# Uradni list C 35/31.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 35 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6131. januar 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 35

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6131. januar 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 1.–4. februar 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 119, 12.4.2017 .SPREJETA BESEDILASeji: 24. in 25. februar 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 140, 4.5.2017 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 1.–4. februar 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 119, 12.4.2017 .SPREJETA BESEDILASeji: 24. in 25. februar 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 140, 4.5.2017 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 119, 12.4.2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 140, 4.5.2017

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 2. februar 2016 |
| 2018/C 35/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (2015/2137(INI)) | 2 |
| | Sreda, 3. februar 2016 |
| 2018/C 35/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o ratifikaciji Marakeške pogodbe na podlagi prejetih peticij, zlasti peticije 924/2011 (2016/2542(RSP)) | 14 |
| 2018/C 35/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042684 – 2016/2547(RSP)) | 15 |
| 2018/C 35/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042682 – 2016/2548(RSP)) | 17 |
| 2018/C 35/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042681 – 2016/2549(RSP)) | 19 |
| 2018/C 35/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2015/2233(INI)) | 21 |
| 2018/C 35/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015 (2016/2526(RSP)) | 35 |
| | Četrtek, 4. februar 2016 |
| 2018/C 35/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (2016/2556(RSP)) | 38 |
| 2018/C 35/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o Bahrajnu: primer Mohameda Ramadana (2016/2557(RSP)) | 42 |
| 2018/C 35/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (2016/2558(RSP)) | 46 |
| 2018/C 35/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Srbiji za leto 2015 (2015/2892(RSP)) | 50 |
| 2018/C 35/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Kosovu za leto 2015 (2015/2893(RSP)) | 58 |
| 2018/C 35/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah v Libiji (2016/2537(RSP)) | 66 |
| 2018/C 35/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (2015/3014(RSP)) | 71 |
| 2018/C 35/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o vlogi lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih (2015/3013(RSP)) | 74 |
| 2018/C 35/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (2016/2529(RSP)) | 77 |
| | Četrtek, 25. februar 2016 |
| 2018/C 35/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2016 (2015/2285(INI)) | 83 |
| 2018/C 35/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (2015/2330(INI)) | 93 |
| 2018/C 35/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2016 (2015/2256(INI)) | 109 |
| 2018/C 35/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (2015/2791(RSP)) | 117 |
| 2018/C 35/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014 (2015/2231(INI)) | 125 |
| 2018/C 35/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2014 (2015/2115(INI)) | 131 |
| 2018/C 35/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (2015/2932(RSP)) | 136 |
| 2018/C 35/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o uvedbi usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah (2016/2540(RSP)) | 139 |
| 2018/C 35/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2016/2515(RSP)) | 142 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 2. februar 2016

2018/C 35/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (2015/2137(INI))

2

Sreda, 3. februar 2016

2018/C 35/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o ratifikaciji Marakeške pogodbe na podlagi prejetih peticij, zlasti peticije 924/2011 (2016/2542(RSP))

14

2018/C 35/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042684 – 2016/2547(RSP))

15

2018/C 35/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042682 – 2016/2548(RSP))

17

2018/C 35/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042681 – 2016/2549(RSP))

19

2018/C 35/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2015/2233(INI))

21

2018/C 35/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015 (2016/2526(RSP))

35

Četrtek, 4. februar 2016

2018/C 35/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (2016/2556(RSP))

38

2018/C 35/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o Bahrajnu: primer Mohameda Ramadana (2016/2557(RSP))

42

2018/C 35/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (2016/2558(RSP))

46

2018/C 35/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Srbiji za leto 2015 (2015/2892(RSP))

50

2018/C 35/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Kosovu za leto 2015 (2015/2893(RSP))

58

2018/C 35/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah v Libiji (2016/2537(RSP))

66

2018/C 35/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (2015/3014(RSP))

71

2018/C 35/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o vlogi lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih (2015/3013(RSP))

74

2018/C 35/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (2016/2529(RSP))

77

Četrtek, 25. februar 2016

2018/C 35/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2016 (2015/2285(INI))

83

2018/C 35/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (2015/2330(INI))

93

2018/C 35/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2016 (2015/2256(INI))

109

2018/C 35/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (2015/2791(RSP))

117

2018/C 35/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014 (2015/2231(INI))

125

2018/C 35/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2014 (2015/2115(INI))

131

2018/C 35/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (2015/2932(RSP))

136

2018/C 35/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o uvedbi usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah (2016/2540(RSP))

139

2018/C 35/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2016/2515(RSP))

142

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 2. februar 2016 |
| 2018/C 35/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM)) | 146 |
| 2018/C 35/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM)) | 148 |
| 2018/C 35/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Florianu Philippotu (2015/2267(IMM)) | 150 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 2. februar 2016

2018/C 35/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM))

146

2018/C 35/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM))

148

2018/C 35/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Florianu Philippotu (2015/2267(IMM))

150

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 2. februar 2016 |
| 2018/C 35/29 | P8_TA(2016)0025Pravila, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo) | 152 |
| 2018/C 35/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE)) | 153 |
| 2018/C 35/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju sprememb Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE)) | 154 |
| 2018/C 35/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Ukrajino s strani Eurojusta (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS)) | 155 |
| 2018/C 35/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro s strani Eurojusta (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS)) | 156 |
| 2018/C 35/34 | P8_TA(2016)0033Vzpostavitev evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu | 157 |
| | Sreda, 3. februar 2016 |
| 2018/C 35/35 | P8_TA(2016)0035Pridružitveni sporazum med EU in Moldavijo: zaščitna klavzula in mehanizem za preprečevanje izogibanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki zagotavljata začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani | 158 |
| 2018/C 35/36 | P8_TA(2016)0036Pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo: mehanizem za preprečevanje izogibanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki omogoča začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani | 159 |
| | Četrtek, 25. februar 2016 |
| 2018/C 35/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta, s katerim se v interesu Evropske unije dovolita Republiki Avstriji podpis in ratifikacija Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini ter Malti pristop k njej (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE)) | 160 |
| 2018/C 35/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE)) | 161 |
| 2018/C 35/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE)) | 162 |
| 2018/C 35/40 | P8_TA(2016)0055Evropska mreža služb za zaposlovanje, dostop delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnje povezovanje trgov dela ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 | 163 |
| 2018/C 35/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) | 164 |
| 2018/C 35/42 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD)) | 167 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 2. februar 2016

2018/C 35/29

P8_TA(2016)0025Pravila, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo)

152

2018/C 35/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

153

2018/C 35/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju sprememb Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

154

2018/C 35/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Ukrajino s strani Eurojusta (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

155

2018/C 35/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro s strani Eurojusta (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

156

2018/C 35/34

P8_TA(2016)0033Vzpostavitev evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu

157

Sreda, 3. februar 2016

2018/C 35/35

P8_TA(2016)0035Pridružitveni sporazum med EU in Moldavijo: zaščitna klavzula in mehanizem za preprečevanje izogibanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki zagotavljata začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

158

2018/C 35/36

P8_TA(2016)0036Pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo: mehanizem za preprečevanje izogibanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki omogoča začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani

159

Četrtek, 25. februar 2016

2018/C 35/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta, s katerim se v interesu Evropske unije dovolita Republiki Avstriji podpis in ratifikacija Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini ter Malti pristop k njej (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

160

2018/C 35/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

161

2018/C 35/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

162

2018/C 35/40

P8_TA(2016)0055Evropska mreža služb za zaposlovanje, dostop delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnje povezovanje trgov dela ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013

163

2018/C 35/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

164

2018/C 35/42

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

167

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

31.1.2018

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 1.–4. februar 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 119, 12.4.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

Seji: 24. in 25. februar 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 140, 4.5.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 2. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/2

---

P8_TA(2016)0034

Vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (2015/2137(INI))

(2018/C 035/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2015 z naslovom „Vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2015 z naslovom „Vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2015)0478),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2015 z naslovom Stanje narave v Evropski uniji: poročilo o stanju in trendih za habitatne tipe in vrste, ki jih zajemata direktivi o pticah in habitatih, za obdobje 2007–2012 v skladu z zahtevo iz člena 17 direktive o habitatih in člena 12 direktive o pticah (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2015 z naslovom Stanje narave v Evropski uniji: poročilo o stanju in trendih za habitatne tipe in vrste, ki jih zajemata direktivi o pticah in habitatih, za obdobje 2007–2012 v skladu z zahtevo iz člena 17 direktive o habitatih in člena 12 direktive o pticah (COM(2015)0219),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Report on the open public consultation of the ‚fitness check‘ on the Birds and Habitats Directives“ (Poročilo o javnem posvetovanju o preverjanju ustreznosti direktiv o pticah in habitatih, ni na voljo v slovenščini) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Report on the open public consultation of the ‚fitness check‘ on the Birds and Habitats Directives“ (Poročilo o javnem posvetovanju o preverjanju ustreznosti direktiv o pticah in habitatih, ni na voljo v slovenščini) (1),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o odnosu Evropejcev do biotske raznovrstnosti, ki je bila objavljena oktobra 2015 („Posebni Eurobarometer 436“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o odnosu Evropejcev do biotske raznovrstnosti, ki je bila objavljena oktobra 2015 („Posebni Eurobarometer 436“),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015 (SOER 2015)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015 (SOER 2015)“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. februarja 2014 o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2014)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. februarja 2014 o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2014)0064),

| — | ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine Obzorja 2020 o na naravi temelječih rešitvah in renaturaciji mest z naslovom Towards an EU Research and Innovation Policy Agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities (Za politično agendo EU na področju raziskav in inovacij za na naravi temelječe rešitve in renaturacijo mest; ni na voljo v slovenščini), ki je bilo objavljeno leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine Obzorja 2020 o na naravi temelječih rešitvah in renaturaciji mest z naslovom Towards an EU Research and Innovation Policy Agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities (Za politično agendo EU na področju raziskav in inovacij za na naravi temelječe rešitve in renaturacijo mest; ni na voljo v slovenščini), ki je bilo objavljeno leta 2015,

| — | ob upoštevanju finančnega sklada za naravni kapital, ki predstavlja del finančnega instrumenta LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega sklada za naravni kapital, ki predstavlja del finančnega instrumenta LIFE za okoljske in podnebne ukrepe,

| — | ob upoštevanju posvetovanja Komisije o prihodnji pobudi EU pod sloganom „brez neto izgube biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja Komisije o prihodnji pobudi EU pod sloganom „brez neto izgube biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev“,

| — | ob upoštevanju izidov 12. konference pogodbenic Konvencije OZN o biotski raznovrstnosti, zlasti vmesnega pregleda napredka pri izvajanju strateškega akcijskega načrta o biotski raznovrstnosti za obdobje 2011–2020, vključno s četrto izdajo publikacije Global Diversity Outlook, da bi dosegli cilje iz Aičija na področju biotske raznovrstnosti, in ukrepov za izboljšanje izvajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov 12. konference pogodbenic Konvencije OZN o biotski raznovrstnosti, zlasti vmesnega pregleda napredka pri izvajanju strateškega akcijskega načrta o biotski raznovrstnosti za obdobje 2011–2020, vključno s četrto izdajo publikacije Global Diversity Outlook, da bi dosegli cilje iz Aičija na področju biotske raznovrstnosti, in ukrepov za izboljšanje izvajanja,

| — | ob upoštevanju odločitve X/34 z 10. zasedanja konference pogodbenic o biotski raznovrstnosti, ki poudarja pomen kmetijske biotske raznovrstnosti za prehransko varnost in prehrano, predvsem v zvezi s podnebnimi spremembami in omejenimi naravnimi viri, kot je priznano z rimsko izjavo, sprejeto na svetovnem vrhu o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve X/34 z 10. zasedanja konference pogodbenic o biotski raznovrstnosti, ki poudarja pomen kmetijske biotske raznovrstnosti za prehransko varnost in prehrano, predvsem v zvezi s podnebnimi spremembami in omejenimi naravnimi viri, kot je priznano z rimsko izjavo, sprejeto na svetovnem vrhu o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 12. junija 2014, zlasti prizadevanj EU in držav članic za povečanje sredstev za izpolnitev zavez iz Hyderabada, in sicer s podvojitvijo skupnih tokov finančnih sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, do leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 12. junija 2014, zlasti prizadevanj EU in držav članic za povečanje sredstev za izpolnitev zavez iz Hyderabada, in sicer s podvojitvijo skupnih tokov finančnih sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, do leta 2015,

| — | ob upoštevanju poročila sekretariata Konvencije o biotski raznovrstnosti in Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom: Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health, a State of Knowledge Review (Povezovanje svetovnih prednostnih nalog: biotska raznovrstnost in zdravje ljudi – pregled znanja; ni na voljo v slovenščini), objavljenega leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila sekretariata Konvencije o biotski raznovrstnosti in Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom: Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health, a State of Knowledge Review (Povezovanje svetovnih prednostnih nalog: biotska raznovrstnost in zdravje ljudi – pregled znanja; ni na voljo v slovenščini), objavljenega leta 2015,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije, podanega na 69. zasedanju generalne skupščine OZN, glede odobritve razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Preoblikovanje našega sveta: agenda za trajnostni razvoj za leto 2030; ni na voljo v slovenščini), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije, podanega na 69. zasedanju generalne skupščine OZN, glede odobritve razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Preoblikovanje našega sveta: agenda za trajnostni razvoj za leto 2030; ni na voljo v slovenščini),

| — | ob upoštevanju poročil o ekonomiki ekosistemov in biotske raznovrstnosti (TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity), pri čemer gre za svetovno pobudo za izboljšanje prepoznavnosti vrednot narave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o ekonomiki ekosistemov in biotske raznovrstnosti (TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity), pri čemer gre za svetovno pobudo za izboljšanje prepoznavnosti vrednot narave,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Konvencije o selitvenih vrstah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Konvencije o selitvenih vrstah,

| — | ob upoštevanju rdečega seznama ogroženih živalskih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rdečega seznama ogroženih živalskih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (2),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije za nadzor in ravnanje z ladijskimi balastnimi vodami in sedimenti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije za nadzor in ravnanje z ladijskimi balastnimi vodami in sedimenti,

| — | ob upoštevanju skupne kmetijske politike po letu 2013, zlasti Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike (3) in Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne kmetijske politike po letu 2013, zlasti Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike (3) in Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (5),

| — | ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o zeleni infrastrukturi – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o zeleni infrastrukturi – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (8),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz aprila 2015 z naslovom „Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements“ (Varovanje biotske raznovrstnosti – politika EU in mednarodni sporazumi; ni na voljo v slovenščini), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz aprila 2015 z naslovom „Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements“ (Varovanje biotske raznovrstnosti – politika EU in mednarodni sporazumi; ni na voljo v slovenščini),

| — | ob upoštevanju poročila Forest Europe z naslovom „State of Europe's Forests 2015“ (Razmere evropskih gozdov za leto 2015; ni na voljo v slovenščini) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Forest Europe z naslovom „State of Europe's Forests 2015“ (Razmere evropskih gozdov za leto 2015; ni na voljo v slovenščini) (9),

| — | ob upoštevanju študije svojega tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz leta 2009 o nacionalni zakonodaji in praksi, kar zadeva izvajanje Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, zlasti člena 6 direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije svojega tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz leta 2009 o nacionalni zakonodaji in praksi, kar zadeva izvajanje Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, zlasti člena 6 direktive,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij, sprejetega na 115. plenarnem zasedanju dne 3. in 4. decembra 2015 z naslovom Prispevek k preverjanju ustreznosti direktiv o pticah in habitatih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij, sprejetega na 115. plenarnem zasedanju dne 3. in 4. decembra 2015 z naslovom Prispevek k preverjanju ustreznosti direktiv o pticah in habitatih,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0003/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0003/2016),

| A. | ker biotska raznovrstnost zajema edinstveno pestrost ekosistemov, habitatov, vrst in genov na Zemlji, od katerih je človek močno odvisen; |
| --- | --- |

A.

ker biotska raznovrstnost zajema edinstveno pestrost ekosistemov, habitatov, vrst in genov na Zemlji, od katerih je človek močno odvisen;

| B. | ker ima biotska raznovrstnost ogromno notranjo vrednost, ki jo je kot tako treba ščititi v korist naših naslednjih generacij; ker biotska raznovrstnost tudi koristi zdravju ljudi in prispeva izjemno družbeno in gospodarsko vrednost ter ker naj bi socialno-ekonomski oportunitetni stroški neizpolnitve ciljev biotske raznovrstnosti za leto 2020 znašali 50 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

B.

ker ima biotska raznovrstnost ogromno notranjo vrednost, ki jo je kot tako treba ščititi v korist naših naslednjih generacij; ker biotska raznovrstnost tudi koristi zdravju ljudi in prispeva izjemno družbeno in gospodarsko vrednost ter ker naj bi socialno-ekonomski oportunitetni stroški neizpolnitve ciljev biotske raznovrstnosti za leto 2020 znašali 50 milijard EUR letno;

| C. | ker ima kmetijstvo pomembno vlogo pri doseganju ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; ker mora biti kmetijstvo zaradi potrebe po učinkoviti proizvodnji hrane za vse večje število svetovnega prebivalstva in zaradi ciljev energetske politike o povečanju uporabe biomase kot vira energije učinkovito; |
| --- | --- |

C.

ker ima kmetijstvo pomembno vlogo pri doseganju ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; ker mora biti kmetijstvo zaradi potrebe po učinkoviti proizvodnji hrane za vse večje število svetovnega prebivalstva in zaradi ciljev energetske politike o povečanju uporabe biomase kot vira energije učinkovito;

| D. | ker kmetijstvo in gozdarstvo v okviru uporabe veljavne zakonodaje prispevata k ohranjanju biotske raznolikosti; |
| --- | --- |

D.

ker kmetijstvo in gozdarstvo v okviru uporabe veljavne zakonodaje prispevata k ohranjanju biotske raznolikosti;

| E. | ker je raznolikost rastlinskih vrst, ki jih tradicionalno pridelajo na majhnih in srednje velikih kmetijah ter družinskih kmetijah izredno pomembna tako zaradi odziva na različne potrebe in uporabe v podeželskih skupnostih kot zaradi zmanjšanja ranljivosti poljščin zaradi neugodnih vremenskih razmer, škodljivcev in bolezni; |
| --- | --- |

E.

ker je raznolikost rastlinskih vrst, ki jih tradicionalno pridelajo na majhnih in srednje velikih kmetijah ter družinskih kmetijah izredno pomembna tako zaradi odziva na različne potrebe in uporabe v podeželskih skupnostih kot zaradi zmanjšanja ranljivosti poljščin zaradi neugodnih vremenskih razmer, škodljivcev in bolezni;

| F. | ker trajnostno in odgovorno obdelovanje zemlje ter gojenje živine bistveno prispevata k ohranitvi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

F.

ker trajnostno in odgovorno obdelovanje zemlje ter gojenje živine bistveno prispevata k ohranitvi biotske raznovrstnosti;

| G. | ker je biotska raznovrstnost po vsem svetu pod hudim pritiskom, ki povzroča nepopravljive spremembe, ki zelo škodijo naravi, družbi in gospodarstvu; |
| --- | --- |

G.

ker je biotska raznovrstnost po vsem svetu pod hudim pritiskom, ki povzroča nepopravljive spremembe, ki zelo škodijo naravi, družbi in gospodarstvu;

| H. | ker 11. cilj iz Aičija poziva k zaščiti vsaj 17 % kopenskih in celinskih vodnih območij prek učinkovito upravljanih sistemov zaščitenih območij; ker se delež evropskih ekoregij s 17-odstotnim deležem znotraj zaščitenih območji močno zmanjša, če se izključijo območja, ki so zaščitena samo s programom Natura 2000; |
| --- | --- |

H.

ker 11. cilj iz Aičija poziva k zaščiti vsaj 17 % kopenskih in celinskih vodnih območij prek učinkovito upravljanih sistemov zaščitenih območij; ker se delež evropskih ekoregij s 17-odstotnim deležem znotraj zaščitenih območji močno zmanjša, če se izključijo območja, ki so zaščitena samo s programom Natura 2000;

| I. | ker ima lahko obnova ekosistemov pozitiven učinek na blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

I.

ker ima lahko obnova ekosistemov pozitiven učinek na blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| J. | ker najmanj osem od desetih državljanov EU meni, da so posledice izgube biotske raznovrstnosti resne, in ker je v okviru javnega posvetovanja o preverjanju ustreznosti direktiv o naravi sodelovalo 552 470 državljanov, kar je največji odziv na katerokoli posvetovanje Komisije; ker državljani po raziskavi Eurobarometra želijo prejemati več informacij o izgubi biotske raznovrstnosti in ker večina ljudi ni vedela za mrežo Natura 2000; |
| --- | --- |

J.

ker najmanj osem od desetih državljanov EU meni, da so posledice izgube biotske raznovrstnosti resne, in ker je v okviru javnega posvetovanja o preverjanju ustreznosti direktiv o naravi sodelovalo 552 470 državljanov, kar je največji odziv na katerokoli posvetovanje Komisije; ker državljani po raziskavi Eurobarometra želijo prejemati več informacij o izgubi biotske raznovrstnosti in ker večina ljudi ni vedela za mrežo Natura 2000;

| K. | ker precejšnje število predanih državljanov bodisi na lastno pobudo ali v okviru lokalnih ali regionalnih akcijskih skupin sprejema lokalne in regionalne ukrepe za spodbujanje biotske raznovrstnosti ter pri tem v razmeroma kratkem času dosega pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

K.

ker precejšnje število predanih državljanov bodisi na lastno pobudo ali v okviru lokalnih ali regionalnih akcijskih skupin sprejema lokalne in regionalne ukrepe za spodbujanje biotske raznovrstnosti ter pri tem v razmeroma kratkem času dosega pozitivne rezultate;

| L. | ker 65 % državljanov EU živi manj kot 5 km stran od območja Natura 2000, 98 % pa jih živi manj kot 20 km stran, zato naj bi ta območja imela potencial za osveščanje o biotski raznovrstnosti in zagotavljanje ekosistemskih storitev, ki prispevajo k blaginji velikega deleža prebivalstva EU; |
| --- | --- |

L.

ker 65 % državljanov EU živi manj kot 5 km stran od območja Natura 2000, 98 % pa jih živi manj kot 20 km stran, zato naj bi ta območja imela potencial za osveščanje o biotski raznovrstnosti in zagotavljanje ekosistemskih storitev, ki prispevajo k blaginji velikega deleža prebivalstva EU;

| M. | ker morajo biti politike biotske raznovrstnosti v celoti skladne z načelom subsidiarnosti, da je mogoče v celoti upoštevati regionalne razlike med pokrajinami in habitati; |
| --- | --- |

M.

ker morajo biti politike biotske raznovrstnosti v celoti skladne z načelom subsidiarnosti, da je mogoče v celoti upoštevati regionalne razlike med pokrajinami in habitati;

| N. | ker je biotska raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih velikega pomena, saj so to edinstveni rezervati endemičnih živalskih in rastlinskih vrst; ker se direktivi o pticah in habitatih v nekaterih od teh regij kljub temu ne uporabljata; |
| --- | --- |

N.

ker je biotska raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih velikega pomena, saj so to edinstveni rezervati endemičnih živalskih in rastlinskih vrst; ker se direktivi o pticah in habitatih v nekaterih od teh regij kljub temu ne uporabljata;

Splošne opombe

| 1. | pozdravlja vmesni pregled strategije za biotsko raznovrstnost ter poročili „Stanje narave“ in SOER 2015; poudarja strateški pomen teh poročil za doseganje ciljev EU na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vmesni pregled strategije za biotsko raznovrstnost ter poročili „Stanje narave“ in SOER 2015; poudarja strateški pomen teh poročil za doseganje ciljev EU na področju biotske raznovrstnosti;

| 2. | izraža resno zaskrbljenost zaradi stalne izgube biotske raznovrstnosti; ugotavlja, da cilji za leto 2020 ne bodo doseženi brez znatnih dodatnih in trajnih prizadevanj; hkrati je seznanjen z znanstvenimi dokazi, da bi bila evropska narava v veliko slabšem stanju brez pozitivnega učinka direktiv EU o pticah in habitatih in da načrtna in ustrezno financirana prizadevanja resnično prinašajo pozitivne rezultate; vendar poudarja, da ostaja še veliko možnosti za izboljšave; |
| --- | --- |

2.

izraža resno zaskrbljenost zaradi stalne izgube biotske raznovrstnosti; ugotavlja, da cilji za leto 2020 ne bodo doseženi brez znatnih dodatnih in trajnih prizadevanj; hkrati je seznanjen z znanstvenimi dokazi, da bi bila evropska narava v veliko slabšem stanju brez pozitivnega učinka direktiv EU o pticah in habitatih in da načrtna in ustrezno financirana prizadevanja resnično prinašajo pozitivne rezultate; vendar poudarja, da ostaja še veliko možnosti za izboljšave;

| 3. | poudarja, da je najpomembnejši dejavnik izgubljanja biotske raznovrstnosti uničevanje habitatov, tako da bi moralo imeti prednost pri reševanju problematike izgubljanja biotske raznovrstnosti, namreč pri zmanjševanju degradacije in drobitve; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je najpomembnejši dejavnik izgubljanja biotske raznovrstnosti uničevanje habitatov, tako da bi moralo imeti prednost pri reševanju problematike izgubljanja biotske raznovrstnosti, namreč pri zmanjševanju degradacije in drobitve;

| 4. | poudarja, da izguba biotske raznovrstnosti ne zadeva le vrst in habitatov, temveč tudi gensko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj pripravi strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da izguba biotske raznovrstnosti ne zadeva le vrst in habitatov, temveč tudi gensko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj pripravi strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti;

| 5. | poudarja pomembno vlogo biotske raznovrstnosti pri ciljih trajnostnega razvoja, zlasti pri ciljih 14 (ohraniti in trajnostno izkoriščati oceane, morja in morske vire) in 15 (zaščititi, obnoviti in spodbujati trajnostno izkoriščanje kopenskih ekosistemov, trajnostno gospodariti z gozdovi, boriti se proti dezertifikaciji, zaustaviti degradacijo tal in odpraviti njene posledice ter zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti); spominja, da ima EU neverjetno biotsko raznovrstnost, zlasti po zaslugi njenih najbolj oddaljenih regij, pa tudi v pridruženih čezmorskih državah in ozemljih; zato poziva EU, naj bo še naprej trdno zavezana nadaljnji krepitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti in zagotovi, da se učinkovito izvaja; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomembno vlogo biotske raznovrstnosti pri ciljih trajnostnega razvoja, zlasti pri ciljih 14 (ohraniti in trajnostno izkoriščati oceane, morja in morske vire) in 15 (zaščititi, obnoviti in spodbujati trajnostno izkoriščanje kopenskih ekosistemov, trajnostno gospodariti z gozdovi, boriti se proti dezertifikaciji, zaustaviti degradacijo tal in odpraviti njene posledice ter zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti); spominja, da ima EU neverjetno biotsko raznovrstnost, zlasti po zaslugi njenih najbolj oddaljenih regij, pa tudi v pridruženih čezmorskih državah in ozemljih; zato poziva EU, naj bo še naprej trdno zavezana nadaljnji krepitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti in zagotovi, da se učinkovito izvaja;

| 6. | ugotavlja, da so razdrobljenost habitatov ter njihova degradacija in uničenje zaradi sprememb rabe zemljišč, podnebnih sprememb, netrajnostnih vzorcev porabe in izkoriščanja morja nekateri od glavnih vplivov in gonil, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti v EU in zunaj njenih meja; zato poudarja, da je treba opredeliti in oblikovati kazalnike, ki nedvomno in znanstveno merijo stanje biotske raznovrstnosti na določenem področju ali v regiji, ter da je treba podpreti racionalno in trajnostno rabo virov v EU in na svetovni ravni, tudi v državah v razvoju; ter predvsem poziva EU, naj svoje mednarodne zaveze glede te raznovrstnosti bolje vključi v svoje strategije na področju podnebnih sprememb in v strategijo Evropa 2020; poudarja, da bi lahko gospodarstvo, ki bi bilo bolj gospodarno z viri, in zmanjšanje prekomerne potrošnje omogočilo EU, da zmanjša svojo odvisnost od naravnih virov, zlasti tistih, ki ne prihajajo iz Evrope; prav tako spominja, da bi lahko ekosistemski pristopi do blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje zagotovili stroškovno učinkovite alternative tehnološkim rešitvam, napredek v številnih uporabnih znanostih pa je odvisen od dolgoročne razpoložljivosti in raznolikosti naravnega bogastva; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so razdrobljenost habitatov ter njihova degradacija in uničenje zaradi sprememb rabe zemljišč, podnebnih sprememb, netrajnostnih vzorcev porabe in izkoriščanja morja nekateri od glavnih vplivov in gonil, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti v EU in zunaj njenih meja; zato poudarja, da je treba opredeliti in oblikovati kazalnike, ki nedvomno in znanstveno merijo stanje biotske raznovrstnosti na določenem področju ali v regiji, ter da je treba podpreti racionalno in trajnostno rabo virov v EU in na svetovni ravni, tudi v državah v razvoju; ter predvsem poziva EU, naj svoje mednarodne zaveze glede te raznovrstnosti bolje vključi v svoje strategije na področju podnebnih sprememb in v strategijo Evropa 2020; poudarja, da bi lahko gospodarstvo, ki bi bilo bolj gospodarno z viri, in zmanjšanje prekomerne potrošnje omogočilo EU, da zmanjša svojo odvisnost od naravnih virov, zlasti tistih, ki ne prihajajo iz Evrope; prav tako spominja, da bi lahko ekosistemski pristopi do blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje zagotovili stroškovno učinkovite alternative tehnološkim rešitvam, napredek v številnih uporabnih znanostih pa je odvisen od dolgoročne razpoložljivosti in raznolikosti naravnega bogastva;

| 7. | poudarja, da je večja politična volja na najvišji ravni odločilnega pomena za zaščito biotske raznovrstnosti in za ustavitev njenega izginevanja; meni, da so izvajanje veljavne zakonodaje ter uveljavljanje in nadaljnje vključevanje biotske raznovrstnosti v druga področja politike bistvenega pomena; poziva zlasti regionalne in lokalne organe v državah članicah, naj zagotovijo informacije o biotski raznovrstnosti in ozaveščajo o tem; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je večja politična volja na najvišji ravni odločilnega pomena za zaščito biotske raznovrstnosti in za ustavitev njenega izginevanja; meni, da so izvajanje veljavne zakonodaje ter uveljavljanje in nadaljnje vključevanje biotske raznovrstnosti v druga področja politike bistvenega pomena; poziva zlasti regionalne in lokalne organe v državah članicah, naj zagotovijo informacije o biotski raznovrstnosti in ozaveščajo o tem;

| 8. | obžaluje, da v Evropi približno četrtini prostoživečih vrst grozi izumrtje, številni ekosistemi pa so poškodovani, kar povzroča resno škodo za družbo in gospodarstvo EU; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da v Evropi približno četrtini prostoživečih vrst grozi izumrtje, številni ekosistemi pa so poškodovani, kar povzroča resno škodo za družbo in gospodarstvo EU;

| 9. | poudarja, da se narava in gospodarski razvoj ne izključujeta; je prepričan, da je treba naravo bolj celovito vključiti v družbo, tudi v gospodarstvo in zasebna podjetja, da bi ustvarili trajnostno gospodarsko rast in sprejeli aktivne ukrepe za varstvo, obnovo in boljše upravljanje okolja; meni da mora zlasti prizadevanje za zmanjšanje izkoriščanja virov imeti osrednje mesto pri zbliževanju okoljskih in gospodarskih ciljev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se narava in gospodarski razvoj ne izključujeta; je prepričan, da je treba naravo bolj celovito vključiti v družbo, tudi v gospodarstvo in zasebna podjetja, da bi ustvarili trajnostno gospodarsko rast in sprejeli aktivne ukrepe za varstvo, obnovo in boljše upravljanje okolja; meni da mora zlasti prizadevanje za zmanjšanje izkoriščanja virov imeti osrednje mesto pri zbliževanju okoljskih in gospodarskih ciljev;

| 10. | poudarja, da izgubljanje biotske raznovrstnosti povzroča uničujoče ekonomske stroške za družbo, ki doslej v gospodarski in drugih politikah še niso bili ustrezno zajeti; meni, da je bistveno prepoznati, da so naložbe v biotsko raznovrstnost bistvene s socialno-ekonomskega vidika; ugotavlja, da je vsako šesto delovno mesto v EU do neke mere odvisno od narave in biotske raznovrstnosti; poudarja, da ima biotska raznovrstnost znaten potencial za ustvarjanje novih znanj in veščin, delovnih mest in poslovnih priložnosti; pozdravlja metode za merjenje gospodarske vrednosti biotske raznovrstnosti; meni, da lahko ti instrumenti prispevajo k povečanju ozaveščenosti, izboljšajo uporabo razpoložljivih sredstev in vodijo do boljšega odločanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da izgubljanje biotske raznovrstnosti povzroča uničujoče ekonomske stroške za družbo, ki doslej v gospodarski in drugih politikah še niso bili ustrezno zajeti; meni, da je bistveno prepoznati, da so naložbe v biotsko raznovrstnost bistvene s socialno-ekonomskega vidika; ugotavlja, da je vsako šesto delovno mesto v EU do neke mere odvisno od narave in biotske raznovrstnosti; poudarja, da ima biotska raznovrstnost znaten potencial za ustvarjanje novih znanj in veščin, delovnih mest in poslovnih priložnosti; pozdravlja metode za merjenje gospodarske vrednosti biotske raznovrstnosti; meni, da lahko ti instrumenti prispevajo k povečanju ozaveščenosti, izboljšajo uporabo razpoložljivih sredstev in vodijo do boljšega odločanja;

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi vlogo biotske raznovrstnosti in ekosistemov v gospodarstvu, da bi prešli na zeleno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj okrepi ukrepe za spodbujanje zelene komponente evropskega semestra; poudarja, da je biotska raznovrstnost splošna družbena odgovornost, ki ne sme temeljiti samo na javnih izdatkih; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj okrepi vlogo biotske raznovrstnosti in ekosistemov v gospodarstvu, da bi prešli na zeleno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj okrepi ukrepe za spodbujanje zelene komponente evropskega semestra; poudarja, da je biotska raznovrstnost splošna družbena odgovornost, ki ne sme temeljiti samo na javnih izdatkih;

| 12. | meni, da bi morala biti gospodarska vrednost biotske raznovrstnosti prisotna v kazalnikih, ki so podlaga za sprejemanje odločitev in pri katerih se ne upošteva zgolj BDP, ne da bi to privedlo do spreminjanja biotske raznovrstnosti v tržno blago; je prepričan, da bo to prispevalo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; glede tega poziva k sistematični vključitvi vrednot biotske raznovrstnosti v nacionalne računovodske sisteme kot del spremljanja uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala biti gospodarska vrednost biotske raznovrstnosti prisotna v kazalnikih, ki so podlaga za sprejemanje odločitev in pri katerih se ne upošteva zgolj BDP, ne da bi to privedlo do spreminjanja biotske raznovrstnosti v tržno blago; je prepričan, da bo to prispevalo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; glede tega poziva k sistematični vključitvi vrednot biotske raznovrstnosti v nacionalne računovodske sisteme kot del spremljanja uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja;

| 13. | poudarja, da EU in države članice niso izpolnile ciljev strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2010; glede na pomanjkanje napredka v smeri doseganja ciljev biotske raznovrstnosti do leta 2020 poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje dvoletna poročila, v katerih bosta Svet in Komisija podrobneje pojasnila stanje razprav, razloge za neizpolnjevanje ciljev ter strategijo za zagotavljanje skladnosti v prihodnje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da EU in države članice niso izpolnile ciljev strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2010; glede na pomanjkanje napredka v smeri doseganja ciljev biotske raznovrstnosti do leta 2020 poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje dvoletna poročila, v katerih bosta Svet in Komisija podrobneje pojasnila stanje razprav, razloge za neizpolnjevanje ciljev ter strategijo za zagotavljanje skladnosti v prihodnje;

Vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost

Glavni cilj

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno dajo večjo prednost doseganju ciljev za leto 2020; poziva k pristopu z več deležniki ter poudarja bistveno vlogo in polno udeležbo nacionalnih, regionalnih in lokalnih akterjev pri tem procesu; poudarja, da so v tem okviru bistveni tudi financiranje, večja ozaveščenost in večje razumevanje javnosti glede varstva biotske raznovrstnosti ter podpora zanjo; meni, da sta dobra politika obveščanja in zgodnje vključevanje vseh zadevnih akterjev, tudi socialno-ekonomskih, ključnega pomena pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj nujno dajo večjo prednost doseganju ciljev za leto 2020; poziva k pristopu z več deležniki ter poudarja bistveno vlogo in polno udeležbo nacionalnih, regionalnih in lokalnih akterjev pri tem procesu; poudarja, da so v tem okviru bistveni tudi financiranje, večja ozaveščenost in večje razumevanje javnosti glede varstva biotske raznovrstnosti ter podpora zanjo; meni, da sta dobra politika obveščanja in zgodnje vključevanje vseh zadevnih akterjev, tudi socialno-ekonomskih, ključnega pomena pri doseganju teh ciljev;

| 15. | poziva EU, naj v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj zmanjša svoj odtis na biotsko raznovrstnost po vsem svetu, da bo ta v okviru ekoloških omejitev ekosistemov, to pa lahko doseže z napredkom pri doseganju glavnih ciljev na področju biotske raznovrstnosti in izpolnjevanjem zavez o njeni zaščiti; prav tako poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri njihovih prizadevanjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje njene trajnostne rabe; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj zmanjša svoj odtis na biotsko raznovrstnost po vsem svetu, da bo ta v okviru ekoloških omejitev ekosistemov, to pa lahko doseže z napredkom pri doseganju glavnih ciljev na področju biotske raznovrstnosti in izpolnjevanjem zavez o njeni zaščiti; prav tako poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri njihovih prizadevanjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje njene trajnostne rabe;

Cilj 1

| 16. | obžaluje počasen napredek držav članic pri izvajanju okoljske zakonodaje EU; poudarja, da je potrebnih več informacij o stanju glede izvajanja v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

obžaluje počasen napredek držav članic pri izvajanju okoljske zakonodaje EU; poudarja, da je potrebnih več informacij o stanju glede izvajanja v državah članicah;

| 17. | poudarja, da je polno izvajanje in izvrševanje ter ustrezno financiranje direktiv o naravi temeljni pogoj za zagotovitev uspešnosti celotne strategije in doseganja njenega krovnega cilja; ker je na voljo le malo časa, poziva vse zadevne strani, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi to dosegle ter ustvarile široko podporo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je polno izvajanje in izvrševanje ter ustrezno financiranje direktiv o naravi temeljni pogoj za zagotovitev uspešnosti celotne strategije in doseganja njenega krovnega cilja; ker je na voljo le malo časa, poziva vse zadevne strani, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi to dosegle ter ustvarile široko podporo;

| 18. | poziva voditelje EU, naj upoštevajo pol milijona državljanov, ki so pozvali, naj se naša stroga naravovarstvena zakonodaja ohrani in bolje izvaja; |
| --- | --- |

18.

