.
     
  De kriterier som avses i punkt 1 ska tjäna som referens för alla genomsnittskostnader för vilka ersättning begärs enligt bidragsöverenskommelsen, både de som har ett förhandsgodkännande av metoden och de som inte har ett förhandsgodkännande, inbegripet redan undertecknade bidragsöverenskommelser. Därför ska dessa kriterier också tillämpas inom ramen för de efterhandsgranskningar som utförs av kommissionen, inbegripet redan undertecknade bidragsöverenskommelser.

4.
     
  De personalkostnader för vilka ersättning begärs på grundval av metoder som är förenliga med de kriterier som avses i punkt 1 ska anses som kostnader som inte i betydande grad skiljer sig från de faktiska kostnaderna.

5.
     
  Om metoden fått ett förhandsgodkännande enligt de kriterier som avses i punkt 1, ska godkännandet förbli giltigt under hela löptiden för ramprogrammen, såvida inte metoden ändras av bidragsmottagaren eller kommissionens förvaltning upptäcker svagheter i metoden under granskningar, antingen till följd av bristande noggrannhet, inkorrekt användning eller av annat skäl som gör den grund på vilken ett sådant godkännande beviljades ogiltig.

6.
     
  Bidragsmottagare som fått ett godkännande av metoden för de genomsnittliga personalkostnaderna enligt de villkor som fastställts i kommissionens beslut C(2009) 4705 har rätt att antingen fortsätta att tillämpa den godkända metoden eller att övergå till sin gängse redovisningspraxis om denna är förenlig med de kriterier som antagits genom denna artikel.

Artikel 175b

Ägare av små och medelstora företag samt fysiska personer

1.
     
  När det gäller bidrag för indirekta åtgärder som ingåtts enligt ramprogrammen, ska unionens finansiella bidrag för det egna personliga arbetet under projektet utbetalas i form av ett schablonbidrag för ägare av små och medelstora företag som inte får lön och fysiska personer som inte får lön.

2.
     
  Värdet av det personliga arbete som utförs av ägare av små och medelstora företag och fysiska personer ska baseras på en schablon som ska fastställas genom att man multiplicerar antalet arbetade timmar i projektet med timkostnaden som ska uträknas enligt följande:

| a) | Standardantalet produktiva timmar uppgår till 1 575. |
| --- | --- |

a)

Standardantalet produktiva timmar uppgår till 1 575.

| b) | Det totala antal timmar för vilka ersättning krävs för unionsprojekt under ett år får inte vara högre än standardantalet för produktiva timmar per ägare av små och medelstora företag eller fysisk person. |
| --- | --- |

b)

Det totala antal timmar för vilka ersättning krävs för unionsprojekt under ett år får inte vara högre än standardantalet för produktiva timmar per ägare av små och medelstora företag eller fysisk person.

Värdet av det personliga arbetet ska anses som en direkt bidragsberättigande projektkostnad.

3.
     
  Denna form av finansiering ska även gälla för ägare av små och medelstora företag samt fysiska personer som inte får en lön enligt ramprogrammets redan undertecknade bidragsöverenskommelser, såvida ett intyg på metoden för genomsnittliga personalkostnader inte redan har inlämnats till och godkänts av kommissionen för dessa bidragsmottagare. I det senare fallet får bidragsmottagare välja att fortsätta att tillämpa den godkända metoden.

Ändring 230

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel 3 (nytt)

KAPITEL 3

Clearingkommitté för forskning

Artikel 175c

Clearingkommitté för forskning

1.
     
  En särskild clearingkommitté för forskningsfrågor (clearingkommittén för forskning) ska inrättas av de generaldirektorat som är ansvariga för genomförandet av de respektive ramprogrammen, med uppdraget att inta slutliga och enhetliga ståndpunkter i alla rättsliga och finansiella frågor under genomförandet av hela projektet liksom i alla affärsprocessrelaterade frågor där det vanliga samarbetet mellan tjänsteavdelningarna inte möjliggjort ett samförstånd.

Clearingkommittén för forskning ska agera som den behöriga clearingkommitté som avses i artikel 126b i alla frågor i samband med forskningsprojekt och forskningsprogram, inbegripet ramprogrammet.

Ingen medlem av en clearingkommitté för forskning ska bli ansvarsskyldig till följd av tillämpningen av artiklarna 70 och 71 för beslut som denne fattar i sin egenskap av medlem av clearingkommittén för forskning.

2.
     
  Clearingkommittén för forskning består av generaldirektörerna för generaldirektoraten för forskning och innovation, utbildning och kultur, näringsliv och industri, informationssamhället och medier, transport och rörlighet samt energi eller en företrädare per generaldirektorat med vederbörliga befogenheter. Den ska sammanträda minst fyra gånger per år och får fatta enhälliga beslut med skriftligt förfarande.

3.
     
  Följande regler ska gälla för dess förfarande:

| a) | Generaldirektören för forskning och innovation eller dennes företrädare ska vara ordförande för clearingkommittén. |
| --- | --- |

a)

Generaldirektören för forskning och innovation eller dennes företrädare ska vara ordförande för clearingkommittén.

| b) | Vid behov får clearingkommittén för forskning begära ett utlåtande från kommissionens övergripande organ, i synnerhet rättstjänsten och generaldirektoratet för budget. |
| --- | --- |

b)

Vid behov får clearingkommittén för forskning begära ett utlåtande från kommissionens övergripande organ, i synnerhet rättstjänsten och generaldirektoratet för budget.

| c) | Clearingkommittén för forskning får bjuda in intressenter eller deras företrädare eller andra experter som den anser lämpliga att lämna ett utlåtande. |
| --- | --- |

c)

Clearingkommittén för forskning får bjuda in intressenter eller deras företrädare eller andra experter som den anser lämpliga att lämna ett utlåtande.

| d) | Besluten ska fattas enhälligt eller, då detta är omöjligt, med majoritetsbeslut och ska vara bindande för de generaldirektorat som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

d)

Besluten ska fattas enhälligt eller, då detta är omöjligt, med majoritetsbeslut och ska vara bindande för de generaldirektorat som avses i punkt 1.

| e) | De slutliga och enhetliga ståndpunkterna ska också vara bindande för de genomförandeorgan som genomför delar av ramprogrammet. |
| --- | --- |

e)

De slutliga och enhetliga ståndpunkterna ska också vara bindande för de genomförandeorgan som genomför delar av ramprogrammet.

| f) | En för ändamålet avsedd enhet inom generaldirektoratet för forskning och innovation ska utföra sekretariatsuppgifter för clearingkommittén för forskning. Besluten från clearingkommittén för forskning ska göras tillgängliga för allmänheten i form av en elektronisk databas, med vederbörligt beaktande av tillämplig lagstiftning om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

f)

En för ändamålet avsedd enhet inom generaldirektoratet för forskning och innovation ska utföra sekretariatsuppgifter för clearingkommittén för forskning. Besluten från clearingkommittén för forskning ska göras tillgängliga för allmänheten i form av en elektronisk databas, med vederbörligt beaktande av tillämplig lagstiftning om uppgiftsskydd.

| g) | Clearingkommittén för forskning ska anta sin arbetsordning i enlighet med artikel 126c. |
| --- | --- |

g)

Clearingkommittén för forskning ska anta sin arbetsordning i enlighet med artikel 126c.