poziva voditelje EU, naj upoštevajo pol milijona državljanov, ki so pozvali, naj se naša stroga naravovarstvena zakonodaja ohrani in bolje izvaja;

| 19. | poziva Komisijo, naj izboljša smernice, ki bi morale podpirati polno izvajanje in izvrševanje teh direktiv v skladu z veljavno sodno prakso; poziva Komisijo, naj večjo prednost nameni dialogu z državami članicami in vsemi upoštevnimi deležniki, tudi socialno-ekonomskimi, da bi spodbudili izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj izboljša smernice, ki bi morale podpirati polno izvajanje in izvrševanje teh direktiv v skladu z veljavno sodno prakso; poziva Komisijo, naj večjo prednost nameni dialogu z državami članicami in vsemi upoštevnimi deležniki, tudi socialno-ekonomskimi, da bi spodbudili izmenjavo dobrih praks;

| 20. | priznava, da je ena od glavnih koristi direktiv o naravi ta, da v veliki meri pomagata zagotavljati enake konkurenčne pogoje po vsej EU, in sicer z zagotavljanjem osnovnega standarda varstva okolja, ki ga morajo vse države članice izpolnjevati skladno z zahtevami glede skupnih standardov in skladno z načelom vzajemnega priznavanja v okviru enotnega trga; |
| --- | --- |

20.

priznava, da je ena od glavnih koristi direktiv o naravi ta, da v veliki meri pomagata zagotavljati enake konkurenčne pogoje po vsej EU, in sicer z zagotavljanjem osnovnega standarda varstva okolja, ki ga morajo vse države članice izpolnjevati skladno z zahtevami glede skupnih standardov in skladno z načelom vzajemnega priznavanja v okviru enotnega trga;

| 21. | ugotavlja, da je leta 2012 načrt upravljanja imelo samo 58 % območij Natura 2000; je zaskrbljen zaradi različnih stopenj izvajanja; poziva države članice, naj zaključijo določanje kopenskih in morskih območij Nature 2000 in po posvetovanju z vsemi deležniki pripravijo načrte upravljanja; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je leta 2012 načrt upravljanja imelo samo 58 % območij Natura 2000; je zaskrbljen zaradi različnih stopenj izvajanja; poziva države članice, naj zaključijo določanje kopenskih in morskih območij Nature 2000 in po posvetovanju z vsemi deležniki pripravijo načrte upravljanja;

| 22. | poudarja, da je za upravljanje območij Natura 2000 v vsej EU sicer potrebnih najmanj 5,8 milijarde EUR, okoljske in socialno-ekonomske koristi, ki jih ta območja prinašajo, pa so letno vredne 200 do 300 milijard EUR; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo upravljanje območij Natura 2000 pregledno; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je za upravljanje območij Natura 2000 v vsej EU sicer potrebnih najmanj 5,8 milijarde EUR, okoljske in socialno-ekonomske koristi, ki jih ta območja prinašajo, pa so letno vredne 200 do 300 milijard EUR; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo upravljanje območij Natura 2000 pregledno;

| 23. | se zaveda, da bodo zavarovana morska območja, opredeljena v okviru mreže Natura 2000, odločilno prispevala k dobremu okoljskemu stanju po okvirni direktivi o morski strategiji ter k uresničevanju globalnega cilja zaščite 10 odstotkov obalnih in morskih območij, ki je določen v 11. cilju glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, do leta 2020; obžaluje, da ta cilj še zdaleč ni dosežen; |
| --- | --- |

23.

se zaveda, da bodo zavarovana morska območja, opredeljena v okviru mreže Natura 2000, odločilno prispevala k dobremu okoljskemu stanju po okvirni direktivi o morski strategiji ter k uresničevanju globalnega cilja zaščite 10 odstotkov obalnih in morskih območij, ki je določen v 11. cilju glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, do leta 2020; obžaluje, da ta cilj še zdaleč ni dosežen;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo zbiranje podatkov in spremljanje habitatov in vrst, zlasti tam, kjer so večje vrzeli, da bi ocenili napredek pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo zbiranje podatkov in spremljanje habitatov in vrst, zlasti tam, kjer so večje vrzeli, da bi ocenili napredek pri doseganju teh ciljev;

| 25. | je zaskrbljen, ker še vedno nimamo natančnega vpogleda v financiranje ohranjanja narave po posameznih državah članicah; meni, da je naše poznavanje razmer na tem področju močno pomanjkljivo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma opredelijo in vnesejo ustrezne proračunske vrstice v nacionalnih proračunih; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen, ker še vedno nimamo natančnega vpogleda v financiranje ohranjanja narave po posameznih državah članicah; meni, da je naše poznavanje razmer na tem področju močno pomanjkljivo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma opredelijo in vnesejo ustrezne proračunske vrstice v nacionalnih proračunih;

| 26. | znova poziva k sofinanciranju EU za upravljanje območij Natura 2000, ki naj dopolnjuje sredstva sklada za razvoj podeželja, strukturne in ribiške sklade, ter sredstva, ki jih zagotavljajo države članice; |
| --- | --- |

26.

znova poziva k sofinanciranju EU za upravljanje območij Natura 2000, ki naj dopolnjuje sredstva sklada za razvoj podeželja, strukturne in ribiške sklade, ter sredstva, ki jih zagotavljajo države članice;

| 27. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo z natančnim izvrševanjem direktiv o naravi; poudarja, da je treba spoštovanje zakonodaje EU in njeno izvrševanje izboljšati, na primer z uporabo sorazmernih, učinkovitih in odvračilnih kazni; |
| --- | --- |

27.

odločno poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo z natančnim izvrševanjem direktiv o naravi; poudarja, da je treba spoštovanje zakonodaje EU in njeno izvrševanje izboljšati, na primer z uporabo sorazmernih, učinkovitih in odvračilnih kazni;

| 28. | v zvezi s tem poziva k dodatnim prizadevanjem za ustavitev nezakonitega ubijanja in lova ptic s pastmi ter trgovine z njimi ter k razrešitvi lokalnih sporov, ki iz tega izhajajo; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo nova orodja za odkrivanje nezakonitih dejavnosti na območjih Natura 2000; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem poziva k dodatnim prizadevanjem za ustavitev nezakonitega ubijanja in lova ptic s pastmi ter trgovine z njimi ter k razrešitvi lokalnih sporov, ki iz tega izhajajo; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo nova orodja za odkrivanje nezakonitih dejavnosti na območjih Natura 2000;

Cilj 2

| 29. | poziva Komisijo, naj do leta 2017 predstavi poseben predlog o razvoju vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo (TEN-G); spodbuja k skupnemu razvoju strategije za evropske zelene koridorje za določene vrste divjih živali, v povezavi z državami članicami; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj do leta 2017 predstavi poseben predlog o razvoju vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo (TEN-G); spodbuja k skupnemu razvoju strategije za evropske zelene koridorje za določene vrste divjih živali, v povezavi z državami članicami;

| 30. | poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma oblikujejo in začnejo izvajati okvire za opredelitev prednostnih nalog na področju obnove ekosistemov; |
| --- | --- |

30.

poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma oblikujejo in začnejo izvajati okvire za opredelitev prednostnih nalog na področju obnove ekosistemov;

| 31. | poziva države članice, naj prednostno obravnavajo cilj obnovitve 15 % poškodovanih ekosistemov do leta 2020 in naj uporabijo odobrena proračunska sredstva, ki so za ta namen na voljo v večletnem finančnem okviru; poziva Komisijo, naj pripravi smernice, kako naj se ta sredstva uporabijo za obnovo degradiranih ekosistemov in na splošno za varstvo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj prednostno obravnavajo cilj obnovitve 15 % poškodovanih ekosistemov do leta 2020 in naj uporabijo odobrena proračunska sredstva, ki so za ta namen na voljo v večletnem finančnem okviru; poziva Komisijo, naj pripravi smernice, kako naj se ta sredstva uporabijo za obnovo degradiranih ekosistemov in na splošno za varstvo biotske raznovrstnosti;

| 32. | želi spomniti, kako zelo pomembna sta kmetijstvo in gozdarstvo pri doseganju tega cilja in da je treba zanju poiskati trajnostne rešitve; |
| --- | --- |

32.

želi spomniti, kako zelo pomembna sta kmetijstvo in gozdarstvo pri doseganju tega cilja in da je treba zanju poiskati trajnostne rešitve;

| 33. | se zaveda škodljivega vpliva onesnaženja zraka na biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve, kjer kritična obremenitev z dušikovimi hranili in zakisanost kažeta, kolikšen pritisk je na naravne ekosisteme in raznovrstnost vrst; |
| --- | --- |

33.

se zaveda škodljivega vpliva onesnaženja zraka na biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve, kjer kritična obremenitev z dušikovimi hranili in zakisanost kažeta, kolikšen pritisk je na naravne ekosisteme in raznovrstnost vrst;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v biotsko raznovrstnost in tako podpirajo zmožnost podjetij za inovacije, zlasti v ekološkem inženirstvu; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v biotsko raznovrstnost in tako podpirajo zmožnost podjetij za inovacije, zlasti v ekološkem inženirstvu;

Cilj 3

| 35. | ugotavlja, da je vključitev ohranjanja narave v druge politike še vedno ključnega pomena in poudarja bistveno vlogo kmetijstva in gozdarstva v tem pogledu; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je vključitev ohranjanja narave v druge politike še vedno ključnega pomena in poudarja bistveno vlogo kmetijstva in gozdarstva v tem pogledu;

| 36. | poudarja, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti bistveno za proizvodnjo hrane in krme ter zato v bistvenem interesu kmetov; poudarja pomen pristopa z več deležniki, na podlagi katerega se kmetje in gozdarji tudi aktivno vključujejo in spodbujajo k skupnem reševanju teh izzivov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti bistveno za proizvodnjo hrane in krme ter zato v bistvenem interesu kmetov; poudarja pomen pristopa z več deležniki, na podlagi katerega se kmetje in gozdarji tudi aktivno vključujejo in spodbujajo k skupnem reševanju teh izzivov;

| 37. | opozarja, da skupna kmetijska politika že ima na voljo instrumente za obnovitev, ohranjanje in krepitev ekosistemov, na primer instrument površin z ekološkim pomenom; poudarja, da se obnovitev, ohranjanje in krepitev ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom, tudi tistih, ki so vključeni v območja Nature 2000, poudarja kot eno od šestih ključnih prednostnih nalog za razvoj podeželja v EU; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da skupna kmetijska politika že ima na voljo instrumente za obnovitev, ohranjanje in krepitev ekosistemov, na primer instrument površin z ekološkim pomenom; poudarja, da se obnovitev, ohranjanje in krepitev ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom, tudi tistih, ki so vključeni v območja Nature 2000, poudarja kot eno od šestih ključnih prednostnih nalog za razvoj podeželja v EU;

| 38. | obžaluje, da še ni bilo doseženo merljivo izboljšanje stanja biotske raznovrstnosti v kmetijstvu, vendar priznava, da je še prezgodaj za ocenjevanje dejanske učinkovitosti te reformirane politike; pozdravlja namen Komisija, da oceni napredek v zvezi z izvajanjem skupne kmetijske politike, in odločno poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo, ocenjujejo in po potrebi povečujejo učinkovitost zelenih ukrepov –tudi ocenjevanja prožnosti držav članic – ter upoštevnih ukrepov na področju razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike; poziva Komisijo, naj svoje ugotovitve upošteva pri vmesnem pregledu skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

38.

obžaluje, da še ni bilo doseženo merljivo izboljšanje stanja biotske raznovrstnosti v kmetijstvu, vendar priznava, da je še prezgodaj za ocenjevanje dejanske učinkovitosti te reformirane politike; pozdravlja namen Komisija, da oceni napredek v zvezi z izvajanjem skupne kmetijske politike, in odločno poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo, ocenjujejo in po potrebi povečujejo učinkovitost zelenih ukrepov –tudi ocenjevanja prožnosti držav članic – ter upoštevnih ukrepov na področju razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike; poziva Komisijo, naj svoje ugotovitve upošteva pri vmesnem pregledu skupne kmetijske politike;

| 39. | poziva države članice, naj bolje izkoristijo že obstoječe instrumente skupne kmetijske politike in kohezijske politike za pomoč kmetom in gozdarjem pri doseganju ciljev biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba skupaj s trajnostnimi rešitvami za kmetijstvo in gozdarstvo spodbujati trajnostno uporabo rastlinskih genskih virov in tradicionalnih kmetijskih sort; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj bolje izkoristijo že obstoječe instrumente skupne kmetijske politike in kohezijske politike za pomoč kmetom in gozdarjem pri doseganju ciljev biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba skupaj s trajnostnimi rešitvami za kmetijstvo in gozdarstvo spodbujati trajnostno uporabo rastlinskih genskih virov in tradicionalnih kmetijskih sort;

| 40. | poudarja, da bi morale biti površine z ekološkim pomenom v prvi vrsti območja za varstvo in spodbujanje procesov ekološkega kmetovanja, na primer opraševanja in ohranjanja tal; poziva Komisijo, naj objavi podatke o tem, koliko držav članic na površinah z ekološkim pomenom dovoli uporabo pesticidov in gnojil, odkar velja Uredba (EU) št. 1307/2013; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bi morale biti površine z ekološkim pomenom v prvi vrsti območja za varstvo in spodbujanje procesov ekološkega kmetovanja, na primer opraševanja in ohranjanja tal; poziva Komisijo, naj objavi podatke o tem, koliko držav članic na površinah z ekološkim pomenom dovoli uporabo pesticidov in gnojil, odkar velja Uredba (EU) št. 1307/2013;

| 41. | poziva Komisijo, naj zaradi preglednosti objavi obrazložitve držav članic, zakaj so se odločile za zelene ukrepe; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zaradi preglednosti objavi obrazložitve držav članic, zakaj so se odločile za zelene ukrepe;

| 42. | vztraja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti, da bodo finančna sredstva v okviru skupne kmetijske politike preusmerjena s subvencioniranja za okolju škodljivih dejavnosti na financiranje trajnostnih kmetijskih praks in ohranjanje povezane biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

42.

vztraja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti, da bodo finančna sredstva v okviru skupne kmetijske politike preusmerjena s subvencioniranja za okolju škodljivih dejavnosti na financiranje trajnostnih kmetijskih praks in ohranjanje povezane biotske raznovrstnosti;

| 43. | poudarja, da je treba zaščititi kmetijsko biotsko raznovrstnost v državah v razvoju, da bi zagotovili prehransko varnost; zato poziva Komisijo, naj v državah v razvoju investira v agroekologijo, v skladu s priporočili posebnega poročevalca OZN za pravico do hrane; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba zaščititi kmetijsko biotsko raznovrstnost v državah v razvoju, da bi zagotovili prehransko varnost; zato poziva Komisijo, naj v državah v razvoju investira v agroekologijo, v skladu s priporočili posebnega poročevalca OZN za pravico do hrane;

| 44. | poziva Komisijo, naj spodbuja trajnostni razvoj svetovnih gozdov z zagotavljanjem ekoloških procesov, biotske raznovrstnosti in produktivnosti gozdov in s spoštovanjem pravic domorodnih ljudstev do ohranjanja gozdnih virov; poleg tega poziva Komisijo, naj prepove uničevanje naravnih gozdov, zavaruje ogrožene vrste ter prepove strupene pesticide in sajenje gensko spremenjenih dreves; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj spodbuja trajnostni razvoj svetovnih gozdov z zagotavljanjem ekoloških procesov, biotske raznovrstnosti in produktivnosti gozdov in s spoštovanjem pravic domorodnih ljudstev do ohranjanja gozdnih virov; poleg tega poziva Komisijo, naj prepove uničevanje naravnih gozdov, zavaruje ogrožene vrste ter prepove strupene pesticide in sajenje gensko spremenjenih dreves;

| 45. | poziva Komisijo, naj v okviru svoje strategije za biotsko raznovrstnost bolj upošteva tropske gozdove, in sicer zato, ker združujejo ekosisteme, habitate in zlasti ogrožene občutljive vrste ter zaradi njihove ključne vloge pri okoljskem ravnovesju in podnebju ter družbene in kulturne funkcije pri avtohtonem prebivalstvu; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v okviru svoje strategije za biotsko raznovrstnost bolj upošteva tropske gozdove, in sicer zato, ker združujejo ekosisteme, habitate in zlasti ogrožene občutljive vrste ter zaradi njihove ključne vloge pri okoljskem ravnovesju in podnebju ter družbene in kulturne funkcije pri avtohtonem prebivalstvu;

| 46. | poziva države članice k razvoju in izvajanju načrtov za gospodarjenje z gozdovi, da bi izboljšali stanje ohranjenosti gozdnih habitatov in vrst ter omogočili večjo razpoložljivost informacij; poziva Komisijo, naj zaradi zagotovitve skladnosti in primerljivosti pripravi merila in standarde za zbiranje podatkov o gozdni biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice k razvoju in izvajanju načrtov za gospodarjenje z gozdovi, da bi izboljšali stanje ohranjenosti gozdnih habitatov in vrst ter omogočili večjo razpoložljivost informacij; poziva Komisijo, naj zaradi zagotovitve skladnosti in primerljivosti pripravi merila in standarde za zbiranje podatkov o gozdni biotski raznovrstnosti;

| 47. | opozarja na potencialno grožnjo, ki jo za biotsko raznovrstnost predstavljata vse večje povpraševanje po biogorivih in vse večji pritisk na države v razvoju, da jih proizvajajo s pretvorbo in degradacijo habitatov in ekosistemov, kot so mokrišča in gozdovi; |
| --- | --- |

47.

opozarja na potencialno grožnjo, ki jo za biotsko raznovrstnost predstavljata vse večje povpraševanje po biogorivih in vse večji pritisk na države v razvoju, da jih proizvajajo s pretvorbo in degradacijo habitatov in ekosistemov, kot so mokrišča in gozdovi;

| 48. | poziva, naj bodo socialna in okoljska merila za trajnost za proizvodnjo biomase skladen del okvira, ki ga določa direktiva o obnovljivih virih energije; meni, da je treba nujno razviti standarde trajnosti za vse sektorje, v katerih se lahko uporablja biomasa, skupaj z merili za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, da bi zagotovili, da energija iz biomase ne bi prispevala k podnebnim spremembam ali postala dodatno gonilo za prisvajanje zemljišč in neustrezno prehransko varnost; |
| --- | --- |

48.

poziva, naj bodo socialna in okoljska merila za trajnost za proizvodnjo biomase skladen del okvira, ki ga določa direktiva o obnovljivih virih energije; meni, da je treba nujno razviti standarde trajnosti za vse sektorje, v katerih se lahko uporablja biomasa, skupaj z merili za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, da bi zagotovili, da energija iz biomase ne bi prispevala k podnebnim spremembam ali postala dodatno gonilo za prisvajanje zemljišč in neustrezno prehransko varnost;

| 49. | je zaskrbljen, ker se 90 % palmovega olja, ki se porabi na svetu, proizvede v Indoneziji in Maleziji na račun gozdov šote, ki jih požgejo zato, da naredijo prostor za velike plantaže akacij in oljnih palm; poudarja, da je na podlagi študije Svetovne banke Indonezija prav zaradi gozdnih požarov postala tretja največja onesnaževalka s toplogrednimi plini; |
| --- | --- |

49.

je zaskrbljen, ker se 90 % palmovega olja, ki se porabi na svetu, proizvede v Indoneziji in Maleziji na račun gozdov šote, ki jih požgejo zato, da naredijo prostor za velike plantaže akacij in oljnih palm; poudarja, da je na podlagi študije Svetovne banke Indonezija prav zaradi gozdnih požarov postala tretja največja onesnaževalka s toplogrednimi plini;

Cilj 4

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj pravilno in sproti izvajajo prenovljeno skupno ribiško politiko ter uporabljajo pristop upravljanja ribištva na podlagi ekosistema z namenom, da dosežejo cilj največjega trajnostnega donosa, med drugim s spodbujanjem trajnostnih in inovativnih ribolovnih metod; poudarja, da je pomembno zmanjšati onesnaženost, da bi med drugim ohranili morsko biotsko raznovrstnost in staleže ter podprli gospodarsko rast prek modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj pravilno in sproti izvajajo prenovljeno skupno ribiško politiko ter uporabljajo pristop upravljanja ribištva na podlagi ekosistema z namenom, da dosežejo cilj največjega trajnostnega donosa, med drugim s spodbujanjem trajnostnih in inovativnih ribolovnih metod; poudarja, da je pomembno zmanjšati onesnaženost, da bi med drugim ohranili morsko biotsko raznovrstnost in staleže ter podprli gospodarsko rast prek modrega gospodarstva;

| 51. | poudarja bistveni pomen morskih ekosistemov in virov kot temelja za trajnostni razvoj obalnih držav; poziva države članice, naj v celoti izvajajo prejšnje zaveze ter sodelujejo z vladami na svetovni, regionalni in nacionalni ravni, da bi dosegli pomembno povečanje ambicij in stopnjevanje ukrepov za doseganje pravičnega ter ekonomsko in ekološko trajnostnega ribištva; |
| --- | --- |

51.

poudarja bistveni pomen morskih ekosistemov in virov kot temelja za trajnostni razvoj obalnih držav; poziva države članice, naj v celoti izvajajo prejšnje zaveze ter sodelujejo z vladami na svetovni, regionalni in nacionalni ravni, da bi dosegli pomembno povečanje ambicij in stopnjevanje ukrepov za doseganje pravičnega ter ekonomsko in ekološko trajnostnega ribištva;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo imela EU vodilno vlogo pri doseganju sporazuma v okviru Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) za ohranjanje in trajnostno rabo morske biotske raznovrstnosti, ki presega jurisdikcijo držav; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo imela EU vodilno vlogo pri doseganju sporazuma v okviru Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) za ohranjanje in trajnostno rabo morske biotske raznovrstnosti, ki presega jurisdikcijo držav;

| 53. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in tretjimi državami za izboljšanje izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in zakonsko neurejenem ribolovu; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in tretjimi državami za izboljšanje izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in zakonsko neurejenem ribolovu;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj z izvajanjem projektov za zmanjšanje kemičnega, fizičnega in mikrobiološkega onesnaževanja izboljšajo okoljsko kakovost morij EU ter tako čim bolj povečajo trajnost pomorskega prometa in zavarujejo biotsko raznovrstnost, ki jo ta promet neizogibno ogroža; v zvezi s tem ugotavlja, da 12,7 milijona ton plastike (5 % skupne proizvodnje) vsako leto konča v oceanih, kamor pride po kanalizaciji, vodnih pritokih in iz obalnih odlagališč, kar ogroža okolje in biotsko raznovrstnost vsega planeta; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj z izvajanjem projektov za zmanjšanje kemičnega, fizičnega in mikrobiološkega onesnaževanja izboljšajo okoljsko kakovost morij EU ter tako čim bolj povečajo trajnost pomorskega prometa in zavarujejo biotsko raznovrstnost, ki jo ta promet neizogibno ogroža; v zvezi s tem ugotavlja, da 12,7 milijona ton plastike (5 % skupne proizvodnje) vsako leto konča v oceanih, kamor pride po kanalizaciji, vodnih pritokih in iz obalnih odlagališč, kar ogroža okolje in biotsko raznovrstnost vsega planeta;

Cilj 5

| 55. | odločno poziva Komisijo, naj nemudoma in v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1143/2014 določi natančen in izčrpen seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki so razlog za zaskrbljenost v Uniji, s pogojem, da ta seznam ne bo omejen na določeno število vrst in bo vključeval celovite in skladne ukrepe za izvajanje, podprte z ustreznimi sredstvi, katerih namen bi bil doseganje ciljev; poudarja pomen nenehnega posodabljanja tega seznama in izvajanja dodatnih ocen tveganja za vrste, da bo zakonodaja o invazivnih tujerodnih vrstah lahko delovala kot močan vzvod; |
| --- | --- |

55.

odločno poziva Komisijo, naj nemudoma in v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1143/2014 določi natančen in izčrpen seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki so razlog za zaskrbljenost v Uniji, s pogojem, da ta seznam ne bo omejen na določeno število vrst in bo vključeval celovite in skladne ukrepe za izvajanje, podprte z ustreznimi sredstvi, katerih namen bi bil doseganje ciljev; poudarja pomen nenehnega posodabljanja tega seznama in izvajanja dodatnih ocen tveganja za vrste, da bo zakonodaja o invazivnih tujerodnih vrstah lahko delovala kot močan vzvod;

| 56. | poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o ravnanju z ladijskimi balastnimi vodami, da bi preprečili širjenje invazivnih tujerodnih vrst s prevozom po morju in celinskih vodah, ter prispevali k izvajanju in doseganju cilja; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o ravnanju z ladijskimi balastnimi vodami, da bi preprečili širjenje invazivnih tujerodnih vrst s prevozom po morju in celinskih vodah, ter prispevali k izvajanju in doseganju cilja;

| 57. | poziva države članice, naj spremljajo uvoz eksotičnih vrst na svoje ozemlje in naj o tem redno poročajo Komisiji in drugim državam članicam; poziva, da je treba bolj omejiti uvoz in zasebno last ogroženih vrst, vključno s primati, plazilci in dvoživkami; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj spremljajo uvoz eksotičnih vrst na svoje ozemlje in naj o tem redno poročajo Komisiji in drugim državam članicam; poziva, da je treba bolj omejiti uvoz in zasebno last ogroženih vrst, vključno s primati, plazilci in dvoživkami;

Cilj 6

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2020 postopoma odpravijo subvencije s škodljivim učinkom na okolje in zagotovijo, da bodo ocene teh subvencij dokončane do leta 2016 ter da bodo zahteve o poročanju vključene v ustrezna sektorska področja politike EU; odločno poziva Komisijo in države članice, naj v celoti potrdijo in olajšajo prehod v krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2020 postopoma odpravijo subvencije s škodljivim učinkom na okolje in zagotovijo, da bodo ocene teh subvencij dokončane do leta 2016 ter da bodo zahteve o poročanju vključene v ustrezna sektorska področja politike EU; odločno poziva Komisijo in države članice, naj v celoti potrdijo in olajšajo prehod v krožno gospodarstvo;

| 59. | poziva ostale države članice, naj pred zasedanjem Konference pogodbenic Kjotskega protokola decembra 2016 ratificirajo protokol iz Nagoje o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe; |
| --- | --- |

59.

poziva ostale države članice, naj pred zasedanjem Konference pogodbenic Kjotskega protokola decembra 2016 ratificirajo protokol iz Nagoje o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe;

| 60. | spominja, da EU na svetovni ravni pomembno prispeva k boju proti izgubi biotske raznovrstnosti in da je skupaj s svojimi državami članicami glavna donatorica sredstev za njeno ohranjanje ter največja donatorica uradne razvojne pomoči zanjo; |
| --- | --- |

60.

spominja, da EU na svetovni ravni pomembno prispeva k boju proti izgubi biotske raznovrstnosti in da je skupaj s svojimi državami članicami glavna donatorica sredstev za njeno ohranjanje ter največja donatorica uradne razvojne pomoči zanjo;

| 61. | pozdravlja vodilni projekt Komisije B4Life za obdobje 2014–2020, vendar meni, da bi morala EU povečati svoj prispevek, da bi preprečila globalno izgubo biotske raznovrstnosti, ter poziva EU in njene države članice, naj uresničijo svoje zaveze iz Hyderabada, do bodo do leta 2015 podvojile skupne tokove finančnih sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v države v razvoju, ter ohranile to raven vsaj do leta 2020; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja vodilni projekt Komisije B4Life za obdobje 2014–2020, vendar meni, da bi morala EU povečati svoj prispevek, da bi preprečila globalno izgubo biotske raznovrstnosti, ter poziva EU in njene države članice, naj uresničijo svoje zaveze iz Hyderabada, do bodo do leta 2015 podvojile skupne tokove finančnih sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v države v razvoju, ter ohranile to raven vsaj do leta 2020;

| 62. | poudarja, da kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami in propadom habitatov, neposredno ogrožajo globalno biotsko raznovrstnost; priznava, da je izpustitev trgovanja s prostoživečimi vrstami in pomanjkanje ukrepov v zvezi z udeležbo EU v konvenciji CITES velika vrzel v strategiji EU za biotsko raznovrstnost; poudarja, da so nujno potrebni usklajeni ukrepi za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen akcijski načrt za boj proti nedovoljeni trgovini z divjimi živalmi in rastlinami ter proizvodi, ki se pridobivajo iz njih, ter poziva k sprejetju podobnih ukrepov za reševanje problema krčenja in propadanja gozdov; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami in propadom habitatov, neposredno ogrožajo globalno biotsko raznovrstnost; priznava, da je izpustitev trgovanja s prostoživečimi vrstami in pomanjkanje ukrepov v zvezi z udeležbo EU v konvenciji CITES velika vrzel v strategiji EU za biotsko raznovrstnost; poudarja, da so nujno potrebni usklajeni ukrepi za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen akcijski načrt za boj proti nedovoljeni trgovini z divjimi živalmi in rastlinami ter proizvodi, ki se pridobivajo iz njih, ter poziva k sprejetju podobnih ukrepov za reševanje problema krčenja in propadanja gozdov;

Preverjanje ustreznosti direktiv o naravi

| 63. | poudarja, da so direktive o naravi mejnik za politiko o naravi ne le v EU, ampak tudi na mednarodni ravni; meni, da je mogoče direktive o naravi zaradi njihove jedrnate, skladne in dosledne oblike šteti nekako za pametno pravno ureditev, ki je bila sprejeta, še preden se je o tej temi sploh govorilo; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da so direktive o naravi mejnik za politiko o naravi ne le v EU, ampak tudi na mednarodni ravni; meni, da je mogoče direktive o naravi zaradi njihove jedrnate, skladne in dosledne oblike šteti nekako za pametno pravno ureditev, ki je bila sprejeta, še preden se je o tej temi sploh govorilo;

| 64. | poudarja, da je Natura 2000 še vedno razmeroma mlada mreža, ki še zdaleč ni uresničila svojega celotnega potenciala; meni, da direktive o naravi ostajajo pomembne in da najboljše prakse na področju izvajanja dokazujejo njihovo učinkovitost; poudarja, da je v direktivah o varstvu narave veliko prožnosti, vključno z možnostjo za prilagoditev glede na tehnični in znanstveni napredek; ugotavlja, da sta pametno izvajanje in mednarodno sodelovanje bistvena za doseganje ciljev biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je Natura 2000 še vedno razmeroma mlada mreža, ki še zdaleč ni uresničila svojega celotnega potenciala; meni, da direktive o naravi ostajajo pomembne in da najboljše prakse na področju izvajanja dokazujejo njihovo učinkovitost; poudarja, da je v direktivah o varstvu narave veliko prožnosti, vključno z možnostjo za prilagoditev glede na tehnični in znanstveni napredek; ugotavlja, da sta pametno izvajanje in mednarodno sodelovanje bistvena za doseganje ciljev biotske raznovrstnosti;

| 65. | nasprotuje morebitni reviziji direktiv o naravi, saj bi ta ogrozila izvajanje strategije za biotsko raznovrstnost, pripeljala do daljšega obdobja pravne negotovosti, s tveganjem, da bi to privedlo do oslabljenega pravnega varstva in financiranja, kar bi bilo slabo za naravo, ljudi in gospodarstvo; v zvezi s tem poudarja, da bi moralo preverjanje programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za direktivi o naravi, ki poteka, biti osredotočeno na boljše izvajanje; |
| --- | --- |

65.

nasprotuje morebitni reviziji direktiv o naravi, saj bi ta ogrozila izvajanje strategije za biotsko raznovrstnost, pripeljala do daljšega obdobja pravne negotovosti, s tveganjem, da bi to privedlo do oslabljenega pravnega varstva in financiranja, kar bi bilo slabo za naravo, ljudi in gospodarstvo; v zvezi s tem poudarja, da bi moralo preverjanje programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za direktivi o naravi, ki poteka, biti osredotočeno na boljše izvajanje;

| 66. | je prepričan, da vse težave pri doseganju ciljev direktiv o naravi in uresničevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost na splošno niso povezane s samo zakonodajo, ampak predvsem z njenim nepopolnim, večsmernim in neustreznim izvajanjem ter vključevanjem v druga področja politik; |
| --- | --- |

66.

je prepričan, da vse težave pri doseganju ciljev direktiv o naravi in uresničevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost na splošno niso povezane s samo zakonodajo, ampak predvsem z njenim nepopolnim, večsmernim in neustreznim izvajanjem ter vključevanjem v druga področja politik;

| 67. | poudarja, da je v direktivah o naravi veliko prostora za prožnost, kar pri njihovem izvajanju olajšuje upoštevanje gospodarskih, socialnih, kulturnih in regionalnih zahtev, kot je zapisano v direktivi o habitatih; vseeno odločno poziva Komisijo, naj pojasni smernice za njihovo razlago in izvajanje, da bi se izognili spornim točkam oz. jih razrešili; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je v direktivah o naravi veliko prostora za prožnost, kar pri njihovem izvajanju olajšuje upoštevanje gospodarskih, socialnih, kulturnih in regionalnih zahtev, kot je zapisano v direktivi o habitatih; vseeno odločno poziva Komisijo, naj pojasni smernice za njihovo razlago in izvajanje, da bi se izognili spornim točkam oz. jih razrešili;

| 68. | poziva, naj se natančno preučita vloga velikih plenilcev in morebitna uvedba prilagoditvenih ukrepov, da se ohranijo biotska raznovrstnost, kmetijska krajina in večstoletna praksa paše živine na gorskih območjih; |
| --- | --- |

68.

poziva, naj se natančno preučita vloga velikih plenilcev in morebitna uvedba prilagoditvenih ukrepov, da se ohranijo biotska raznovrstnost, kmetijska krajina in večstoletna praksa paše živine na gorskih območjih;

| 69. | priznava, da je naravovarstvena zakonodaja EU koristna za ohranjanje ekosistemov, habitatov in vrst na zavarovanih območjih; kljub temu obžaluje, da so najbolj oddaljene francoske regije, ki so edinstveni rezervati živalskih in rastlinskih vrst in predstavljajo pomemben delež evropske in globalne biotske raznovrstnosti, izključene iz tega zakonodajnega okvira pa tudi iz vseh drugih zakonodajnih okvirov, ki so prilagojeni njihovim posebnim značilnostim; kljub temu opozarja na uspeh projektov v teh regijah, financiranih s programom LIFE+, in evropske pobude BEST za okrepitev ohranjanja biotske raznovrstnosti in prilagoditev podnebnim spremembam v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih; |
| --- | --- |

69.

priznava, da je naravovarstvena zakonodaja EU koristna za ohranjanje ekosistemov, habitatov in vrst na zavarovanih območjih; kljub temu obžaluje, da so najbolj oddaljene francoske regije, ki so edinstveni rezervati živalskih in rastlinskih vrst in predstavljajo pomemben delež evropske in globalne biotske raznovrstnosti, izključene iz tega zakonodajnega okvira pa tudi iz vseh drugih zakonodajnih okvirov, ki so prilagojeni njihovim posebnim značilnostim; kljub temu opozarja na uspeh projektov v teh regijah, financiranih s programom LIFE+, in evropske pobude BEST za okrepitev ohranjanja biotske raznovrstnosti in prilagoditev podnebnim spremembam v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih;

| 70. | poziva Komisijo, naj v okviru pripravljalnega ukrepa BEST uvede trajnostni mehanizem za financiranje varstva biotske raznovrstnosti v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj v okviru pripravljalnega ukrepa BEST uvede trajnostni mehanizem za financiranje varstva biotske raznovrstnosti v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih;

Pot naprej: dodatni ukrepi

| 71. | vidi izgubo biotske raznovrstnosti zunaj zaščitenih naravnih območij kot vrzel v strategiji; spodbuja Komisijo in države članice, naj v okviru sodelovanja z lokalnimi organi in civilno družbo zberejo informacije o teh habitatih in vrstah ter oblikujejo ustrezne okvire za preprečevanje drobitve habitatov in neto izgube biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov; |
| --- | --- |

71.

vidi izgubo biotske raznovrstnosti zunaj zaščitenih naravnih območij kot vrzel v strategiji; spodbuja Komisijo in države članice, naj v okviru sodelovanja z lokalnimi organi in civilno družbo zberejo informacije o teh habitatih in vrstah ter oblikujejo ustrezne okvire za preprečevanje drobitve habitatov in neto izgube biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov;

| 72. | meni, da mora ta okvir vsebovati sklop dopolnilnih ukrepov, ki obravnavajo temeljne vzroke za izgubo biotske raznovrstnosti ter izboljšujejo vključevanje biotske raznovrstnosti v sektorske politike, tudi kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energetiko in promet; |
| --- | --- |

72.

meni, da mora ta okvir vsebovati sklop dopolnilnih ukrepov, ki obravnavajo temeljne vzroke za izgubo biotske raznovrstnosti ter izboljšujejo vključevanje biotske raznovrstnosti v sektorske politike, tudi kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energetiko in promet;

| 73. | spodbuja države članice, naj s pobudami v okviru mestnega načrtovanja zagotovijo skrbno premišljeno uporabo prostora in ustrezno zaščito mreže Natura 2000, ohranijo odprte prostore, pri čemer naj se raje odločijo za pašništvo kot za opuščanje obdelovalnih površin, ki povečuje naravna tveganja (plazovi, blatni tokovi, premikanje tal), in vzpostavijo skladno omrežje modro-zelene infrastrukture od podeželskih do mestnih območij, hkrati pa poskrbijo za potrebno pravno varnost za gospodarske dejavnosti; poziva Komisijo, naj pripravi pregled najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

73.

spodbuja države članice, naj s pobudami v okviru mestnega načrtovanja zagotovijo skrbno premišljeno uporabo prostora in ustrezno zaščito mreže Natura 2000, ohranijo odprte prostore, pri čemer naj se raje odločijo za pašništvo kot za opuščanje obdelovalnih površin, ki povečuje naravna tveganja (plazovi, blatni tokovi, premikanje tal), in vzpostavijo skladno omrežje modro-zelene infrastrukture od podeželskih do mestnih območij, hkrati pa poskrbijo za potrebno pravno varnost za gospodarske dejavnosti; poziva Komisijo, naj pripravi pregled najboljših praks na tem področju;

| 74. | meni, da je za bolj učinkovito in ciljno usmerjeno uporabo razpoložljivih virov bistvenega pomena, da Komisija pripravi posebna merila za finančni sklad za naravni kapital, ki morajo zagotavljati, da projekti prinašajo ustrezne, pozitivne in znanstveno podprte rezultate za biotsko raznovrstnost; meni, da bi bilo treba projekte LIFE povezati s financiranjem iz drugih programov, kot so strukturni skladi, da bi razširili in ponovili uspešne projekte po vsej EU ter ustvarili večji multiplikacijski učinek; |
| --- | --- |

74.