Ändring 231

Förslag till förordning

Avdelning IV – kapitel 2 – avsnitt 1 (nytt) – rubrik (ny) (före artikel 177)

Ändring 232

Förslag till förordning

Artikel 177a (ny)

Artikel 177a

Utnyttjande av budgetstöd

1.
     
  Kommissionen får använda sig av sektoriellt eller allmänt budgetstöd i ett tredjeland, förutsatt att detta fastställts i den relevanta grundläggande rättsakten, om partnerlandets förvaltning av de offentliga finanserna är tillräckligt transparent, tillförlitlig och effektiv.

2.
     
  Kommissionen ska i motsvarande finansieringsöverenskommelser, som ingåtts i enlighet med artikel 176.2 b, införa lämpliga bestämmelser enligt vilka det berörda mottagarlandet förbinder sig att omgående återbetala alla eller delar av de relevanta verksamhetskostnaderna, i det fall att det konstateras att förvaltningen av de berörda EU-medlen har varit behäftad med allvarliga fel och regelbrott.

Vid handläggningen av den återbetalning som avses i första stycket kan artikel 77.1 angående inkassering genom avräkning tillämpas.

3.
     
  Kommissionen ska främja utvecklingen av parlamentets kontroll- och revisionskapacitet samt ökad transparens och allmän tillgång till information.

Ändring 233

Förslag till förordning

Avdelning IV – kapitel 2 – avsnitt 2 (nytt) – rubrik (ny) (före artikel 178)

Ändring 234

Förslag till förordning

Artikel 178 – stycke 2

Europeiska unionens och övriga givares bidrag ska sättas in på ett särskilt bankkonto. Dessa bidrag ska inte ingå i budgeten och ska förvaltas av kommissionen på den delegerade utanordnarens ansvar.
  De enheter och personer som avses i artikel 55.1 b får anförtros uppgifter som ingår i budgetförfarandet enligt de berörda bestämmelserna för indirekt förvaltning
  .

Europeiska unionens och övriga givares bidrag ska sättas in på ett särskilt bankkonto. Dessa bidrag ska inte ingå i budgeten och ska förvaltas av kommissionen på den delegerade utanordnarens ansvar.
  Artikel 55.3 ska tillämpas
  .

Ändring 235

Förslag till förordning

Avdelning IV – kapitel 2 – avsnitt 3 (nytt) – rubrik (ny) (före artikel 179)

Ändring 236

Förslag till förordning

Artikel 195 – punkt 3

3.   Institutionerna ska snarast möjligt informera budgetmyndigheten om alla fastighetsprojekt som kan få betydande ekonomiska konsekvenser för budgeten.

3.   Institutionerna
  och de organ som avses i artikel 196b
  ska snarast möjligt informera budgetmyndigheten om alla fastighetsprojekt som kan få betydande ekonomiska konsekvenser för budgeten.

Om en av budgetmyndighetens båda parter avser att avge ett yttrande ska den inom två veckor efter mottagande av informationen om fastighetsprojektet meddela den berörda institutionen om sin avsikt att avge ett sådant yttrande. Uteblir svaret får den berörda institutionen genoföra sin planerade transaktion i kraft av sin administrativa självständighet, om inte annat följer av artikel 335 i EUF-fördraget och artikel 185 i Euratomfördraget beträffande unionens rättskapacitet.

De ska framför allt underrätta budgetmyndigheten

Detta yttrande ska överlämnas till den beröra institutionen inom två veckor efter ett sådant meddelande.

| a) | om bygg- och renoveringsprojekt, innan anbudsförfarandet inleds, om den konkreta planeringen, och när detaljerade kostnadsplaner har utarbetats men innan kontrakt ingås, om alla för beslutet relevanta aspekter och projektfinansieringen, samt efter avslutat arbete, om huruvida arbetet genomfördes planmässigt och budgetramarna respekterades, |
| --- | --- |

a)

om bygg- och renoveringsprojekt, innan anbudsförfarandet inleds, om den konkreta planeringen, och när detaljerade kostnadsplaner har utarbetats men innan kontrakt ingås, om alla för beslutet relevanta aspekter och projektfinansieringen, samt efter avslutat arbete, om huruvida arbetet genomfördes planmässigt och budgetramarna respekterades,

| b) | om annan upphandling av fast egendom, innan anbudsförfarandet inleds eller innan den lokala marknaden kartläggs, om den särskilda byggareal som krävs samt, innan kontrakt ingås, om alla för beslutet relevanta aspekter och projektfinansieringen, samt efter att projektet avslutats, om huruvida budgetramarna respekterades och om projektgenomförandet, |
| --- | --- |

b)

om annan upphandling av fast egendom, innan anbudsförfarandet inleds eller innan den lokala marknaden kartläggs, om den särskilda byggareal som krävs samt, innan kontrakt ingås, om alla för beslutet relevanta aspekter och projektfinansieringen, samt efter att projektet avslutats, om huruvida budgetramarna respekterades och om projektgenomförandet,

I förekommande fall kan institutionerna och organen tillhandahålla information i det arbetsdokument om fastighetspolitiken som avses i artikel 34.4a.

Innan kontrakt ingås ska godkännande inhämtas hos budgetmyndigheten. Budgetmyndigheten ska besluta om godkännande inom åtta veckor efter att ansökan och alla för beslutet relevanta uppgifter mottagits.

Institutionerna ska ansöka om budgetmyndighetens godkännande för inköp av fastigheter eller för andra projekt som rör byggnader och som ska finansieras med lån.

Ändring 237

Förslag till förordning

Artikel 195 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Fastighetsprojekt som kan få betydande finansiella återverkningar på budgeten är följande:

| i) | Förvärv, försäljning, renovering eller uppförande av fastigheter vars kostnad uppgår till mer än två miljoner EUR eller utökning av befintliga byggnadsavtal som överstiger två miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

i)

Förvärv, försäljning, renovering eller uppförande av fastigheter vars kostnad uppgår till mer än två miljoner EUR eller utökning av befintliga byggnadsavtal som överstiger två miljoner EUR per år.

| ii) | Förvärv av mark. |
| --- | --- |

ii)

Förvärv av mark.

| iii) | Alla nya fastighetsavtal (inbegripet nyttjanderätt och långtidshyra) för nya fastigheter med årliga kostnader på åtminstone 500 000 EUR. |
| --- | --- |

iii)

Alla nya fastighetsavtal (inbegripet nyttjanderätt och långtidshyra) för nya fastigheter med årliga kostnader på åtminstone 500 000 EUR.

| iv) | Alla fastighetsprojekt av interinstitutionell art. |
| --- | --- |

iv)

Alla fastighetsprojekt av interinstitutionell art.

Ändring 238

Förslag till förordning

Artikel 195 – punkt 3b (ny)

3b.
     
  Ett fastighetsprojekt kan finansieras med budgetmedel eller, genom undantag från artikel 14 och med budgetmyndighetens godkännande, med lån. Lån ska återbetalas inom en lämplig tidsperiod.

Den finansieringsplan som den berörda institutionen ska läggas fram tillsammans med begäran om godkännande ska särskilt fastställa maximalt finansieringsbelopp samt finansieringsperiod och finansieringstyp.

Ändring 239

Förslag till förordning

Avdelning VIIa (ny)

Ändring 240

Förslag till förordning

Artikel 196a (ny)

Artikel 196a

Typer av offentlig-privata partnerskap

Följande typer av offentlig-privata partnerskap får upprättas:

| a) | Organ som inrättas på grundval av EUF-fördraget och Euratomfördraget och som är juridiska personer och beviljas bidrag som belastar unionens budget i enlighet med artikel 196b |
| --- | --- |

a)

Organ som inrättas på grundval av EUF-fördraget och Euratomfördraget och som är juridiska personer och beviljas bidrag som belastar unionens budget i enlighet med artikel 196b

| b) | Organ som är juridiska personer, som inrättas genom en grundläggande rättsakt där deras rättsliga ställning liksom omfattningen och arten av deras verksamheter fastställs och som anförtros genomförandeuppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap i enlighet med artiklarna 196b och 196c, där detta skapar ett europeiskt mervärde och insatsen med offentliga medel är berättigad. |
| --- | --- |

b)

Organ som är juridiska personer, som inrättas genom en grundläggande rättsakt där deras rättsliga ställning liksom omfattningen och arten av deras verksamheter fastställs och som anförtros genomförandeuppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap i enlighet med artiklarna 196b och 196c, där detta skapar ett europeiskt mervärde och insatsen med offentliga medel är berättigad.

Ändring 241

Förslag till förordning

Artikel 196b (ny)

Artikel 196b

Rambudgetförordning för byråer, organ och offentlig-privata partnerskap som inrättas på grundval av specifika bestämmelser i EUF-fördraget och Euratomfördraget

1.
     
  En rambudgetförordning ska efter samråd med revisionsrätten antas i form av en delegerad förordning enligt artiklarna 202, 203 och 204 i denna förordning för enheter som inrättas på grundval av specifika bestämmelser i EUF-fördraget och Euratomfördraget och som är juridiska personer.

Ramförordningen ska grundas på de principer och bestämmelser som anges i denna förordning.

De finansiella bestämmelserna för dessa organ får endast avvika från rambudgetförordningen om detta är nödvändigt på grund av särdragen i deras verksamhet. Sådana avvikelser får inte gälla de budgetprinciper som anges i del I avdelning II, principen om likabehandling av ekonomiska aktörer eller de särskilda bestämmelserna i de grundläggande rättsakter genom vilka sådana organ inrättas. Om dessa offentlig-privata partnerskaps finansiella bestämmelser avviker från rambudgetförordningen, ska kommissionen underrättas om dessa avvikelser och orsakerna till dem. Kommissionen ska ha rätt att invända mot dessa avvikelser inom sex veckor efter delgivningen.

Dessa organs regler får avvika från tjänsteföreskrifterna

1a.
     
  Avvikelser och specifika orsaker till dessa avvikelser ska årligen och senast den 31 oktober meddelas Europaparlamentet och rådet i ett arbetsdokument. I arbetsdokumentet ska man också redogöra för framstegen i uppfyllandet av de syften för vilka de enskilda enheterna inrättades, samt visa på betydelsen av de tidigare nämnda avvikelserna för de framsteg som uppnåtts, lämna den information som avses i artikel 34.2b och redogöra för uppfyllandet av de i förväg fastställda specifika målen under det år som ansvarsfriheten gäller. Om målen inte till fullo uppnåtts, ska enhetens ledning redogöra för de specifika orsakerna till detta och föreslå korrigerande åtgärder som också kan innehålla en motiverad begäran om en tillfällig ökning av de administrativa anslagen för högst ett år framåt.

I arbetsdokumentet ska man vidare redogöra för ledningsstrukturerna i alla enheter enligt denna artikel, inbegripet en allomfattande översikt över storleken på enskilda ledningsstrukturer i förhållande till respektive personalstyrka.

2.
     
  Europaparlamentet ska på rådets rekommendation ha befogenheten att bevilja ansvarsfrihet för de enheter som avses i punkt 1. Europaparlamentet ska ha rätt att inbjuda organens ledning närhelst man anser det vara nödvändigt under ansvarsfrihetsförfarandet, i synnerhet då de mål som beskrivs i punkt 1 inte uppnås under två år i rad.

3.
     
  Kommissionens internrevisor ska med hänsyn till de enheter som avses i punkt 1 ha samma befogenheter som han eller hon har i förhållande till kommissionens egna avdelningar.

4.
     
  Varje enhet ska efter samråd med revisionsrätten anlita en oberoende revisor, vars uppdrag är att kontrollera att organets räkenskaper uppfyller artikel 134 samt under revisionsrättens ledning genomföra en analys av lagligheten och korrektheten hos detta organs intäkter och utgifter. Revisionsrätten ska granska de rapporter som utarbetats av sådana oberoende revisorer, och kan förlita sig på sådana rapporter när den tillämpar eventuella andra förfaranden och utformar sitt yttrande.

Ändring 242

Förslag till förordning

Artikel 196c (ny)

Artikel 196c

Modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som inte baserats på specifika bestämmelser i EUF-fördraget

1.
     
  Organ som är juridiska personer, som inrättats genom en grundläggande rättsakt i enlighet med artiklarna 288 och 289 i EUF-fördraget och som anförtros genomförandeuppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap ska anta egna finansiella bestämmelser som täcker upprättande, genomförande, redovisning och ansvarsfrihet för det offentlig-privata partnerskapets budget.

2.
     
  Dessa bestämmelser ska innehålla ett antal grundprinciper som är nödvändiga för en sund ekonomisk förvaltning av unionens medel, och ska bygga på artiklarna 55 och 57 samt på en modellbudgetförordning som antas som en delegerad förordning enligt artiklarna 202, 203 och 204 efter samråd med revisionsrätten.

Om dessa offentlig-privata partnerskaps finansiella bestämmelser avviker från modellbudgetförordningen, ska kommissionen underrättas om dessa avvikelser och orsakerna till dem. Kommissionen ska ha rätt att invända mot dessa avvikelser inom sex veckor efter delgivningen.

Dessa organs regler får avvika från tjänsteföreskrifterna i den mån som de rättsakter som inrättar dessa organ enligt artikel 1a.2 i tjänsteföreskrifterna inte föreskriver att tjänsteföreskrifterna ska tillämpas.

3.
     
  Avvikelser och specifika orsaker till dessa avvikelser ska årligen och senast den 31 oktober delges Europaparlamentet och rådet i ett arbetsdokument. I arbetsdokumentet ska man också redogöra för framstegen i uppfyllandet av de syften för vilka de enskilda organen inrättades, samt visa på betydelsen av de tidigare nämnda avvikelserna för de framsteg som uppnåtts, lämna den information som avses i artikel 34.2b och redogöra för uppfyllandet av de i förväg fastställda specifika målen under det år som ansvarsfriheten gäller. Om målen inte till fullo uppnåtts, ska organets ledning redogöra för de specifika orsakerna till detta och föreslå korrigerande åtgärder som också kan innehålla en motiverad begäran om en tillfällig ökning av de administrativa anslagen för högst ett år framåt. I arbetsdokumentet ska man vidare redogöra för ledningsstrukturerna i alla enheter enligt denna artikel, inbegripet en allomfattande översikt över storleken på enskilda ledningsstrukturer i förhållande till respektive personalstyrka.