meni, da je za bolj učinkovito in ciljno usmerjeno uporabo razpoložljivih virov bistvenega pomena, da Komisija pripravi posebna merila za finančni sklad za naravni kapital, ki morajo zagotavljati, da projekti prinašajo ustrezne, pozitivne in znanstveno podprte rezultate za biotsko raznovrstnost; meni, da bi bilo treba projekte LIFE povezati s financiranjem iz drugih programov, kot so strukturni skladi, da bi razširili in ponovili uspešne projekte po vsej EU ter ustvarili večji multiplikacijski učinek;

| 75. | poziva Komisijo, naj razširi pristop financiranja biotske raznovrstnosti iz več skladov, in poziva k boljši povezavi med različnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj razširi pristop financiranja biotske raznovrstnosti iz več skladov, in poziva k boljši povezavi med različnimi finančnimi instrumenti;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj zaradi vključevanja ciljev za biotsko raznovrstnost izboljšajo skladnost med ustreznimi sektorskimi politikami, obenem pa zagotovijo, da bo prihodnji večletni finančni okvir vseboval jamstva, da ne bo prihajalo do neto skupnih izgub pri biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj zaradi vključevanja ciljev za biotsko raznovrstnost izboljšajo skladnost med ustreznimi sektorskimi politikami, obenem pa zagotovijo, da bo prihodnji večletni finančni okvir vseboval jamstva, da ne bo prihajalo do neto skupnih izgub pri biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah;

| 77. | poziva Komisijo, naj ustanovi skupino na visoki ravni za naravni kapital, ki bi te cilje uresničevala tako, da bi jim dala večjo politično prepoznavnost in prednost; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj ustanovi skupino na visoki ravni za naravni kapital, ki bi te cilje uresničevala tako, da bi jim dala večjo politično prepoznavnost in prednost;

| 78. | obžaluje, da okoljska zakonodaja EU ni predmet usklajenih in učinkovitih okoljskih inšpekcijskih in nadzora, namenjenih odkrivanju in preprečevanje kršitev okoljske zakonodaje v različnih sektorjih, tudi na zavarovanih območjih ohranjanja narave; pozdravlja pripravljalno delo za okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in poziva Komisijo, naj brez nadaljnjega odlašanja pripravi zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

78.

obžaluje, da okoljska zakonodaja EU ni predmet usklajenih in učinkovitih okoljskih inšpekcijskih in nadzora, namenjenih odkrivanju in preprečevanje kršitev okoljske zakonodaje v različnih sektorjih, tudi na zavarovanih območjih ohranjanja narave; pozdravlja pripravljalno delo za okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in poziva Komisijo, naj brez nadaljnjega odlašanja pripravi zakonodajni predlog;

| 79. | poudarja pomen inovacij, raziskav in razvoja za doseganje ciljev direktiv o naravi, ter poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo zlasti na povezave med ohranjanjem biotske raznovrstnosti in koristmi za zdravje ljudi in gospodarsko blaginjo, ter usklajujejo ukrepe za zbiranje podatkov; želi spomniti, da še vedno obstajajo velike vrzeli v poznavanju stanja morskih ekosistemov in ribiških virov; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo podatki o učinku ribištva in akvakulture na širše okolje zbrani in javno objavljeni; |
| --- | --- |

79.

poudarja pomen inovacij, raziskav in razvoja za doseganje ciljev direktiv o naravi, ter poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo zlasti na povezave med ohranjanjem biotske raznovrstnosti in koristmi za zdravje ljudi in gospodarsko blaginjo, ter usklajujejo ukrepe za zbiranje podatkov; želi spomniti, da še vedno obstajajo velike vrzeli v poznavanju stanja morskih ekosistemov in ribiških virov; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo podatki o učinku ribištva in akvakulture na širše okolje zbrani in javno objavljeni;

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi politik, ki jih že izvajajo v državah članicah, čimprej oblikujejo evropsko pobudo za opraševalce, pri čemer naj namenijo posebno pozornost odpornosti rastlin na škodljivce, ki prizadene čebele in druge opraševalce, ter predstavijo predloge za okvirno direktivo o tleh, direktivo o dostopu do pravnega varstva in revidiran pravni okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi politik, ki jih že izvajajo v državah članicah, čimprej oblikujejo evropsko pobudo za opraševalce, pri čemer naj namenijo posebno pozornost odpornosti rastlin na škodljivce, ki prizadene čebele in druge opraševalce, ter predstavijo predloge za okvirno direktivo o tleh, direktivo o dostopu do pravnega varstva in revidiran pravni okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede;

| 81. | z zaskrbljenostjo poudarja, da je vse več znanstvenih dokazov o negativnih učinkih, ki jih imajo lahko neonikotinoidni pesticidi na bistvene storitve, kot sta opraševanje in naravno varstvo pred škodljivci; zato poziva Komisijo, naj ohrani prepoved uporabe neonikotinoidov; |
| --- | --- |

81.

z zaskrbljenostjo poudarja, da je vse več znanstvenih dokazov o negativnih učinkih, ki jih imajo lahko neonikotinoidni pesticidi na bistvene storitve, kot sta opraševanje in naravno varstvo pred škodljivci; zato poziva Komisijo, naj ohrani prepoved uporabe neonikotinoidov;

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabljajo načelo previdnosti pri izdaji dovoljenj za uporabo in sproščanje živih spremenjenih organizmov v okolje, da se prepreči kakršen koli negativni vpliv na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabljajo načelo previdnosti pri izdaji dovoljenj za uporabo in sproščanje živih spremenjenih organizmov v okolje, da se prepreči kakršen koli negativni vpliv na biotsko raznovrstnost;

| 83. | poudarja pomen programa LIFE za okolje, zlasti podprogramov narava in biotska raznovrstnost, da bi zavarovali in okrepili biotsko raznovrstnost v Evropi; |
| --- | --- |

83.

poudarja pomen programa LIFE za okolje, zlasti podprogramov narava in biotska raznovrstnost, da bi zavarovali in okrepili biotsko raznovrstnost v Evropi;

| 84. | je trdno prepričan, da se okolje in inovacije dopolnjujejo, in posebej opozarja na rešitve, ki temeljijo na naravi ter ponujajo ekonomsko in okoljsko pametne odgovore na izzive, kot so podnebne spremembe, pomanjkanje surovin, onesnaževanje in protimikrobna odpornost; poziva zadevne deležnike, naj te pozive uvrstijo v program Obzorje 2020; poziva države članice, naj bodo učinkovitejše pri puščanju prostora za regulacijo, da bi omogočile pametne rešitve, ki dajejo dobre rezultate glede biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

84.

je trdno prepričan, da se okolje in inovacije dopolnjujejo, in posebej opozarja na rešitve, ki temeljijo na naravi ter ponujajo ekonomsko in okoljsko pametne odgovore na izzive, kot so podnebne spremembe, pomanjkanje surovin, onesnaževanje in protimikrobna odpornost; poziva zadevne deležnike, naj te pozive uvrstijo v program Obzorje 2020; poziva države članice, naj bodo učinkovitejše pri puščanju prostora za regulacijo, da bi omogočile pametne rešitve, ki dajejo dobre rezultate glede biotske raznovrstnosti;

| 85. | poudarja neločljivo povezanost vprašanj, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami in pomanjkanjem surovin; želi spomniti, da bo ohranjanje podnebnih sprememb pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko dobo bistveno za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti; hkrati opozarja, da številni ekosistemi delujejo kot zaščita pred naravnimi nevarnostmi, s čimer prispevajo k strategijam za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev; |
| --- | --- |

85.

poudarja neločljivo povezanost vprašanj, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami in pomanjkanjem surovin; želi spomniti, da bo ohranjanje podnebnih sprememb pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko dobo bistveno za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti; hkrati opozarja, da številni ekosistemi delujejo kot zaščita pred naravnimi nevarnostmi, s čimer prispevajo k strategijam za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev;

| 86. | poziva Komisijo in države članice, naj to upoštevajo, tako da do leta 2020 zagotovijo polno vključitev strategije EU za biotsko raznovrstnost v stališče EU v razpravah o novem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah, zlasti v luči dejstva, da je v skladu s projektom ROBIN, ki ga financira EU, zaščita biotske raznovrstnosti del rešitve za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti ker imajo tropski gozdovi potencial za 25-odstotno zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo in države članice, naj to upoštevajo, tako da do leta 2020 zagotovijo polno vključitev strategije EU za biotsko raznovrstnost v stališče EU v razpravah o novem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah, zlasti v luči dejstva, da je v skladu s projektom ROBIN, ki ga financira EU, zaščita biotske raznovrstnosti del rešitve za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti ker imajo tropski gozdovi potencial za 25-odstotno zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov;

| 87. | poziva Komisijo, naj v svoje mednarodne sporazume vključi vprašanja, povezana z okoljem in podnebnimi spremembami, ter naj izvede okoljske analize, ki bodo osredotočene na možnosti zaščite in izboljšanja biotske raznovrstnosti; poudarja, da je pomembno sistematično ugotavljati in ocenjevati potencialne učinke na biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi ugotovitev študije o opredelitvi in ublažitvi negativnih učinkov, ki jih ima povpraševanje EU po nekaterih dobrinah na biotsko raznolikost v tretjih državah, in sicer tako, da predlaga možne načine, kako preprečiti ali čim bolj zmanjšati izgubo svetovne biotske raznovrstnosti, ki jo povzročajo določeni vzorci proizvodnje in porabe v EU; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj v svoje mednarodne sporazume vključi vprašanja, povezana z okoljem in podnebnimi spremembami, ter naj izvede okoljske analize, ki bodo osredotočene na možnosti zaščite in izboljšanja biotske raznovrstnosti; poudarja, da je pomembno sistematično ugotavljati in ocenjevati potencialne učinke na biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi ugotovitev študije o opredelitvi in ublažitvi negativnih učinkov, ki jih ima povpraševanje EU po nekaterih dobrinah na biotsko raznolikost v tretjih državah, in sicer tako, da predlaga možne načine, kako preprečiti ali čim bolj zmanjšati izgubo svetovne biotske raznovrstnosti, ki jo povzročajo določeni vzorci proizvodnje in porabe v EU;

| 88. | poziva države članice, naj na podlagi previdnostnega načela in načela, da je treba sprejeti preventivne ukrepe, ob upoštevanju tveganj in negativnih učinkov hidravličnega lomljenja za pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov na podnebje, okolje in biotsko raznovrstnost, ter vrzeli, opredeljenih v regulativnem okviru EU za dejavnosti, povezane s plinom iz skrilavca, ne odobrijo novih dejavnosti hidravličnega lomljenja v EU; |
| --- | --- |

88.

poziva države članice, naj na podlagi previdnostnega načela in načela, da je treba sprejeti preventivne ukrepe, ob upoštevanju tveganj in negativnih učinkov hidravličnega lomljenja za pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov na podnebje, okolje in biotsko raznovrstnost, ter vrzeli, opredeljenih v regulativnem okviru EU za dejavnosti, povezane s plinom iz skrilavca, ne odobrijo novih dejavnosti hidravličnega lomljenja v EU;

| 89. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo upoštevanje guadeloupskega časovnega načrta, ki je bil sprejet oktobra 2014, in vzpostavijo potrebna orodja za varstvo biotske raznovrstnosti v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo upoštevanje guadeloupskega časovnega načrta, ki je bil sprejet oktobra 2014, in vzpostavijo potrebna orodja za varstvo biotske raznovrstnosti v najbolj oddaljenih regijah ter v čezmorskih državah in teritorijih;

| 90. | poudarja globalno vlogo strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj vključi določbe o biotski raznovrstnosti v trgovinska pogajanja, ki potekajo, in zagotovi vključitev ciljev za biotsko raznovrstnost v trgovinske politike EU; |
| --- | --- |

90.

poudarja globalno vlogo strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj vključi določbe o biotski raznovrstnosti v trgovinska pogajanja, ki potekajo, in zagotovi vključitev ciljev za biotsko raznovrstnost v trgovinske politike EU;

o

o o

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

91.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/consultation/public%20consultation_FINAL.pdf

(2)  UL L 317, 4.11.2014, str. 35.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(5)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(6)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 99.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0600.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0109.

(9)  http://www.foresteurope.org/fullsoef2015

---

Sreda, 3. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/14

---

P8_TA(2016)0037

Ratifikacija Marakeške pogodbe na podlagi prejetih peticij, zlasti peticije št. 924/2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o ratifikaciji Marakeške pogodbe na podlagi prejetih peticij, zlasti peticije 924/2011 (2016/2542(RSP))

(2018/C 035/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticij državljanov EU s težavami pri branju, zlasti peticije 924/2011, ki jo je vložil Dan Pescod (državljan Združenega kraljestva) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe, o dostopu slepih do knjig in ostalih tiskovin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticij državljanov EU s težavami pri branju, zlasti peticije 924/2011, ki jo je vložil Dan Pescod (državljan Združenega kraljestva) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe, o dostopu slepih do knjig in ostalih tiskovin,

| — | ob upoštevanju Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (Marakeška pogodba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (Marakeška pogodba),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju člena 216(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 216(2) Poslovnika,

| A. | ker je bilo po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije leta 2010 v Evropi 2 550 000 slepih in 23 800 000 slabovidnih oseb, kar pomeni 26 350 000 slepih in slabovidnih; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije leta 2010 v Evropi 2 550 000 slepih in 23 800 000 slabovidnih oseb, kar pomeni 26 350 000 slepih in slabovidnih;

| B. | ker je slepim in slabovidnim v razvitih državah v dostopnih oblikah na voljo samo 5 % vseh objavljenih knjig, v državah v razvoju pa manj kot 1 %; |
| --- | --- |

B.

ker je slepim in slabovidnim v razvitih državah v dostopnih oblikah na voljo samo 5 % vseh objavljenih knjig, v državah v razvoju pa manj kot 1 %;

| C. | ker so EU in njene države članice podpisnice Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

C.

ker so EU in njene države članice podpisnice Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| D. | ker so EU in države članice aprila 2014 podpisale Marakeško pogodbo, s čimer so se politično zavezale k njeni ratifikaciji; |
| --- | --- |

D.

ker so EU in države članice aprila 2014 podpisale Marakeško pogodbo, s čimer so se politično zavezale k njeni ratifikaciji;

| E. | ker je odbor Konvencije OZN o pravicah invalidov spodbudil Evropsko unijo, naj v sklepnih ugotovitvah o izvirnem poročilu Evropske unije o izvajanju konvencije čim prej sprejme vse ustrezne ukrepe za ratifikacijo in izvajanje Marakeške pogodbe; |
| --- | --- |

E.

ker je odbor Konvencije OZN o pravicah invalidov spodbudil Evropsko unijo, naj v sklepnih ugotovitvah o izvirnem poročilu Evropske unije o izvajanju konvencije čim prej sprejme vse ustrezne ukrepe za ratifikacijo in izvajanje Marakeške pogodbe;

| F. | ker je Komisija predstavila predlog sklepa Sveta o sklenitvi Marakeške pogodbe v imenu Evropske unije (COM(2014)0638); |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija predstavila predlog sklepa Sveta o sklenitvi Marakeške pogodbe v imenu Evropske unije (COM(2014)0638);

| 1. | želi opomniti, da člena 24 in 30 Konvencije OZN o pravicah invalidov določata pravico invalidov do izobraževanja brez diskriminacije in na podlagi enakih možnosti ter obenem zagotavljata, da zakoni o varstvu intelektualne lastnine ne bodo nerazumno ali diskriminacijsko ovirali dostopa invalidov do kulturnega gradiva; |
| --- | --- |

1.

želi opomniti, da člena 24 in 30 Konvencije OZN o pravicah invalidov določata pravico invalidov do izobraževanja brez diskriminacije in na podlagi enakih možnosti ter obenem zagotavljata, da zakoni o varstvu intelektualne lastnine ne bodo nerazumno ali diskriminacijsko ovirali dostopa invalidov do kulturnega gradiva;

| 2. | izraža globoko ogorčenje, ker je sedem držav članic EU oblikovalo manjšinski blok, ki onemogoča postopek ratifikacije Marakeške pogodbe; poziva Svet in države članice, naj pospešijo postopek ratifikacije brez zahteve po predhodnem pregledu pravnega okvira EU ali odločitvi Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko ogorčenje, ker je sedem držav članic EU oblikovalo manjšinski blok, ki onemogoča postopek ratifikacije Marakeške pogodbe; poziva Svet in države članice, naj pospešijo postopek ratifikacije brez zahteve po predhodnem pregledu pravnega okvira EU ali odločitvi Sodišča Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, državam članicam, Evropski komisiji in Odboru Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, državam članicam, Evropski komisiji in Odboru Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/15

---

P8_TA(2016)0038

Proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042684 – 2016/2547(RSP))

(2018/C 035/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 16. julija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 16. julija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Bayer CropScience AG 24. junija 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 belgijskemu pristojnemu organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo FG72, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Bayer CropScience AG 24. junija 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 belgijskemu pristojnemu organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo FG72, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg;

| B. | ker gensko spremenjena soja MST-FGØ72-2 , kot je opisana v vlogi, izraža beljakovino 2mEPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata, in beljakovino HPPD W336, ki omogoča odpornost proti herbicidom na osnovi izoksaflutola; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5); |
| --- | --- |

B.

ker gensko spremenjena soja MST-FGØ72-2 , kot je opisana v vlogi, izraža beljakovino 2mEPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata, in beljakovino HPPD W336, ki omogoča odpornost proti herbicidom na osnovi izoksaflutola; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5);

| C. | ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu; |
| --- | --- |

C.

ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu;

| D. | ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločitve, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločitve, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| E. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga;

| 2. | poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne;

| 3. | poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Odbor EFSA za GSO (odbor EFSA za gensko spremenjene organizme), 2015. Znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-NL-2011-98) družbe Bayer CropScience AG za dajanje proti herbicidom odporne gensko spremenjene soje FG72, namenjene za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. EFSA Journal (2015); 13(7):4167, 29 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4167.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije IARC, zvezek 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides (ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, SL različica ni na voljo, op. prev.), 20. marec 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(8)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/17

---

P8_TA(2016)0039

Proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042682 – 2016/2548(RSP))

(2018/C 035/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 18. junija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 18. junija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A. 23. marca 2012 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnem organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A. 23. marca 2012 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnem organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg;

| B. | ker gensko spremenjena soja MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovine DMO, ki povzročajo odpornost proti herbicidom na osnovi aktivnih snovi dikamba, in beljakovino CP4 EPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5); |
| --- | --- |

B.

ker gensko spremenjena soja MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovine DMO, ki povzročajo odpornost proti herbicidom na osnovi aktivnih snovi dikamba, in beljakovino CP4 EPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5);

| C. | ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu; |
| --- | --- |

C.

ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu;

| D. | ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| E. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu z splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu z splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga;

| 2. | poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne;

| 3. | poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o vlogi EFSA-GMO-UK-2012-108 družbe Monsanto za dajanje proti herbicidom odporne gensko spremenjene soje MON 87708 × MON 89788, namenjene za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(6):4136, str. 26 doi: 10.2903/j.efsa.2015. 4136.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije IARC, zvezek 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides (ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, SL različica ni na voljo, op. prev.), 20. marec 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(8)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/19

---

P8_TA(2016)0040

Proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D042681 – 2016/2549(RSP))

(2018/C 035/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je 18. novembra 2015 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 16. julija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 16. julija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A. 11. avgusta 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnem organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A. 11. avgusta 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnem organu predložila vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg;

| B. | ker ima gensko spremenjena soja MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, kot je opisana v vlogi, manj izraženo Δ12-desaturazo maščobnih kislin (FAD2) in tioesterazo palmitoil acilprenašalnega proteina (FATB), posledica česar je višja vsebnost oleinske kisline in manjša vsebnost linolne kisline, ter izraža beljakovino CP4 EPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5); |
| --- | --- |

B.

ker ima gensko spremenjena soja MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, kot je opisana v vlogi, manj izraženo Δ12-desaturazo maščobnih kislin (FAD2) in tioesterazo palmitoil acilprenašalnega proteina (FATB), posledica česar je višja vsebnost oleinske kisline in manjša vsebnost linolne kisline, ter izraža beljakovino CP4 EPSPS, ki povzroča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5);

| C. | ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu; |
| --- | --- |

C.

ker je stalni odbor 18. novembra 2015 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu;

| D. | ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki naj bi bila predvsem izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| E. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se gensko spremenjeni organizmi sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da je nemogoče uveljaviti nacionalno prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga;

| 2. | poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne;

| 3. | poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pri čemer naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo gensko spremenjenih organizmov za zdravje ali okolje;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o vlogi EFSA-GMO-UK-2011-110 družbe Monsanto za dajanje proti herbicidom odporne gensko spremenjene soje z višjo vsebnostjo oleinske kisline MON 87705 × MON 89788, namenjene za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. EFSA Journal (2015); 13(7):4178, 30 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije IARC, zvezek 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides (ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, ni na voljo SL različice, op. prev.), 20. marec 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(8)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/21

---

P8_TA(2016)0041

Priporočila Evropski komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2015/2233(INI))

(2018/C 035/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) (1), ki je začel veljati januarja 1995 kot izid urugvajskega kroga pogajanj v okviru STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) (1), ki je začel veljati januarja 1995 kot izid urugvajskega kroga pogajanj v okviru STO,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 21. aprila 2011 o posebnem pogajalskem srečanju o trgovini s storitvami, ki ga je predsednik sveta za trgovino s storitvami pri STO, veleposlanik Fernando de Mateo, pripravil za odbor za trgovinska pogajanja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 21. aprila 2011 o posebnem pogajalskem srečanju o trgovini s storitvami, ki ga je predsednik sveta za trgovino s storitvami pri STO, veleposlanik Fernando de Mateo, pripravil za odbor za trgovinska pogajanja (2),

| — | ob upoštevanju izjave skupine „Really Good Friends of Services“ (Zelo dobri prijatelji storitev) z dne 5. julija 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupine „Really Good Friends of Services“ (Zelo dobri prijatelji storitev) z dne 5. julija 2012 (3),

| — | ob upoštevanju direktiv EU za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA), ki jih je Svet sprejel 8. marca 2013, 10. marca 2015 pa je preklical njihovo tajnost in jih objavil (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA), ki jih je Svet sprejel 8. marca 2013, 10. marca 2015 pa je preklical njihovo tajnost in jih objavil (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah (5),

| — | ob upoštevanju političnih smernic predsednika Junckerja z dne 15. julija 2014, namenjenih novi Komisiji, z naslovom Nov začetek za Evropo: moj načrt za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic predsednika Junckerja z dne 15. julija 2014, namenjenih novi Komisiji, z naslovom Nov začetek za Evropo: moj načrt za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju končnega poročila o začetku z dne 17. julija 2014, ki ga je za Komisijo pripravilo podjetje Ecorys, z naslovom Trade Sustainable Impact Assessment in support of negotiations on a plurilateral Trade in Services Agreement (TiSA) (Ocena učinka na vzdržnost trgovine za pogajanja o večstranskem sporazumu o storitvah (TiSA)) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o začetku z dne 17. julija 2014, ki ga je za Komisijo pripravilo podjetje Ecorys, z naslovom Trade Sustainable Impact Assessment in support of negotiations on a plurilateral Trade in Services Agreement (TiSA) (Ocena učinka na vzdržnost trgovine za pogajanja o večstranskem sporazumu o storitvah (TiSA)) (6),

| — | ob upoštevanju dokumentov za pogajanja, ki so jih predložile vse pogodbenice sporazuma TiSA, zlasti tistih, katerih tajnost je Komisija preklicala in jih objavila 22. julija 2014, vključno s prvotno ponudbo EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov za pogajanja, ki so jih predložile vse pogodbenice sporazuma TiSA, zlasti tistih, katerih tajnost je Komisija preklicala in jih objavila 22. julija 2014, vključno s prvotno ponudbo EU (7),

| — | ob upoštevanju izjave komisarke Cecilie Malmström z dne 5. februarja 2015 o mobilnosti pacientov v sporazumu TiSA (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke Cecilie Malmström z dne 5. februarja 2015 o mobilnosti pacientov v sporazumu TiSA (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU – ZDA z dne 20. marca 2015 o javnih storitvah (9) v okviru pogajanj o sporazumu TiSA in čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU – ZDA z dne 20. marca 2015 o javnih storitvah (9) v okviru pogajanj o sporazumu TiSA in čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 39 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), člena 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki obravnava varstvo osebnih podatkov, in člena 12 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), člena 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki obravnava varstvo osebnih podatkov, in člena 12 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 PEU in člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki spodbujajo enakost spolov kot eno od osnovnih vrednot EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 PEU in člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki spodbujajo enakost spolov kot eno od osnovnih vrednot EU,

| — | ob upoštevanju členov 14 in 106 PDEU ter priloženega protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14 in 106 PDEU ter priloženega protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) v okviru STO, vključno s kulturno raznolikostjo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) v okviru STO, vključno s kulturno raznolikostjo (10),

| — | ob upoštevanju člena 21 PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 PEU,

| — | ob upoštevanju členov 207 in 218 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207 in 218 PDEU,

| — | ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj, določenega v Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj, določenega v Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za regije o lokalni in regionalni razsežnosti sporazuma o trgovini s storitvami (TiSA) (CDR 2700/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za regije o lokalni in regionalni razsežnosti sporazuma o trgovini s storitvami (TiSA) (CDR 2700/2015),

| — | ob upoštevanju členov 108(4) in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 108(4) in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0009/2016),

| A. | ker bi morala pogajanja o sporazumu TiSA doseči učinkovite mednarodne predpise, ne pa slabše notranje predpise; |
| --- | --- |

A.

ker bi morala pogajanja o sporazumu TiSA doseči učinkovite mednarodne predpise, ne pa slabše notranje predpise;

| B. | ker je sporazum TiSA v sedanji obliki in s sedanjimi člani pogajanj večstranski sporazum, vendar bi si morali prizadevati, da bo končni dogovor dosegel kritično maso, da bi lahko postal večstranski dogovor v okviru STO; |
| --- | --- |

B.

ker je sporazum TiSA v sedanji obliki in s sedanjimi člani pogajanj večstranski sporazum, vendar bi si morali prizadevati, da bo končni dogovor dosegel kritično maso, da bi lahko postal večstranski dogovor v okviru STO;

| C. | ker mora vsak trgovinski sporazum zagotoviti več pravic in nižje cene za evropske potrošnike, ustvariti več delovnih mest in zaščititi delavce; ker mora prav tako prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja, družbene odgovornosti gospodarskih družb na svetovni ravni ter enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja; ker bi morala trgovinska politika prispevati k agendi za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in agendi OZN za trajnostni razvoj po letu 2015 ter biti z njima v celoti usklajena; |
| --- | --- |

C.

ker mora vsak trgovinski sporazum zagotoviti več pravic in nižje cene za evropske potrošnike, ustvariti več delovnih mest in zaščititi delavce; ker mora prav tako prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja, družbene odgovornosti gospodarskih družb na svetovni ravni ter enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja; ker bi morala trgovinska politika prispevati k agendi za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in agendi OZN za trajnostni razvoj po letu 2015 ter biti z njima v celoti usklajena;

| D. | ker mora biti vsak trgovinski sporazum namenjen odpiranju trgov za naša podjetja v tujini in zagotavljanju varnostne mreže za naše državljane doma; ker bi moral sporazum TiSA izboljšati dostop do tujih trgov, spodbujati primere najboljše prakse in oblikovati globalizacijo, da bi zagotovili, da bo odražal vrednote, načela in interese EU in njenim podjetjem pomagal uspevati v obdobju globalnih vrednostnih verig; ker pravice potrošnikov ter socialni in okoljski standardi niso trgovinske prepreke, pač pa gradniki strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, o katerih se ni mogoče pogajati; ker mora trgovinska politika EU spoštovati cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz člena 174 PDEU; ker zagotavljanje storitev v EU temelji na načelih univerzalnega dostopa, kakovosti, varnosti, cenovne dostopnosti in enake obravnave, ki jih je treba vseskozi zagotavljati v vseh mestih in regijah; ker bi morala EU spodbujati enakost spolov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker mora biti vsak trgovinski sporazum namenjen odpiranju trgov za naša podjetja v tujini in zagotavljanju varnostne mreže za naše državljane doma; ker bi moral sporazum TiSA izboljšati dostop do tujih trgov, spodbujati primere najboljše prakse in oblikovati globalizacijo, da bi zagotovili, da bo odražal vrednote, načela in interese EU in njenim podjetjem pomagal uspevati v obdobju globalnih vrednostnih verig; ker pravice potrošnikov ter socialni in okoljski standardi niso trgovinske prepreke, pač pa gradniki strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, o katerih se ni mogoče pogajati; ker mora trgovinska politika EU spoštovati cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz člena 174 PDEU; ker zagotavljanje storitev v EU temelji na načelih univerzalnega dostopa, kakovosti, varnosti, cenovne dostopnosti in enake obravnave, ki jih je treba vseskozi zagotavljati v vseh mestih in regijah; ker bi morala EU spodbujati enakost spolov na mednarodni ravni;

| E. | ker so v okviru globalizacije, storitvene naravnanosti in digitalizacije naših gospodarstev in mednarodne trgovine potrebni nujni politični ukrepi za izboljšanje mednarodnih pravil; ker je v bistvenem interesu EU, da se okrepijo svetovna trgovinska pravila za urejanje svetovnih oskrbovalnih verig; ker večstranski trgovinski sistem ostaja najučinkovitejši okvir za odprto in pravično trgovino po vsem svetu; |
| --- | --- |

E.

ker so v okviru globalizacije, storitvene naravnanosti in digitalizacije naših gospodarstev in mednarodne trgovine potrebni nujni politični ukrepi za izboljšanje mednarodnih pravil; ker je v bistvenem interesu EU, da se okrepijo svetovna trgovinska pravila za urejanje svetovnih oskrbovalnih verig; ker večstranski trgovinski sistem ostaja najučinkovitejši okvir za odprto in pravično trgovino po vsem svetu;

| F. | ker je sporazum TiSA priložnost, da EU utrdi svoj položaj največje izvoznice storitev na svetu, ki je v letu 2013 zagotovila 25 % svetovnega izvoza storitev in imela trgovinski presežek v višini 170 milijard EUR; ker se je vrednost izvoza storitev EU v zadnjih 10 letih podvojila in v letu 2014 dosegla 728 milijard EUR; ker storitveni sektor zaposluje skoraj 70 % delovne sile EU in zagotavlja 40 % vrednosti blaga, izvoženega iz Evrope; ker bo 90 % novih delovnih mest v EU v obdobju 2013–2025 ustvarjenih v storitvenem sektorju; ker bi lahko ta sporazum spodbudil ustvarjanje delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

F.

ker je sporazum TiSA priložnost, da EU utrdi svoj položaj največje izvoznice storitev na svetu, ki je v letu 2013 zagotovila 25 % svetovnega izvoza storitev in imela trgovinski presežek v višini 170 milijard EUR; ker se je vrednost izvoza storitev EU v zadnjih 10 letih podvojila in v letu 2014 dosegla 728 milijard EUR; ker storitveni sektor zaposluje skoraj 70 % delovne sile EU in zagotavlja 40 % vrednosti blaga, izvoženega iz Evrope; ker bo 90 % novih delovnih mest v EU v obdobju 2013–2025 ustvarjenih v storitvenem sektorju; ker bi lahko ta sporazum spodbudil ustvarjanje delovnih mest v EU;

| G. | ker je trgovina s storitvami gonilo za ustvarjanje delovnih mest in rast v EU, kar bi lahko s sporazumom TiSA še okrepili; |
| --- | --- |

G.

ker je trgovina s storitvami gonilo za ustvarjanje delovnih mest in rast v EU, kar bi lahko s sporazumom TiSA še okrepili;

| H. | ker so številni pomembni trgi, tudi v gospodarstvih v vzponu, evropskim podjetjem še zmeraj nedostopni; ker nepotrebne ovire za trgovino s storitvami, ki s pretvorbo v ustrezne tarife znašajo 15 % za Kanado, 16 % za Japonsko, 25 % za Južno Korejo, 44 % za Turčijo in 68 % za Kitajsko, še naprej preprečujejo evropskim podjetjem, da bi v celoti izkoristila prednosti svoje konkurenčnosti; ker je EU, kjer tarifni ekvivalent omejitev za storitve znaša samo 6 %, znatno bolj odprta kot večina njenih partneric; ker bi morala EU izkoristiti svoj položaj najpomembnejše uvoznice in izvoznice storitev ter s pomočjo vzajemnega tržnega dostopa in poštene konkurence zagotoviti enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

H.

ker so številni pomembni trgi, tudi v gospodarstvih v vzponu, evropskim podjetjem še zmeraj nedostopni; ker nepotrebne ovire za trgovino s storitvami, ki s pretvorbo v ustrezne tarife znašajo 15 % za Kanado, 16 % za Japonsko, 25 % za Južno Korejo, 44 % za Turčijo in 68 % za Kitajsko, še naprej preprečujejo evropskim podjetjem, da bi v celoti izkoristila prednosti svoje konkurenčnosti; ker je EU, kjer tarifni ekvivalent omejitev za storitve znaša samo 6 %, znatno bolj odprta kot večina njenih partneric; ker bi morala EU izkoristiti svoj položaj najpomembnejše uvoznice in izvoznice storitev ter s pomočjo vzajemnega tržnega dostopa in poštene konkurence zagotoviti enake konkurenčne pogoje;

| I. | ker necarinske ovire, ki povprečno predstavljajo več kot 50 % stroška čezmejnih storitev, nesorazmerno prizadenejo mala in srednja podjetja, ki predstavljajo tretjino izvoznikov storitev v EU in pogosto nimajo potrebnih človeških in finančnih virov za premagovanje teh ovir; ker bi odprava nepotrebnih ovir olajšala internacionalizacijo malih in srednjih podjetij, če bi jih bilo mogoče odpraviti brez ogrožanja izpolnjevanja ciljev javne politike, na katerih temeljijo; ker bi bilo treba ohraniti ukrepe, potrebne za uresničevanje legitimnih ciljev javne politike; |
| --- | --- |

I.

ker necarinske ovire, ki povprečno predstavljajo več kot 50 % stroška čezmejnih storitev, nesorazmerno prizadenejo mala in srednja podjetja, ki predstavljajo tretjino izvoznikov storitev v EU in pogosto nimajo potrebnih človeških in finančnih virov za premagovanje teh ovir; ker bi odprava nepotrebnih ovir olajšala internacionalizacijo malih in srednjih podjetij, če bi jih bilo mogoče odpraviti brez ogrožanja izpolnjevanja ciljev javne politike, na katerih temeljijo; ker bi bilo treba ohraniti ukrepe, potrebne za uresničevanje legitimnih ciljev javne politike;

| J. | ker globalizacija vrednostnih verig veča delež uvoza v domači proizvodnji in izvozu; ker sta trgovina z blagom in trgovina s storitvami povezani in so za ureditev oskrbovalnih verig potrebna svetovna pravila; ker so v okviru globalnih vrednostnih verig zavezujoči osnovni mednarodni standardi postali še pomembnejši za preprečevanje nadaljnjega tekmovanja v zniževanju standardov, pa tudi socialnega in okoljskega dampinga; |
| --- | --- |

J.

ker globalizacija vrednostnih verig veča delež uvoza v domači proizvodnji in izvozu; ker sta trgovina z blagom in trgovina s storitvami povezani in so za ureditev oskrbovalnih verig potrebna svetovna pravila; ker so v okviru globalnih vrednostnih verig zavezujoči osnovni mednarodni standardi postali še pomembnejši za preprečevanje nadaljnjega tekmovanja v zniževanju standardov, pa tudi socialnega in okoljskega dampinga;

| K. | ker je treba okrepiti zaupanje državljanov v trgovinsko politiko EU z zagotavljanjem ne le dobrih rezultatov na področju zaposlovanja in ustvarjanja bogastva za državljane in podjetja, pač pa tudi z zagotavljanjem najvišje ravni preglednosti, sodelovanja in odgovornosti, z vodenjem stalnega dialoga s socialnimi partnerji, civilno družbo, lokalnimi in regionalnimi organi ter drugimi primernimi deležniki, pa tudi z določanjem jasnih smernic v pogajanjih; |
| --- | --- |

K.

ker je treba okrepiti zaupanje državljanov v trgovinsko politiko EU z zagotavljanjem ne le dobrih rezultatov na področju zaposlovanja in ustvarjanja bogastva za državljane in podjetja, pač pa tudi z zagotavljanjem najvišje ravni preglednosti, sodelovanja in odgovornosti, z vodenjem stalnega dialoga s socialnimi partnerji, civilno družbo, lokalnimi in regionalnimi organi ter drugimi primernimi deležniki, pa tudi z določanjem jasnih smernic v pogajanjih;

| L. | ker se večina zavez v časovnem načrtu EU nanaša na nacionalno zakonodajo držav članic; ker izvrševanje zavez zadeva predvsem regionalne in lokalne vlade; |
| --- | --- |

L.

ker se večina zavez v časovnem načrtu EU nanaša na nacionalno zakonodajo držav članic; ker izvrševanje zavez zadeva predvsem regionalne in lokalne vlade;

| M. | ker varstvo podatkov ni ekonomsko breme, temveč vir gospodarske rasti; ker ima obnova zaupanja v digitalni svet ključni pomen; ker so podatkovni tokovi nujni za trgovino s storitvami, vendar ne smejo v nobenem primeru ogroziti pravnega reda EU na področju varstva podatkov in pravice do zasebnosti; |
| --- | --- |

M.

ker varstvo podatkov ni ekonomsko breme, temveč vir gospodarske rasti; ker ima obnova zaupanja v digitalni svet ključni pomen; ker so podatkovni tokovi nujni za trgovino s storitvami, vendar ne smejo v nobenem primeru ogroziti pravnega reda EU na področju varstva podatkov in pravice do zasebnosti;

| N. | ker je Parlament v resoluciji z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah pozval Komisijo, da sprejeme nadaljnje ukrepe v zvezi z njenim namenom priprave ocene učinka na trajnost; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v resoluciji z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah pozval Komisijo, da sprejeme nadaljnje ukrepe v zvezi z njenim namenom priprave ocene učinka na trajnost;

| O. | ker bo sporazum TiSA vključeval gibanje fizičnih oseb med državami pogodbenicami sporazuma, pri tem pa morajo biti vsi evropski državljani enako obravnavani pri dostopu na ozemlje pogodbenic; |
| --- | --- |

O.

ker bo sporazum TiSA vključeval gibanje fizičnih oseb med državami pogodbenicami sporazuma, pri tem pa morajo biti vsi evropski državljani enako obravnavani pri dostopu na ozemlje pogodbenic;

| P. | ker ima Parlament v postopku odobritve zadnjo besedo v zvezi s trgovinskimi sporazumi, poslanci pa se bodo o sprejetju oziroma zavrnitvi sporazuma TiSA odločili šele po zaključku pogajanj; ker bi ratifikacija v določenih državah članicah lahko zahtevala ratifikacijo v regionalnih parlamentih in/ali parlamentarnih domovih, ki zastopajo regionalno raven; |
| --- | --- |

P.

ker ima Parlament v postopku odobritve zadnjo besedo v zvezi s trgovinskimi sporazumi, poslanci pa se bodo o sprejetju oziroma zavrnitvi sporazuma TiSA odločili šele po zaključku pogajanj; ker bi ratifikacija v določenih državah članicah lahko zahtevala ratifikacijo v regionalnih parlamentih in/ali parlamentarnih domovih, ki zastopajo regionalno raven;

| Q. | ker si Parlament pridržuje pravico izraziti mnenje po preučitvi prihodnjih predlogov in osnutkov besedil sporazuma TiSA; |
| --- | --- |

Q.

ker si Parlament pridržuje pravico izraziti mnenje po preučitvi prihodnjih predlogov in osnutkov besedil sporazuma TiSA;

| 1. | v okviru pogajanj za sporazum o trgovini s storitvami, ki so v teku, na Komisijo naslavlja naslednja priporočila:






  (a) | glede ozadja in področja uporabe:







  i. | naj pogajanja o sporazumu TiSA razume kot odskočno desko za nov zagon na ravni STO, da bi ponovno začeli pogajanja za reformo sporazuma GATS; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v okviru pogajanj za sporazum o trgovini s storitvami, ki so v teku, na Komisijo naslavlja naslednja priporočila:

(a)

glede ozadja in področja uporabe:

i.

naj pogajanja o sporazumu TiSA razume kot odskočno desko za nov zagon na ravni STO, da bi ponovno začeli pogajanja za reformo sporazuma GATS;

| ii. | naj ponovno izrazi svojo podporo ambicioznim, celovitim in uravnoteženim pogajanjem, ki naj bi sprostila neizkoriščen potencial bolj povezanega svetovnega trga, pri tem pa preprečila socialni, okoljski in ekonomski damping ter v celoti zagotovila skladnost s pravnim redom EU; naj oblikuje in s predpisi ureja globalizacijo in krepi mednarodne standarde, pri čemer naj zakonsko zagotovi pravico do regulacije, prav tako pa naj si prizadeva uresničevati upravičene cilje javne politike, kot so javno zdravje, varnost in okolje; naj za evropske izvajalce storitev, tudi mala in srednja podjetja, zagotovi boljši dostop do trga za ključne zadevne sektorje, hkrati pa omogoči posebne izjeme za občutljive sektorje, vključno z vsemi javnimi storitvami; naj zagotovi, da bodo pogajanja pošteno in bistveno prispevala k ustvarjanju delovnih mest in vključujoči rasti, in naj določi ambiciozne standarde v zvezi s trgovino s storitvami za 21. stoletje; naj spoštuje politične, socialne in kulturne modele EU in držav članic, pa tudi temeljna načela, zapisana v pogodbah EU, tudi tista, navedena v Listini EU o temeljnih pravicah, na primer o enakosti spolov; naj spodbuja in varuje človekove pravice, demokracijo in načela pravne države po vsem svetu; |
| --- | --- |

ii.

naj ponovno izrazi svojo podporo ambicioznim, celovitim in uravnoteženim pogajanjem, ki naj bi sprostila neizkoriščen potencial bolj povezanega svetovnega trga, pri tem pa preprečila socialni, okoljski in ekonomski damping ter v celoti zagotovila skladnost s pravnim redom EU; naj oblikuje in s predpisi ureja globalizacijo in krepi mednarodne standarde, pri čemer naj zakonsko zagotovi pravico do regulacije, prav tako pa naj si prizadeva uresničevati upravičene cilje javne politike, kot so javno zdravje, varnost in okolje; naj za evropske izvajalce storitev, tudi mala in srednja podjetja, zagotovi boljši dostop do trga za ključne zadevne sektorje, hkrati pa omogoči posebne izjeme za občutljive sektorje, vključno z vsemi javnimi storitvami; naj zagotovi, da bodo pogajanja pošteno in bistveno prispevala k ustvarjanju delovnih mest in vključujoči rasti, in naj določi ambiciozne standarde v zvezi s trgovino s storitvami za 21. stoletje; naj spoštuje politične, socialne in kulturne modele EU in držav članic, pa tudi temeljna načela, zapisana v pogodbah EU, tudi tista, navedena v Listini EU o temeljnih pravicah, na primer o enakosti spolov; naj spodbuja in varuje človekove pravice, demokracijo in načela pravne države po vsem svetu;

| iii. | naj se zavzema za mnogostransko sodelovanje in zavrne vse določbe ali priloge, ki bi to preprečevale, ki ne bi bile združljive s sporazumom GATS in ki bi onemogočale prihodnjo vključitev v sistem STO; naj sprejme nove pogodbenice pod pogojem, da sprejmejo že dogovorjena pravila in raven ambicij; naj spodbuja širše sodelovanje pri pogajanjih; naj vzame na znanje, da se tako največje ovire kot tudi največje možnosti za rast na področju trgovine s storitvami nahajajo v državah BRICS in MINT; naj prizna pomen teh držav za EU kot izvoznih trgov, kjer je srednji razred v vzponu, kot virov vmesnih vložkov in kot ključnih vozlišč v svetovnih vrednostnih verigah; naj omogoči sodelovanje predanih in dinamičnih gospodarstev v vzponu ter ponovno podpre prošnjo Kitajske za pridružitev pogajanjem; naj poskrbi, da se bodo vse podpisnice sporazuma TiSA zavezale k zagotavljanju mnogostranske uporabe rezultatov pogajanj; naj zagotovi, da bo posebna pozornost namenjena državam v razvoju in da bo sporazum TiSA vključeval določbe iz člena IV sporazuma GATS; |
| --- | --- |

iii.

naj se zavzema za mnogostransko sodelovanje in zavrne vse določbe ali priloge, ki bi to preprečevale, ki ne bi bile združljive s sporazumom GATS in ki bi onemogočale prihodnjo vključitev v sistem STO; naj sprejme nove pogodbenice pod pogojem, da sprejmejo že dogovorjena pravila in raven ambicij; naj spodbuja širše sodelovanje pri pogajanjih; naj vzame na znanje, da se tako največje ovire kot tudi največje možnosti za rast na področju trgovine s storitvami nahajajo v državah BRICS in MINT; naj prizna pomen teh držav za EU kot izvoznih trgov, kjer je srednji razred v vzponu, kot virov vmesnih vložkov in kot ključnih vozlišč v svetovnih vrednostnih verigah; naj omogoči sodelovanje predanih in dinamičnih gospodarstev v vzponu ter ponovno podpre prošnjo Kitajske za pridružitev pogajanjem; naj poskrbi, da se bodo vse podpisnice sporazuma TiSA zavezale k zagotavljanju mnogostranske uporabe rezultatov pogajanj; naj zagotovi, da bo posebna pozornost namenjena državam v razvoju in da bo sporazum TiSA vključeval določbe iz člena IV sporazuma GATS;

| iv. | naj upošteva, da po podatkih Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) storitveni sektor v državah v razvoju predstavlja približno 51 % BDP in da se izvoz storitev iz afriških držav povečuje; naj prizna, da bi utegnila trgovina, tudi s storitvami, pod določenimi pogoji spodbujati vključujočo rast, trajnostni razvoj, zmanjševanje revščine in neenakosti in ustvarjanje dostojnih delovnih mest, pa tudi inovacije z enostavnejšo izmenjavo strokovnega znanja, tehnologije in naložb v raziskave in razvoj, tudi s tujimi naložbami; naj posledično prizna, da bi lahko, če bi državam v razvoju omogočili pravičen dostop do svetovnega trga s storitvami, izboljšali njihovo gospodarsko vključevanje in prilagajanje globalizaciji; |
| --- | --- |

iv.

naj upošteva, da po podatkih Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) storitveni sektor v državah v razvoju predstavlja približno 51 % BDP in da se izvoz storitev iz afriških držav povečuje; naj prizna, da bi utegnila trgovina, tudi s storitvami, pod določenimi pogoji spodbujati vključujočo rast, trajnostni razvoj, zmanjševanje revščine in neenakosti in ustvarjanje dostojnih delovnih mest, pa tudi inovacije z enostavnejšo izmenjavo strokovnega znanja, tehnologije in naložb v raziskave in razvoj, tudi s tujimi naložbami; naj posledično prizna, da bi lahko, če bi državam v razvoju omogočili pravičen dostop do svetovnega trga s storitvami, izboljšali njihovo gospodarsko vključevanje in prilagajanje globalizaciji;

| v. | naj prizna, da bodo, ker se pogajanja izvajajo na prednostni podlagi, koristi sporazuma omejene na podpisnice sporazuma TiSA, dokler se ne doseže njegova mnogostranska uporaba; naj zavrne uporabo klavzule o priznavanju največjih ugodnosti za države, ki niso podpisale sporazuma TiSA, dokler se ne doseže njegova mnogostranska uporaba; naj tako kot pri sporazumu GATS zavrne vključitev prostotrgovinskih sporazumov v klavzulo o priznavanju največjih ugodnosti; |
| --- | --- |

v.

naj prizna, da bodo, ker se pogajanja izvajajo na prednostni podlagi, koristi sporazuma omejene na podpisnice sporazuma TiSA, dokler se ne doseže njegova mnogostranska uporaba; naj zavrne uporabo klavzule o priznavanju največjih ugodnosti za države, ki niso podpisale sporazuma TiSA, dokler se ne doseže njegova mnogostranska uporaba; naj tako kot pri sporazumu GATS zavrne vključitev prostotrgovinskih sporazumov v klavzulo o priznavanju največjih ugodnosti;

| vi. | naj oživi razprave o storitvah v krogu pogajanj o razvoju iz Dohe; |
| --- | --- |

vi.

naj oživi razprave o storitvah v krogu pogajanj o razvoju iz Dohe;

| vii. | naj zagotovi sinergije in skladnost med dvostranskimi, večstranskimi in mnogostranskimi sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ter tudi z razvojem dogodkov na notranjem trgu, zlasti ko gre za enotni digitalni trg; naj zagotovi skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU ter spodbuja celovit pristop k zunanjim zadevam; naj spoštuje načelo skladnosti politik za razvoj in spodbuja izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih septembra 2015; |
| --- | --- |

vii.

naj zagotovi sinergije in skladnost med dvostranskimi, večstranskimi in mnogostranskimi sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ter tudi z razvojem dogodkov na notranjem trgu, zlasti ko gre za enotni digitalni trg; naj zagotovi skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU ter spodbuja celovit pristop k zunanjim zadevam; naj spoštuje načelo skladnosti politik za razvoj in spodbuja izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih septembra 2015;

| viii. | naj predlaga posebne zaščitne ukrepe za turiste, med drugim z namenom zagotovitve preglednih cen mednarodnega gostovanja in pristojbin, ki veljajo za mednarodne klice in sporočila, omejitve pretiranih pristojbin, ki se zaračunavajo potrošnikom za uporabo kreditnih kartic zunaj Evrope, ter ohranitve pravice EU in držav članic, da izdajajo varnostna opozorila za turistične cilje; |
| --- | --- |

viii.

naj predlaga posebne zaščitne ukrepe za turiste, med drugim z namenom zagotovitve preglednih cen mednarodnega gostovanja in pristojbin, ki veljajo za mednarodne klice in sporočila, omejitve pretiranih pristojbin, ki se zaračunavajo potrošnikom za uporabo kreditnih kartic zunaj Evrope, ter ohranitve pravice EU in držav članic, da izdajajo varnostna opozorila za turistične cilje;

| ix. | naj vključi revizijsko klavzulo, ki bo vzpostavila mehanizem, ki bi pogodbenici omogočil, da odstopi od sporazuma ali da začasno prekliče ali razveljavi zaveze glede liberalizacije storitev, zlasti v primeru kršitev delovnih in socialnih standardov; |
| --- | --- |

ix.

naj vključi revizijsko klavzulo, ki bo vzpostavila mehanizem, ki bi pogodbenici omogočil, da odstopi od sporazuma ali da začasno prekliče ali razveljavi zaveze glede liberalizacije storitev, zlasti v primeru kršitev delovnih in socialnih standardov;

| x. | naj brez nadaljnjega odlašanja objavi oceno učinka na trajnostni razvoj in jo po dokončanju pogajanj ustrezno posodobi, pri čemer naj zlasti upošteva učinek sporazuma TiSA na državljane, lokalne in regionalne organe, države v razvoju, ki ne sodelujejo v pogajanjih, ter socialne in zaposlitvene razmere v EU; naj podrobno in pravočasno oceni, kako je sporazum GATS po začetku veljavnosti vplival na evropsko gospodarstvo; naj v končno fazo priprave ocene učinka na trajnostni razvoj v celoti vključi socialne partnerje in civilno družbo; naj zahteva, da raziskovalne službe Parlamenta objavijo celovito in informativno študijo o področju uporabe in potencialnem učinku pogajanj o sporazumu TiSA, vključno z vidika enakosti med spoloma in potrebe po obravnavanju pojavov, kot sta stekleni strop in razlika v plači med spoloma; naj opravi pregled spoštovanja temeljnih pravic, da bi Parlament lahko sprejel informirano odločitev glede odobritve sporazuma TiSA; |
| --- | --- |

x.

naj brez nadaljnjega odlašanja objavi oceno učinka na trajnostni razvoj in jo po dokončanju pogajanj ustrezno posodobi, pri čemer naj zlasti upošteva učinek sporazuma TiSA na državljane, lokalne in regionalne organe, države v razvoju, ki ne sodelujejo v pogajanjih, ter socialne in zaposlitvene razmere v EU; naj podrobno in pravočasno oceni, kako je sporazum GATS po začetku veljavnosti vplival na evropsko gospodarstvo; naj v končno fazo priprave ocene učinka na trajnostni razvoj v celoti vključi socialne partnerje in civilno družbo; naj zahteva, da raziskovalne službe Parlamenta objavijo celovito in informativno študijo o področju uporabe in potencialnem učinku pogajanj o sporazumu TiSA, vključno z vidika enakosti med spoloma in potrebe po obravnavanju pojavov, kot sta stekleni strop in razlika v plači med spoloma; naj opravi pregled spoštovanja temeljnih pravic, da bi Parlament lahko sprejel informirano odločitev glede odobritve sporazuma TiSA;

| xi. | naj zagotovi, da se mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo ne bodo prenašali v druge dvostranske sporazume o naložbah prek klavzule o priznavanju največjih ugodnosti; |
| --- | --- |

xi.

naj zagotovi, da se mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo ne bodo prenašali v druge dvostranske sporazume o naložbah prek klavzule o priznavanju največjih ugodnosti;

| (b) | glede dostopa do trga:







  i. | naj izključi javne in avdiovizualne storitve iz področja uporabe sporazuma in naj previdno pristopi k področju kulturnih storitev, brez poseganja v zaveze EU v okviru sporazuma GATS; naj si prizadeva za ambiciozne zaveze vseh strani, v vseh sektorjih in na vseh ravneh vlade, zlasti za nadaljnje odpiranje tujih trgov kar zadeva javna naročila, telekomunikacije, prevoz ter finančne in strokovne storitve; |
| --- | --- | --- |

(b)

glede dostopa do trga:

i.

naj izključi javne in avdiovizualne storitve iz področja uporabe sporazuma in naj previdno pristopi k področju kulturnih storitev, brez poseganja v zaveze EU v okviru sporazuma GATS; naj si prizadeva za ambiciozne zaveze vseh strani, v vseh sektorjih in na vseh ravneh vlade, zlasti za nadaljnje odpiranje tujih trgov kar zadeva javna naročila, telekomunikacije, prevoz ter finančne in strokovne storitve;

| ii. | naj zagotovi vzajemnost na vseh ravneh; naj podpre uporabo horizontalnih določb, povezanih z zavezami, kot sredstvo za določitev skupne ravni prizadevanj, brez poseganja v pravice in obveznosti iz členov XVI in XVII sporazuma GATS, in upošteva, da bi takšne minimalne zahteve določile jasne parametre za države, ki so zainteresirane za sodelovanje; naj v skladu s členom IV sporazuma GATS zagotovi prožnost za države v razvoju in najmanj razvite države pri prevzemanju ravni prizadevanj sporazuma; naj zagotovi, da bo sporazum usmerjen v ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev v sektorju storitev in v odpiranje novih trgov za ponudnike storitev iz EU; |
| --- | --- |

ii.

naj zagotovi vzajemnost na vseh ravneh; naj podpre uporabo horizontalnih določb, povezanih z zavezami, kot sredstvo za določitev skupne ravni prizadevanj, brez poseganja v pravice in obveznosti iz členov XVI in XVII sporazuma GATS, in upošteva, da bi takšne minimalne zahteve določile jasne parametre za države, ki so zainteresirane za sodelovanje; naj v skladu s členom IV sporazuma GATS zagotovi prožnost za države v razvoju in najmanj razvite države pri prevzemanju ravni prizadevanj sporazuma; naj zagotovi, da bo sporazum usmerjen v ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev v sektorju storitev in v odpiranje novih trgov za ponudnike storitev iz EU;

| iii. | naj iz zavez EU izključi izvajanje novih storitev, ki niso razvrščene v ustreznem sistemu klasifikacije, obenem pa ohrani možnost njihove vključitve v poznejši fazi; |
| --- | --- |

iii.

naj iz zavez EU izključi izvajanje novih storitev, ki niso razvrščene v ustreznem sistemu klasifikacije, obenem pa ohrani možnost njihove vključitve v poznejši fazi;

| iv. | naj zavrne uporabo klavzul o mirovanju in zaskočnih klavzul za vse zaveze glede dostopa do trga ter zaveze za nacionalno obravnavo in naj zavrne njihovo uporabo v občutljivih sektorjih, kot so javne in kulturne storitve, javna naročila, način 4, promet in finančne storitve; naj dopusti dovolj prožnosti, da se storitve splošnega ekonomskega interesa privedejo nazaj v javni nadzor; naj ohrani pravico EU in držav članic, da spremenijo svoje časovne načrte obveznosti v skladu s sporazumom GATS; |
| --- | --- |

iv.

naj zavrne uporabo klavzul o mirovanju in zaskočnih klavzul za vse zaveze glede dostopa do trga ter zaveze za nacionalno obravnavo in naj zavrne njihovo uporabo v občutljivih sektorjih, kot so javne in kulturne storitve, javna naročila, način 4, promet in finančne storitve; naj dopusti dovolj prožnosti, da se storitve splošnega ekonomskega interesa privedejo nazaj v javni nadzor; naj ohrani pravico EU in držav članic, da spremenijo svoje časovne načrte obveznosti v skladu s sporazumom GATS;

| v. | naj prevzame omejene zaveze iz načina 1, zlasti na področjih digitalnih storitev, finančnih storitev in cestnega prometa, da se izogne regulativni arbitraži in socialnemu dampingu; naj vseeno prevzame ambiciozne zaveze in prizna ofenzivne interese na področjih satelitskih telekomunikacijskih storitev, pomorskih storitev in pozavarovanja; naj prizna, da so tovrstne zaveze lahko plodne zgolj v okolju, ki je ustrezno urejeno s predpisi; naj zagotovi polno spoštovanje pravil EU in njihovo uveljavljanje na strani tujih ponudnikov, kadar podjetje zagotavlja storitev iz tujine evropskim potrošnikom, ter naj vključi določbe, s katerimi bo potrošnikom zagotovljen enostaven dostop do pravnih sredstev; naj obenem opredeli izzive, s katerimi se soočajo potrošniki, ko imajo opravka z izvajalci storitev iz tretjih držav, naj potrošnikom svetuje o njihovi pravici do pravnih sredstev v takšnih primerih in naj po potrebi predlaga konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

v.

naj prevzame omejene zaveze iz načina 1, zlasti na področjih digitalnih storitev, finančnih storitev in cestnega prometa, da se izogne regulativni arbitraži in socialnemu dampingu; naj vseeno prevzame ambiciozne zaveze in prizna ofenzivne interese na področjih satelitskih telekomunikacijskih storitev, pomorskih storitev in pozavarovanja; naj prizna, da so tovrstne zaveze lahko plodne zgolj v okolju, ki je ustrezno urejeno s predpisi; naj zagotovi polno spoštovanje pravil EU in njihovo uveljavljanje na strani tujih ponudnikov, kadar podjetje zagotavlja storitev iz tujine evropskim potrošnikom, ter naj vključi določbe, s katerimi bo potrošnikom zagotovljen enostaven dostop do pravnih sredstev; naj obenem opredeli izzive, s katerimi se soočajo potrošniki, ko imajo opravka z izvajalci storitev iz tretjih držav, naj potrošnikom svetuje o njihovi pravici do pravnih sredstev v takšnih primerih in naj po potrebi predlaga konkretne ukrepe;

| vi. | naj zavzame ambiciozen pristop v načinu 3 s prizadevanji za odpravo ovir za trgovinsko navzočnost in ustanavljanje v tretjih državah, kot so omejitve tujega lastniškega deleža in zahteve glede skupnih naložb, kar je bistvenega pomena z vidika vedno večje rasti storitev, ki se izvajajo v načinih 1 in 4, ob istočasnem ohranjanju sedanje ravni pridržkov na ravni celotne EU; |
| --- | --- |

vi.

naj zavzame ambiciozen pristop v načinu 3 s prizadevanji za odpravo ovir za trgovinsko navzočnost in ustanavljanje v tretjih državah, kot so omejitve tujega lastniškega deleža in zahteve glede skupnih naložb, kar je bistvenega pomena z vidika vedno večje rasti storitev, ki se izvajajo v načinih 1 in 4, ob istočasnem ohranjanju sedanje ravni pridržkov na ravni celotne EU;

| vii. | naj upošteva, da ima EU ofenziven interes za izhodno mobilnost visoko usposobljenih strokovnjakov; naj se vzdrži sprejemanja novih zavez na področju vstopne mobilnosti, ki bi presegale tiste iz sporazuma GATS, dokler druge pogodbenice občutno ne izboljšajo svojih ponudb; naj prizna, da delovna klavzula zagotavlja pravno obveznost tujih izvajalcev storitev, da ravnajo v skladu s socialno in delovno zakonodajo EU in držav članic ter kolektivnimi sporazumi; naj sklene ambiciozne zaveze iz načina 4 za tiste primere, ki so podlaga za zaveze iz načina 3; naj ohrani možnost opravljanja preskusov gospodarskih potreb in trga dela kar zadeva pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake; |
| --- | --- |

vii.

naj upošteva, da ima EU ofenziven interes za izhodno mobilnost visoko usposobljenih strokovnjakov; naj se vzdrži sprejemanja novih zavez na področju vstopne mobilnosti, ki bi presegale tiste iz sporazuma GATS, dokler druge pogodbenice občutno ne izboljšajo svojih ponudb; naj prizna, da delovna klavzula zagotavlja pravno obveznost tujih izvajalcev storitev, da ravnajo v skladu s socialno in delovno zakonodajo EU in držav članic ter kolektivnimi sporazumi; naj sklene ambiciozne zaveze iz načina 4 za tiste primere, ki so podlaga za zaveze iz načina 3; naj ohrani možnost opravljanja preskusov gospodarskih potreb in trga dela kar zadeva pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake;

| viii. | naj z omejitvami in izjemami spoštuje suvereno pravico držav članic do izbire, kateri sektor bo odprla tuji konkurenci in v kakšnem obsegu; naj ne pritiskajo na države članice, da te pravice ne bi v celoti uveljavljale; |
| --- | --- |

viii.

naj z omejitvami in izjemami spoštuje suvereno pravico držav članic do izbire, kateri sektor bo odprla tuji konkurenci in v kakšnem obsegu; naj ne pritiskajo na države članice, da te pravice ne bi v celoti uveljavljale;

| ix. | naj v skladu s členoma 14 in 106 PDEU ter Protokolom št. 26 iz področja uporabe sporazuma izključi sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena (med drugim oskrba z vodo, zdravstvo, socialne storitve, sistem socialne varnosti, izobraževanje, ravnanje z odpadki in javni prevoz); naj zagotovi, da EU, nacionalni in lokalni organi ohranijo polno pravico do uvedbe, sprejemanja, ohranitve ali preklica katerih koli ukrepov v zvezi z naročanjem, organiziranjem, financiranjem in izvajanjem javnih storitev; naj uveljavi to izključitev ne glede na to, kako se javne storitve zagotavljajo in financirajo; naj zagotovi izključitev sistemov socialne varnosti iz področja uporabe sporazuma; naj zavrne predlog priloge o mobilnosti pacientov, ki mu nasprotuje večina udeleženk pogajanj za sporazum TiSA; naj prizna, da so visokokakovostne javne storitve, ki prispevajo k socialni in teritorialni koheziji, za evropske državljane zelo pomembne; |
| --- | --- |

ix.

naj v skladu s členoma 14 in 106 PDEU ter Protokolom št. 26 iz področja uporabe sporazuma izključi sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena (med drugim oskrba z vodo, zdravstvo, socialne storitve, sistem socialne varnosti, izobraževanje, ravnanje z odpadki in javni prevoz); naj zagotovi, da EU, nacionalni in lokalni organi ohranijo polno pravico do uvedbe, sprejemanja, ohranitve ali preklica katerih koli ukrepov v zvezi z naročanjem, organiziranjem, financiranjem in izvajanjem javnih storitev; naj uveljavi to izključitev ne glede na to, kako se javne storitve zagotavljajo in financirajo; naj zagotovi izključitev sistemov socialne varnosti iz področja uporabe sporazuma; naj zavrne predlog priloge o mobilnosti pacientov, ki mu nasprotuje večina udeleženk pogajanj za sporazum TiSA; naj prizna, da so visokokakovostne javne storitve, ki prispevajo k socialni in teritorialni koheziji, za evropske državljane zelo pomembne;

| x. | naj zavrne omejevanje navzkrižnega financiranja podjetij istih regionalnih in lokalnih oblasti, če so omejitve strožje od tistih, ki jih določa obstoječe pravo EU in zakonodaja držav članic; |
| --- | --- |

x.

naj zavrne omejevanje navzkrižnega financiranja podjetij istih regionalnih in lokalnih oblasti, če so omejitve strožje od tistih, ki jih določa obstoječe pravo EU in zakonodaja držav članic;

| xi. | naj poskuša brez poseganja v sporazum GATS uvesti nedvoumno določbo o „zlatem standardu“, ki bi jo bilo mogoče vključiti v vse trgovinske sporazume in bi zagotavljala, da klavzula o komunalnih javnih službah velja za vse oblike ponudbe in vse storitve, ki jih evropski, nacionalni ali regionalni organi štejejo za javne storitve v katerem koli sektorju in ne glede na monopolni status teh storitev; |
| --- | --- |

xi.

naj poskuša brez poseganja v sporazum GATS uvesti nedvoumno določbo o „zlatem standardu“, ki bi jo bilo mogoče vključiti v vse trgovinske sporazume in bi zagotavljala, da klavzula o komunalnih javnih službah velja za vse oblike ponudbe in vse storitve, ki jih evropski, nacionalni ali regionalni organi štejejo za javne storitve v katerem koli sektorju in ne glede na monopolni status teh storitev;

| xii. | naj v skladu s členom 167(4) PDEU in Konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005 s pomočjo horizontalne in pravno zavezujoče klavzule, ki velja za celoten sporazum, zagotovi, da podpisnice ohranijo pravico do sprejemanja ali ohranitve katerega koli ukrepa v zvezi z varovanjem ali spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti, ne glede na uporabljeno tehnologijo ali distribucijsko platformo, tako na spletu kot drugje; |
| --- | --- |

xii.

naj v skladu s členom 167(4) PDEU in Konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005 s pomočjo horizontalne in pravno zavezujoče klavzule, ki velja za celoten sporazum, zagotovi, da podpisnice ohranijo pravico do sprejemanja ali ohranitve katerega koli ukrepa v zvezi z varovanjem ali spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti, ne glede na uporabljeno tehnologijo ali distribucijsko platformo, tako na spletu kot drugje;

| (c) | glede pravil o digitalnem gospodarstvu:







  i. | naj zagotovi čezmejne podatkovne tokove v skladu s splošno pravico do zasebnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

glede pravil o digitalnem gospodarstvu:

i.

naj zagotovi čezmejne podatkovne tokove v skladu s splošno pravico do zasebnosti;

| ii. | naj previdno pristopi k pogajanjem o poglavjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

ii.

naj previdno pristopi k pogajanjem o poglavjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov in zasebnosti;

| iii. | naj prizna, da varstvo podatkov in pravica do zasebnosti nista trgovinski oviri, temveč temeljni pravici, določeni v členu 39 PEU in členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členu 12 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; naj potrdi, da je visoka raven zaupanja bistvena za razvoj podatkovno vodenega gospodarstva; naj zagotovi celovito spoštovanje te temeljne pravice ob ustreznem upoštevanju nedavnega razvoja na področju digitalnega gospodarstva ter povsem v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije o varnem pristanu; naj vključi celovito, nedvoumno, horizontalno, samostojno in pravno zavezujočo določbo na podlagi člena XIV sporazuma GATS, s katerim se iz področja uporabe tega sporazuma v celoti izvzame sedanji in prihodnji pravni okvir EU za varstvo osebnih podatkov, brez kakršnega koli pogojevanja, da mora biti to skladno z drugimi deli sporazuma TiSA; naj takšne določbe uporabi za vse druge priloge k sporazumu TiSA; naj nemudoma in formalno podpre takšne predloge v prilogi o e-trgovanju k sporazumu TiSA; naj podpre predloge, namenjene zagotavljanju nediskriminatorne uporabe domačih pravnih okvirov za zaščito osebnih podatkov uporabnikov; naj uporabi določbe o varstvu podatkov iz priloge o e-trgovanju za vse druge priloge k sporazumu TiSA, tudi o finančnih storitvah; |
| --- | --- |

iii.

naj prizna, da varstvo podatkov in pravica do zasebnosti nista trgovinski oviri, temveč temeljni pravici, določeni v členu 39 PEU in členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členu 12 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; naj potrdi, da je visoka raven zaupanja bistvena za razvoj podatkovno vodenega gospodarstva; naj zagotovi celovito spoštovanje te temeljne pravice ob ustreznem upoštevanju nedavnega razvoja na področju digitalnega gospodarstva ter povsem v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije o varnem pristanu; naj vključi celovito, nedvoumno, horizontalno, samostojno in pravno zavezujočo določbo na podlagi člena XIV sporazuma GATS, s katerim se iz področja uporabe tega sporazuma v celoti izvzame sedanji in prihodnji pravni okvir EU za varstvo osebnih podatkov, brez kakršnega koli pogojevanja, da mora biti to skladno z drugimi deli sporazuma TiSA; naj takšne določbe uporabi za vse druge priloge k sporazumu TiSA; naj nemudoma in formalno podpre takšne predloge v prilogi o e-trgovanju k sporazumu TiSA; naj podpre predloge, namenjene zagotavljanju nediskriminatorne uporabe domačih pravnih okvirov za zaščito osebnih podatkov uporabnikov; naj uporabi določbe o varstvu podatkov iz priloge o e-trgovanju za vse druge priloge k sporazumu TiSA, tudi o finančnih storitvah;

| iv. | naj zagotovi, da je globalen pretok osebnih podatkov evropskih državljanov v celoti skladen s pravili o varstvu podatkov in varnosti, ki veljajo v Evropi; naj zagotovi, da državljani ohranijo nadzor nad svojimi podatki; naj zato zavrne vse skupne določbe o podatkovnih tokovih, ki niso povezane s kakršnim koli sklicevanjem na potrebno skladnost s standardi varstva podatkov; |
| --- | --- |

iv.

naj zagotovi, da je globalen pretok osebnih podatkov evropskih državljanov v celoti skladen s pravili o varstvu podatkov in varnosti, ki veljajo v Evropi; naj zagotovi, da državljani ohranijo nadzor nad svojimi podatki; naj zato zavrne vse skupne določbe o podatkovnih tokovih, ki niso povezane s kakršnim koli sklicevanjem na potrebno skladnost s standardi varstva podatkov;

| v. | naj nemudoma in formalno nasprotuje predlogom ZDA o prenosu podatkov; |
| --- | --- |

v.

naj nemudoma in formalno nasprotuje predlogom ZDA o prenosu podatkov;

| vi. | naj razmisli o tem, da jasno opredeljen in vzajemno dogovorjen pravni okvir zagotavlja hitro izmenjavo informacij, ko je to potrebno za spoprijemanje z varnostnimi grožnjami; naj zagotovi, da osrednje besedilo sporazuma TiSA vsebuje člen XIVa sporazuma GATS; naj zagotovi, da klavzule o nacionalni varnosti temeljijo na ustreznih merilih potrebnosti; naj vseeno odločno zavrne vsakršno razširitev področja uporabe izjeme zaradi nacionalne varnosti, določene v členu XIVa sporazuma GATS, ter vsakršna stranska vrata pri tehnologijah; naj nemudoma in formalno nasprotuje takšnim predlogom v sporazumu TiSA; |
| --- | --- |

vi.

naj razmisli o tem, da jasno opredeljen in vzajemno dogovorjen pravni okvir zagotavlja hitro izmenjavo informacij, ko je to potrebno za spoprijemanje z varnostnimi grožnjami; naj zagotovi, da osrednje besedilo sporazuma TiSA vsebuje člen XIVa sporazuma GATS; naj zagotovi, da klavzule o nacionalni varnosti temeljijo na ustreznih merilih potrebnosti; naj vseeno odločno zavrne vsakršno razširitev področja uporabe izjeme zaradi nacionalne varnosti, določene v členu XIVa sporazuma GATS, ter vsakršna stranska vrata pri tehnologijah; naj nemudoma in formalno nasprotuje takšnim predlogom v sporazumu TiSA;

| vii. | naj prizna, da so digitalne inovacije gonilna sila gospodarske rasti in produktivnosti v celotnem gospodarstvu; naj prizna, da so podatkovni tokovi ključno gonilo storitvenega gospodarstva, bistveni element globalne vrednostne verige tradicionalnih proizvodnih podjetij in izredno pomembni za razvoj enotnega digitalnega trga; naj zato poskuša doseči celovito prepoved zahtev za prisilno lokalizacijo podatkov ter zagotoviti, da bo sporazum TiSA vključeval pravila, ki bodo primerna tudi v prihodnosti, in preprečeval razdrobitev digitalnega sveta; naj upošteva, da zahteve po prisilni lokalizaciji podatkov, tj., da morajo ponudniki storitev kot pogoj za opravljanje storitev uporabljati lokalno infrastrukturo ali vzpostaviti lokalno prisotnost, odvračajo neposredne tuje investicije iz podpisnic in vanje; zato naj si prizadeva za omejevanje takšnih praks, kolikor je v Evropi in zunaj nje mogoče, obenem pa poskuša omogočiti potrebne izjeme, ki bodo temeljile na legitimnih javnih namenih, kot sta varstvo podatkov in zaščita temeljnih pravic; |
| --- | --- |

vii.

naj prizna, da so digitalne inovacije gonilna sila gospodarske rasti in produktivnosti v celotnem gospodarstvu; naj prizna, da so podatkovni tokovi ključno gonilo storitvenega gospodarstva, bistveni element globalne vrednostne verige tradicionalnih proizvodnih podjetij in izredno pomembni za razvoj enotnega digitalnega trga; naj zato poskuša doseči celovito prepoved zahtev za prisilno lokalizacijo podatkov ter zagotoviti, da bo sporazum TiSA vključeval pravila, ki bodo primerna tudi v prihodnosti, in preprečeval razdrobitev digitalnega sveta; naj upošteva, da zahteve po prisilni lokalizaciji podatkov, tj., da morajo ponudniki storitev kot pogoj za opravljanje storitev uporabljati lokalno infrastrukturo ali vzpostaviti lokalno prisotnost, odvračajo neposredne tuje investicije iz podpisnic in vanje; zato naj si prizadeva za omejevanje takšnih praks, kolikor je v Evropi in zunaj nje mogoče, obenem pa poskuša omogočiti potrebne izjeme, ki bodo temeljile na legitimnih javnih namenih, kot sta varstvo podatkov in zaščita temeljnih pravic;

| viii. | naj zagotovi, da so določbe dokončno oblikovanega sporazuma skladne s sedanjo in prihodnjo zakonodajo na ravni EU, vključno z uredbo o evropskem enotnem trgu elektronskih komunikacij, splošno uredbo o varstvu podatkov, direktivo o e-zasebnosti (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) in 16 ukrepi, določenimi v sporočilu o enotnem digitalnem trgu; naj varuje internetno nevtralnost in odprti internet; naj zagotovi, da bo mogoče osebne podatke prenesti iz Unije le, če se bodo spoštovale določbe o prenosih v tretje države iz zakonodaje EU o varstvu podatkov; naj zlasti zagotovi, da EU ohrani možnost prekinitve prenosa osebnih podatkov iz EU v tretje države, če pravila tretje strani niso skladna s standardi zadostnosti EU, če podjetja ne uporabljajo alternativnih pravnih možnosti, kot so zavezujoča korporacijska pravila ali standardne pogodbene klavzule, in če ni mogoče uporabiti odstopanj iz člena 26(1) Direktive 95/46/ES; naj prepreči prakse geografskega blokiranja in ohrani načelo odprtega upravljanja interneta; da sodeluje z državami v primernem okolju z namenom sprejetja dovolj visokih standardov varstva podatkov; |
| --- | --- |

viii.

naj zagotovi, da so določbe dokončno oblikovanega sporazuma skladne s sedanjo in prihodnjo zakonodajo na ravni EU, vključno z uredbo o evropskem enotnem trgu elektronskih komunikacij, splošno uredbo o varstvu podatkov, direktivo o e-zasebnosti (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) in 16 ukrepi, določenimi v sporočilu o enotnem digitalnem trgu; naj varuje internetno nevtralnost in odprti internet; naj zagotovi, da bo mogoče osebne podatke prenesti iz Unije le, če se bodo spoštovale določbe o prenosih v tretje države iz zakonodaje EU o varstvu podatkov; naj zlasti zagotovi, da EU ohrani možnost prekinitve prenosa osebnih podatkov iz EU v tretje države, če pravila tretje strani niso skladna s standardi zadostnosti EU, če podjetja ne uporabljajo alternativnih pravnih možnosti, kot so zavezujoča korporacijska pravila ali standardne pogodbene klavzule, in če ni mogoče uporabiti odstopanj iz člena 26(1) Direktive 95/46/ES; naj prepreči prakse geografskega blokiranja in ohrani načelo odprtega upravljanja interneta; da sodeluje z državami v primernem okolju z namenom sprejetja dovolj visokih standardov varstva podatkov;

| ix. | naj v sektorju telekomunikacij spodbuja konkurenco na podlagi pravil v korist ponudnikov storitev in potrošnikov; naj obravnava stalne regulativne asimetrije v telekomunikacijskem sektorju, tako da prepreči podpisnicam, da uvedejo omejitve tujega lastniškega deleža, določi pravila o veleprodajnem dostopu za omrežja sedanjih operaterjev, ki spodbujajo konkurenco, določi jasna in nediskriminatorna pravila za izdajanje licenc, zagotavlja dejanski dostop do zaključnih delov infrastruktur za ponudnike telekomunikacijskih storitev iz EU na njihovih izvoznih trgih, zagotavlja neodvisnost regulativnih organov in podpira široko opredelitev telekomunikacijskih storitev, ki zajema vse vrste omrežij; naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za vse operaterje in da podjetja, ki niso iz EU in prihajajo iz oligopolnih trgov, ne izkoriščajo razdrobljenosti trga EU; naj zagotovi, da podpisnice sporazuma TiSA spoštujejo načelo odprtega in nediskriminatornega dostopa do interneta za ponudnike storitev in potrošnike; naj zagotovi, da bodo imeli operaterji iz EU v državah, ki sodelujejo pri sporazumu TiSA, pravičen in simetričen dostop do trga telekomunikacijskih storitev, brez kakršnih koli netarifnih in čezmejnih ovir, vključno z regulativnimi zahtevami, asimetričnostjo standardov, tehnološkimi zahtevami ali omejitvami; |
| --- | --- |

ix.