4.
     
  Europaparlamentet ska på rådets rekommendation ha befogenhet att bevilja ansvarsfrihet för genomförandet av budgetarna för de organ som avses i punkt 1.

5.
     
  Kommissionens internrevisor ska när det gäller de organ som avses i punkt 1 ha samma befogenheter som han eller hon har i förhållande till kommissionens egna avdelningar.

Ändring 243

Förslag till förordning

Artikel 199

Kommissionen ska anta en delegerad förordning
  med närmare bestämmelser om tillämpningen av denna förordning
  i enlighet med artiklarna 202, 203 och 204.
  Den delegerade förordningen ska innehålla bestämmelser om genomförandet av administrativa utgifter som motsvarar anslag i budgeten som är avsedda för Euratoms försörjningsbyrå
  .

Kommissionen ska
  bemyndigas att
  anta en delegerad förordning i enlighet med artiklarna 202, 203 och 204
  avseende närmare bestämmelser som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av följande artiklar: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56, 57, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126a, 126c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197.

I en bilaga till förordningen ska målet, innehållet och omfattningen av delegeringen anges med hänvisning till ovannämnda artiklar.

Den delegerade förordningen ska också innehålla bestämmelser om genomförandet av administrativa utgifter som motsvarar anslag i budgeten som är avsedda för Euratoms försörjningsbyrå.

Ändring 244

Förslag till förordning

Artikel 200

Artikel 200

Rambudgetförordning för byråer och organ som inrättas på grundval av EUF-fördraget och Euratomfördraget

1.
     
  Kommissionen ska anta en rambudgetförordning för de organ som inrättas på grundval av EUF-fördraget och Euratomfördraget och som är juridiska personer och beviljas bidrag som belastar unionens budget; detta ska ske i form av en delegerad rättsakt enligt artiklarna 202, 203 och 204 i denna förordning.

Rambudgetförordningen ska utformas enligt de regler och principer som anges i den här förordningen.

De finansiella bestämmelserna för dessa organ får endast avvika från rambudgetförordningen efter överenskommelse med kommissionen och förutsatt att detta är nödvändigt på grund av särdragen i deras verksamhet. Sådana avvikelser får inte gälla de budgetprinciper som anges i del I avdelning II, principen om likabehandling av ekonomiska aktörer eller de särskilda bestämmelserna i de grundläggande rättsakter genom vilka de respektive organen inrättas.

2.
     
  Europaparlamentet ska på rådets rekommendation ha befogenheten att bevilja ansvarsfrihet för de organ som avses i punkt 1 med undantag för de genomförandeorgan som tas upp i artikel 55.

3.
     
  Kommissionens internrevisor ska med hänsyn till de organ som avses i punkt 1 ha samma befogenheter som han eller hon har i förhållande till kommissionens egna avdelningar.

4.
     
  Om inget annat anges i den grundläggande rättsakt som avses i punkt 1 ska revisionsrätten granska lagligheten och korrektheten i organets inkomst- och utgiftstransaktioner innan dess räkenskaper konsolideras med kommissionens. Granskningen ska bygga på en revisionsrapport som upprättats av en oberoende extern revisor som utsetts av organet i fråga med uppgiften att kontrollera att dess räkenskaper uppfyller villkoren i artikel 134.

utgår

Ändring 245

Förslag till förordning

Artikel 201

Artikel 201

Modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap

Organ som är juridiska personer, som inrättats genom en grundläggande rättsakt och som anförtros genomförandeuppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap enligt artikel 55.1 b v ska anta egna finansiella bestämmelser.

Dessa bestämmelser ska innehålla ett antal grundprinciper som är nödvändiga för en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens medel, och ska bygga på artikel 57 samt på en modellbudgetförordning som antas av kommissionen som en delegerad rättsakt enligt artiklarna 202, 203 och 204.

utgår

Ändring 246

Förslag till förordning

Artikel 202 – punkt 1

1.   Befogenheten att anta
  den
  delegerade
  rättsakt
  som avses i artiklarna 199,
  200 och 201
  delegeras till kommissionen
  tills vidare
  .

1.   Befogenheten att anta
  de
  delegerade
  förordningar
  som avses i artiklarna
  196b, 196c och
  199 delegeras till kommissionen
  för en period på tre år från (5) och på de villkor som fastställs i artiklarna 203 och 204
  .

Ändring 247

Förslag till förordning

Artikel 202 – punkt 2

2.   Så snart som kommissionen antagit
  den delegerade rättsakten
  ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

2.   Så snart som kommissionen antagit
  en
  delegerad
  förordning
  ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen ska genomföra lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, bland annat med Europaparlamentet och på expertnivå, och ska se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt.

Ändring 248

Förslag till förordning

Artikel 202 – punkt 3

3.   
  Kommissionens befogenheter att anta den delegerade akten gäller på de villkor som fastställs i artiklarna 203 och 204.

3.   
  Närhelst denna förordning är föremål för en översyn, ska kommissionen lägga fram en reviderad delegerad förordning.

Ändring 249

Förslag till förordning

Artikel 203 – rubrik

Återkallande av den delegerade befogenheten

Återkallande av den delegerade befogenheten
  och upphävande av den delegerade förordningen

Ändring 250

Förslag till förordning

Artikel 203 – punkt 1

1.   Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenhet som avses i
  artikel
  199.

1.   Europaparlamentet eller rådet får när som helst
  helt eller delvis med verkan för framtiden
  återkalla den delegerade befogenhet som avses i
  artiklarna 196b, 196c och
  199.
  Europaparlamentet eller rådet får dessutom helt eller delvis upphäva de delegerade förordningar som antogs enligt de återkallade delegerade befogenheterna enligt meningen ovan.

Ändring 251

Förslag till förordning

Artikel 203 – punkt 2

2.   Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra om delegeringen bör återkallas ska inom rimlig tid, och innan det slutliga beslutet fattas, underrätta den andra institutionen samt kommissionen och precisera vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och vilka orsaker som kan anföras som grund för detta.

2.   Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra om delegeringen bör återkallas
  och om den delegerade förordningen helt eller delvis ska upphävas,
  ska inom rimlig tid, och innan det slutliga beslutet fattas, underrätta den andra institutionen samt kommissionen och precisera vilka delegerade befogenheter
  och, i förekommande fall, vilken delegerade förordning eller del av denna
  som kan komma att återkallas
  eller upphävas
  och vilka orsaker som kan anföras som grund för detta.

Ändring 252

Förslag till förordning

Artikel 203 – punkt 3

3.   Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig. Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller på den dag som anges i beslutet.
  Beslutet ska inte påverka giltigheten hos delegerade rättsakter som redan är i kraft.
  Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig.
  Dessutom kan beslutet också innebära att den gällande delegerade förordningen eller delar av den upphör att gälla.
  Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller på den dag som anges i beslutet. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 253

Förslag till förordning

Artikel 203 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Inom en rimlig tid efter att ett beslut har fattats om att återkalla en del av den delegerade befogenheten och, i förekommande fall, att helt eller delvis upphäva den delegerade förordningen, ska kommissionen lägga fram ett förslag om revidering av denna förordning och/eller en reviderad delegerad förordning.

Ändring 254

Förslag till förordning

Artikel 204 – rubrik

Invändningar mot
  delegerade akter

Invändningar mot
  en delegerad förordning

Ändring 255

Förslag till förordning

Artikel 204 – punkt 1

1.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad
  akt
  inom
  två
  månader efter det att den anmälts.

1.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad
  förordning som kommissionen föreslagit enligt artiklarna 196b, 196c och 199
  inom
  tre
  månader efter det att den anmälts.

Ändring 256

Förslag till förordning

Artikel 204 – punkt 2 – stycke 1

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet meddelat några invändningar inom den bestämda tidsfristen ska den delegerade
  akten
  offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet meddelat några invändningar inom den bestämda tidsfristen ska den delegerade
  förordningen
  offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

Ändring 257

Förslag till förordning

Artikel 204 – punkt 3

3.   Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot
  en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot en delegerad akt ska redogöra för orsakerna till detta
  .

3.   Om
  antingen
  Europaparlamentet eller rådet invänder mot
  den delegerade förordningen och föreslår ändringar i den inom den tidsperiod som anges i punkt 1, ska kommissionen ta del av ändringarna och kan anta en reviderad delegerad förordning. Europaparlamentet och rådet kan invända mot en sådan reviderad delegerad förordning i enlighet med denna artikel.

Ändring 258

Förslag till förordning

Artikel 204 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Europaparlamentet och rådet kan när som helst begära att kommissionen ska lägga fram en helt eller delvis reviderad delegerad förordning. De ska så tidigt som möjligt informera varandra om sin avsikt att framföra en sådan begäran.

Ändring 259

Förslag till förordning

Artikel 205

Översyn
  av förordningen

Översyn

Denna förordning ska ändras
  när detta bedöms vara nödvändigt och i enlighet med förfarandena i
  artikel 322
  i EUF-fördraget och artikel 183 i Euratomfördraget.

Vart tredje år eller
  när detta bedöms vara nödvändigt
  ska denna förordning ses över
  i enlighet med förfarandena i
  artikel 322.1
  i EUF-fördraget och artikel 183 i Euratomfördraget.

De tröskelvärden som fastställts i denna förordning får justeras efter inflationstakten genom en sådan delegerad förordning som avses i artikel 199 i enlighet med artiklarna 202, 203 och 204.

Ändring 260

Förslag till förordning

Artikel 208

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

1.
     Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

2
  .   Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

I fråga om medel som avses i artikel 167 ska
  artikel 56
  bara
  tillämpas
  på åtaganden som ingås
  från och med den 1 januari 2014.

3.
     Artikel 56
  ska först
  tillämpas från och med den 1 januari 2014
  och under tiden ska artikel 53b i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 fortsätta att gälla
  .

Medlemsstaterna kan dock redan tillämpa artikel 56.2 från och med den 1 januari 2012.

Om en medlemsstat tillhandahåller en nationell förklaring enligt artikel 56.6b ska också det sista stycket i artikel 56.6b gälla från och med den 1 januari 2012.

Uppgifterna för de befintliga organen enligt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (6) ska inte påverkas av ackrediteringen av sådana organ. Från den 1 januari 2014 ska de ackrediterade organen vara behöriga att utföra sina uppgifter.

4.
     
  Artikel 5.4 ska gälla omedelbart efter att denna förordning offentliggjorts.

Om bidragsmottagare har tillämpat artikel 5.5 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 utan att ha använt ett räntebärande bankkonto, ska detta inte betraktas som ett fel eller en oriktighet.

Ändring 261

Förslag till förordning

Bilaga (ny)

Bilaga till den delegerade förordningen i enlighet med artikel 199 i denna förordning

Artikel 5

Den delegerade förordningen får fastställa bestämmelser om redovisning av inkomsträntor som genererats av förhandsfinansiering.

Artikel 8

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om anslag för ett budgetår.

Artikel 9

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om anslag som förfaller och anslag som överförs till påföljande budgetår.

Artikel 16

Den delegerade förordningen får fastställa bestämmelser om växelkursen mellan euro och andra valutor.

Artikel 18

Den delegerade förordningen får fastställa strukturen för redovisning av externa och interna inkomster som avsätts för särskilda ändamål och tillhandahållande av motsvarande anslag och fastställa bestämmelser för medlemsstaternas bidrag till forskningsprogram. Den delegerade förordningen får vidare komplettera denna förordning med avseende på intäkter från sanktioner för de medlemsstater som uppvisar ett alltför stort underskott samt intäkter som avsatts för Eftastaternas deltagande i vissa EU-program.

Artikel 19

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om mottagande av donationer som görs till unionen.

Artikel 20

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om konton för skattefordringar.

Artikel 22

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om den procentuella beräkningen av anslagsöverföringar från andra institutioner än kommissionen samt motivering av begäran om anslagsöverföringar.

Artikel 23

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om den procentuella beräkningen av interna anslagsöverföringar samt motivering av begäran om anslagsöverföringar.

Artikel 25

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om motivering av begäran om överföringar från reserven för katastrofbistånd.

Artikel 26

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förhands-, halvtids- och efterhandsutvärderingar.

Artikel 27

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om villkoren för finansieringsöversikter.

Artikel 30

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om preliminärt offentliggörande av budgeten.

Artikel 31

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om offentliggörande av uppgifter om mottagare av medel som beviljats genom indirekt förvaltning.

Artikel 34

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om budgetplanering.

Artikel 38

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förslag till ändringsbudgetar.

Artikel 41

Den delegerade förordningen får innehålla detaljerade bestämmelser om klassificeringen av budgeten.

Artikel 46

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om budgetens utformning, inklusive en definition av faktiska utgifter under det senaste budgetåret för vilka räkenskaperna har avslutats, anmärkningar till budgeten samt tjänsteförteckningen.

Artikel 50

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om genomförande av budgeten enligt principen om sund ekonomisk förvaltning samt uppgifter om överföring av personuppgifter i samband med revisioner.

Artikel 51

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om den grundläggande rättsakten och de undantag som anges i artikel 51.

Artikel 55

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om metoderna för genomförandet av budgeten, inklusive direkt centraliserad förvaltning, utövande av befogenheter som delegerats till genomförandeorgan, särskilda bestämmelser om indirekt förvaltning med internationella organisationer samt utnämning av offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.

Artikel 56

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om delad förvaltning med medlemsstater, inklusive sektorsspecifika bestämmelser om villkoren för när betalningar till medlemsstaterna får avbrytas, sammanställning av ett register över organ med ansvar för förvaltning, certifiering och revisionsverksamheter enligt de sektorsspecifika bestämmelserna, åtgärder för att främja bästa praxis samt fastställande av förfaranden för avslutande av räkenskaperna.