naj v sektorju telekomunikacij spodbuja konkurenco na podlagi pravil v korist ponudnikov storitev in potrošnikov; naj obravnava stalne regulativne asimetrije v telekomunikacijskem sektorju, tako da prepreči podpisnicam, da uvedejo omejitve tujega lastniškega deleža, določi pravila o veleprodajnem dostopu za omrežja sedanjih operaterjev, ki spodbujajo konkurenco, določi jasna in nediskriminatorna pravila za izdajanje licenc, zagotavlja dejanski dostop do zaključnih delov infrastruktur za ponudnike telekomunikacijskih storitev iz EU na njihovih izvoznih trgih, zagotavlja neodvisnost regulativnih organov in podpira široko opredelitev telekomunikacijskih storitev, ki zajema vse vrste omrežij; naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za vse operaterje in da podjetja, ki niso iz EU in prihajajo iz oligopolnih trgov, ne izkoriščajo razdrobljenosti trga EU; naj zagotovi, da podpisnice sporazuma TiSA spoštujejo načelo odprtega in nediskriminatornega dostopa do interneta za ponudnike storitev in potrošnike; naj zagotovi, da bodo imeli operaterji iz EU v državah, ki sodelujejo pri sporazumu TiSA, pravičen in simetričen dostop do trga telekomunikacijskih storitev, brez kakršnih koli netarifnih in čezmejnih ovir, vključno z regulativnimi zahtevami, asimetričnostjo standardov, tehnološkimi zahtevami ali omejitvami;

| x. | naj odločno podpre določbe o mednarodnem gostovanju ter razširi njihovo uporabo na mednarodne klice in sporočila; naj kratkoročno poveča javno razpoložljive informacije o maloprodajnih cenah in dolgoročno podpira omejitev cen, da bi se znižale; naj zagotovi, da se zaradi sporazuma TiSA ne bodo pojavile morebitne ovire za dvostranske sporazume na tem področju; naj si prizadeva za varstvo potrošnikov na spletu, zlasti v zvezi z neželenimi komercialnimi elektronskimi sporočili; |
| --- | --- |

x.

naj odločno podpre določbe o mednarodnem gostovanju ter razširi njihovo uporabo na mednarodne klice in sporočila; naj kratkoročno poveča javno razpoložljive informacije o maloprodajnih cenah in dolgoročno podpira omejitev cen, da bi se znižale; naj zagotovi, da se zaradi sporazuma TiSA ne bodo pojavile morebitne ovire za dvostranske sporazume na tem področju; naj si prizadeva za varstvo potrošnikov na spletu, zlasti v zvezi z neželenimi komercialnimi elektronskimi sporočili;

| xi. | naj zagotovi učinkovito sodelovanje na področju obdavčenja v digitalnem gospodarstvu na podlagi dela platforme Komisije za dobro davčno upravljanje ter zlasti zagotovi povezavo med obdavčenjem in dejansko gospodarsko dejavnostjo podjetij v tem sektorju; |
| --- | --- |

xi.

naj zagotovi učinkovito sodelovanje na področju obdavčenja v digitalnem gospodarstvu na podlagi dela platforme Komisije za dobro davčno upravljanje ter zlasti zagotovi povezavo med obdavčenjem in dejansko gospodarsko dejavnostjo podjetij v tem sektorju;

| (d) | glede pravil o mobilnosti:







  i. | naj zagotovi, da EU in njenim državam članicam nič ne bo preprečevalo, da ohranijo, izboljšajo in uporabijo delovne in socialne predpise, kolektivne pogodbe ter zakonodaje, ki urejajo vstop fizičnih oseb na njihovo ozemlje ali njihovo začasno prebivanju tam, vključno z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev, da se fizične osebe lahko nemoteno premikajo prek meja, vključno s sprejemom ali pogoji za vstop; naj v skladu z Direktivo 96/71/ES o napotitvi delavcev zagotovi, da se lahko za vse ponudnike storitev, ki dostopajo do EU, danes in v prihodnosti uporabljajo minimalni pogoji za zaposlitev države gostiteljice; naj zagotovi, da vsi delavci, ki pridejo v Evropo, ne glede na njihovo matično državo, uživajo enake pravice delavcev kot državljani države gostiteljice ter da se spoštuje načelo enakega plačila za enako delo; naj zagotovi, da podpisnice sporazuma TiSA ratificirajo in učinkovito izvajajo osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; naj vse podpisnice pozove, naj ratificirajo in izvajajo najpomembnejše standarde Mednarodne organizacije dela in spodbujajo druge ustrezne konvencije te organizacije in resolucije OZN; naj zagotovi, da se na ozemlju EU spoštuje delovna zakonodaja in kolektivne pogodbe EU in držav članic; naj okrepi mehanizem EU za spremljanje in uveljavljanje, da bi se preprečevale kršitve; naj pozove države članice k povečanju sredstev za inšpektorate za delo; naj nujno zbere in predstavi podrobne informacije o številu in vrsti ponudnikov storitev, ki trenutno delujejo v EU v načinu 4, vključno s trajanjem njihovega prebivanja; naj v prihodnosti zagotovi občutno bolj učinkovit čezmejni dostop do podatkov v EU; naj vključi varnostno klavzulo, ki bo podjetjem preprečevala nespoštovanje ali ogrožanje pravice do kolektivnega ukrepanja z uporabo delavcev iz tretjih držav med pogajanji o kolektivnih pogodbah in delovnimi spori, in sodelujočim v sporazumu TiSA omogoči uporabo vseh potrebnih zaščitnih ukrepov v primeru pritiska na domače plače, ogrožanja pravic domačih delavcev ali kršenja drugih dogovorjenih standardov, v skladu z omejitvami, določenimi v členu X sporazuma GATS; naj vse podpisnice pozove, naj upoštevajo smernice OECD za multinacionalna podjetja; |
| --- | --- | --- |

(d)

glede pravil o mobilnosti:

i.

naj zagotovi, da EU in njenim državam članicam nič ne bo preprečevalo, da ohranijo, izboljšajo in uporabijo delovne in socialne predpise, kolektivne pogodbe ter zakonodaje, ki urejajo vstop fizičnih oseb na njihovo ozemlje ali njihovo začasno prebivanju tam, vključno z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev, da se fizične osebe lahko nemoteno premikajo prek meja, vključno s sprejemom ali pogoji za vstop; naj v skladu z Direktivo 96/71/ES o napotitvi delavcev zagotovi, da se lahko za vse ponudnike storitev, ki dostopajo do EU, danes in v prihodnosti uporabljajo minimalni pogoji za zaposlitev države gostiteljice; naj zagotovi, da vsi delavci, ki pridejo v Evropo, ne glede na njihovo matično državo, uživajo enake pravice delavcev kot državljani države gostiteljice ter da se spoštuje načelo enakega plačila za enako delo; naj zagotovi, da podpisnice sporazuma TiSA ratificirajo in učinkovito izvajajo osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; naj vse podpisnice pozove, naj ratificirajo in izvajajo najpomembnejše standarde Mednarodne organizacije dela in spodbujajo druge ustrezne konvencije te organizacije in resolucije OZN; naj zagotovi, da se na ozemlju EU spoštuje delovna zakonodaja in kolektivne pogodbe EU in držav članic; naj okrepi mehanizem EU za spremljanje in uveljavljanje, da bi se preprečevale kršitve; naj pozove države članice k povečanju sredstev za inšpektorate za delo; naj nujno zbere in predstavi podrobne informacije o številu in vrsti ponudnikov storitev, ki trenutno delujejo v EU v načinu 4, vključno s trajanjem njihovega prebivanja; naj v prihodnosti zagotovi občutno bolj učinkovit čezmejni dostop do podatkov v EU; naj vključi varnostno klavzulo, ki bo podjetjem preprečevala nespoštovanje ali ogrožanje pravice do kolektivnega ukrepanja z uporabo delavcev iz tretjih držav med pogajanji o kolektivnih pogodbah in delovnimi spori, in sodelujočim v sporazumu TiSA omogoči uporabo vseh potrebnih zaščitnih ukrepov v primeru pritiska na domače plače, ogrožanja pravic domačih delavcev ali kršenja drugih dogovorjenih standardov, v skladu z omejitvami, določenimi v členu X sporazuma GATS; naj vse podpisnice pozove, naj upoštevajo smernice OECD za multinacionalna podjetja;

| ii. | naj opozori, da morajo zaveze iz načina 4 veljati samo za gibanje visoko usposobljenih strokovnjakov, denimo oseb z univerzitetno diplomo ali enakovrednim magisterijem ali oseb, zaposlenih na višjih vodstvenih funkcijah, za določen namen, za omejeno obdobje in pod natančno določenimi pogoji, opredeljenimi v domači zakonodaji države, v kateri se izvaja storitev, in s pogodbo, ki upošteva to domačo zakonodajo; v zvezi s tem poziva k upoštevanju in izvajanju člena 16 direktive o storitvah (2006/123/ES); naj zavrne večje spremembe pravil načina 4, kot so opredeljena v sporazumu GATS, in naj razmisli o reviziji Direktive 2014/66/EU o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja; |
| --- | --- |

ii.

naj opozori, da morajo zaveze iz načina 4 veljati samo za gibanje visoko usposobljenih strokovnjakov, denimo oseb z univerzitetno diplomo ali enakovrednim magisterijem ali oseb, zaposlenih na višjih vodstvenih funkcijah, za določen namen, za omejeno obdobje in pod natančno določenimi pogoji, opredeljenimi v domači zakonodaji države, v kateri se izvaja storitev, in s pogodbo, ki upošteva to domačo zakonodajo; v zvezi s tem poziva k upoštevanju in izvajanju člena 16 direktive o storitvah (2006/123/ES); naj zavrne večje spremembe pravil načina 4, kot so opredeljena v sporazumu GATS, in naj razmisli o reviziji Direktive 2014/66/EU o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja;

| iii. | naj prizna, da ima priloga k načinu 4 ofenziven interes za Evropo glede na to, da so strokovnjaki iz EU izobraženi in mobilni ter da podjetja iz EU potrebujejo vse več posebnih znanj in spretnosti tujih strokovnjakov v Evropi in svojega osebja zunaj Evrope, da bi podprla uvajanje novih poslovnih dejavnosti; naj zagotovi, da ta mobilnost ne bo koristila le evropskim podjetjem, temveč tudi evropskim delavcem; |
| --- | --- |

iii.

naj prizna, da ima priloga k načinu 4 ofenziven interes za Evropo glede na to, da so strokovnjaki iz EU izobraženi in mobilni ter da podjetja iz EU potrebujejo vse več posebnih znanj in spretnosti tujih strokovnjakov v Evropi in svojega osebja zunaj Evrope, da bi podprla uvajanje novih poslovnih dejavnosti; naj zagotovi, da ta mobilnost ne bo koristila le evropskim podjetjem, temveč tudi evropskim delavcem;

| iv. | naj nasprotuje vsem določbam v zvezi z vizumi in drugimi postopki vstopa, razen tistih, ki so namenjeni povečanju preglednosti in racionalizaciji upravnih postopkov; naj zagotovi, da se sporazum TiSA ne bo uporabljal niti za ukrepe, ki bi zadevali fizične osebe, ki poskušajo dostopati do trga dela katere od podpisnic, niti za ukrepe, ki bi zadevali prebivališče državljanov ali stalno zaposlitev; naj določi ustrezna jamstva za zagotovitev, da se začasni izvajalci storitev vrnejo domov; |
| --- | --- |

iv.

naj nasprotuje vsem določbam v zvezi z vizumi in drugimi postopki vstopa, razen tistih, ki so namenjeni povečanju preglednosti in racionalizaciji upravnih postopkov; naj zagotovi, da se sporazum TiSA ne bo uporabljal niti za ukrepe, ki bi zadevali fizične osebe, ki poskušajo dostopati do trga dela katere od podpisnic, niti za ukrepe, ki bi zadevali prebivališče državljanov ali stalno zaposlitev; naj določi ustrezna jamstva za zagotovitev, da se začasni izvajalci storitev vrnejo domov;

| v. | naj si prizadeva horizontalno prepovedati zahtevo po vzpostavitvi tržne prisotnosti ali stalnem prebivališču kot pogoj za zagotavljanje strokovnih storitev; naj omeji področje uporabe priloge o strokovnih storitvah na seznam zavez, ki jih sprejme vsaka podpisnica; |
| --- | --- |

v.

naj si prizadeva horizontalno prepovedati zahtevo po vzpostavitvi tržne prisotnosti ali stalnem prebivališču kot pogoj za zagotavljanje strokovnih storitev; naj omeji področje uporabe priloge o strokovnih storitvah na seznam zavez, ki jih sprejme vsaka podpisnica;

| vi. | naj si prizadeva za oblikovanje okvira za vzajemno priznavanje izobrazbe, akademskih ravni in poklicnih kvalifikacij, zlasti v sektorjih arhitekture, računovodstva in prava, ob zagotavljanju usposobljenosti dobaviteljev ter s tem kakovosti zagotovljenih storitev v skladu z direktivami EU o poklicnih kvalifikacijah ter obenem brez samodejnega in kvantitativnega priznavanja univerzitetnih diplom; |
| --- | --- |

vi.

naj si prizadeva za oblikovanje okvira za vzajemno priznavanje izobrazbe, akademskih ravni in poklicnih kvalifikacij, zlasti v sektorjih arhitekture, računovodstva in prava, ob zagotavljanju usposobljenosti dobaviteljev ter s tem kakovosti zagotovljenih storitev v skladu z direktivami EU o poklicnih kvalifikacijah ter obenem brez samodejnega in kvantitativnega priznavanja univerzitetnih diplom;

| vii. | naj pozove k jasni opredelitvi delavcev, zajetih v prilogo o načinu 4; |
| --- | --- |

vii.

naj pozove k jasni opredelitvi delavcev, zajetih v prilogo o načinu 4;

| (e) | glede pravil o finančnih storitvah:







  i. | naj doseže sporazum, ki bo vseboval ambiciozno, vendar uravnoteženo prilogo, v kateri bo zajeto zagotavljanje vseh vrst finančnih storitev, zlasti bančnih in zavarovalniških, in ki bo presegala prilogo sporazuma GATS o finančnih storitvah ter bo spodbujala dolgoročno trajnostno rast v skladu s cilji strategije Evropa 2020; naj si prizadeva okrepiti stabilnost finančnega sistema in posameznih finančnih institucij, jamčiti popolno skladnost s pokriznim regulativnim okoljem in zagotoviti pošteno konkurenco med ponudniki finančnih storitev; naj doseže sporazum, ki bo prinesel vrednost in varstvo za evropske potrošnike v obliki višje stopnje konvergence pri finančni regulaciji in širšo izbiro finančnih storitev; naj si prizadeva za ustrezno varstvo potrošnikov, vključno z varstvom podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi z zagotavljanjem razumljivih in pravilnih informacij, ki so nujne za zmanjšanje asimetrije informacij; |
| --- | --- | --- |

(e)

glede pravil o finančnih storitvah:

i.

naj doseže sporazum, ki bo vseboval ambiciozno, vendar uravnoteženo prilogo, v kateri bo zajeto zagotavljanje vseh vrst finančnih storitev, zlasti bančnih in zavarovalniških, in ki bo presegala prilogo sporazuma GATS o finančnih storitvah ter bo spodbujala dolgoročno trajnostno rast v skladu s cilji strategije Evropa 2020; naj si prizadeva okrepiti stabilnost finančnega sistema in posameznih finančnih institucij, jamčiti popolno skladnost s pokriznim regulativnim okoljem in zagotoviti pošteno konkurenco med ponudniki finančnih storitev; naj doseže sporazum, ki bo prinesel vrednost in varstvo za evropske potrošnike v obliki višje stopnje konvergence pri finančni regulaciji in širšo izbiro finančnih storitev; naj si prizadeva za ustrezno varstvo potrošnikov, vključno z varstvom podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi z zagotavljanjem razumljivih in pravilnih informacij, ki so nujne za zmanjšanje asimetrije informacij;

| ii. | naj zaveže pogodbenice sporazuma TiSA izvajanju in uporabi mednarodnih standardov za regulacijo finančnega sektorja in nadzor nad njim, kot so standardi, ki so jih podprli skupina G-20, Baselski odbor za bančni nadzor, Odbor za finančno stabilnost, Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev in Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov; naj ukrepa, da bodo v sporazum TiSA vključeni ključni elementi Sporazuma STO o obveznostih pri finančnih storitvah, pri čemer naj izboljša zasnovo tega sporazuma in jo natančno uskladi s sedanjimi političnimi smernicami EU na teh področjih; naj zagotovi, da bo sporazum TiSA pomagal omiliti dvojne obdavčitve in ne bo na noben način olajšal davčnih goljufij in utaj, agresivnega davčnega načrtovanja ali pranja denarja oziroma ustvaril zakonskih vrzeli, ki bodo te dejavnosti omogočile; naj si prizadeva za poglobljene zaveze, zlasti glede dostopa do trga, držav, ki trenutno nimajo dvostranskih trgovinskih sporazumov z EU, kot so Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong in Tajvan, ali so sprejele zelo omejene zaveze na ravni STO, kot sta Čile in Turčija, oziroma zelo omejene dvostranske zaveze glede finančnih storitev, kot Mehika; |
| --- | --- |

ii.

naj zaveže pogodbenice sporazuma TiSA izvajanju in uporabi mednarodnih standardov za regulacijo finančnega sektorja in nadzor nad njim, kot so standardi, ki so jih podprli skupina G-20, Baselski odbor za bančni nadzor, Odbor za finančno stabilnost, Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev in Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov; naj ukrepa, da bodo v sporazum TiSA vključeni ključni elementi Sporazuma STO o obveznostih pri finančnih storitvah, pri čemer naj izboljša zasnovo tega sporazuma in jo natančno uskladi s sedanjimi političnimi smernicami EU na teh področjih; naj zagotovi, da bo sporazum TiSA pomagal omiliti dvojne obdavčitve in ne bo na noben način olajšal davčnih goljufij in utaj, agresivnega davčnega načrtovanja ali pranja denarja oziroma ustvaril zakonskih vrzeli, ki bodo te dejavnosti omogočile; naj si prizadeva za poglobljene zaveze, zlasti glede dostopa do trga, držav, ki trenutno nimajo dvostranskih trgovinskih sporazumov z EU, kot so Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong in Tajvan, ali so sprejele zelo omejene zaveze na ravni STO, kot sta Čile in Turčija, oziroma zelo omejene dvostranske zaveze glede finančnih storitev, kot Mehika;

| iii. | naj v sporazum TiSA vključi bonitetno izjemo, ki bo temeljila na tisti iz celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado (CETA), in ohrani suvereno pravico vsake pogodbenice, da odstopi od svojih trgovinskih zavez in sprejme vsak ukrep, ki se ji zdi nujen za regulacijo svojih finančnih in bančnih sektorjev iz bonitetnih in nadzornih razlogov, da bi zagotovili stabilnost in integriteto finančnega sistema posameznih pogodbenic; |
| --- | --- |

iii.

naj v sporazum TiSA vključi bonitetno izjemo, ki bo temeljila na tisti iz celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado (CETA), in ohrani suvereno pravico vsake pogodbenice, da odstopi od svojih trgovinskih zavez in sprejme vsak ukrep, ki se ji zdi nujen za regulacijo svojih finančnih in bančnih sektorjev iz bonitetnih in nadzornih razlogov, da bi zagotovili stabilnost in integriteto finančnega sistema posameznih pogodbenic;

| iv. | naj zagotovi, da se na področju finančnih storitev ne bo sprejela nobena nova zaveza, ki bi lahko ogrozila finančno regulacijo EU in slednjo prisilila, da se odreče svojemu naprednemu regulativnemu okviru za finančni sektor, ali ji preprečila, da uporabi zakonodajo za ukrepanje proti pretiranemu prevzemanju tveganja finančnih institucij; naj zagotovi, da nobena določba tega sporazuma ne bo omejevala možnosti regulatorjev EU, da odobrijo ali zavrnejo vse sedanje ali nove finančne produkte v skladu z regulativnim okvirom EU; |
| --- | --- |

iv.

naj zagotovi, da se na področju finančnih storitev ne bo sprejela nobena nova zaveza, ki bi lahko ogrozila finančno regulacijo EU in slednjo prisilila, da se odreče svojemu naprednemu regulativnemu okviru za finančni sektor, ali ji preprečila, da uporabi zakonodajo za ukrepanje proti pretiranemu prevzemanju tveganja finančnih institucij; naj zagotovi, da nobena določba tega sporazuma ne bo omejevala možnosti regulatorjev EU, da odobrijo ali zavrnejo vse sedanje ali nove finančne produkte v skladu z regulativnim okvirom EU;

| v. | naj ob poudarjanju potrebe po večjem dostopu do finančnih storitev po vsem svetu – glede na pomen teh storitev za rast in gospodarstvo – iz zavez EU izključi čezmejne finančne storitve, tudi upravljanje portfeljev, razen v zelo omejenih in ustrezno utemeljenih primerih, kot so storitve pozavarovanja, ki se opravljajo med podjetji, dokler ne bo na najvišji ravni doseženo zbližanje finančne regulacije; naj zlasti upošteva, da so za zagotovitev, da nenadzorovani subjekti v Uniji ne bodo mogli delovati in da bodo med evropskimi in tujimi podjetji enaki konkurenčni pogoji ne glede na jurisdikcijo, kjer imajo sedež, nujno potrebna jasna in dobra pravila in postopki za dovoljenje podjetjem s sedežem v tretjih državah za opravljanje teh storitev v EU in po potrebi izrecno priznanje EU, da imajo države izvora teh podjetij izvršljiv regulativni in nadzorni okvir, enakovreden tistemu v EU; naj vzporedno s sporazumom TiSA takoj ukrepa, da se bodo zmanjšala razhajanja med načini, kako države trenutno priznavajo enakovrednost regulativnih in nadzornih ureditev drugih jurisdikcij, kar povzroča razdrobljenost svetovnih trgov finančnih storitev, in sicer naj doseže skupni dogovor, da mora biti sklep o enakovrednosti rezultat pregledne ocene o tem, ali pravila obeh jurisdikcij dosegajo enake cilje, in dogovor, da naj bi sicer takšen sklep sledil pravočasnim in pogostim dvostranskim dialogom, vendar je lahko enostranski, če vzajemno priznanje ni mogoče; |
| --- | --- |

v.

naj ob poudarjanju potrebe po večjem dostopu do finančnih storitev po vsem svetu – glede na pomen teh storitev za rast in gospodarstvo – iz zavez EU izključi čezmejne finančne storitve, tudi upravljanje portfeljev, razen v zelo omejenih in ustrezno utemeljenih primerih, kot so storitve pozavarovanja, ki se opravljajo med podjetji, dokler ne bo na najvišji ravni doseženo zbližanje finančne regulacije; naj zlasti upošteva, da so za zagotovitev, da nenadzorovani subjekti v Uniji ne bodo mogli delovati in da bodo med evropskimi in tujimi podjetji enaki konkurenčni pogoji ne glede na jurisdikcijo, kjer imajo sedež, nujno potrebna jasna in dobra pravila in postopki za dovoljenje podjetjem s sedežem v tretjih državah za opravljanje teh storitev v EU in po potrebi izrecno priznanje EU, da imajo države izvora teh podjetij izvršljiv regulativni in nadzorni okvir, enakovreden tistemu v EU; naj vzporedno s sporazumom TiSA takoj ukrepa, da se bodo zmanjšala razhajanja med načini, kako države trenutno priznavajo enakovrednost regulativnih in nadzornih ureditev drugih jurisdikcij, kar povzroča razdrobljenost svetovnih trgov finančnih storitev, in sicer naj doseže skupni dogovor, da mora biti sklep o enakovrednosti rezultat pregledne ocene o tem, ali pravila obeh jurisdikcij dosegajo enake cilje, in dogovor, da naj bi sicer takšen sklep sledil pravočasnim in pogostim dvostranskim dialogom, vendar je lahko enostranski, če vzajemno priznanje ni mogoče;

| vi. | naj zahteva neodvisno predhodno oceno učinka, da bi se ocenili gospodarski in socialni učinki dodatne liberalizacije na finančnem področju na podlagi sporazuma TiSA; |
| --- | --- |

vi.

naj zahteva neodvisno predhodno oceno učinka, da bi se ocenili gospodarski in socialni učinki dodatne liberalizacije na finančnem področju na podlagi sporazuma TiSA;

| vii. | naj prizna, da novi regulativni ukrepi, ki so sledili finančni krizi, še niso izpeljani, vključno z zahtevami po nekaterih pravnih oblikah, razdelitvah (npr. ločevanju bank), spremembi poslovne dejavnosti in zmanjšanju obsega; |
| --- | --- |

vii.

naj prizna, da novi regulativni ukrepi, ki so sledili finančni krizi, še niso izpeljani, vključno z zahtevami po nekaterih pravnih oblikah, razdelitvah (npr. ločevanju bank), spremembi poslovne dejavnosti in zmanjšanju obsega;

| (f) | glede pravil o logistiki:







  i. | naj si prizadeva za ambiciozen, vendar uravnotežen izid za prometni sektor, ki je nujen za trajnostni razvoj svetovnih vrednostnih verig; naj poveča hitrost, zanesljivost, varnost in interoperabilnost prevoznih storitev v prid poslovnim strankam ter posameznim uporabnikom in delavcem; naj zagotovi skladnost s podnebno politiko EU; naj se zaveda pomena prevoznih in dostavnih storitev za evropsko gospodarstvo in zaposlovanje glede na dejstvo, da evropski lastniki ladij nadzorujejo 40 % svetovnega trgovskega ladjevja, da letalska industrija zagotavlja več kot 5 milijonov delovnih mest, da evropska železniška industrija predstavlja več kot polovico svetovne proizvodnje železniške opreme in storitev ter da cestni prevoz ostaja pomemben za logistiko EU; naj zato prizna potencial prevoznih storitev za zmanjšanje stopnje brezposelnosti v Evropi; naj zagotovi, da se v pogajanjih upošteva hitro spreminjajoča se narava prometnega sektorja in vse večji pomen načinov prevoza, ki sodijo v ekonomijo sodelovanja, v vsakdanjem življenju Evropejcev; naj zahteva, da tuja podjetja v celoti upoštevajo veljavne regulativne standarde EU, ko zagotavljajo svoje prevozne in dostavne storitve na ozemlju EU; |
| --- | --- | --- |

(f)

glede pravil o logistiki:

i.

naj si prizadeva za ambiciozen, vendar uravnotežen izid za prometni sektor, ki je nujen za trajnostni razvoj svetovnih vrednostnih verig; naj poveča hitrost, zanesljivost, varnost in interoperabilnost prevoznih storitev v prid poslovnim strankam ter posameznim uporabnikom in delavcem; naj zagotovi skladnost s podnebno politiko EU; naj se zaveda pomena prevoznih in dostavnih storitev za evropsko gospodarstvo in zaposlovanje glede na dejstvo, da evropski lastniki ladij nadzorujejo 40 % svetovnega trgovskega ladjevja, da letalska industrija zagotavlja več kot 5 milijonov delovnih mest, da evropska železniška industrija predstavlja več kot polovico svetovne proizvodnje železniške opreme in storitev ter da cestni prevoz ostaja pomemben za logistiko EU; naj zato prizna potencial prevoznih storitev za zmanjšanje stopnje brezposelnosti v Evropi; naj zagotovi, da se v pogajanjih upošteva hitro spreminjajoča se narava prometnega sektorja in vse večji pomen načinov prevoza, ki sodijo v ekonomijo sodelovanja, v vsakdanjem življenju Evropejcev; naj zahteva, da tuja podjetja v celoti upoštevajo veljavne regulativne standarde EU, ko zagotavljajo svoje prevozne in dostavne storitve na ozemlju EU;

| ii. | naj si prizadeva za izboljšan dostop do tujih trgov in zmanjšanje protikonkurenčnih regulativnih praks, predvsem tistih, ki so škodljive za okolje in zmanjšujejo učinkovitost prevoznih storitev, in tistih omejitev, ki jih tretje države uvajajo v zvezi s tujim lastništvom, pri tem pa naj zakonsko zagotovi pravico javnih organov do regulacije prevoza in zagotavljanja javnega prevoza; naj obravnava omejitve v sektorju kabotaže in preprečuje vračanje praznih prevoznikov iz države gostiteljice, zlasti v prilogah o pomorskem in letalskem prevozu; |
| --- | --- |

ii.

naj si prizadeva za izboljšan dostop do tujih trgov in zmanjšanje protikonkurenčnih regulativnih praks, predvsem tistih, ki so škodljive za okolje in zmanjšujejo učinkovitost prevoznih storitev, in tistih omejitev, ki jih tretje države uvajajo v zvezi s tujim lastništvom, pri tem pa naj zakonsko zagotovi pravico javnih organov do regulacije prevoza in zagotavljanja javnega prevoza; naj obravnava omejitve v sektorju kabotaže in preprečuje vračanje praznih prevoznikov iz države gostiteljice, zlasti v prilogah o pomorskem in letalskem prevozu;

| iii. | naj predlaga določbe, ki bi okrepile pravice potnikov, zlasti v prilogi o letalskem prevozu, pa tudi pri vseh vrstah prevoza, da bodo imeli koristi tudi od tega sporazuma tudi potrošniki; |
| --- | --- |

iii.

naj predlaga določbe, ki bi okrepile pravice potnikov, zlasti v prilogi o letalskem prevozu, pa tudi pri vseh vrstah prevoza, da bodo imeli koristi tudi od tega sporazuma tudi potrošniki;

| iv. | naj ohrani pravice držav članic glede sedanjih ali prihodnjih nacionalnih predpisov ter dvostranskih ali večstranskih sporazumov o cestnem prevozu, tudi v zvezi z zahtevami za tranzitna dovoljenja; naj iz področja uporabe priloge o cestnem prevozu izključi vse določbe, ki bi olajševale vstop in začasno prebivanje poklicnih voznikov; naj zavrne vsako zahtevo za zaveze iz načina 4 v sektorju cestnega prevoza; |
| --- | --- |

iv.

naj ohrani pravice držav članic glede sedanjih ali prihodnjih nacionalnih predpisov ter dvostranskih ali večstranskih sporazumov o cestnem prevozu, tudi v zvezi z zahtevami za tranzitna dovoljenja; naj iz področja uporabe priloge o cestnem prevozu izključi vse določbe, ki bi olajševale vstop in začasno prebivanje poklicnih voznikov; naj zavrne vsako zahtevo za zaveze iz načina 4 v sektorju cestnega prevoza;

| v. | naj zagotovi skladnost z mednarodnimi standardi, kot so tisti, ki sta jih podprli Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva, naj te standarde obravnava kot minimalne in naj nasprotuje kakršnemu koli znižanju teh mednarodnih referenčnih meril; naj si – kot dolgoročni cilj – prizadeva za zavezujoča mednarodna trgovinska pravila za sektorja pomorskega in letalskega prevoza; naj zagotovi uporabo konvencij Mednarodne organizacije dela, ki so pomembne za sektorja logistike in prevoza, kot je Konvencija o delu v pomorstvu; naj poudari, da je zakonodaja EU in držav članic ugodna za delavce, ki jim med drugim zagotavlja zaščito in varnost, za potrošnike in za okolje; naj poudari, da morajo vsi ponudniki storitev v EU, tuji in domači, to zakonodajo spoštovati; naj prizna, da je kakovost storitev neločljivo povezana s kakovostjo zaposlovanja in veljavnimi regulativnimi okviri; |
| --- | --- |

v.

naj zagotovi skladnost z mednarodnimi standardi, kot so tisti, ki sta jih podprli Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva, naj te standarde obravnava kot minimalne in naj nasprotuje kakršnemu koli znižanju teh mednarodnih referenčnih meril; naj si – kot dolgoročni cilj – prizadeva za zavezujoča mednarodna trgovinska pravila za sektorja pomorskega in letalskega prevoza; naj zagotovi uporabo konvencij Mednarodne organizacije dela, ki so pomembne za sektorja logistike in prevoza, kot je Konvencija o delu v pomorstvu; naj poudari, da je zakonodaja EU in držav članic ugodna za delavce, ki jim med drugim zagotavlja zaščito in varnost, za potrošnike in za okolje; naj poudari, da morajo vsi ponudniki storitev v EU, tuji in domači, to zakonodajo spoštovati; naj prizna, da je kakovost storitev neločljivo povezana s kakovostjo zaposlovanja in veljavnimi regulativnimi okviri;

| vi. | naj vzpostavi pravo ravnotežje med liberalizacijo konkurenčnega poštnega sektorja, ki je ključna za nadaljnji razvoj storitev in digitalnega gospodarstva, in zaščito splošnih poštnih storitev, ki imajo pomembno vlogo pri spodbujanju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije; naj zato prepreči protikonkurenčno navzkrižno subvencioniranje in poveča dostop do trgov tretjih držav, ob tem pa zagotovi izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja splošnih storitev, kot jih opredeli vsaka pogodbenica; |
| --- | --- |

vi.

naj vzpostavi pravo ravnotežje med liberalizacijo konkurenčnega poštnega sektorja, ki je ključna za nadaljnji razvoj storitev in digitalnega gospodarstva, in zaščito splošnih poštnih storitev, ki imajo pomembno vlogo pri spodbujanju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije; naj zato prepreči protikonkurenčno navzkrižno subvencioniranje in poveča dostop do trgov tretjih držav, ob tem pa zagotovi izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja splošnih storitev, kot jih opredeli vsaka pogodbenica;

| vii. | naj spomni na ključno vlogo pomorskega prevoza v svetovnem gospodarstvu kot samostojne industrijske panoge in kot gonilo mednarodne trgovine; naj podpre jasno besedilo s trdnimi zavezami za zagotavljanje dostopa do pristanišč in trgov ter nacionalne obravnave mednarodnih pomorskih prevoznih storitev; |
| --- | --- |

vii.

naj spomni na ključno vlogo pomorskega prevoza v svetovnem gospodarstvu kot samostojne industrijske panoge in kot gonilo mednarodne trgovine; naj podpre jasno besedilo s trdnimi zavezami za zagotavljanje dostopa do pristanišč in trgov ter nacionalne obravnave mednarodnih pomorskih prevoznih storitev;

| (g) | glede pravil o domači regulaciji in preglednosti:







  i. | naj zakonsko zagotovi pravico evropskih, nacionalnih in lokalnih organov do regulacije v interesu javnosti na način, ki ne bo bolj omejujoč kot sporazum GATS in za katerega ne bo veljalo preverjanje potrebnosti; naj zagotovi, da določbe prilog ne bodo bolj omejujoče, kot so načela, zapisana v členu VI sporazuma GATS ali v zakonodaji EU; |
| --- | --- | --- |

(g)

glede pravil o domači regulaciji in preglednosti:

i.

naj zakonsko zagotovi pravico evropskih, nacionalnih in lokalnih organov do regulacije v interesu javnosti na način, ki ne bo bolj omejujoč kot sporazum GATS in za katerega ne bo veljalo preverjanje potrebnosti; naj zagotovi, da določbe prilog ne bodo bolj omejujoče, kot so načela, zapisana v členu VI sporazuma GATS ali v zakonodaji EU;

| ii. | naj prizna, da so udeleženke pogajanj zavezane načelu pravne države in imajo neodvisne pravosodne sisteme, ki vključujejo pravna sredstva za zagotavljanje pravic vlagateljev in državljanov; |
| --- | --- |

ii.

naj prizna, da so udeleženke pogajanj zavezane načelu pravne države in imajo neodvisne pravosodne sisteme, ki vključujejo pravna sredstva za zagotavljanje pravic vlagateljev in državljanov;

| iii. | naj spodbuja dobro upravljanje in preglednost ter podpira dobro prakso v upravnih, regulativnih in zakonodajnih postopkih s spodbujanjem širokega uvajanja ukrepov za krepitev neodvisnosti nosilcev odločanja, povečanje preglednosti in demokratične odgovornosti odločitev ter zmanjšanje birokracije; naj poudari, da morajo biti varstvo in zaščita potrošnikov, zdravja in okolja ter delavske pravice v središču prizadevanj za regulacijo; naj zagotovi, da se bodo lahko ravni regulativne zaščite v EU zgolj povišale, ne pa tudi znižale; |
| --- | --- |

iii.

naj spodbuja dobro upravljanje in preglednost ter podpira dobro prakso v upravnih, regulativnih in zakonodajnih postopkih s spodbujanjem širokega uvajanja ukrepov za krepitev neodvisnosti nosilcev odločanja, povečanje preglednosti in demokratične odgovornosti odločitev ter zmanjšanje birokracije; naj poudari, da morajo biti varstvo in zaščita potrošnikov, zdravja in okolja ter delavske pravice v središču prizadevanj za regulacijo; naj zagotovi, da se bodo lahko ravni regulativne zaščite v EU zgolj povišale, ne pa tudi znižale;

| iv. | naj zagotovi, da bo univerzalna storitev ohranjena, da bodo na primer ljudje, ki živijo v odročnih, obmejnih ali gorskih območjih ali na otokih, deležni enakih standardnih storitev in ne bodo plačevali več kot ljudje v mestnih območjih; |
| --- | --- |

iv.

naj zagotovi, da bo univerzalna storitev ohranjena, da bodo na primer ljudje, ki živijo v odročnih, obmejnih ali gorskih območjih ali na otokih, deležni enakih standardnih storitev in ne bodo plačevali več kot ljudje v mestnih območjih;

| v. | naj prizna, da bi morala v skladu z določbami sporazuma GATS priloga o domači regulaciji preprečiti, da bi pogodbenice uvajale prikrite trgovinske ovire in nepotrebne obremenitve za tuja podjetja, zlasti ko ta zaprosijo za različne vrste dovoljenj; naj zagotovi, da bo domača regulacija še naprej izpolnjevala cilje javne politike; |
| --- | --- |

v.

naj prizna, da bi morala v skladu z določbami sporazuma GATS priloga o domači regulaciji preprečiti, da bi pogodbenice uvajale prikrite trgovinske ovire in nepotrebne obremenitve za tuja podjetja, zlasti ko ta zaprosijo za različne vrste dovoljenj; naj zagotovi, da bo domača regulacija še naprej izpolnjevala cilje javne politike;

| vi. | naj zagotovi, da bodo dogovorjena pravila veljala samo za ukrepe, povezane s trgovino, kot so zahteve in postopki v zvezi s kvalifikacijami in izdajanjem licenc, ter samo v sektorjih, v katerih bo pogodbenica sprejela zaveze; |
| --- | --- |

vi.

naj zagotovi, da bodo dogovorjena pravila veljala samo za ukrepe, povezane s trgovino, kot so zahteve in postopki v zvezi s kvalifikacijami in izdajanjem licenc, ter samo v sektorjih, v katerih bo pogodbenica sprejela zaveze;

| vii. | naj zaprosi za pravno mnenje in ga objavi pred glasovanjem Parlamenta o dokončnem sporazumu z namenom, da se podrobno preučita prilogi o domači regulaciji in preglednosti v luči zakonodaje EU, ter naj oceni, ali se v EU že spoštujejo pravne obveznosti, določene v teh prilogah; |
| --- | --- |

vii.

naj zaprosi za pravno mnenje in ga objavi pred glasovanjem Parlamenta o dokončnem sporazumu z namenom, da se podrobno preučita prilogi o domači regulaciji in preglednosti v luči zakonodaje EU, ter naj oceni, ali se v EU že spoštujejo pravne obveznosti, določene v teh prilogah;

| viii. | naj jasno opredeli zakonodajna načela preglednosti in nepristranskosti ter tako zagotovi, da ne bodo postala splošne določbe; |
| --- | --- |

viii.

naj jasno opredeli zakonodajna načela preglednosti in nepristranskosti ter tako zagotovi, da ne bodo postala splošne določbe;

| ix. | naj zagotovi, da bodo informacije o predpisih, povezanih s trgovino, tudi tistih, ki veljajo na podzvezni ravni, in o načinu njihovega izvajanja javno dostopne na spletu; naj poseben poudarek nameni pravilom, ki urejajo izdajanje licenc in dovoljenj; naj si posebej prizadeva za vzpostavitev enotnega spletnega informacijskega mehanizma za mala in srednja podjetja ter naj ta podjetja vključi v njegovo zasnovo; |
| --- | --- |

ix.