Artikel 57

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om indirekt förvaltning som inte sker via medlemsstater utan via andra enheter eller personer, inklusive innehållet i överenskommelser om genomförandeuppgifter i samband med budgeten, villkoren för indirekt förvaltning där kommissionens system, regler och förfaranden är likvärdiga med andra enheter eller personer än medlemsstater, förvaltningsförklaringar samt fastställande av förfaranden för avslutande av räkenskaperna.

Artikel 58

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förhandskontroller av regler och förfaranden för indirekt förvaltning.

Artikel 61

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter för aktörer i budgetförvaltningen.

Artikel 63

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förhands- och efterhandskontroller, arkivering av styrkande dokument, särskilda regler för tjänsteutövning, underlåtande att agera från utanordnarens sida, överföring av uppgifter till räkenskapsföraren samt rapporter om förhandlade förfaranden.

Artikel 65

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om räkenskapsförarens befogenheter och ansvar, inklusive utnämning och uppsägning, yttranden om räkenskaps- och inventariesystem, förvaltning av likvida medel och bankkonton, undertecknande av konton, hantering av kontobalanser, överföringar och omräkningar, betalningsmetoder, register över juridiska personer samt arkivering av styrkande dokument.

Artikel 66

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om de personer som har befogenhet att förvalta konton i en lokal enhet.

Artikel 67

Den delegerade förordningen får fastställa villkor för förskottskonton samt för externa åtgärder, inklusive valet av förskottsförvaltare, kreditering till förskottskonton samt kontroller av utanordnare och räkenskapsförare.

Artikel 69

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om utanordnarens, räkenskapsförarens och förskottsförvaltarens ansvar vid fall av olaglig verksamhet, bedrägeri eller korruption.

Artikel 70

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser för delegerade utanordnare, inklusive bekräftelse av instruktioner samt vilka uppgifter den specialiserade instansen för finansiella oriktigheter ska ha.

Artikel 71

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om utanordnarens ansvar vid fall av andra allvarliga fel.

Artikel 72

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser förskottsförvaltarens ansvar vid fall av andra allvarliga fel.

Artikel 75

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om beräkning och fastställande av fordringar, inklusive förfaranden och styrkande dokument samt dröjsmålsränta.

Artikel 76

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om fastställande av inkassering.

Artikel 77

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förfaranden för inkassering, inklusive inkassering genom avräkning, förfarande för inkassering när någon frivillig betalning inte görs, beviljande av betalningsfrister, inkassering av böter och andra sanktioner, beslut om att avstå från att kräva in en inkassering samt beslut om att annullera en fordring.

Artikel 77b

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om genomförandet av kriterierna och förfarandena för kommissionens korrigering av räkenskaper.

Artikel 78

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om preskriptionstiden.

Artikel 80

Den delegerade förordningen får fastställa bestämmelser om de belopp som mottas i form av böter, sanktioner och upplupna räntor.

Artikel 81

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om finansieringsbeslut.

Artikel 82

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om typer av åtaganden, övergripande åtaganden, enhetligt undertecknande samt administrativa utgifter som täcks av preliminära åtaganden.

Artikel 83

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om budgetmässiga och rättsliga åtaganden, inklusive registrering i räkenskaperna av enskilda åtaganden.

Artikel 84

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om kontroller i samband med de olika åtagandena.

Artikel 85

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om kontroll av utgifter, inklusive godkännande av betalningar för personalutgifter och mellanliggande betalningar och betalningsbalans för upphandlingar och bidrag, godkänd förfinansiering samt konkretisering av påskrifterna ”kan betalas” och ”i sin ordning”.

Artikel 86

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om godkännande av utgifter, inklusive vilka uppgifter som är obligatoriska för en betalningsorder samt utanordnarens kontroll av betalningsordrar.

Artikel 87

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om typer av betalningar och styrkande dokument.

Artikel 89

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om tidsfrister för betalningar.

Artikel 90

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om elektronisk handläggning av transaktioner.

Artikel 92

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om hur internrevisorn ska utses.

Artikel 93

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om internrevisorns befogenheter och ansvar.

Artikel 94

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om internrevisorns oberoende och ansvarsområden.

Artikel 95

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om olika upphandlingskontrakt, inklusive ramavtal och enskilda avtal.

Artikel 97

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om kraven för utlysning av kontrakt och offentliggörande av meddelanden om upphandling.

Artikel 98

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om de olika typerna av upphandlingsförfaranden, gemensamma upphandlingar med medlemsstater samt kontrakt som omfattar små belopp.

Artikel 99

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om upphandlingsdokumentens innehåll, inklusive eventuella villkor för revision av priset samt tekniska specifikationer.

Artikel 100

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om kriterier för uteslutning från deltagande i upphandling. Den får fastställa vilka intyg som krävs för att visa att inga skäl till uteslutning föreligger. Den tid som uteslutningen ska vara får också fastställas i den delegerade förordningen.

Artikel 101

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om vilka uteslutningskriterier som är tillämpliga under upphandlingsförfarandet. Den får fastställa vilka intyg som krävs för att visa att inga skäl till uteslutning föreligger. Den tid som uteslutningen ska vara får också fastställas i den delegerade förordningen.

Artikel 102

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om den centrala databasen över uteslutna.

Artikel 103

Den delegerade förordningen får fastställa närmare bestämmelser om administrativa och ekonomiska påföljder för anbudsgivare eller anbudssökande som har lämnat felaktiga uppgifter, begått väsentliga fel, begått oriktigheter eller bedrägeri eller som på ett allvarligt sätt konstaterats bryta mot sina avtalsmässiga skyldigheter.

Artikel 104

Den delegerade förordningen får fastställa urvals- och tilldelningskriterier. Den får dessutom fastställa vilka intyg som ska krävas för att styrka ekonomisk och finansiell kapacitet samt teknisk och yrkesmässig kapacitet. Den delegerade förordningen får också innehålla närmare bestämmelser om elektroniska auktioner och upphandlingar till mycket lågt värde.

Artikel 105

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om inlämnande av anbud. Den får fastställa tidsgränserna för inlämnande av anbud och ansökningar om deltagande och för tillgång till anbudshandlingar samt tidsfrister i brådskande fall. Förordningen kan även fastställa de olika kommunikationsmetoderna. Dessutom kan den fastställa regler om eventuella säkerheter, öppnande av anbud och ansökningar om deltagande samt den kommitté som ansvarar för utvärderingen av anbuden och ansökningarna om att få delta.

Artikel 106

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om principerna om likabehandling och öppenhet. Den får fastställa vilka kontakter som är tillåtna mellan den upphandlande myndigheten och anbudsgivarna under tilldelningsförfarandet, de uppgifter som minst ska ingå i utvärderingsprotokollet samt de uppgifter som minst ska ingå i beslut som fattas av den upphandlande myndigheten.

Artikel 107

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om beslut om tilldelning, information till anbudsgivare samt undertecknande och genomförandet av kontraktet.

Artikel 108

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om information till anbudsgivare, inklusive om avbrytande av upphandlingsförfarandet.

Artikel 109

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om de säkerheter som ska ställas av kontraktspartner.

Artikel 110

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om hävande av kontrakt på grund av fel, oriktigheter eller bedrägerier.