naj zagotovi, da bodo informacije o predpisih, povezanih s trgovino, tudi tistih, ki veljajo na podzvezni ravni, in o načinu njihovega izvajanja javno dostopne na spletu; naj poseben poudarek nameni pravilom, ki urejajo izdajanje licenc in dovoljenj; naj si posebej prizadeva za vzpostavitev enotnega spletnega informacijskega mehanizma za mala in srednja podjetja ter naj ta podjetja vključi v njegovo zasnovo;

| x. | naj zagotovi, da bodo upravne pristojbine, ki se zaračunavajo tujim podjetjem, poštene in nediskriminatorne, da bodo zadostna pravna sredstva, ki omogočajo vlaganje pritožb na nacionalna sodišča, v enaki meri dostopna tujim in domačim ponudnikom in da se bodo sodne odločbe izdajale v razumnem času; |
| --- | --- |

x.

naj zagotovi, da bodo upravne pristojbine, ki se zaračunavajo tujim podjetjem, poštene in nediskriminatorne, da bodo zadostna pravna sredstva, ki omogočajo vlaganje pritožb na nacionalna sodišča, v enaki meri dostopna tujim in domačim ponudnikom in da se bodo sodne odločbe izdajale v razumnem času;

| xi. | naj ohrani prakso EU, da se pred vložitvijo zakonodajnih predlogov opravijo javna posvetovanja; naj zagotovi, da se bodo izidi teh posvetovanj upoštevali na pogajanjih; |
| --- | --- |

xi.

naj ohrani prakso EU, da se pred vložitvijo zakonodajnih predlogov opravijo javna posvetovanja; naj zagotovi, da se bodo izidi teh posvetovanj upoštevali na pogajanjih;

| xii. | naj nasprotuje vsem predlogom, ki bi se zavzemali za obvezno predložitev zakonodajnih predlogov tretjim stranem pred njihovo objavo; naj upošteva, da je dostop deležnikov do virov in strokovnega znanja različen, ter zagotovi, da pri uvedbi postopka prostovoljnega posvetovanja z deležniki v zvezi s sporazumom TiSA bolje financirane organizacije ne bodo imele neupravičene prednosti; |
| --- | --- |

xii.

naj nasprotuje vsem predlogom, ki bi se zavzemali za obvezno predložitev zakonodajnih predlogov tretjim stranem pred njihovo objavo; naj upošteva, da je dostop deležnikov do virov in strokovnega znanja različen, ter zagotovi, da pri uvedbi postopka prostovoljnega posvetovanja z deležniki v zvezi s sporazumom TiSA bolje financirane organizacije ne bodo imele neupravičene prednosti;

| (h) | glede pravil, vsebovanih v drugih regulativnih področjih:







  i. | naj prizna, da je sporazum TiSA priložnost za zagotovitev konkurence, ki bo potekala po pravilih in ne zaradi njih; |
| --- | --- | --- |

(h)

glede pravil, vsebovanih v drugih regulativnih področjih:

i.

naj prizna, da je sporazum TiSA priložnost za zagotovitev konkurence, ki bo potekala po pravilih in ne zaradi njih;

| ii. | naj zagotovi, da se bodo skupno dogovorjene zaveze spoštovale v praksi, omogoči naj učinkovito kaznovanje in uvede ukrepe, ki bodo odvračali od kršitev zavez; naj zato v sporazum vključi mehanizem za reševanje sporov med državami, ki se bo uporabljal, dokler sporazum ne bo postal večstranski in bo na voljo reševanje sporov v okviru STO; naj pregleda Uredbo (EU) št. 654/2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine, da bi zagotovili, da bo EU lahko sprejela povračilne ukrepe v sektorju storitev; |
| --- | --- |

ii.

naj zagotovi, da se bodo skupno dogovorjene zaveze spoštovale v praksi, omogoči naj učinkovito kaznovanje in uvede ukrepe, ki bodo odvračali od kršitev zavez; naj zato v sporazum vključi mehanizem za reševanje sporov med državami, ki se bo uporabljal, dokler sporazum ne bo postal večstranski in bo na voljo reševanje sporov v okviru STO; naj pregleda Uredbo (EU) št. 654/2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine, da bi zagotovili, da bo EU lahko sprejela povračilne ukrepe v sektorju storitev;

| iii. | naj se zavzema za vključitev regulativne priloge o javnih naročilih, s katero bi omogočili čim večje sodelovanje evropskih podjetij v tujih razpisih, ob tem pa ohranili merila EU, tudi socialna in okoljska merila, ter postopke v evropskih razpisih, zlasti glede dostopa malih in srednjih podjetij do javnih naročil, meril upravičenosti, ki temeljijo najboljšem razmerju med kakovostjo in ceno, ter mejnih vrednosti, pod katerimi obveznosti ne veljajo; naj preseže pomanjkanje preglednosti in ovire za vstop na trg pri neevropskih javnih razpisih ter obsodi nezadostno vzajemnost na tem področju na vseh ravneh upravljanja, ki je razvidna iz prednostne obravnave domačih podjetij v številnih državah, ob tem pa dopusti možnost sprejetja zavez glede dostopa do trga in nacionalne obravnave v korist mnogostranskega sodelovanja; naj spodbudi udeleženke pogajanj, ki še niso ratificirale in začele izvajati Sporazuma STO o vladnih naročilih in njegove spremembe iz leta 2011, da bi to storile; naj Evropsko unijo pozove k uvedbi evropske pobude za podjetja, ki bi se zgledovala po tovrstni ameriški pobudi (American Business Act) in ki bi podpirala gospodarski razvoj malih in srednjih podjetij ter evropske industrije; |
| --- | --- |

iii.

naj se zavzema za vključitev regulativne priloge o javnih naročilih, s katero bi omogočili čim večje sodelovanje evropskih podjetij v tujih razpisih, ob tem pa ohranili merila EU, tudi socialna in okoljska merila, ter postopke v evropskih razpisih, zlasti glede dostopa malih in srednjih podjetij do javnih naročil, meril upravičenosti, ki temeljijo najboljšem razmerju med kakovostjo in ceno, ter mejnih vrednosti, pod katerimi obveznosti ne veljajo; naj preseže pomanjkanje preglednosti in ovire za vstop na trg pri neevropskih javnih razpisih ter obsodi nezadostno vzajemnost na tem področju na vseh ravneh upravljanja, ki je razvidna iz prednostne obravnave domačih podjetij v številnih državah, ob tem pa dopusti možnost sprejetja zavez glede dostopa do trga in nacionalne obravnave v korist mnogostranskega sodelovanja; naj spodbudi udeleženke pogajanj, ki še niso ratificirale in začele izvajati Sporazuma STO o vladnih naročilih in njegove spremembe iz leta 2011, da bi to storile; naj Evropsko unijo pozove k uvedbi evropske pobude za podjetja, ki bi se zgledovala po tovrstni ameriški pobudi (American Business Act) in ki bi podpirala gospodarski razvoj malih in srednjih podjetij ter evropske industrije;

| iv. | naj zagotovi, da bodo mali in srednji ponudniki storitev iz EU zaščiteni pred nepoštenimi trgovinskimi praksami ponudnikov storitev zunaj EU; |
| --- | --- |

iv.

naj zagotovi, da bodo mali in srednji ponudniki storitev iz EU zaščiteni pred nepoštenimi trgovinskimi praksami ponudnikov storitev zunaj EU;

| v. | naj zmanjša nepotrebne ovire za trgovino s storitvami na področju energetike in okolja, zlasti storitev v zvezi z razvojem in spodbujanjem energije iz obnovljivih virov ter okoljsko neoporečnih tehnologij, pri tem pa ohrani možnost do pridržkov v zvezi z dostopom do trga in nacionalno obravnavo za vse oblike ponudbe na tem področju, glede na to, da se na teh dveh področjih vse večje število storitev, kot so montaža, upravljanje in popravila, prodaja skupaj s proizvodi; naj prizna izrecno suverenost vsake pogodbenice glede virov energije v skladu z določbami Pogodbe in naj z izboljšanjem določb, enakovrednim tistim iz sporazuma GATS, zakonsko zagotovi pravico EU do regulacije, zlasti za uresničitev evropskih ciljev glede trajnosti, podnebne politike, varnosti in cenovne dostopnosti; |
| --- | --- |

v.

naj zmanjša nepotrebne ovire za trgovino s storitvami na področju energetike in okolja, zlasti storitev v zvezi z razvojem in spodbujanjem energije iz obnovljivih virov ter okoljsko neoporečnih tehnologij, pri tem pa ohrani možnost do pridržkov v zvezi z dostopom do trga in nacionalno obravnavo za vse oblike ponudbe na tem področju, glede na to, da se na teh dveh področjih vse večje število storitev, kot so montaža, upravljanje in popravila, prodaja skupaj s proizvodi; naj prizna izrecno suverenost vsake pogodbenice glede virov energije v skladu z določbami Pogodbe in naj z izboljšanjem določb, enakovrednim tistim iz sporazuma GATS, zakonsko zagotovi pravico EU do regulacije, zlasti za uresničitev evropskih ciljev glede trajnosti, podnebne politike, varnosti in cenovne dostopnosti;

| vi. | naj zagotovi, da načrtovane zaveze glede javnih naročil ne prevladajo nad nacionalno zakonodajo katere od pogodbenic; |
| --- | --- |

vi.

naj zagotovi, da načrtovane zaveze glede javnih naročil ne prevladajo nad nacionalno zakonodajo katere od pogodbenic;

| (i) | glede približevanja javnosti in politiki:







  i. | naj zagotovi najvišjo raven preglednosti, dialoga in odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

(i)

glede približevanja javnosti in politiki:

i.

naj zagotovi najvišjo raven preglednosti, dialoga in odgovornosti;

| ii. | naj v vseh fazah pogajanj Evropski parlament takoj in celovito obvešča; naj zagotovi, da bodo vsi poslanci Evropskega parlamenta prejeli vse dokumente v zvezi s pogajanji o sporazumu TiSA ter notranje dokumente Evropske komisije, kot so podrobni povzetki krogov pogajanj in temeljite ocene ponudb pogajalskih strani, in sicer pod pogojem da se zagotovi ustrezna zaupnost; naj v skladu s politiko STO, sodno prakso Sodišča o zaupnih dokumentih in omejitvami iz pravnega reda EU, zlasti Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov, objavi dokumente o pogajanjih, razen tistih, ki bodo označeni kot zaupni, z jasno utemeljitvijo za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

ii.

naj v vseh fazah pogajanj Evropski parlament takoj in celovito obvešča; naj zagotovi, da bodo vsi poslanci Evropskega parlamenta prejeli vse dokumente v zvezi s pogajanji o sporazumu TiSA ter notranje dokumente Evropske komisije, kot so podrobni povzetki krogov pogajanj in temeljite ocene ponudb pogajalskih strani, in sicer pod pogojem da se zagotovi ustrezna zaupnost; naj v skladu s politiko STO, sodno prakso Sodišča o zaupnih dokumentih in omejitvami iz pravnega reda EU, zlasti Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov, objavi dokumente o pogajanjih, razen tistih, ki bodo označeni kot zaupni, z jasno utemeljitvijo za vsak primer posebej;

| iii. | naj pozdravi znaten napredek na področju preglednosti za javnost od evropskih volitev leta 2014, vključno z objavo ponudb za dostop do trga EU in pooblastilom, ki ga je podelil Svet; naj ta prizadevanja nadaljuje s pripravo informativnih pregledov, ki bodo na jasen in razumljiv način pojasnjevali vsak del sporazuma, in z objavljanjem poročil o stanju s povratnimi informacijami za vsak krog pogajanj na spletišču Europa; naj naše pogajalske partnerice spodbuja k večji preglednosti, da pogajanja o sporazumu TiSA ne bodo potekala v bolj nepreglednih pogojih od tistih, ki potekajo pod okriljem STO; |
| --- | --- |

iii.

naj pozdravi znaten napredek na področju preglednosti za javnost od evropskih volitev leta 2014, vključno z objavo ponudb za dostop do trga EU in pooblastilom, ki ga je podelil Svet; naj ta prizadevanja nadaljuje s pripravo informativnih pregledov, ki bodo na jasen in razumljiv način pojasnjevali vsak del sporazuma, in z objavljanjem poročil o stanju s povratnimi informacijami za vsak krog pogajanj na spletišču Europa; naj naše pogajalske partnerice spodbuja k večji preglednosti, da pogajanja o sporazumu TiSA ne bodo potekala v bolj nepreglednih pogojih od tistih, ki potekajo pod okriljem STO;

| iv. | naj zagotovi resno in stalno sodelovanje institucij EU z vsemi ustreznimi deležniki v vsem pogajalskem procesu; naj pozove h krepitvi tega sodelovanja med napredovanjem pogajanj, da bodo pričakovanja evropske civilne družbe, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ustrezno upoštevana, tudi v okviru dialoga s civilno družbo; naj poudari, da imajo države članice, ki določajo smernice pogajanj, pri tem poglavitno vlogo; |
| --- | --- |

iv.

naj zagotovi resno in stalno sodelovanje institucij EU z vsemi ustreznimi deležniki v vsem pogajalskem procesu; naj pozove h krepitvi tega sodelovanja med napredovanjem pogajanj, da bodo pričakovanja evropske civilne družbe, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ustrezno upoštevana, tudi v okviru dialoga s civilno družbo; naj poudari, da imajo države članice, ki določajo smernice pogajanj, pri tem poglavitno vlogo;

| v. | naj spodbudi države članice, da bi vključile svoje nacionalne parlamente, pa tudi lokalne in regionalne organe, ter se z njimi posvetovale in jih ustrezno obveščale o poteku pogajanj; |
| --- | --- |

v.

naj spodbudi države članice, da bi vključile svoje nacionalne parlamente, pa tudi lokalne in regionalne organe, ter se z njimi posvetovale in jih ustrezno obveščale o poteku pogajanj;

| vi. | naj na dialoge, ki jih Komisija organizira na začetku in koncu vsakega kroga pogajanj, povabi predstavnike lokalnih in regionalnih organov, ki jih na ravni EU zastopa Odbor regij; |
| --- | --- |

vi.

naj na dialoge, ki jih Komisija organizira na začetku in koncu vsakega kroga pogajanj, povabi predstavnike lokalnih in regionalnih organov, ki jih na ravni EU zastopa Odbor regij;

| 2. | poziva Komisijo, naj to resolucijo v celoti upošteva in nanjo odgovori v šestih mesecih po njenem sprejetju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj to resolucijo v celoti upošteva in nanjo odgovori v šestih mesecih po njenem sprejetju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Komisiji ter v vednost Svetu, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom vseh udeleženk pogajanj o sporazumu TiSA. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Komisiji ter v vednost Svetu, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom vseh udeleženk pogajanj o sporazumu TiSA.

---

(1)  https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/26-gats_01_e.htm

(2)  TN/S/36

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/press_corner/all_news/news/ 2012/20120705_advancing_negotiations_services.htm

(4)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/03/150310-trade-services-agreement-negotiating-mandate-made-public/

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0325.

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(7)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1254

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153264.pdf

(10)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 289.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/35

---

P8_TA(2016)0042

Nova strategija za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015 (2016/2526(RSP))

(2018/C 035/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. februarja 1996 z naslovom „Incorporating equal opportunities for women and men into all Community policies and activities“ (Vključevanje enakih možnosti za ženske in moške v vse politike in dejavnosti Skupnosti) (COM(1996)0067), v katerem se je Komisija zavezala, da bo spodbujala enakost žensk in moških v vseh svojih dejavnostih in na vseh ravneh svojih politik, s čimer je dejansko uvedla načelo vključevanje načela enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. februarja 1996 z naslovom „Incorporating equal opportunities for women and men into all Community policies and activities“ (Vključevanje enakih možnosti za ženske in moške v vse politike in dejavnosti Skupnosti) (COM(1996)0067), v katerem se je Komisija zavezala, da bo spodbujala enakost žensk in moških v vseh svojih dejavnostih in na vseh ravneh svojih politik, s čimer je dejansko uvedla načelo vključevanje načela enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je marca 2011 sprejel Svet Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je marca 2011 sprejel Svet Evropske unije,

| — | ob upoštevanju raziskovalnega poročila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Evaluation of the strengths and weaknesses of the strategy for equality between women and men 2010-2015“ (Ocena prednosti in slabosti strategije za enakost žensk in moških 2010–2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega poročila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Evaluation of the strengths and weaknesses of the strategy for equality between women and men 2010-2015“ (Ocena prednosti in slabosti strategije za enakost žensk in moških 2010–2015),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi: Listina žensk“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi: Listina žensk“ (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (1),

| — | ob upoštevanju analize javne razprave o enakosti žensk in moških v EU, ki je bila objavljena oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize javne razprave o enakosti žensk in moških v EU, ki je bila objavljena oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju novega časovnega načrta z naslovom „New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine), pri čemer gre za sveženj zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov, ki ga je Komisija objavila avgusta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega časovnega načrta z naslovom „New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine), pri čemer gre za sveženj zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov, ki ga je Komisija objavila avgusta 2015,

| — | ob upoštevanju zaključkov seje svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških Evropske komisije z dne 26. novembra 2015; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov seje svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških Evropske komisije z dne 26. novembra 2015;

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. decembra 2015, zlasti odstavka 35, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. decembra 2015, zlasti odstavka 35,

| — | ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemske, Slovaške in Malte) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemske, Slovaške in Malte) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (O-000006/2016 – B8-0103/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (O-000006/2016 – B8-0103/2016),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, kot je priznano v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, glede katere se je EU zavezala, da jo bo vključila v vse svoje dejavnosti, in ker je enakost spolov kot strateški cilj bistvenega pomena pri doseganju splošnih ciljev strategije Evropa 2020 za rast, zaposlovanje in socialno vključenost; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, kot je priznano v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, glede katere se je EU zavezala, da jo bo vključila v vse svoje dejavnosti, in ker je enakost spolov kot strateški cilj bistvenega pomena pri doseganju splošnih ciljev strategije Evropa 2020 za rast, zaposlovanje in socialno vključenost;

| B. | ker je pravica do enakega obravnavanja odločilna temeljna pravica, priznana v Pogodbah o Evropski uniji, in je globoko zasidrana v evropski družbi ter nujno potrebna za njen nadaljnji razvoj, veljati pa mora v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v dejanskem življenju; |
| --- | --- |

B.

ker je pravica do enakega obravnavanja odločilna temeljna pravica, priznana v Pogodbah o Evropski uniji, in je globoko zasidrana v evropski družbi ter nujno potrebna za njen nadaljnji razvoj, veljati pa mora v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v dejanskem življenju;

| C. | ker je EU v zgodovini naredila nekaj pomembnih korakov za krepitev pravic žensk in enakosti spolov, vendar so se v zadnjem desetletju politično ukrepanje in reforme za enakost spolov na ravni EU upočasnili; ker prejšnja strategija Komisije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015 ni bila dovolj izčrpna, da bi prispevala k enakosti spolov na evropski in mednarodni ravni, in ker cilji, ki jih je načrtovala, dejansko niso bili doseženi; ker bo morala nova strategija za obdobje po letu 2015 dati nov zagon in voditi do konkretnih ukrepov za okrepitev pravic žensk in spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

C.

ker je EU v zgodovini naredila nekaj pomembnih korakov za krepitev pravic žensk in enakosti spolov, vendar so se v zadnjem desetletju politično ukrepanje in reforme za enakost spolov na ravni EU upočasnili; ker prejšnja strategija Komisije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015 ni bila dovolj izčrpna, da bi prispevala k enakosti spolov na evropski in mednarodni ravni, in ker cilji, ki jih je načrtovala, dejansko niso bili doseženi; ker bo morala nova strategija za obdobje po letu 2015 dati nov zagon in voditi do konkretnih ukrepov za okrepitev pravic žensk in spodbujanje enakosti spolov;

| D. | ker je v oceni strategije za obdobje 2010–2015 in stališč deležnikov, ki je predstavljena v raziskovalnem poročilu Komisije z naslovom „Evaluation of the strengths and weaknesses of the strategy for equality between women and men 2010-2015“ (Ocena prednosti in pomanjkljivosti strategije za enakost žensk in moških 2010–2015), poudarjeno, da je treba še naprej krepiti strateški pristop, ki je bil sprejet leta 2010; |
| --- | --- |

D.

ker je v oceni strategije za obdobje 2010–2015 in stališč deležnikov, ki je predstavljena v raziskovalnem poročilu Komisije z naslovom „Evaluation of the strengths and weaknesses of the strategy for equality between women and men 2010-2015“ (Ocena prednosti in pomanjkljivosti strategije za enakost žensk in moških 2010–2015), poudarjeno, da je treba še naprej krepiti strateški pristop, ki je bil sprejet leta 2010;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 9. junija 2015 jasno pozval k novi, ločeni strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje po letu 2015; ker so rezultati javnega posvetovanja pokazali, da je bilo 90 % anketirancev naklonjenih novi strategiji; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 9. junija 2015 jasno pozval k novi, ločeni strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje po letu 2015; ker so rezultati javnega posvetovanja pokazali, da je bilo 90 % anketirancev naklonjenih novi strategiji;

| F. | ker je Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) v svojih sklepih z zasedanja dne 7. decembra 2015 (člen 35) Komisijo pozval, naj sprejme novo strategijo za enakost spolov za obdobje po letu 2015, in sicer v obliki sporočila; ker se je predsedujoča trojica EU v svoji izjavi z dne 7. decembra 2015 zavezala, da bo Svetu za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) izročila osnutek sklepov Sveta o strategiji EU za enakost spolov za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

F.

ker je Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) v svojih sklepih z zasedanja dne 7. decembra 2015 (člen 35) Komisijo pozval, naj sprejme novo strategijo za enakost spolov za obdobje po letu 2015, in sicer v obliki sporočila; ker se je predsedujoča trojica EU v svoji izjavi z dne 7. decembra 2015 zavezala, da bo Svetu za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) izročila osnutek sklepov Sveta o strategiji EU za enakost spolov za obdobje po letu 2015;

| 1. | želi spomniti, da člen 2 Pogodbe o Evropski uniji in Listina temeljnih pravic Komisijo obvezujeta, da sprejema ukrepe v korist enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

želi spomniti, da člen 2 Pogodbe o Evropski uniji in Listina temeljnih pravic Komisijo obvezujeta, da sprejema ukrepe v korist enakosti spolov;

| 2. | ugotavlja, da je Komisija v preteklosti očitno sprejela jasno, pregledno, legitimno in javno sporočilo o strategiji za enakost žensk in moških, ki so ga potrdile vse institucije na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je Komisija v preteklosti očitno sprejela jasno, pregledno, legitimno in javno sporočilo o strategiji za enakost žensk in moških, ki so ga potrdile vse institucije na najvišji politični ravni;

| 3. | z obžalovanjem ugotavlja, da v delovnem programu Komisije za leto 2016, objavljenem novembra 2015, strategija EU za enakost spolov po letu 2015 ni posebej omenjena; obžaluje, da je Komisija 3. decembra 2015 objavila zgolj delovni dokument svojih služb z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“, (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019), s čimer ni zgolj predstavila notranjega dokumenta nižje stopnje pomembnosti, temveč tudi omejila trajanje ukrepov, ki iz tega dokumenta izhajajo; |
| --- | --- |

3.

z obžalovanjem ugotavlja, da v delovnem programu Komisije za leto 2016, objavljenem novembra 2015, strategija EU za enakost spolov po letu 2015 ni posebej omenjena; obžaluje, da je Komisija 3. decembra 2015 objavila zgolj delovni dokument svojih služb z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“, (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019), s čimer ni zgolj predstavila notranjega dokumenta nižje stopnje pomembnosti, temveč tudi omejila trajanje ukrepov, ki iz tega dokumenta izhajajo;

| 4. | pozdravlja, da je Komisija avgusta 2015 objavila časovni načrt z naslovom „New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine), pri čemer gre za sveženj zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da je Komisija avgusta 2015 objavila časovni načrt z naslovom „New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine), pri čemer gre za sveženj zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov;

| 5. | poziva države članice, naj prevzamejo polno odgovornost za boljše izvajanje načel enakega obravnavanja in enakih možnosti za moške in ženske na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj prevzamejo polno odgovornost za boljše izvajanje načel enakega obravnavanja in enakih možnosti za moške in ženske na nacionalni ravni;

| 6. | obžaluje, da Svet EPSCO na zasedanju 7. decembra 2015 ni dosegel soglasja za sprejetje uradnega stališča o več vprašanjih v korist enakosti spolov, med drugim tudi o direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih, ki jo Parlament že dolgo pričakuje; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da Svet EPSCO na zasedanju 7. decembra 2015 ni dosegel soglasja za sprejetje uradnega stališča o več vprašanjih v korist enakosti spolov, med drugim tudi o direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih, ki jo Parlament že dolgo pričakuje;

| 7. | pozdravlja pristop Komisije, ki je bil predstavljen v navedenem delovnem dokumentu služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov, vendar obžaluje, da ne vsebuje konkretnih referenčnih meril in dodeljenih proračunskih sredstev, brez katerih ni mogoče ne meriti ne dosegati napredka glede ciljev in kazalnikov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pristop Komisije, ki je bil predstavljen v navedenem delovnem dokumentu služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov, vendar obžaluje, da ne vsebuje konkretnih referenčnih meril in dodeljenih proračunskih sredstev, brez katerih ni mogoče ne meriti ne dosegati napredka glede ciljev in kazalnikov;

| 8. | poziva Komisijo, naj ponovno pretehta svojo odločitev in sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje 2016–2020, v katerem bo obravnavala vprašanja enakosti spolov in ki bo skladno z mednarodno agendo, zlasti s sklepnim dokumentom Peking + 20 iz leta 2015 in z novim okvirom za „Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations (2016-2020)“ (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU (2016–2020)); |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj ponovno pretehta svojo odločitev in sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje 2016–2020, v katerem bo obravnavala vprašanja enakosti spolov in ki bo skladno z mednarodno agendo, zlasti s sklepnim dokumentom Peking + 20 iz leta 2015 in z novim okvirom za „Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations (2016-2020)“ (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU (2016–2020));

| 9. | poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom in Svetom, ter poziva k srečanju na vrhu, ki naj bo posvečeno enakosti spolov in pravicam žensk, na katerem bi ugotavljali doseženi napredek in obnovili zaveze v okviru bližajočega se Sveta EPSCO v marcu 2016; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom in Svetom, ter poziva k srečanju na vrhu, ki naj bo posvečeno enakosti spolov in pravicam žensk, na katerem bi ugotavljali doseženi napredek in obnovili zaveze v okviru bližajočega se Sveta EPSCO v marcu 2016;

| 10. | želi spomniti, da mora biti izvajanje zakonodaje in političnih orodij EU v skladu z načeli subsidiarnosti in „dodane vrednosti“, da za praktično in konkurenčno delovanje notranjega trga niso vedno potrebna enotna pravila ter da mora Komisija upoštevati upravno obremenitev, ki izhaja iz njenih zakonodajnih predlogov, ter različna kulturna okolja in prakse v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

10.

želi spomniti, da mora biti izvajanje zakonodaje in političnih orodij EU v skladu z načeli subsidiarnosti in „dodane vrednosti“, da za praktično in konkurenčno delovanje notranjega trga niso vedno potrebna enotna pravila ter da mora Komisija upoštevati upravno obremenitev, ki izhaja iz njenih zakonodajnih predlogov, ter različna kulturna okolja in prakse v različnih državah članicah;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

---

Četrtek, 4. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/38

---

P8_TA(2016)0043

Razmere na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (2016/2556(RSP))

(2018/C 035/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vzhodnem partnerstvu, Ukrajini in Ruski federaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vzhodnem partnerstvu, Ukrajini in Ruski federaciji,

| — | ob upoštevanju poročil misije za spremljanje stanja na področju človekovih pravic na Krimu, ki sta jo izvedla urad za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (ODIHR) in visoka komisarka OVSE za narodne manjšine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil misije za spremljanje stanja na področju človekovih pravic na Krimu, ki sta jo izvedla urad za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (ODIHR) in visoka komisarka OVSE za narodne manjšine,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca, 27. junija in 16. julija 2014 o izvajanju sankcij proti Rusiji po nezakoniti priključitvi Krima; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca, 27. junija in 16. julija 2014 o izvajanju sankcij proti Rusiji po nezakoniti priključitvi Krima;

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Ukrajini za obdobje od 16. avgusta do 15. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Ukrajini za obdobje od 16. avgusta do 15. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2016, ki je stanje političnih in državljanskih svoboščin na nezakonito priključenem Krimu ocenila kot „nesvobodno“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2016, ki je stanje političnih in državljanskih svoboščin na nezakonito priključenem Krimu ocenila kot „nesvobodno“,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Ruska federacija nezakonito priključila Krim in Sevastopol, s čimer je prekršila mednarodno pravo, tudi ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte iz leta 1994 in sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusko federacijo in Ukrajino iz leta 1997; |
| --- | --- |

A.

ker je Ruska federacija nezakonito priključila Krim in Sevastopol, s čimer je prekršila mednarodno pravo, tudi ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte iz leta 1994 in sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusko federacijo in Ukrajino iz leta 1997;

| B. | ker so med nezakonito priključitvijo Krima, ki jo je marca 2014 izvedla Ruska federacija, Ukrajinci, vključno s krimskimi Tatari, pa tudi krimska vojska pokazali velik pogum in predanost Ukrajini ter se miroljubno uprli sovražnemu dejanju priključitve; ker je več mednarodnih organizacij in skupin za človekove pravice javno obsodilo, da je Ruska federacija na začetku leta 2014 po zasedbi in nezakoniti priključitvi polotoka resno okrnila varstvo človekovih pravic na Krimu; |
| --- | --- |

B.

ker so med nezakonito priključitvijo Krima, ki jo je marca 2014 izvedla Ruska federacija, Ukrajinci, vključno s krimskimi Tatari, pa tudi krimska vojska pokazali velik pogum in predanost Ukrajini ter se miroljubno uprli sovražnemu dejanju priključitve; ker je več mednarodnih organizacij in skupin za človekove pravice javno obsodilo, da je Ruska federacija na začetku leta 2014 po zasedbi in nezakoniti priključitvi polotoka resno okrnila varstvo človekovih pravic na Krimu;

| C. | ker so bile zabeležene ciljne zlorabe tatarske skupnosti, ki je večinsko nasprotovala ruskemu prevzemu in bojkotirala tako imenovani referendum 16. marca 2014, in sicer z izvajanjem ruske nejasne in preohlapne „protiekstremistične“ zakonodaje z namenom, da bi ustrahovali in utišali kritike; ker te zlorabe vključujejo ugrabitve, prisilna izginotja, nasilje, mučenje in zunajsodne poboje, ki jih dejanske oblasti niso preiskale in preganjale; |
| --- | --- |

C.

ker so bile zabeležene ciljne zlorabe tatarske skupnosti, ki je večinsko nasprotovala ruskemu prevzemu in bojkotirala tako imenovani referendum 16. marca 2014, in sicer z izvajanjem ruske nejasne in preohlapne „protiekstremistične“ zakonodaje z namenom, da bi ustrahovali in utišali kritike; ker te zlorabe vključujejo ugrabitve, prisilna izginotja, nasilje, mučenje in zunajsodne poboje, ki jih dejanske oblasti niso preiskale in preganjale;

| D. | ker so vodjem krimskih Tatarov, na primer Mustafi Džemiljevu, poslancu ukrajinske vrhovne rade (parlamenta) in predsedniku medžlisa (tatarskega predstavniškega telesa) Refatu Čubarovu prepovedali vstop na Krim; ker jima je vstop sedaj dovoljen, vendar jim stalno grozi prijetje; ker je rusko sodišče nedavno izdalo nalog za prijetje Mustafe Džemiljeva, ki je v preteklosti prestal 15 let v sovjetskih zaporih zaradi prizadevanj, da bi se njegovo ljudstvo smelo vrniti na svojo rodno zemljo na Krimu; |
| --- | --- |

D.

ker so vodjem krimskih Tatarov, na primer Mustafi Džemiljevu, poslancu ukrajinske vrhovne rade (parlamenta) in predsedniku medžlisa (tatarskega predstavniškega telesa) Refatu Čubarovu prepovedali vstop na Krim; ker jima je vstop sedaj dovoljen, vendar jim stalno grozi prijetje; ker je rusko sodišče nedavno izdalo nalog za prijetje Mustafe Džemiljeva, ki je v preteklosti prestal 15 let v sovjetskih zaporih zaradi prizadevanj, da bi se njegovo ljudstvo smelo vrniti na svojo rodno zemljo na Krimu;

| E. | ker so omejili dejavnost vseh verskih skupnosti, tudi krščanskih cerkva, ki so neodvisne od Moskve; ker so za vse te težave krive stroge omejitve svobode združevanja, razlastitve, nepodaljševanje dokumentov in redne preiskave preostalih nepremičnin teh verskih organizacij; |
| --- | --- |

E.

ker so omejili dejavnost vseh verskih skupnosti, tudi krščanskih cerkva, ki so neodvisne od Moskve; ker so za vse te težave krive stroge omejitve svobode združevanja, razlastitve, nepodaljševanje dokumentov in redne preiskave preostalih nepremičnin teh verskih organizacij;

| F. | ker posamezniki, ki po priključitvi niso želeli prevzeti ruskega državljanstva, doživljajo diskriminacijo in se soočajo z resnimi težavami na vseh področjih političnega, družbenega in gospodarskega življenja; |
| --- | --- |

F.

ker posamezniki, ki po priključitvi niso želeli prevzeti ruskega državljanstva, doživljajo diskriminacijo in se soočajo z resnimi težavami na vseh področjih političnega, družbenega in gospodarskega življenja;

| G. | ker je Rusija omejila dostop do Krima OVSE, OZN in Svetu Evrope, da ne omenjamo nevladnih organizacij za človekove pravice in neodvisnih novinarjev; ker je zaradi nedostopnosti zelo oteženo spremljanje človekovih pravic na Krimu in poročanje o njih; |
| --- | --- |

G.

ker je Rusija omejila dostop do Krima OVSE, OZN in Svetu Evrope, da ne omenjamo nevladnih organizacij za človekove pravice in neodvisnih novinarjev; ker je zaradi nedostopnosti zelo oteženo spremljanje človekovih pravic na Krimu in poročanje o njih;

| H. | ker je bila vsa populacija krimskih Tatarov, avtohtonih prebivalcev Krima, leta 1944 deportirana v druge dele nekdanje ZSSR ter se je na Krim lahko vrnila šele leta 1989; ker so 12. novembra 2015 v ukrajinski vrhovni radi sprejeli resolucijo, s katero so priznali deportacijo krimskih Tatarov leta 1944 kot genocid in proglasili 18. maj za dan spomina; |
| --- | --- |

H.

ker je bila vsa populacija krimskih Tatarov, avtohtonih prebivalcev Krima, leta 1944 deportirana v druge dele nekdanje ZSSR ter se je na Krim lahko vrnila šele leta 1989; ker so 12. novembra 2015 v ukrajinski vrhovni radi sprejeli resolucijo, s katero so priznali deportacijo krimskih Tatarov leta 1944 kot genocid in proglasili 18. maj za dan spomina;

| 1. | ponavlja svojo odločno zavezanost suverenosti in teritorialni celovitosti Ukrajine v njenih mednarodno priznanih mejah in njeno svobodno in suvereno odločitev, da bo sledila evropski poti; želi spomniti na svojo odločno obsodbo nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka in zavezanost EU, njenih držav članic in mednarodne skupnosti, da bodo v celoti izvajali politiko nepriznanja nezakonite priključitve Krima; prav tako poudarja, da je ponovna vzpostavitev ukrajinskega nadzora nad polotokom pogoj za obnovo odnosov sodelovanja z Rusko federacijo, vključno z ukinitvijo s tem povezanih sankcij; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svojo odločno zavezanost suverenosti in teritorialni celovitosti Ukrajine v njenih mednarodno priznanih mejah in njeno svobodno in suvereno odločitev, da bo sledila evropski poti; želi spomniti na svojo odločno obsodbo nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka in zavezanost EU, njenih držav članic in mednarodne skupnosti, da bodo v celoti izvajali politiko nepriznanja nezakonite priključitve Krima; prav tako poudarja, da je ponovna vzpostavitev ukrajinskega nadzora nad polotokom pogoj za obnovo odnosov sodelovanja z Rusko federacijo, vključno z ukinitvijo s tem povezanih sankcij;

| 2. | odločno obsoja doslej najobsežnejše kršitve človekovih pravic, ki so jih utrpeli prebivalci Krima, med katerimi so zlasti krimski Tatari, ki se ne pokoravajo pravilom tako imenovanih lokalnih oblasti, vsiljenih pod pretvezo boja proti ekstremizmu ali terorizmu; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja doslej najobsežnejše kršitve človekovih pravic, ki so jih utrpeli prebivalci Krima, med katerimi so zlasti krimski Tatari, ki se ne pokoravajo pravilom tako imenovanih lokalnih oblasti, vsiljenih pod pretvezo boja proti ekstremizmu ali terorizmu;

| 3. | obsoja hude omejitve svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, tudi ob tradicionalnih spominskih slovesnostih, kot so obletnica deportacije krimskih Tatarov v času Stalinovega totalitarnega režima v Sovjetski zvezi in kulturna srečanja krimskih Tatarov; poudarja, da imajo Tatari kot avtohtoni prebivalci Krima v skladu z mednarodnim pravom pravico ohranjati in krepiti svoje posebne politične, pravne, gospodarske, družbene in kulturne institucije; poziva k spoštovanju medžlisa kot legitimnega predstavniškega telesa krimske tatarske skupnosti ter k preprečevanju vseh primerov nadlegovanja in sistematičnega preganjanja njegovih poslancev; izraža zaskrbljenost zaradi kršenja njihove pravice do lastnine in svoboščin, ustrahovanja, zapiranja ter nespoštovanja njihovih državljanskih, političnih in kulturnih pravic; prav tako je zaskrbljen zaradi omejevalnih zahtev za medijske hiše in organizacije civilne družbe, da se morajo ponovno registrirati; |
| --- | --- |

3.

obsoja hude omejitve svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, tudi ob tradicionalnih spominskih slovesnostih, kot so obletnica deportacije krimskih Tatarov v času Stalinovega totalitarnega režima v Sovjetski zvezi in kulturna srečanja krimskih Tatarov; poudarja, da imajo Tatari kot avtohtoni prebivalci Krima v skladu z mednarodnim pravom pravico ohranjati in krepiti svoje posebne politične, pravne, gospodarske, družbene in kulturne institucije; poziva k spoštovanju medžlisa kot legitimnega predstavniškega telesa krimske tatarske skupnosti ter k preprečevanju vseh primerov nadlegovanja in sistematičnega preganjanja njegovih poslancev; izraža zaskrbljenost zaradi kršenja njihove pravice do lastnine in svoboščin, ustrahovanja, zapiranja ter nespoštovanja njihovih državljanskih, političnih in kulturnih pravic; prav tako je zaskrbljen zaradi omejevalnih zahtev za medijske hiše in organizacije civilne družbe, da se morajo ponovno registrirati;

| 4. | odločno poziva ruske in dejanske lokalne oblasti, naj učinkovito, nepristransko in pregledno raziščejo vse primere izginotja, mučenja in zlorabe človekovih pravic, ki jih izvajajo policija in paravojaške sile, ki so na Krimskem polotoku dejavne od februarja 2014; |
| --- | --- |

4.

odločno poziva ruske in dejanske lokalne oblasti, naj učinkovito, nepristransko in pregledno raziščejo vse primere izginotja, mučenja in zlorabe človekovih pravic, ki jih izvajajo policija in paravojaške sile, ki so na Krimskem polotoku dejavne od februarja 2014;

| 5. | želi spomniti, da ima ruska federacija kot okupacijska sila odgovornost, da zagotovi varnost vsega prebivalstva in spoštovanje človekovih, kulturnih in verskih pravic avtohtonih Tatarov in vseh drugih manjšin na Krimu ter ohrani pravno ureditev na Krimu; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti, da ima ruska federacija kot okupacijska sila odgovornost, da zagotovi varnost vsega prebivalstva in spoštovanje človekovih, kulturnih in verskih pravic avtohtonih Tatarov in vseh drugih manjšin na Krimu ter ohrani pravno ureditev na Krimu;

| 6. | opominja, da je bil za institucije in neodvisne strokovnjake OVSE, OZN in Sveta Evrope v celoti ali delno omejen dostop do Krimskega polotoka, zato kljub njihovemu mandatu za izvajanje takih dejavnosti na Krimu niso mogle spremljati razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

opominja, da je bil za institucije in neodvisne strokovnjake OVSE, OZN in Sveta Evrope v celoti ali delno omejen dostop do Krimskega polotoka, zato kljub njihovemu mandatu za izvajanje takih dejavnosti na Krimu niso mogle spremljati razmer na področju človekovih pravic;

| 7. | poziva oblasti Ruske federacije in dejanske oblasti na Krimu, ki so zavezane mednarodnemu humanitarnemu pravu in mednarodnemu pravu na področju človekovih pravic, naj zagotovijo neoviran dostop na Krim za mednarodne institucije in neodvisne strokovnjake OVSE, OZN in Sveta Evrope, pa tudi za vse nevladne organizacije za človekove pravice ali medijske hiše, ki želijo obiskati Krim ter oceniti tamkajšnje razmere ter o njih poročati; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj glede tega izvajata pritisk na Rusijo; pozdravlja odločitev generalnega sekretarja Sveta Evrope, da bo poslal na Krim svojega posebnega predstavnika za človekove pravice, saj je bil to prvi obisk po ruski priključitvi, ki naj bi omogočil svežo oceno razmer na terenu; se veseli njegovih ugotovitev; poudarja, da bi morala biti vsakršna mednarodna prisotnost na terenu usklajena z Ukrajino; |
| --- | --- |

7.

poziva oblasti Ruske federacije in dejanske oblasti na Krimu, ki so zavezane mednarodnemu humanitarnemu pravu in mednarodnemu pravu na področju človekovih pravic, naj zagotovijo neoviran dostop na Krim za mednarodne institucije in neodvisne strokovnjake OVSE, OZN in Sveta Evrope, pa tudi za vse nevladne organizacije za človekove pravice ali medijske hiše, ki želijo obiskati Krim ter oceniti tamkajšnje razmere ter o njih poročati; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj glede tega izvajata pritisk na Rusijo; pozdravlja odločitev generalnega sekretarja Sveta Evrope, da bo poslal na Krim svojega posebnega predstavnika za človekove pravice, saj je bil to prvi obisk po ruski priključitvi, ki naj bi omogočil svežo oceno razmer na terenu; se veseli njegovih ugotovitev; poudarja, da bi morala biti vsakršna mednarodna prisotnost na terenu usklajena z Ukrajino;

| 8. | pozdravlja pobudo Ukrajine, da vzpostavi mednarodni pogajalski mehanizem za ponovno vzpostavitev ukrajinske suverenosti nad Krimom v formatu „Ženeva +“, pri katerem bi bila neposredno vključena EU; poziva Rusijo, naj začne pogajanja z Ukrajino in drugimi stranmi o odpravi zasedbe Krima, ukinitvi trgovinskega in energijskega embarga ter odpravi izrednega stanja na Krimu; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pobudo Ukrajine, da vzpostavi mednarodni pogajalski mehanizem za ponovno vzpostavitev ukrajinske suverenosti nad Krimom v formatu „Ženeva +“, pri katerem bi bila neposredno vključena EU; poziva Rusijo, naj začne pogajanja z Ukrajino in drugimi stranmi o odpravi zasedbe Krima, ukinitvi trgovinskega in energijskega embarga ter odpravi izrednega stanja na Krimu;

| 9. | obžaluje ovire, ki preprečujejo, da bi se tatarski vodje vrnili na Krim, ter njihovo preganjanje, pa tudi vse večji in nesprejemljiv pritisk na ostale poslance medžlisa; obžaluje tudi nedopustno zaprtje medijske hiše ATR, ki je pomembna zaradi obveščanja tatarske skupnosti na Krimu; poziva Evropsko komisijo, naj poveča finančno pomoč, ki je nujna za zagotovitev delovanja tega in drugih medijev, ki so v izgnanstvu v Ukrajini; meni, da pomenijo ukinitev tatarskih šol in predavanj na Krimu ter omejitve glede uporabe jezika resno omejevanje osnovnih pravic članov skupnosti, saj je tatarski jezik dejansko izbrisan iz javnega življenja; |
| --- | --- |

9.

obžaluje ovire, ki preprečujejo, da bi se tatarski vodje vrnili na Krim, ter njihovo preganjanje, pa tudi vse večji in nesprejemljiv pritisk na ostale poslance medžlisa; obžaluje tudi nedopustno zaprtje medijske hiše ATR, ki je pomembna zaradi obveščanja tatarske skupnosti na Krimu; poziva Evropsko komisijo, naj poveča finančno pomoč, ki je nujna za zagotovitev delovanja tega in drugih medijev, ki so v izgnanstvu v Ukrajini; meni, da pomenijo ukinitev tatarskih šol in predavanj na Krimu ter omejitve glede uporabe jezika resno omejevanje osnovnih pravic članov skupnosti, saj je tatarski jezik dejansko izbrisan iz javnega življenja;

| 10. | poziva k ohranitvi večkulturnega okolja Krima in popolnemu spoštovanju ukrajinskega, tatarskega in drugih manjšinskih jezikov in značilnih kultur; |
| --- | --- |

10.

poziva k ohranitvi večkulturnega okolja Krima in popolnemu spoštovanju ukrajinskega, tatarskega in drugih manjšinskih jezikov in značilnih kultur;

| 11. | obžaluje dejanja, s katerimi želi dejanska uprava ovirati delovanje medžlisa krimskih Tatarov, ki je njihov najvišji izvršilni in predstavniški organ, in sicer z zaprtjem njegovega sedeža, zasegom nepremičnin in ustrahovanjem; |
| --- | --- |

11.

obžaluje dejanja, s katerimi želi dejanska uprava ovirati delovanje medžlisa krimskih Tatarov, ki je njihov najvišji izvršilni in predstavniški organ, in sicer z zaprtjem njegovega sedeža, zasegom nepremičnin in ustrahovanjem;

| 12. | obsoja redne represivne ukrepe, katerih tarča so neodvisni mediji, novinarji in aktivisti civilne družbe na Krimu; obžaluje, da Ruska federacija ukrajinskim državljanom na Krimu prisilno izdaja ruske potne liste; obsoja tudi prakso dejanskih oblasti, da prebivalcem Krima vsiljujejo rusko državljanstvo; |
| --- | --- |

12.

obsoja redne represivne ukrepe, katerih tarča so neodvisni mediji, novinarji in aktivisti civilne družbe na Krimu; obžaluje, da Ruska federacija ukrajinskim državljanom na Krimu prisilno izdaja ruske potne liste; obsoja tudi prakso dejanskih oblasti, da prebivalcem Krima vsiljujejo rusko državljanstvo;

| 13. | ponovno potrjuje podporo sklepu EU, da prepove uvoz s Krima, razen če je pospremljen s potrdilom o poreklu, ki so ga izdali ukrajinski organi, pa tudi omejevalnim ukrepom, ki so povezani z izvozom določenega blaga in tehnologije, naložbami, trgovino in storitvami na Krimu; poziva Svet, naj nadaljuje sankcije, vse dokler ne bo Krim ponovno in v celoti vključen v pravni red Ukrajine; |
| --- | --- |

13.

ponovno potrjuje podporo sklepu EU, da prepove uvoz s Krima, razen če je pospremljen s potrdilom o poreklu, ki so ga izdali ukrajinski organi, pa tudi omejevalnim ukrepom, ki so povezani z izvozom določenega blaga in tehnologije, naložbami, trgovino in storitvami na Krimu; poziva Svet, naj nadaljuje sankcije, vse dokler ne bo Krim ponovno in v celoti vključen v pravni red Ukrajine;

| 14. | poziva Rusko federacijo, naj razišče vse primere mučenja zapornikov, ki so bili nezakonito ujeti na Krimu, izpusti zapornike, med drugimi Olega Sencova in Oleksandra Kolčenka, pa rudi Ahtema Čiigoza, podpresednika medžlisa, Mustafo Degermendžija in Alija Asanova, ki so bili prijeti na Krimu zaradi miroljubnih protestov proti okupaciji, ter jim zagotovi varen povratek v Ukrajino; poziva Rusko federacijo, naj konča politično motivirano preganjanje disidentov in civilnih aktivistov; obsoja njihovo poznejšo premestitev v Rusijo in prisilno podelitev ruskega državljanstva; |
| --- | --- |

14.

poziva Rusko federacijo, naj razišče vse primere mučenja zapornikov, ki so bili nezakonito ujeti na Krimu, izpusti zapornike, med drugimi Olega Sencova in Oleksandra Kolčenka, pa rudi Ahtema Čiigoza, podpresednika medžlisa, Mustafo Degermendžija in Alija Asanova, ki so bili prijeti na Krimu zaradi miroljubnih protestov proti okupaciji, ter jim zagotovi varen povratek v Ukrajino; poziva Rusko federacijo, naj konča politično motivirano preganjanje disidentov in civilnih aktivistov; obsoja njihovo poznejšo premestitev v Rusijo in prisilno podelitev ruskega državljanstva;

| 15. | obsoja militarizacijo Krimskega polotoka in hude negativne posledice, ki jih je imela za gospodarsko in družbeno življenje, pa tudi grožnje Rusije, da bo na Krimu namestila jedrsko orožje, kar je velika grožnja za regionalno, evropsko in globalno varnost; ponavlja svoj poziv k umiku vseh ruskih enot s Krima in iz vzhodne Ukrajine; |
| --- | --- |

15.

obsoja militarizacijo Krimskega polotoka in hude negativne posledice, ki jih je imela za gospodarsko in družbeno življenje, pa tudi grožnje Rusije, da bo na Krimu namestila jedrsko orožje, kar je velika grožnja za regionalno, evropsko in globalno varnost; ponavlja svoj poziv k umiku vseh ruskih enot s Krima in iz vzhodne Ukrajine;

| 16. | poudarja, da bi bilo treba gospodarsko sodelovanje, pa tudi dobavo blaga in storitev med Ukrajino in začasno okupiranim Krimskim polotokom izvajati ob upoštevanju pravnega okvira Ukrajine, kar bi morale upoštevati vse strani, da bi se izognili morebitnim negativnim posledicam za prebivalstvo na Krimu; v primeru, da strani ne bi ravnale v skladu s tem, poziva oblasti, naj preiščejo in preprečijo kršitve; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi bilo treba gospodarsko sodelovanje, pa tudi dobavo blaga in storitev med Ukrajino in začasno okupiranim Krimskim polotokom izvajati ob upoštevanju pravnega okvira Ukrajine, kar bi morale upoštevati vse strani, da bi se izognili morebitnim negativnim posledicam za prebivalstvo na Krimu; v primeru, da strani ne bi ravnale v skladu s tem, poziva oblasti, naj preiščejo in preprečijo kršitve;

| 17. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja oseb LGBTI na Krimu, ki se po ruski priključitvi precej poslabšal, ter zaradi represivnih ukrepov in groženj dejanskih oblasti in paravojaških skupin; |
| --- | --- |

17.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja oseb LGBTI na Krimu, ki se po ruski priključitvi precej poslabšal, ter zaradi represivnih ukrepov in groženj dejanskih oblasti in paravojaških skupin;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope, OVSE, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije in medžlisu tatarskih prebivalcev Krima. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope, OVSE, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije in medžlisu tatarskih prebivalcev Krima.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/42

---

P8_TA(2016)0044

Bahrajn: primer Mohameda Ramadana

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o Bahrajnu: primer Mohameda Ramadana (2016/2557(RSP))

(2018/C 035/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, predvsem tiste z dne 9. julija 2015 o Bahrajnu, zlasti o primeru Nabila Radžaba (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, predvsem tiste z dne 9. julija 2015 o Bahrajnu, zlasti o primeru Nabila Radžaba (1),

| — | ob upoštevanju, da je bahrajnska neodvisna preiskovalna komisija, ustanovljena s kraljevim ukazom za preiskavo dogodkov v Bahrajnu februarja 2011 in njihovih posledicah in poročanje o njih, novembra 2011 objavila svoje poročilo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bahrajnska neodvisna preiskovalna komisija, ustanovljena s kraljevim ukazom za preiskavo dogodkov v Bahrajnu februarja 2011 in njihovih posledicah in poročanje o njih, novembra 2011 objavila svoje poročilo;

| — | ob upoštevanju drugega letnega poročila za leto 2014, ki ga je predsednik nacionalnega inštituta za človekove pravice, dr. Abdulaziz Abul, dne 27. januarja 2016 predstavil notranjemu ministru, generalpodpolkovniku Šejku Rašidu Bin Abdulahu Al Kalifi; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega letnega poročila za leto 2014, ki ga je predsednik nacionalnega inštituta za človekove pravice, dr. Abdulaziz Abul, dne 27. januarja 2016 predstavil notranjemu ministru, generalpodpolkovniku Šejku Rašidu Bin Abdulahu Al Kalifi;

| — | ob upoštevanju skupne izjave o Bahrajnu, ki jo je na 30. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice dne 14. septembra 2015 dalo 33 držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o Bahrajnu, ki jo je na 30. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice dne 14. septembra 2015 dalo 33 držav,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebnega poročevalca OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic, posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja ter posebnega poročevalca OZN o pravici do svobodnega in miroljubnega zbiranja in združevanja o Bahrajnu z dne 16. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebnega poročevalca OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic, posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja ter posebnega poročevalca OZN o pravici do svobodnega in miroljubnega zbiranja in združevanja o Bahrajnu z dne 16. julija 2015,

| — | ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011,

| — | ob upoštevanju poziva k takojšnji izpustitvi zapornika vesti dr. Abdulžalila Al Singaceja, ki gladovno stavka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva k takojšnji izpustitvi zapornika vesti dr. Abdulžalila Al Singaceja, ki gladovno stavka,

| — | ob upoštevanju sklepa ministrskega sveta Arabske lige, sprejetega 1. septembra 2013 v Kairu, o vzpostavitvi vsearabskega sodišča za človekove pravice v bahrajnski prestolnici Manama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa ministrskega sveta Arabske lige, sprejetega 1. septembra 2013 v Kairu, o vzpostavitvi vsearabskega sodišča za človekove pravice v bahrajnski prestolnici Manama,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 1988 o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1988 o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, kot so bile spremenjene dne 12. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, kot so bile spremenjene dne 12. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnik je Bahrajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnik je Bahrajn,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/178 in resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 25/7 o varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin pri boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/178 in resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 25/7 o varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin pri boju proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Bahrajn pomemben partner Evropske unije v Perzijskem zalivu, tudi na področju političnih in gospodarskih odnosov, energije in varnosti; ker je nadaljnje poglabljanje partnerstva v našem skupnem interesu za boljše odzivanje na prihodnje izzive; |
| --- | --- |

A.

ker je Bahrajn pomemben partner Evropske unije v Perzijskem zalivu, tudi na področju političnih in gospodarskih odnosov, energije in varnosti; ker je nadaljnje poglabljanje partnerstva v našem skupnem interesu za boljše odzivanje na prihodnje izzive;

| B. | ker so bahrajnske oblasti od začetka vstaje leta 2011 na podlagi obtožbe terorizma povečale uporabo represivnih ukrepov, tudi uporabo smrtne kazni, proti miroljubnim protestnikom; ker so bahrajnska sodišča leta 2015 izrekla sedem novih smrtnih obsodb; |
| --- | --- |

B.

ker so bahrajnske oblasti od začetka vstaje leta 2011 na podlagi obtožbe terorizma povečale uporabo represivnih ukrepov, tudi uporabo smrtne kazni, proti miroljubnim protestnikom; ker so bahrajnska sodišča leta 2015 izrekla sedem novih smrtnih obsodb;

| C. | ker so bahrajnske oblasti dne 18. februarja 2014 prijele 32-letnega letališkega varnostnika Mohameda Ramadana, ker naj bi skupaj s Huseinom Ali Muso, ki so ga prijeli že prej, domnevno sodeloval pri bombnem napadu 14. februarja 2014 v Al Dajru, v katerem je bil ubit nek varnostni uradnik, številni drugi pa so bili ranjeni; |
| --- | --- |

C.

ker so bahrajnske oblasti dne 18. februarja 2014 prijele 32-letnega letališkega varnostnika Mohameda Ramadana, ker naj bi skupaj s Huseinom Ali Muso, ki so ga prijeli že prej, domnevno sodeloval pri bombnem napadu 14. februarja 2014 v Al Dajru, v katerem je bil ubit nek varnostni uradnik, številni drugi pa so bili ranjeni;

| D. | ker je bil Mohamed Ramadan domnevno prijet brez naloga za prijetje, oba moška pa poročata, da so ju nasilno tepli in mučili, dokler se nista strinjala s priznanjem, vendar sta kasneje umaknila izjave pred državnim tožilcem; ker so priznanja, domnevno pridobljena z mučenjem, glavni dokaz v sojenju zoper Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muso; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Mohamed Ramadan domnevno prijet brez naloga za prijetje, oba moška pa poročata, da so ju nasilno tepli in mučili, dokler se nista strinjala s priznanjem, vendar sta kasneje umaknila izjave pred državnim tožilcem; ker so priznanja, domnevno pridobljena z mučenjem, glavni dokaz v sojenju zoper Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muso;

| E. | ker je bahrajnsko kazensko sodišče dne 29. decembra 2014 Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muso obsodilo na smrt; ker sta bila obsojena skupaj z desetimi drugimi obtoženci, od katerih jih je devet obsojenih na šest let zaporne kazni, eden pa na dosmrtno kazen; ker je za utemeljitev smrtne kazni uporabljen bahrajnski protiteroristični zakon; |
| --- | --- |

E.

ker je bahrajnsko kazensko sodišče dne 29. decembra 2014 Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muso obsodilo na smrt; ker sta bila obsojena skupaj z desetimi drugimi obtoženci, od katerih jih je devet obsojenih na šest let zaporne kazni, eden pa na dosmrtno kazen; ker je za utemeljitev smrtne kazni uporabljen bahrajnski protiteroristični zakon;

| F. | ker je kasacijsko sodišče, ki je najvišje pritožno sodišče v Bahrajnu, dne 16. novembra 2015 potrdilo smrtni obsodbi Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muse, čeprav sta obtožena umaknila priznanje in znova zatrjevala, da je bilo izsiljeno z mučenjem; ker bahrajnsko sodišče ni obravnavalo njunih trditev ali sploh začelo preiskave; |
| --- | --- |

F.

ker je kasacijsko sodišče, ki je najvišje pritožno sodišče v Bahrajnu, dne 16. novembra 2015 potrdilo smrtni obsodbi Mohameda Ramadana in Huseina Ali Muse, čeprav sta obtožena umaknila priznanje in znova zatrjevala, da je bilo izsiljeno z mučenjem; ker bahrajnsko sodišče ni obravnavalo njunih trditev ali sploh začelo preiskave;

| G. | ker je Mohamed Ramadan le eden od desetih posameznikov, ki so obsojeni na smrt v Bahrajnu in prvi, ki je bil obsojen na smrt po letu 2011; ker je Mohamed Ramadan eden od prvih, ki so izčrpali vse pravne možnosti za pritožbo in mu grozi skorajšnja usmrtitev; ker po znanih podatkih v njegovi zadevi niso opravili nobene preiskave domnevnega mučenja; |
| --- | --- |

G.

ker je Mohamed Ramadan le eden od desetih posameznikov, ki so obsojeni na smrt v Bahrajnu in prvi, ki je bil obsojen na smrt po letu 2011; ker je Mohamed Ramadan eden od prvih, ki so izčrpali vse pravne možnosti za pritožbo in mu grozi skorajšnja usmrtitev; ker po znanih podatkih v njegovi zadevi niso opravili nobene preiskave domnevnega mučenja;

| H. | ker je dne 14. avgusta 2014 pet strokovnjakov OZN s področja človekovih pravic bahrajnsko vlado seznanilo s svojo zaskrbljenostjo zaradi domnevnih samovoljnih aretacij, pridržanj in mučenja devetih bahrajnskih državljanov, tudi Mohameda Ramadana, in njihovih kasnejših obsodb po sojenjih, ki niso izpolnjevala mednarodnih standardov pravičnega sojenja in dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

H.

ker je dne 14. avgusta 2014 pet strokovnjakov OZN s področja človekovih pravic bahrajnsko vlado seznanilo s svojo zaskrbljenostjo zaradi domnevnih samovoljnih aretacij, pridržanj in mučenja devetih bahrajnskih državljanov, tudi Mohameda Ramadana, in njihovih kasnejših obsodb po sojenjih, ki niso izpolnjevala mednarodnih standardov pravičnega sojenja in dolžnega pravnega postopanja;

| I. | ker so številne nevladne organizacije za človekove pravice dokumentirale nepoštena sojenja, uporabo mučenja in smrtnih obsodb v Bahrajnu, ki kršijo različne mednarodne konvencije, vključno z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah, h kateremu je Bahrajn pristopil leta 2006; |
| --- | --- |

I.

ker so številne nevladne organizacije za človekove pravice dokumentirale nepoštena sojenja, uporabo mučenja in smrtnih obsodb v Bahrajnu, ki kršijo različne mednarodne konvencije, vključno z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah, h kateremu je Bahrajn pristopil leta 2006;

| J. | ker je bahrajnska neodvisna preiskovalna komisija, ustanovljena dne 29. junija 2011 s kraljevim ukazom št. 28 za preiskavo dogodkov v Bahrajnu februarja 2011 in poročanje o njih, podala številna priporočila o človekovih pravicah in političnih reformah; |
| --- | --- |

J.

ker je bahrajnska neodvisna preiskovalna komisija, ustanovljena dne 29. junija 2011 s kraljevim ukazom št. 28 za preiskavo dogodkov v Bahrajnu februarja 2011 in poročanje o njih, podala številna priporočila o človekovih pravicah in političnih reformah;

| K. | ker je med 26 priporočili neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije tudi priporočilo, naj umaknejo vse izrečene smrtne kazni za dejanja, storjena med dogodki februarja in marca 2011; ker je to eno od dveh priporočil, ki so bila v celoti izvršena, kar je pozitiven premik k odpravi smrtne kazni; |
| --- | --- |

K.

ker je med 26 priporočili neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije tudi priporočilo, naj umaknejo vse izrečene smrtne kazni za dejanja, storjena med dogodki februarja in marca 2011; ker je to eno od dveh priporočil, ki so bila v celoti izvršena, kar je pozitiven premik k odpravi smrtne kazni;

| L. | ker je zaradi teh priporočil bahrajnska vlada od leta 2012 ustanovila tri organe – urad varuha človekovih pravic pri ministrstvu za notranje zadeve, enoto za posebne preiskave pri uradu generalnega tožilca in komisijo za pravice zapornikov in pripornikov –, katerih skupna naloga je odpraviti uporabo mučenja v centrih za zasliševanje in pridržanje; |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi teh priporočil bahrajnska vlada od leta 2012 ustanovila tri organe – urad varuha človekovih pravic pri ministrstvu za notranje zadeve, enoto za posebne preiskave pri uradu generalnega tožilca in komisijo za pravice zapornikov in pripornikov –, katerih skupna naloga je odpraviti uporabo mučenja v centrih za zasliševanje in pridržanje;

| M. | ker številna nedavna dejanja bahrajnskih oblasti še vedno kršijo in omejujejo pravice in svoboščine dela ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobodo izražanja in digitalno svobodo; ker se borci za človekove pravice soočajo s sistematičnimi napadi, nadlegovanjem in aretacijami; |
| --- | --- |

M.

ker številna nedavna dejanja bahrajnskih oblasti še vedno kršijo in omejujejo pravice in svoboščine dela ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobodo izražanja in digitalno svobodo; ker se borci za človekove pravice soočajo s sistematičnimi napadi, nadlegovanjem in aretacijami;

| N. | ker je po poročilih v Bahrajnu še vedno veliko število zapornikov vesti; |
| --- | --- |

N.

ker je po poročilih v Bahrajnu še vedno veliko število zapornikov vesti;

| O. | ker po poročilih bahrajnske varnostne sile še naprej izvajajo mučenje pripornikov; |
| --- | --- |

O.

ker po poročilih bahrajnske varnostne sile še naprej izvajajo mučenje pripornikov;

| 1. | izraža zaskrbljenost in razočaranje, ker se Bahrajn znova zatekel k praksi smrtne kazni; poziva k ponovni uvedbi moratorija za smrtno kazen kot prvi korak k njeni odpravi; poziva bahrajnsko vlado, zlasti njegovo veličanstvo Šejka Hamada Bin Iso Al Khalifo, naj izreče kraljevo pomilostitev za Mohameda Ramadana ali omili njegovo kazen; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost in razočaranje, ker se Bahrajn znova zatekel k praksi smrtne kazni; poziva k ponovni uvedbi moratorija za smrtno kazen kot prvi korak k njeni odpravi; poziva bahrajnsko vlado, zlasti njegovo veličanstvo Šejka Hamada Bin Iso Al Khalifo, naj izreče kraljevo pomilostitev za Mohameda Ramadana ali omili njegovo kazen;

| 2. | odločno obsoja, da varnostne sile še naprej uporabljajo mučenje in druge oblike krutega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja zapornikov; je izredno zaskrbljen zaradi telesne in duševne integritete zapornikov; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja, da varnostne sile še naprej uporabljajo mučenje in druge oblike krutega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja zapornikov; je izredno zaskrbljen zaradi telesne in duševne integritete zapornikov;

| 3. | izraža zaskrbljenost, ker v Bahrajnu uporabljajo protiteroristično zakonodajo za kaznovanje političnih prepričanj in preprečevanje državljanom, da bi bili politično dejavni; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost, ker v Bahrajnu uporabljajo protiteroristično zakonodajo za kaznovanje političnih prepričanj in preprečevanje državljanom, da bi bili politično dejavni;

| 4. | poudarja, da je treba zagovornikom človekovih pravic zagotoviti zaščito in omogočiti nemoteno delovanje, brez ustrahovanja ali nadlegovanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba zagovornikom človekovih pravic zagotoviti zaščito in omogočiti nemoteno delovanje, brez ustrahovanja ali nadlegovanja;

| 5. | ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in sodnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj spoštuje mednarodne standarde o pravici do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja in izpolnjuje minimalne mednarodne standarde, določene v členih 9 in 14 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in sodnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj spoštuje mednarodne standarde o pravici do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja in izpolnjuje minimalne mednarodne standarde, določene v členih 9 in 14 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 6. | poziva pristojne oblasti, naj začnejo hitro in nepristransko preiskavo vseh domnevnih primerov mučenja in kazenski pregon domnevnih storilcev mučenja ter odpravijo vse obsodbe, sprejete na podlagi priznanj, pridobljenih z mučenjem; |
| --- | --- |

6.

poziva pristojne oblasti, naj začnejo hitro in nepristransko preiskavo vseh domnevnih primerov mučenja in kazenski pregon domnevnih storilcev mučenja ter odpravijo vse obsodbe, sprejete na podlagi priznanj, pridobljenih z mučenjem;

| 7. | opominja bahrajnske oblasti, da člen 15 Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju prepoveduje uporabo kakršne koli izjave, pridobljene z mučenjem, kot dokaza v katerem koli postopku; poziva k takojšnji ratifikaciji opcijskega protokola h Konvenciji proti mučenju in drugega opcijskega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, katerega cilj je odprava smrtne kazni; |
| --- | --- |

7.

opominja bahrajnske oblasti, da člen 15 Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju prepoveduje uporabo kakršne koli izjave, pridobljene z mučenjem, kot dokaza v katerem koli postopku; poziva k takojšnji ratifikaciji opcijskega protokola h Konvenciji proti mučenju in drugega opcijskega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, katerega cilj je odprava smrtne kazni;

| 8. | poziva bahrajnsko vlado, naj izda takojšnjo in odprto povabilo poročevalcu OZN o mučenju za obisk države in mu omogoči neoviran dostop do pridržanih, in sicer v vseh prostorih za pridržanje; |
| --- | --- |

8.

poziva bahrajnsko vlado, naj izda takojšnjo in odprto povabilo poročevalcu OZN o mučenju za obisk države in mu omogoči neoviran dostop do pridržanih, in sicer v vseh prostorih za pridržanje;

| 9. | je seznanjen s priporočili varuha človekovih pravic, komisije za pravice zapornikov in pripornikov in nacionalnega instituta za človekove pravice, zlasti glede pravic pridržanih in pogojev v zaporih, vključno glede domnevnega slabega ravnanja in mučenja; bahrajnsko vlado vseeno poziva, naj zagotovi neodvisnost urada varuha človekovih pravic ter komisije za pravice zapornikov in pripornikov, pa tudi enote za posebne preiskave pri uradu javnega tožilca; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s priporočili varuha človekovih pravic, komisije za pravice zapornikov in pripornikov in nacionalnega instituta za človekove pravice, zlasti glede pravic pridržanih in pogojev v zaporih, vključno glede domnevnega slabega ravnanja in mučenja; bahrajnsko vlado vseeno poziva, naj zagotovi neodvisnost urada varuha človekovih pravic ter komisije za pravice zapornikov in pripornikov, pa tudi enote za posebne preiskave pri uradu javnega tožilca;

| 10. | poudarja, da ima podpora Bahrajnu, zlasti njegovemu pravosodnemu sistemu, velik pomen za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; odločno spodbuja ustanovitev delovne skupine EU-Bahrajn za področje človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da ima podpora Bahrajnu, zlasti njegovemu pravosodnemu sistemu, velik pomen za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; odločno spodbuja ustanovitev delovne skupine EU-Bahrajn za področje človekovih pravic;

| 11. | poziva bahrajnske oblasti, naj odpravijo samovoljno prepoved potovanja za Nabila Radžaba in umaknejo vse obtožbe proti njemu, povezane s svobodo govora; |
| --- | --- |

11.

poziva bahrajnske oblasti, naj odpravijo samovoljno prepoved potovanja za Nabila Radžaba in umaknejo vse obtožbe proti njemu, povezane s svobodo govora;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn ter članom Sveta za sodelovanje v Zalivu. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn ter članom Sveta za sodelovanje v Zalivu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0279.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/46

---

P8_TA(2016)0045

Primer pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (2016/2558(RSP))

(2018/C 035/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Kitajskem, zlasti z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (1) in z dne 13. marca 2014 prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Kitajskem, zlasti z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (1) in z dne 13. marca 2014 prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (2),

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 7. januarja 2016 o izginotju oseb, povezanih z založbo Mighty Current, v Hongkongu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 7. januarja 2016 o izginotju oseb, povezanih z založbo Mighty Current, v Hongkongu;

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 29. januarja 2016 o zaskrbljenosti EU zaradi razmer na področju človekovih pravic na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 29. januarja 2016 o zaskrbljenosti EU zaradi razmer na področju človekovih pravic na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2014 o posebnem upravnem območju Hongkong, objavljenega aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2014 o posebnem upravnem območju Hongkong, objavljenega aprila 2015,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko 6. maja 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko 6. maja 1975,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki se je začelo izvajati leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki se je začelo izvajati leta 2003,

| — | ob upoštevanju strateškega programa za sodelovanje med EU in Kitajsko do leta 2020, o katerem je bil dogovor dosežen 21. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega programa za sodelovanje med EU in Kitajsko do leta 2020, o katerem je bil dogovor dosežen 21. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil začasno prekinjen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil začasno prekinjen,

| — | ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 34. kroga tega dialoga v Pekingu 30. novembra in 1. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 34. kroga tega dialoga v Pekingu 30. novembra in 1. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice o tretjem rednem poročilu o Hongkongu, Kitajska, ki ga je odbor sprejel na svojem 107. zasedanju (od 11. do 28. marca 2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice o tretjem rednem poročilu o Hongkongu, Kitajska, ki ga je odbor sprejel na svojem 107. zasedanju (od 11. do 28. marca 2013),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN proti mučenju o petem rednem poročilu o Kitajski, sprejetem na njegovi 1391. in 1392. seji 2. in 3. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN proti mučenju o petem rednem poročilu o Kitajski, sprejetem na njegovi 1391. in 1392. seji 2. in 3. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona posebnega upravnega območja Hongkong Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: temeljni zakon), zlasti členov o osebnih svoboščinah in svobodi tiska, in odloka o pravicah Hongkonga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona posebnega upravnega območja Hongkong Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: temeljni zakon), zlasti členov o osebnih svoboščinah in svobodi tiska, in odloka o pravicah Hongkonga,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je v zadnjih štirih mesecih v skrivnostnih okoliščinah izginilo pet knjigarnarjev (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji in Lee Po), štirje rezidenti Hongkonga in en nerezident, povezanih z založbo Mighty Current in njeno knjigarno, kjer so prodajali literarna dela, ki so kritizirala vlado v Pekingu; ker sta med njimi dva državljana EU – Gui Minhai je švedski državljan in Lee Po britanski; ker je bilo leta 2016 potrjeno, da sta državljana EU v celinski Kitajski, in ker se domneva, da so tam tudi ostali trije; ker se je 23. januarja 2016 v neznanem kraju v celinski Kitajski Leeju Poju začasno pridružila njegova žena; ker je stalno pomanjkanje informacij o tem, kako in kje so, zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

A.

ker je v zadnjih štirih mesecih v skrivnostnih okoliščinah izginilo pet knjigarnarjev (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji in Lee Po), štirje rezidenti Hongkonga in en nerezident, povezanih z založbo Mighty Current in njeno knjigarno, kjer so prodajali literarna dela, ki so kritizirala vlado v Pekingu; ker sta med njimi dva državljana EU – Gui Minhai je švedski državljan in Lee Po britanski; ker je bilo leta 2016 potrjeno, da sta državljana EU v celinski Kitajski, in ker se domneva, da so tam tudi ostali trije; ker se je 23. januarja 2016 v neznanem kraju v celinski Kitajski Leeju Poju začasno pridružila njegova žena; ker je stalno pomanjkanje informacij o tem, kako in kje so, zelo zaskrbljujoče;

| B. | ker naj bi po prepričljivem poročanju medijev teh pet knjigarnarjev dale ugrabiti oblasti v celinski Kitajski, kar skrbi tudi zakonodajalce, organizacije za človekove pravice in številne državljane; ker so Lee Poja ugrabili v Hongkongu, Giu Minhai pa je izginil s svojega doma na Tajskem; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi po prepričljivem poročanju medijev teh pet knjigarnarjev dale ugrabiti oblasti v celinski Kitajski, kar skrbi tudi zakonodajalce, organizacije za človekove pravice in številne državljane; ker so Lee Poja ugrabili v Hongkongu, Giu Minhai pa je izginil s svojega doma na Tajskem;

| C. | ker se je 10. januarja 2016 na hongkonških ulicah zbralo na tisoče protestnikov, ki so od mestne vlade zahtevali, naj ukrepa in razišče izginotje petih knjigarnarjev; ker je do teh izginotij prišlo po vrsti silovitih napadov v letih 2013 in 2014 na hongkonške novinarje, ki so kritizirali vlado v Pekingu; |
| --- | --- |

C.

ker se je 10. januarja 2016 na hongkonških ulicah zbralo na tisoče protestnikov, ki so od mestne vlade zahtevali, naj ukrepa in razišče izginotje petih knjigarnarjev; ker je do teh izginotij prišlo po vrsti silovitih napadov v letih 2013 in 2014 na hongkonške novinarje, ki so kritizirali vlado v Pekingu;

| D. | ker Hongkong zagotavlja in ščiti svobodo govora, izražanja in objavljanja; ker je v Hongkongu objavljanje prispevkov, ki kritizirajo kitajsko vodstvo, zakonito, v celinski Kitajski pa je prepovedano; ker glede teh svoboščin in kot je določeno v členu 27 temeljnega zakona načelo „ena država, dva sistema“ zagotavlja Hongkongu avtonomijo od Pekinga; |
| --- | --- |

D.

ker Hongkong zagotavlja in ščiti svobodo govora, izražanja in objavljanja; ker je v Hongkongu objavljanje prispevkov, ki kritizirajo kitajsko vodstvo, zakonito, v celinski Kitajski pa je prepovedano; ker glede teh svoboščin in kot je določeno v členu 27 temeljnega zakona načelo „ena država, dva sistema“ zagotavlja Hongkongu avtonomijo od Pekinga;

| E. | ker so bila objavljena razkritja, da je komunistična partija v nekem notranjem dokumentu iz aprila 2015 načrtovala strategijo, v skladu s katero naj bi v Hongkongu in Macau pri viru uničila prepovedane knjige, tarča pa naj bi bilo 14 založnikov in 21 publikacij; ker so nekateri knjigarnarji v Hongkongu iz strahu pred nasilnimi dejanji s polic umaknili knjige, ki kritizirajo Kitajsko; |
| --- | --- |

E.

ker so bila objavljena razkritja, da je komunistična partija v nekem notranjem dokumentu iz aprila 2015 načrtovala strategijo, v skladu s katero naj bi v Hongkongu in Macau pri viru uničila prepovedane knjige, tarča pa naj bi bilo 14 založnikov in 21 publikacij; ker so nekateri knjigarnarji v Hongkongu iz strahu pred nasilnimi dejanji s polic umaknili knjige, ki kritizirajo Kitajsko;

| F. | ker vlada celinske Kitajske strogo omejuje in kriminalizira svobodo izražanja, zlasti s cenzuro; ker „veliki kitajski protipožarni zid“ interneta omogoča, da vlada cenzurira vse politično nesprejemljive informacije; ker Kitajska ohranja strogo omejevanje svobode izražanja, priljubljenost knjig, ki so kritične do Kitajske, med bralci celinske Kitajske pa velja za grožnjo družbeni stabilnosti; |
| --- | --- |

F.

ker vlada celinske Kitajske strogo omejuje in kriminalizira svobodo izražanja, zlasti s cenzuro; ker „veliki kitajski protipožarni zid“ interneta omogoča, da vlada cenzurira vse politično nesprejemljive informacije; ker Kitajska ohranja strogo omejevanje svobode izražanja, priljubljenost knjig, ki so kritične do Kitajske, med bralci celinske Kitajske pa velja za grožnjo družbeni stabilnosti;

| G. | ker je Gui Minhai 17. januarja 2016 na celinski Kitajski podal izjavo za medije, v kateri trdi, da je prostovoljno odpotoval na celinsko Kitajsko in priznava preteklo obsodbo zaradi vožnje pod vplivom alkohola, kar se zdi izsiljeno priznanje; |
| --- | --- |

G.