Artikel 111

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om den upphandlande myndighetens arbetsuppgifter, inklusive beräkning av tröskelvärden.

Artikel 112

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om tillämpliga tröskelvärden, separata kontrakt och kontrakt som består av flera delar samt uppskattningar av värdet på vissa kontrakt.

Artikel 113

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om regler för deltagande i anbudsförfaranden samt intyg för att få tillgång till kontrakt.

Artikel 114

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om Världshandelsorganisationens upphandlingsbestämmelser.

Artikel 115

Den delegerade förordningen får innehålla närmare uppgifter som omfattning av och innehåll i bidrag och får innehålla bestämmelser om huruvida bidragsavtal eller bidragsbeslut ska användas. Dessutom får den innehålla närmare uppgifter om användning av rampartnerskapavtal.

Artikel 116

Den delegerade förordningen får fastställa regler för de olika bidragsformerna.

Artikel 117

Den delegerade förordningen får komplettera de allmänna principer som är tillämpliga på bidrag, inklusive principen om icke-vinst och principen om samfinansiering.

Artikel 117a

Den delegerade förordningen får innehålla ytterligare specifikationer för bidragsberättigande kostnader.

Artikel 118

Den delegerade förordningen får fastställa krav för det årliga arbetsprogrammet, innehållet i ansökningsomgångar, undantag i ansökningsomgångar, information till sökande samt offentliggörande av bidragsbeslut.

Artikel 119

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om principen om att bidrag inte får kumuleras.

Artikel 120

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om retroaktivt beviljande av bidrag.

Artikel 122

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förfarandet för bidragsansökningar, intyg om att den sökande inte omfattas av några av kriterierna för uteslutande, fysiska personer, juridiska personer som består av en sökande, ekonomiska och administrativa sanktioner, bidragsberättigande kriterier samt bidrag till mycket låga belopp.

Artikel 123

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om urvals- och tilldelningskriterier.

Artikel 124

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om utvärdering och tilldelning av bidrag samt information till sökande.

Artikel 125

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om säkerhet vid förfinansiering.

Artikel 126

Den delegerade förordningen får ange bestämmelser om utbetalning av bidrag och kontroller, inklusive bestämmelser om styrkande dokument och avbrytande samt minskning av bidrag.

Artikel 126a

Den delegerade förordningen får fastställa hur länge kommissionen och ackrediterade organ ska arkivera handlingar.

Artikel 126c

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om clearingkommittéernas befogenheter och sammansättning.

Artikel 127

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om genomförande av kontrakt och stöd till tredjeman.

Artikel 133

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om rapporten om budgetförvaltning och den ekonomiska förvaltningen.

Artikel 135

Den delegerade förordningen får ange allmänt godtagna redovisningsprinciper, inklusive principen om kontinuerlig verksamhet, försiktighetsprincipen, principen om konsekvent utformning, principen om jämförande information, principen om väsentlighet och sammanslagningar, väsentlighetsprincipen samt principen att innehåll går före form, och bestämmelser om styrkande handlingar.

Artikel 136

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om redovisningar, inklusive resultaträkning, redovisning av kassaflöden, anmärkningar till redovisningar samt förklarande anmärkningar.

Artikel 137

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om innehållet i budgetredovisningar.

Artikel 139

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om godkännande av redovisningar, inklusive översändande av slutliga konsoliderade redovisningar.

Artikel 142

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om hur räkenskapssystemet är organiserat, inklusive användning av datoriserade system.

Artikel 145

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om registrering i räkenskaperna. Den får dessutom innehålla närmare bestämmelser om räkenskapsböcker, redogörelser för spårning av transaktioner, avstämning av saldon, registrering i dagboken samt kontoavstämning.

Artikel 147

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om innehåll och skötsel av budgeträkenskaper.

Artikel 148

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om inventarieförteckningen över anläggningstillgångar samt förfarandet för vidareförsäljning och avyttring av anläggningstillgångar, inklusive bestämmelser om inventarier hos delegationer.

Artikel 173

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om typer av forskningsverksamheter.

Artikel 175

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om Gemensamma forskningscentrumet.

Artikel 176

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om de åtgärder som kan finansieras inom ramen för externa åtgärder.

Artikel 178

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förvaltningsfonder för externa åtgärder.

Artikel 179

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om indirekt förvaltning av externa åtgärder.

Artikel 180

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om överenskommelser med enheter i samband med genomförande av externa åtgärder, inklusive bestämmelser om speciella lån och bankkonton.

Artikel 181

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om upphandling inom området för externa åtgärder.

Artikel 182

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om deltagande i anbudsförfaranden.

Artikel 183

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om finansiering av en extern åtgärd i sin helhet samt ansökningar om finansiering.

Artikel 184

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om förfaranden för beviljande av bidrag vid indirekt förvaltning.

Artikel 187

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om omfattningen av europeiska byråer och institutionernas delegering av uppgifter till de europeiska byråerna.

Artikel 188

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om anslag till europeiska byråer, inklusive delegering av vissa uppgifter av räkenskapsförare samt likvida medel och bankkonton.

Artikel 191

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om delegering av utanordnarens befogenheter till en direktör för en interinstitutionell europeisk byrå.

Artikel 193

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om storleken på administrativa anslag och hyresgarantier.

Artikel 195

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om särskilda administrativa anslag, inklusive fastigheter och förskottsbetalningar till personal vid institutionerna.

Artikel 196

Den delegerade förordningen får innehålla närmare bestämmelser om externa experter.

Artikel 197

Den delegerade förordningen får innehålla närmare regler för övergångsbestämmelser, inklusive avslutning av garantikontot samt aktualiseringar av beloppsgränser och belopp.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0325/2011).

(2)  
  Antagna texter, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  EUT L 391, 30.12.2006, s. 1

  .

(4)  

  EUT L 400, 30.12.2006, s. 1

  .

(5)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(6)  

  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25

  .

---

Torsdagen den 27 oktober 2011

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/270

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi ***I

P7_TA(2011)0468

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0094),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 82.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0088/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 82.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0088/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 september 2010 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0294/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0294/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets och rådets gemensamma förklaring som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner parlamentets och rådets gemensamma förklaring som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 138.

---

Torsdagen den 27 oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2011/93/EU.)

---

Torsdagen den 27 oktober 2011BILAGA

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet och rådet om kontaktsökning med barn för sexuella ändamål

Kontaktsökning med barn för sexuella ändamål i det verkliga livet (”gromning offline”) innebär en medveten manipulering av ett barn som inte uppnått den sexuella myndighetsåldern genom tal, skrift, audiovisuellt material eller liknande framställningar, i syfte att träffa honom eller henne i avsikt att begå något av de brott som avses i artiklarna 3.3 och 5.6 i det föreliggande direktivet.

Kontaktsökning med barn för sexuella ändamål i det verkliga livet beskrivs redan på olika sätt i medlemsstaternas nationella lagstiftningar, antingen som försök till brott eller förberedelse till brott eller som en särskild form av sexuellt övergrepp.

Europaparlamentet och rådet uppmanar medlemsstaterna att noga se över brottsrubriceringen av kontaktsökning med barn för sexuella ändamål i det verkliga livet, och om nödvändigt förbättra och korrigera den egna strafflagen för att undanröja de rättsliga kryphål som eventuellt kan finnas kvar härvidlag.

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/271

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd och om innehållet i det beviljade skyddet ***I

P7_TA(2011)0469

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0551), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0551),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 63.1.1 c, 63.1.2 a och 63.1.3 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0250/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 63.1.1 c, 63.1.2 a och 63.1.3 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0250/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 78.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 78.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juli 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juli 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 2 februari 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 2 februari 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0271/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0271/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet stöder den gemensamma politiska förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument, vilken bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder den gemensamma politiska förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument, vilken bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument, vilken bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument, vilken bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 80.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdagen den 27 oktober 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 27 oktober 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2011/95/EU.)

---

Torsdagen den 27 oktober 2011BILAGA

Gemensam politisk förklaring från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument

”Institutionerna är medvetna om att den information medlemsstaterna lämnar till kommissionen om införlivande av direktiv i nationell rätt måste vara tydlig och precis
   (1) för att underlätta för kommissionen att utföra uppgiften att övervaka tillämpningen av unionsrätten.

Mot denna bakgrund välkomnar Europaparlamentet och rådet den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument.

Följaktligen har institutionerna, i de fall det ur behovs- och proportionalitetssynpunkt kan anses vara berättigat med överlämnande av sådana dokument i enlighet med den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument, enats om att lägga till följande skäl i det aktuella direktivet:

”I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument [av den ...] har medlemsstaterna åtagit sig, när det är motiverat, att till anmälan av införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är motiverat.”

Senast den 1 november 2013 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och till rådet om genomförandet av de två gemensamma politiska förklaringarna om förklarande dokument.

Institutionerna åtar sig att tillämpa dessa principer från och med den 1 november 2011 i fråga om nya förslag till direktiv samt i fråga om förslag till direktiv som är under behandling, utom när det gäller sådana förslag som Europaparlamentet och rådet redan nått enighet om.

Gemensam politisk förklaring från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument

Gemensam politisk förklaring från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument

”I artikel 288 i EUF-fördraget föreskrivs följande: Ett direktiv ska med avseende på det resultat som ska uppnås vara bindande för varje medlemsstat till vilken det är riktat, men ska överlåta åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet.

Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om att ett effektivt genomförande av unionsrätten är en förutsättning för att uppnå unionens politiska mål och att detta, även om ansvaret för sådant genomförande i första hand ligger hos medlemsstaterna, är en fråga av gemensamt intresse eftersom det bland annat syftar till att skapa lika villkor i alla medlemsstater.

Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om att ett korrekt införlivande av unionsdirektiven inom utsatta tidsfrister är en rättslig skyldighet. De noterar att kommissionen enligt fördragen tilldelats uppgiften att övervaka genomförandet av unionsrätten under domstolens överinseende och delar uppfattningen om att anmälan av införlivandeåtgärder torde underlätta för kommissionen att utföra denna uppgift.

Härvid är medlemsstaterna medvetna om att den information de lämnar till kommissionen om införlivande av direktiv i nationell rätt måste vara tydlig och precis och att den måste innehålla otvetydiga uppgifter om lagar, förordningar och administrativa bestämmelser eller andra bestämmelser i nationell rätt samt, i tillämpliga fall, om rättspraxis från nationella domstolar, genom vilka medlemsstaten anser sig ha tillgodosett de krav som ställs på den enligt direktivet (2).

För att förbättra kvaliteten på informationen om införlivande av unionsdirektiv ska kommissionen, i de fall den anser att det krävs förklarande dokument om förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande, när den lägger fram relevanta förslag, i varje enskilt fall ange skälen till varför det ur behovs- och proportionalitetssynpunkt är nödvändigt att tillhandahålla sådana dokument, och därvid särskilt beakta komplexiteten hos direktivet och dess införlivande samt huruvida den administrativa bördan eventuellt kan komma att öka.

I motiverade fall åtar sig medlemsstaterna att till anmälan om införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera förklarande dokument som kan utformas som jämförelsetabeller eller andra dokument med samma ändamål.

---

(1)  Se domstolens dom av den 16 juli 2009 i mål C-427/07, punkt 107 och citerad rättspraxis i den punkten.”

1

(2)  Se domstolens dom av den 16 juli 2009 i mål C-427/07, punkt 107 och citerad rättspraxis i den punkten.”

2

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 131/274

---

Torsdagen den 27 oktober 2011Avtal mellan EU och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa ***

P7_TA(2011)0470

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tull- och gränsbevakningsmyndighet (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09825/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09825/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tullmyndighet, vilket bifogas ovannämnda utkast till rådsbeslut (10093/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tullmyndighet, vilket bifogas ovannämnda utkast till rådsbeslut (10093/2011),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (KOM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (KOM(2010)0492),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2007 om SWIFT, PNR-avtalet och den transatlantiska dialogen om dessa frågor (1), sin rekommendation av den 22 oktober 2008 om utvärdering av avtalet mellan Australien och EU om passageraruppgifter (PNR) (2), sin resolution av den 5 maj 2010 om inledandet av förhandlingar om avtal om passageraruppgifter med Förenta staterna, Australien och Kanada (3) och sin resolution av den 11 november 2010 om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2007 om SWIFT, PNR-avtalet och den transatlantiska dialogen om dessa frågor (1), sin rekommendation av den 22 oktober 2008 om utvärdering av avtalet mellan Australien och EU om passageraruppgifter (PNR) (2), sin resolution av den 5 maj 2010 om inledandet av förhandlingar om avtal om passageraruppgifter med Förenta staterna, Australien och Kanada (3) och sin resolution av den 11 november 2010 om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (4),

| — | med beaktande av yttrandet av den 19 oktober 2010 från Europeiska datatillsynsmannen över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (5) och av den 15 juli 2011 över förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tull- och gränsbevakningsmyndighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 19 oktober 2010 från Europeiska datatillsynsmannen över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (5) och av den 15 juli 2011 över förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Australiens tull- och gränsbevakningsmyndighet (6),

| — | med beaktande av yttrande 7/2010 av den 12 november 2010 från arbetsgruppen för uppgiftsskydd (artikel 29-gruppen) över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 7/2010 av den 12 november 2010 från arbetsgruppen för uppgiftsskydd (artikel 29-gruppen) över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 218.6 andra stycket led a jämfört med artikel 82.1 andra stycket led d och artikel 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 218.6 andra stycket led a jämfört med artikel 82.1 andra stycket led d och artikel 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0304/2011),

| — | med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0364/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0364/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet anser att förfarande 2009/0186(NLE) har förfallit, eftersom 2008 års avtal mellan Europeiska unionen och Australien om behandling av passageraruppgifter ersätts av det nya avtalet om behandling av passageraruppgifter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att förfarande 2009/0186(NLE) har förfallit, eftersom 2008 års avtal mellan Europeiska unionen och Australien om behandling av passageraruppgifter ersätts av det nya avtalet om behandling av passageraruppgifter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Australien. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Australien.

---

(1)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 349.

(2)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 46.

(3)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 70.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0397.

(5)  EUT C 357, 30.12.2010, s. 7.

(6)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---