ker je Gui Minhai 17. januarja 2016 na celinski Kitajski podal izjavo za medije, v kateri trdi, da je prostovoljno odpotoval na celinsko Kitajsko in priznava preteklo obsodbo zaradi vožnje pod vplivom alkohola, kar se zdi izsiljeno priznanje;

| H. | ker so švedski in britanski organi zahtevali popolno podporo kitajskih oblasti, da bi zaščitili pravice svojih dveh državljanov ter drugih „izginulih“ posameznikov; |
| --- | --- |

H.

ker so švedski in britanski organi zahtevali popolno podporo kitajskih oblasti, da bi zaščitili pravice svojih dveh državljanov ter drugih „izginulih“ posameznikov;

| I. | ker je Odbor Združenih narodov proti mučenju poročal o resni zaskrbljenosti zaradi nenehnih poročil iz različnih virov o stalni praksi nezakonitega pridržanja v nepriznanih in neuradnih priporih, tako imenovanih „črnih ječah“; ker je izrazil tudi resno zaskrbljenost zaradi nenehnih poročil, da je v tem kazenskopravnem sistemu še vedno globoko zakoreninjena praksa mučenja in slabega ravnanja, in da se preveč zanaša na priznanja kot podlago za obsodbe; |
| --- | --- |

I.

ker je Odbor Združenih narodov proti mučenju poročal o resni zaskrbljenosti zaradi nenehnih poročil iz različnih virov o stalni praksi nezakonitega pridržanja v nepriznanih in neuradnih priporih, tako imenovanih „črnih ječah“; ker je izrazil tudi resno zaskrbljenost zaradi nenehnih poročil, da je v tem kazenskopravnem sistemu še vedno globoko zakoreninjena praksa mučenja in slabega ravnanja, in da se preveč zanaša na priznanja kot podlago za obsodbe;

| J. | ker je Kitajska uradno in formalno sprejela univerzalnost človekovih pravic in se je v zadnjih treh desetletjih s podpisom vrste sporazumov na tem področju vključila v mednarodno strukturo človekovih pravic ter tako postala del mednarodnega pravnega in institucionalnega okvira človekovih pravic; |
| --- | --- |

J.

ker je Kitajska uradno in formalno sprejela univerzalnost človekovih pravic in se je v zadnjih treh desetletjih s podpisom vrste sporazumov na tem področju vključila v mednarodno strukturo človekovih pravic ter tako postala del mednarodnega pravnega in institucionalnega okvira človekovih pravic;

| K. | ker člen 27 temeljnega zakona, ki je de facto ustava Hongkonga, zagotavlja „svobodo govora, tiska in publikacij, svobodo združevanja, zbiranja, sprevodov in demonstracij“; ker temeljni zakon, o katerem sta se dogovorili Kitajska in Združeno kraljestvo, zagotavlja te pravice za obdobje 50 let, ki se bo končalo leta 2047; |
| --- | --- |

K.

ker člen 27 temeljnega zakona, ki je de facto ustava Hongkonga, zagotavlja „svobodo govora, tiska in publikacij, svobodo združevanja, zbiranja, sprevodov in demonstracij“; ker temeljni zakon, o katerem sta se dogovorili Kitajska in Združeno kraljestvo, zagotavlja te pravice za obdobje 50 let, ki se bo končalo leta 2047;

| L. | ker so se na 17. vrhu med EU in Kitajsko 29. junija 2015 dvostranski odnosi dvignili na novo raven, in ker se je EU v svojem strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo zavezala, da bo človekove pravice postavila v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami; |
| --- | --- |

L.

ker so se na 17. vrhu med EU in Kitajsko 29. junija 2015 dvostranski odnosi dvignili na novo raven, in ker se je EU v svojem strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo zavezala, da bo človekove pravice postavila v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami;

| M. | ker sta EU in Kitajska dialog o človekovih pravicah vzpostavili že leta 1995, in ker obe strani menita, da so človekove pravice pomemben del njunih dvostranskih odnosov; |
| --- | --- |

M.

ker sta EU in Kitajska dialog o človekovih pravicah vzpostavili že leta 1995, in ker obe strani menita, da so človekove pravice pomemben del njunih dvostranskih odnosov;

| N. | ker je bilo v skladu z 21. letnim poročilom hongkonškega združenja novinarjev (julij 2014), leto 2014 za svobodo tiska v Hongkongu eno najtemnejših let v zadnjih desetletjih; ker so nekatere novinarje fizično napadli ali odpustili, druge, ki so izrazili kritične poglede, pa so premestili na manj občutljiva območja; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo v skladu z 21. letnim poročilom hongkonškega združenja novinarjev (julij 2014), leto 2014 za svobodo tiska v Hongkongu eno najtemnejših let v zadnjih desetletjih; ker so nekatere novinarje fizično napadli ali odpustili, druge, ki so izrazili kritične poglede, pa so premestili na manj občutljiva območja;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja podatkov o tem, kje je in kako se počuti pet pogrešanih knjigarnarjev; poziva k takojšnji objavi podrobnih informacij o lokaciji in dobrem počutju Lee Poa in Gui Minhaia, in poziva k njuni takojšnji varni izpustitvi in omogočenju pravice do informacij; poziva k takojšnji izpustitvi vseh drugih oseb, ki so samovoljno pridržane zaradi uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja in objavljanja v Hongkongu, tudi treh drugih knjigarnarjev; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja podatkov o tem, kje je in kako se počuti pet pogrešanih knjigarnarjev; poziva k takojšnji objavi podrobnih informacij o lokaciji in dobrem počutju Lee Poa in Gui Minhaia, in poziva k njuni takojšnji varni izpustitvi in omogočenju pravice do informacij; poziva k takojšnji izpustitvi vseh drugih oseb, ki so samovoljno pridržane zaradi uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja in objavljanja v Hongkongu, tudi treh drugih knjigarnarjev;

| 2. | poziva kitajsko vlado, naj nemudoma poroča o podatkih v zvezi s pogrešanimi knjigarnarji ter takoj vzpostavi vključujoč in pregleden dialog ter poda sporočilo v zvezi s to zadevo med celinskimi in hongkonškimi organi; pozdravlja sporočilo Lee Poa in njegovo ponovno združitev s soprogo; |
| --- | --- |

2.

poziva kitajsko vlado, naj nemudoma poroča o podatkih v zvezi s pogrešanimi knjigarnarji ter takoj vzpostavi vključujoč in pregleden dialog ter poda sporočilo v zvezi s to zadevo med celinskimi in hongkonškimi organi; pozdravlja sporočilo Lee Poa in njegovo ponovno združitev s soprogo;

| 3. | poziva pristojne oblasti na Kitajskem, v Hongkongu in na Tajskem, naj raziščejo in razjasnijo okoliščine izginotja v skladu z načelom pravne države in, kolikor je mogoče, pomagajo pri varni vrnitvi založnikov domov; |
| --- | --- |

3.

poziva pristojne oblasti na Kitajskem, v Hongkongu in na Tajskem, naj raziščejo in razjasnijo okoliščine izginotja v skladu z načelom pravne države in, kolikor je mogoče, pomagajo pri varni vrnitvi založnikov domov;

| 4. | izraža zaskrbljenost zaradi obtožb organov kazenskega pregona celinske Kitajske, ki delujejo v Hongkongu; opozarja, da je kršitev temeljnega zakona, če so celinski organi kazenskega pregona delovali v Hongkongu; meni, da bi bilo to v nasprotju z načelom „ena država, dva sistema“; poziva Kitajsko, naj spoštuje jamstva neodvisnosti, ki jih Hongkongu podeljuje temeljni zakon; |
| --- | --- |

4.

izraža zaskrbljenost zaradi obtožb organov kazenskega pregona celinske Kitajske, ki delujejo v Hongkongu; opozarja, da je kršitev temeljnega zakona, če so celinski organi kazenskega pregona delovali v Hongkongu; meni, da bi bilo to v nasprotju z načelom „ena država, dva sistema“; poziva Kitajsko, naj spoštuje jamstva neodvisnosti, ki jih Hongkongu podeljuje temeljni zakon;

| 5. | odločno obsoja vse primere kršitev človekovih pravic, zlasti samovoljne aretacije, izročitve, prisilna priznanja, tajno pridržanje, pridrževanje v osamitvi in kršitve svobode objavljanja in izražanja; opozarja, da je treba varovati neodvisnost knjižnih urednikov, novinarjev in blogerjev; poziva k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in političnega ustrahovanja; |
| --- | --- |

5.

odločno obsoja vse primere kršitev človekovih pravic, zlasti samovoljne aretacije, izročitve, prisilna priznanja, tajno pridržanje, pridrževanje v osamitvi in kršitve svobode objavljanja in izražanja; opozarja, da je treba varovati neodvisnost knjižnih urednikov, novinarjev in blogerjev; poziva k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in političnega ustrahovanja;

| 6. | obsoja omejitve in kriminalizacijo svobode izražanja ter obžaluje zaostrovanje omejitev svobode izražanja; poziva kitajsko vlado, naj preneha omejevati prosti pretok informacij, vključno z omejevanjem uporabe interneta; |
| --- | --- |

6.

obsoja omejitve in kriminalizacijo svobode izražanja ter obžaluje zaostrovanje omejitev svobode izražanja; poziva kitajsko vlado, naj preneha omejevati prosti pretok informacij, vključno z omejevanjem uporabe interneta;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi skorajšnjega sprejetja osnutka zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, saj utegne drastično ovirati dejavnosti kitajske civilne družbe in resno omejiti svobodo združevanja in izražanja v državi, vključno s prepovedjo, da bi nevladne organizacije iz tujine, ki niso registrirane pri kitajskem ministrstvu za javno varnost in regionalnih oddelkih za javno varnost, financirale kitajske posameznike ali organizacije, ter prepovedjo za kitajske skupine, da bi izvajale „dejavnosti“ v imenu ali s pooblastilom neregistriranih nevladnih organizacij iz tujine, kar vključuje tudi tiste s sedežem v Hongkongu in Macau; poziva kitajske oblasti, naj osnutek zakona bistveno spremenijo in ga uskladijo z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, vključno z mednarodnimi obvezami Ljudske Republike Kitajske; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi skorajšnjega sprejetja osnutka zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, saj utegne drastično ovirati dejavnosti kitajske civilne družbe in resno omejiti svobodo združevanja in izražanja v državi, vključno s prepovedjo, da bi nevladne organizacije iz tujine, ki niso registrirane pri kitajskem ministrstvu za javno varnost in regionalnih oddelkih za javno varnost, financirale kitajske posameznike ali organizacije, ter prepovedjo za kitajske skupine, da bi izvajale „dejavnosti“ v imenu ali s pooblastilom neregistriranih nevladnih organizacij iz tujine, kar vključuje tudi tiste s sedežem v Hongkongu in Macau; poziva kitajske oblasti, naj osnutek zakona bistveno spremenijo in ga uskladijo z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, vključno z mednarodnimi obvezami Ljudske Republike Kitajske;

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o kibernetski varnosti, ki bi še okrepil in institucionaliziral prakse cenzure in nadzora kibernetskega prostora, ter zaradi sprejetega zakona o nacionalni varnosti in osnutka zakona o boju proti terorizmu; je seznanjen z bojaznimi kitajskih reformističnih odvetnikov in zagovornikov državljanskih pravic, da bodo ti zakoni še bolj omejili svobodo izražanja in da bo samocenzura še večja; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o kibernetski varnosti, ki bi še okrepil in institucionaliziral prakse cenzure in nadzora kibernetskega prostora, ter zaradi sprejetega zakona o nacionalni varnosti in osnutka zakona o boju proti terorizmu; je seznanjen z bojaznimi kitajskih reformističnih odvetnikov in zagovornikov državljanskih pravic, da bodo ti zakoni še bolj omejili svobodo izražanja in da bo samocenzura še večja;

| 9. | meni, da morajo trdni in stalni odnosi med EU in Kitajsko zagotoviti učinkovito platformo za zrel, smiseln in odprt dialog o človekovih pravicah, ki bo temeljil na vzajemnem spoštovanju; |
| --- | --- |

9.

meni, da morajo trdni in stalni odnosi med EU in Kitajsko zagotoviti učinkovito platformo za zrel, smiseln in odprt dialog o človekovih pravicah, ki bo temeljil na vzajemnem spoštovanju;

| 10. | poudarja zavezo Evropske unije krepitvi demokracije, vključno s pravno državo, neodvisnostjo sodstva, temeljnimi svoboščinami in pravicami, preglednostjo ter svobodo obveščanja in izražanja v Hongkongu; |
| --- | --- |

10.

poudarja zavezo Evropske unije krepitvi demokracije, vključno s pravno državo, neodvisnostjo sodstva, temeljnimi svoboščinami in pravicami, preglednostjo ter svobodo obveščanja in izražanja v Hongkongu;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske Republike Kitajske ter izvršnemu predsedniku in svetu Posebnega upravnega območja Hongkong. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske Republike Kitajske ter izvršnemu predsedniku in svetu Posebnega upravnega območja Hongkong.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0458.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0252.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/50

---

P8_TA(2016)0046

Poročilo o napredku Srbije za leto 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Srbiji za leto 2015 (2015/2892(RSP))

(2018/C 035/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208),

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. A/RES/64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. A/RES/64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju deklaracije in priporočil s četrtega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 7. in 8. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in priporočil s četrtega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 7. in 8. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju izidov konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski/zahodnobalkanski poti, ki je potekala 8. oktobra 2015 v Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski/zahodnobalkanski poti, ki je potekala 8. oktobra 2015 v Luxembourgu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve o ukrepih za reševanje begunske in migracijske krize z dne 9. novembra 2015 ter sklepov Sveta za zunanje zadeve o migracijah z dne 12. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve o ukrepih za reševanje begunske in migracijske krize z dne 9. novembra 2015 ter sklepov Sveta za zunanje zadeve o migracijah z dne 12. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju načrta s sedemnajstimi točkami, ki so ga sprejeli voditelji držav članic EU in držav nečlanic, ki se soočajo s pritokom beguncev in migrantov, na srečanju o zahodnobalkanski migracijski poti 25. oktobra 2015; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta s sedemnajstimi točkami, ki so ga sprejeli voditelji držav članic EU in držav nečlanic, ki se soočajo s pritokom beguncev in migrantov, na srečanju o zahodnobalkanski migracijski poti 25. oktobra 2015;

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2015 z dne 10. novembra 2015 (SWD(2015)0211), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2015 z dne 10. novembra 2015 (SWD(2015)0211),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Srbije za leto 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Srbije za leto 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – o rasnem sovraštvu do Romov v Evropi in priznanju, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – o rasnem sovraštvu do Romov v Evropi in priznanju, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil stalni poročevalec Odbora za zunanje zadeve za Srbijo David McAllister, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil stalni poročevalec Odbora za zunanje zadeve za Srbijo David McAllister,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil, da bo začel pristopna pogajanja s Srbijo; ker je prva medvladna konferenca potekala 21. januarja 2014; ker je bil pregled usklajenosti zakonodaje končan marca 2015; ker je Srbija septembra 2015 dokončno oblikovala svojo pogajalsko ekipo; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil, da bo začel pristopna pogajanja s Srbijo; ker je prva medvladna konferenca potekala 21. januarja 2014; ker je bil pregled usklajenosti zakonodaje končan marca 2015; ker je Srbija septembra 2015 dokončno oblikovala svojo pogajalsko ekipo;

| B. | ker je Komisija v poročilu o Srbiji za leto 2015 poročala o napredku, ki ga je ta država dosegla na področju evropskega približevanja, in ocenila njena prizadevanja za izpolnitev københavnskih meril ter pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker je Komisija sprejela nov pristop do poročanja, ki pristopnim državam zagotavlja precej jasnejše smernice, čemu morajo nameniti pozornost; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v poročilu o Srbiji za leto 2015 poročala o napredku, ki ga je ta država dosegla na področju evropskega približevanja, in ocenila njena prizadevanja za izpolnitev københavnskih meril ter pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker je Komisija sprejela nov pristop do poročanja, ki pristopnim državam zagotavlja precej jasnejše smernice, čemu morajo nameniti pozornost;

| C. | ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker je časovni načrt za pristop določen na podlagi kakovosti nujnih reform in predanosti njim; |
| --- | --- |

C.

ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker je časovni načrt za pristop določen na podlagi kakovosti nujnih reform in predanosti njim;

| D. | ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je 19. aprila 2013 privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov; ker so bili 25. avgusta 2015 doseženi štirje pomembni sporazumi; ker mora napredek Srbije v okviru pristopnih pogajanj potekati vzporedno z njenim napredkom v procesu normalizacije odnosov s Kosovom v skladu s pogajalskim okvirom; ker so nujna nadaljnja prizadevanja za trajno pomiritev teh odnosov; ker je izredno pomembno, da obe strani sporazume izvajata dosledno; |
| --- | --- |

D.

ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je 19. aprila 2013 privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov; ker so bili 25. avgusta 2015 doseženi štirje pomembni sporazumi; ker mora napredek Srbije v okviru pristopnih pogajanj potekati vzporedno z njenim napredkom v procesu normalizacije odnosov s Kosovom v skladu s pogajalskim okvirom; ker so nujna nadaljnja prizadevanja za trajno pomiritev teh odnosov; ker je izredno pomembno, da obe strani sporazume izvajata dosledno;

| E. | ker je julija 2015 Srbija postala 33. država, ki sodeluje pri mehanizmu Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

E.

ker je julija 2015 Srbija postala 33. država, ki sodeluje pri mehanizmu Unije na področju civilne zaščite;

| F. | ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje, pravno državo in zmogljivosti javne uprave v vseh državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje, pravno državo in zmogljivosti javne uprave v vseh državah Zahodnega Balkana;

| G. | ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države; |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države;

| H. | ker je januarja 2015 Srbija prevzela predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE); |
| --- | --- |

H.

ker je januarja 2015 Srbija prevzela predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE);

| 1. | pozdravlja začetek pogajanj in odprtje poglavij 32 (finančni nadzor) in 35 (druga vprašanja – točka I – normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom) na medvladni konferenci v Bruslju 14. decembra 2015; pozdravlja stalno zavezanost Srbije procesu evropskega združevanja; poziva Srbijo, naj med svojim prebivalstvom dejavno promovira to strateško odločitev; pozdravlja začetek izvajanja ambicioznega programa reform v tej državi; poziva Srbijo, naj se odločno loti sistemskih, socialnih in gospodarskih reform; poziva jo, naj pri izvajanju reform posebno pozornost nameni mladim; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja začetek pogajanj in odprtje poglavij 32 (finančni nadzor) in 35 (druga vprašanja – točka I – normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom) na medvladni konferenci v Bruslju 14. decembra 2015; pozdravlja stalno zavezanost Srbije procesu evropskega združevanja; poziva Srbijo, naj med svojim prebivalstvom dejavno promovira to strateško odločitev; pozdravlja začetek izvajanja ambicioznega programa reform v tej državi; poziva Srbijo, naj se odločno loti sistemskih, socialnih in gospodarskih reform; poziva jo, naj pri izvajanju reform posebno pozornost nameni mladim;

| 2. | pozdravlja priprave Srbije, da bo ob koncu pregleda usklajenosti zakonodaje učinkovito začela pristopna pogajanja, ter pripravo in predložitev obsežnih akcijskih načrtov za poglavji 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost); upa, da se bodo lahko pogajanja o teh poglavjih začela na začetku leta 2016; poudarja, da so temeljita pogajanja o poglavjih 23 in 24 bistvena za obravnavo reform, ki jih je treba izvesti na področju pravosodja in temeljnih pravic ter pravic, svobode in varnosti; želi opomniti, da mora napredek na teh področjih potekati vzporedno s splošnim napredkom v okviru pogajanj; poudarja, da so pogajanja o poglavju 35 bistvenega pomena za napredek Srbije na njeni poti do članstva v EU; meni, da je v zvezi s tem pomemben pogoj za njeno članstvo v EU vsesplošna normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja priprave Srbije, da bo ob koncu pregleda usklajenosti zakonodaje učinkovito začela pristopna pogajanja, ter pripravo in predložitev obsežnih akcijskih načrtov za poglavji 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost); upa, da se bodo lahko pogajanja o teh poglavjih začela na začetku leta 2016; poudarja, da so temeljita pogajanja o poglavjih 23 in 24 bistvena za obravnavo reform, ki jih je treba izvesti na področju pravosodja in temeljnih pravic ter pravic, svobode in varnosti; želi opomniti, da mora napredek na teh področjih potekati vzporedno s splošnim napredkom v okviru pogajanj; poudarja, da so pogajanja o poglavju 35 bistvenega pomena za napredek Srbije na njeni poti do članstva v EU; meni, da je v zvezi s tem pomemben pogoj za njeno članstvo v EU vsesplošna normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom;

| 3. | poudarja, da je temeljito izvajanje zakonodaje in politik še vedno bistveni kazalnik uspešnega procesa vključevanja; spodbuja srbske politične voditelje, naj nadaljujejo reforme, ki so potrebne za uskladitev s standardi EU; poziva Srbijo, naj izboljša načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja nove zakonodaje in politik; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je temeljito izvajanje zakonodaje in politik še vedno bistveni kazalnik uspešnega procesa vključevanja; spodbuja srbske politične voditelje, naj nadaljujejo reforme, ki so potrebne za uskladitev s standardi EU; poziva Srbijo, naj izboljša načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja nove zakonodaje in politik;

| 4. | pozdravlja, da je Srbija napredovala na področju poslovnega okolja, zmanjšanja proračunskega primanjkljaja in na trgu dela, vključno z delovno zakonodajo in politiko zaposlovanja; spodbuja srbske oblasti, naj dodatno izboljšajo naložbeno okolje v Srbiji in zmanjšajo gospodarske in socialne razlike med regijami, zagotovijo varstvo tujih naložb in rešijo dolgotrajne naložbene spore, ter ob upoštevanju doseženega napredka pri prestrukturiranju javnih podjetij opozarja na pomen nadaljnjega doseganja napredka na tem področju in preglednosti privatizacijskega procesa; poudarja, da mora Srbija uskladiti svojo zakonodajo o nadzoru državne pomoči s pravnim redom; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da je Srbija napredovala na področju poslovnega okolja, zmanjšanja proračunskega primanjkljaja in na trgu dela, vključno z delovno zakonodajo in politiko zaposlovanja; spodbuja srbske oblasti, naj dodatno izboljšajo naložbeno okolje v Srbiji in zmanjšajo gospodarske in socialne razlike med regijami, zagotovijo varstvo tujih naložb in rešijo dolgotrajne naložbene spore, ter ob upoštevanju doseženega napredka pri prestrukturiranju javnih podjetij opozarja na pomen nadaljnjega doseganja napredka na tem področju in preglednosti privatizacijskega procesa; poudarja, da mora Srbija uskladiti svojo zakonodajo o nadzoru državne pomoči s pravnim redom;

| 5. | pozdravlja napredek na področju gospodarskih reform, ki so izboljšale proračunski položaj Srbije, ter poziva Komisijo, naj še naprej podpira vlado pri njenih načrtih za izvedbo nadaljnjih reform, zlasti za odpravo fiskalnih neravnovesij in reform glavnih gospodarskih sektorjev; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja napredek na področju gospodarskih reform, ki so izboljšale proračunski položaj Srbije, ter poziva Komisijo, naj še naprej podpira vlado pri njenih načrtih za izvedbo nadaljnjih reform, zlasti za odpravo fiskalnih neravnovesij in reform glavnih gospodarskih sektorjev;

| 6. | izreka pohvalo Srbiji za njen konstruktiven pristop pri reševanju migracijske krize; obenem meni, da bi bilo treba spodbujati tudi konstruktiven pristop v odnosih s sosednjimi državami; ugotavlja, da je Srbija ključna in koristna partnerica EU na Balkanu, zato ji mora EU zagotoviti vire in ustrezno finančno pomoč; z zadovoljstvom ugotavlja, da si Srbija močno prizadeva, da z evropsko in mednarodno pomočjo državljanom tretjih držav zagotovi zatočišče in humanitarno pomoč; poziva jo, naj čim prej poveča svoje sprejemne zmogljivosti; ugotavlja, da so potrebne celovite reforme za racionalizacijo celotnega azilnega sistema, ki mora biti usklajen s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi; ugotavlja, da je Srbija sprejela dodatne ukrepe za obravnavo neutemeljenih prošenj za azil, ki so jih srbski državljani vložili v državah članicah EU in pridruženih schengenskih državah; poziva jo, naj prispeva k še dodatnemu zmanjšanju neutemeljenih prošenj; poudarja, da so zmogljivosti in viri, ki vrnjenim osebam omogočajo ponovno vključitev, še vedno omejeni; |
| --- | --- |

6.

izreka pohvalo Srbiji za njen konstruktiven pristop pri reševanju migracijske krize; obenem meni, da bi bilo treba spodbujati tudi konstruktiven pristop v odnosih s sosednjimi državami; ugotavlja, da je Srbija ključna in koristna partnerica EU na Balkanu, zato ji mora EU zagotoviti vire in ustrezno finančno pomoč; z zadovoljstvom ugotavlja, da si Srbija močno prizadeva, da z evropsko in mednarodno pomočjo državljanom tretjih držav zagotovi zatočišče in humanitarno pomoč; poziva jo, naj čim prej poveča svoje sprejemne zmogljivosti; ugotavlja, da so potrebne celovite reforme za racionalizacijo celotnega azilnega sistema, ki mora biti usklajen s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi; ugotavlja, da je Srbija sprejela dodatne ukrepe za obravnavo neutemeljenih prošenj za azil, ki so jih srbski državljani vložili v državah članicah EU in pridruženih schengenskih državah; poziva jo, naj prispeva k še dodatnemu zmanjšanju neutemeljenih prošenj; poudarja, da so zmogljivosti in viri, ki vrnjenim osebam omogočajo ponovno vključitev, še vedno omejeni;

| 7. | poziva Srbijo, naj si bolj prizadeva za postopno uskladitev svoje zunanje in varnostne politike s politiko EU, tudi na področju odnosov z Rusijo; v zvezi s tem obžaluje izvajanje skupnih vojaških vaj med Srbijo in Rusijo; pozdravlja dejavno udeležbo Srbije v mednarodnih operacijah ohranjanja miru; |
| --- | --- |

7.

poziva Srbijo, naj si bolj prizadeva za postopno uskladitev svoje zunanje in varnostne politike s politiko EU, tudi na področju odnosov z Rusijo; v zvezi s tem obžaluje izvajanje skupnih vojaških vaj med Srbijo in Rusijo; pozdravlja dejavno udeležbo Srbije v mednarodnih operacijah ohranjanja miru;

Pravna država

| 8. | poudarja izjemen pomen načela pravne države; poudarja tudi bistveni pomen neodvisnega sodstva; ugotavlja, da je bil na področju sodstva dosežen določen napredek, predvsem pri sprejetju pravil za ocenjevanje sodnikov in tožilcev, vendar je stopnja političnega vmešavanja še vedno visoka; je seznanjen, da pravosodni organi zahtevajo, da se jim zagotovijo ustrezna sredstva; poziva oblasti, naj izvajajo nacionalno strategijo za reformo sodstva, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 23, ter naj zagotovijo neodvisnost sodstva in da delo sodnikov in tožilcev ne bo pod političnim vplivom; poziva vlado, naj sprejme nov zakon o brezplačni pravni pomoči in uvede zakonske spremembe za izboljšanje kakovosti in doslednosti sodne prakse in pravnega izobraževanja; izraža zaskrbljenost zaradi dolgotrajnih sodnih zaostankov kljub programu vrhovnega kasacijskega sodišča za njihovo zmanjšanje in poziva Srbijo, naj sprejme dodatne ukrepe za povečanje zaupanja v sodstvo; |
| --- | --- |

8.

poudarja izjemen pomen načela pravne države; poudarja tudi bistveni pomen neodvisnega sodstva; ugotavlja, da je bil na področju sodstva dosežen določen napredek, predvsem pri sprejetju pravil za ocenjevanje sodnikov in tožilcev, vendar je stopnja političnega vmešavanja še vedno visoka; je seznanjen, da pravosodni organi zahtevajo, da se jim zagotovijo ustrezna sredstva; poziva oblasti, naj izvajajo nacionalno strategijo za reformo sodstva, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 23, ter naj zagotovijo neodvisnost sodstva in da delo sodnikov in tožilcev ne bo pod političnim vplivom; poziva vlado, naj sprejme nov zakon o brezplačni pravni pomoči in uvede zakonske spremembe za izboljšanje kakovosti in doslednosti sodne prakse in pravnega izobraževanja; izraža zaskrbljenost zaradi dolgotrajnih sodnih zaostankov kljub programu vrhovnega kasacijskega sodišča za njihovo zmanjšanje in poziva Srbijo, naj sprejme dodatne ukrepe za povečanje zaupanja v sodstvo;

| 9. | poziva srbsko vlado, naj dosledno in brez diskriminacije izvaja zakon o rehabilitaciji; prav tako predlaga, naj dodatno spremeni zakon o vračilu premoženja, da bi odstranila vse postopkovne in pravne ovire za vračilo v naravi; |
| --- | --- |

9.

poziva srbsko vlado, naj dosledno in brez diskriminacije izvaja zakon o rehabilitaciji; prav tako predlaga, naj dodatno spremeni zakon o vračilu premoženja, da bi odstranila vse postopkovne in pravne ovire za vračilo v naravi;

| 10. | ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; ugotavlja, da je bil z neprestanim izvajanjem zakonodaje in sprejetjem zakona o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti dosežen določen napredek pri boju proti korupciji, vendar je ta pojav v Srbiji še vedno zaskrbljujoč; poudarja, da je treba doseči napredek pri preiskavah in obtožbah o korupciji, vključno s korupcijo na visoki ravni in potrebo po usklajevanju in spremljanju doslednega izvajanja strategije proti korupciji, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 23 v vseh pomembnih institucijah; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bosta lahko agencija in svet za boj proti korupciji v celoti in učinkovito izvajala svoje naloge ter da bodo državne institucije upoštevale njuna priporočila; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj; poziva akademske ustanove, naj skupaj z državnimi organi in javnimi uslužbenci sprejmejo predpise na tem področju za preiskavo primerov plagiatorstva in preprečevanje nadaljnjih primerov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; ugotavlja, da je bil z neprestanim izvajanjem zakonodaje in sprejetjem zakona o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti dosežen določen napredek pri boju proti korupciji, vendar je ta pojav v Srbiji še vedno zaskrbljujoč; poudarja, da je treba doseči napredek pri preiskavah in obtožbah o korupciji, vključno s korupcijo na visoki ravni in potrebo po usklajevanju in spremljanju doslednega izvajanja strategije proti korupciji, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 23 v vseh pomembnih institucijah; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bosta lahko agencija in svet za boj proti korupciji v celoti in učinkovito izvajala svoje naloge ter da bodo državne institucije upoštevale njuna priporočila; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj; poziva akademske ustanove, naj skupaj z državnimi organi in javnimi uslužbenci sprejmejo predpise na tem področju za preiskavo primerov plagiatorstva in preprečevanje nadaljnjih primerov;

| 11. | poziva srbske oblasti, naj spremenijo in izvajajo poglavja kazenskega zakonika o gospodarskem kriminalu in kaznivih dejanjih korupcije, da bi zagotovili verodostojen in predvidljiv okvir kazenskega prava; znova izraža veliko zaskrbljenost zaradi določb in izvajanja člena 234 kazenskega zakonika o zlorabi odgovornih položajev; ponovno poziva k neodvisnemu in temeljitemu pregledu preklasificiranih primerov zlorabe odgovornih položajev, da bo mogoče nemudoma ovreči dolgotrajne primere nepravičnega kazenskega pregona; |
| --- | --- |

11.

poziva srbske oblasti, naj spremenijo in izvajajo poglavja kazenskega zakonika o gospodarskem kriminalu in kaznivih dejanjih korupcije, da bi zagotovili verodostojen in predvidljiv okvir kazenskega prava; znova izraža veliko zaskrbljenost zaradi določb in izvajanja člena 234 kazenskega zakonika o zlorabi odgovornih položajev; ponovno poziva k neodvisnemu in temeljitemu pregledu preklasificiranih primerov zlorabe odgovornih položajev, da bo mogoče nemudoma ovreči dolgotrajne primere nepravičnega kazenskega pregona;

| 12. | ugotavlja, da so potrebna večja prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu in da je treba doseči napredek na področju pravnomočnih obsodb, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 24; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo strokovno pomoč za oblikovanje institucionalnega okvira in strokovno znanje za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu; v zvezi s tem poziva k neposrednemu medsebojnemu sodelovanju organov kazenskega pregona Srbije in Kosova ter uradov za zvezo v Beogradu in Prištini; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so potrebna večja prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu in da je treba doseči napredek na področju pravnomočnih obsodb, kot je določeno v akcijskem načrtu za poglavje 24; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo strokovno pomoč za oblikovanje institucionalnega okvira in strokovno znanje za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu; v zvezi s tem poziva k neposrednemu medsebojnemu sodelovanju organov kazenskega pregona Srbije in Kosova ter uradov za zvezo v Beogradu in Prištini;

Demokracija

| 13. | je seznanjen s prizadevanji za izboljšanje postopka posvetovanja v parlamentu in nadaljnjo krepitvijo sodelovanja parlamenta v pogajalskem procesu za pristop k EU; je še vedno zaskrbljen, ker se pri sprejemanju zakonodaje uporabljajo predvsem nujni postopki, vključno z zakonodajo, povezano s pristopnim procesom k EU, saj pri teh postopkih ni vedno dovolj časa za posvetovanje z deležniki in širšo javnostjo; poudarja, da je treba dodatno okrepiti nadzor parlamenta nad izvršilno oblastjo; poudarja, da je pomembno, da opozicija dejavno in konstruktivno sodeluje v postopku odločanja in demokratičnih institucijah; poudarja, da mora biti financiranje političnih strank pregledno in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen s prizadevanji za izboljšanje postopka posvetovanja v parlamentu in nadaljnjo krepitvijo sodelovanja parlamenta v pogajalskem procesu za pristop k EU; je še vedno zaskrbljen, ker se pri sprejemanju zakonodaje uporabljajo predvsem nujni postopki, vključno z zakonodajo, povezano s pristopnim procesom k EU, saj pri teh postopkih ni vedno dovolj časa za posvetovanje z deležniki in širšo javnostjo; poudarja, da je treba dodatno okrepiti nadzor parlamenta nad izvršilno oblastjo; poudarja, da je pomembno, da opozicija dejavno in konstruktivno sodeluje v postopku odločanja in demokratičnih institucijah; poudarja, da mora biti financiranje političnih strank pregledno in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi;

| 14. | poudarja pomen, ki ga ima delo organizacij civilne družbe v demokratični družbi; ugotavlja, da se je izboljšalo sodelovanje med vlado in organizacijami civilne družbe; spodbuja srbske oblasti, naj sprejmejo dodatne ukrepe za zagotovitev preglednega dialoga med civilno družbo in državnimi institucijami ter naj povečajo učinkovito sodelovanje predstavnikov civilne družbe in narodnih manjšin v postopku odločanja; oblasti še poziva, naj zagotovijo ustrezno finančno podporo za zagotovitev učinkovitega delovanja organizacij civilne družbe; poziva k pravočasnemu in preglednemu preglednemu obveščanju državljanov, organizacij in splošne javnosti o poteku pristopnih pogajanj in omogočanju njihove vsesplošne udeležbe v tem procesu; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen, ki ga ima delo organizacij civilne družbe v demokratični družbi; ugotavlja, da se je izboljšalo sodelovanje med vlado in organizacijami civilne družbe; spodbuja srbske oblasti, naj sprejmejo dodatne ukrepe za zagotovitev preglednega dialoga med civilno družbo in državnimi institucijami ter naj povečajo učinkovito sodelovanje predstavnikov civilne družbe in narodnih manjšin v postopku odločanja; oblasti še poziva, naj zagotovijo ustrezno finančno podporo za zagotovitev učinkovitega delovanja organizacij civilne družbe; poziva k pravočasnemu in preglednemu preglednemu obveščanju državljanov, organizacij in splošne javnosti o poteku pristopnih pogajanj in omogočanju njihove vsesplošne udeležbe v tem procesu;

| 15. | ponovno poziva srbsko vlado, naj v celoti obravnava priporočila misij OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, zlasti tistih za zagotavljanje preglednosti financiranja volilnih kampanj in preglednosti volilnih postopkov; poziva oblasti, naj ustrezno preiščejo primere med občinskimi volitvami in drugimi kampanjami, ki so jih zaznamovali nasilje in trditve o ustrahovanju in nepravilnostih; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva srbsko vlado, naj v celoti obravnava priporočila misij OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, zlasti tistih za zagotavljanje preglednosti financiranja volilnih kampanj in preglednosti volilnih postopkov; poziva oblasti, naj ustrezno preiščejo primere med občinskimi volitvami in drugimi kampanjami, ki so jih zaznamovali nasilje in trditve o ustrahovanju in nepravilnostih;

| 16. | ponavlja, da so pri zagotavljanju nadzora in prevzemanju odgovornosti izvršilne oblasti pomembni neodvisni nadzorni organi, vključno z varuhom človekovih pravic; poziva oblasti, naj varuhu človekovih pravic zagotovijo vso politično in upravno podporo pri njegovem delu ter se vzdržijo neupravičenih kritik proti njemu; |
| --- | --- |

16.

ponavlja, da so pri zagotavljanju nadzora in prevzemanju odgovornosti izvršilne oblasti pomembni neodvisni nadzorni organi, vključno z varuhom človekovih pravic; poziva oblasti, naj varuhu človekovih pravic zagotovijo vso politično in upravno podporo pri njegovem delu ter se vzdržijo neupravičenih kritik proti njemu;

| 17. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za celovito reformo javne uprave, zakona o inšpekcijskem nadzoru, nacionalne strategije za usposabljanje uradnikov lokalnih uprav in zakona o najvišjem številu zaposlenih v javnem sektorju ter poziva k njihovemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da je treba depolitizirati in profesionalizirati javno upravo ter da morajo postopki zaposlovanja in odpuščanja postati preglednejši, da bi zagotovili strokovnost, nevtralnost in kontinuiteto javne uprave; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za celovito reformo javne uprave, zakona o inšpekcijskem nadzoru, nacionalne strategije za usposabljanje uradnikov lokalnih uprav in zakona o najvišjem številu zaposlenih v javnem sektorju ter poziva k njihovemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da je treba depolitizirati in profesionalizirati javno upravo ter da morajo postopki zaposlovanja in odpuščanja postati preglednejši, da bi zagotovili strokovnost, nevtralnost in kontinuiteto javne uprave;

Človekove pravice

| 18. | pozdravlja, da ima Srbija ustrezen pravni in institucionalni okvir za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin; vendar opaža, da so še vedno pomanjkljivosti pri njenem izvajanju, zlasti na področju preprečevanja diskriminacije ranljivih skupin, vključno z invalidi, osebami s HIV/aidsom in osebami LGBTI; pozdravlja uspešno izvedeno parado ponosa, ki je potekala 20. septembra 2015, vendar poudarja, da sta diskriminacija oseb LGBTI in nasilje nad njimi še vedno zaskrbljujoča; v zvezi s tem spodbuja vlado, naj obravnava priporočilo CM/Rec(2010) odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam; izraža zaskrbljenost zaradi številnih napadov na pripadnike ranljivih skupin, ki še niso bili v celoti raziskani; poleg tega izraža zaskrbljenost zavoljo trajnega problema družinskega nasilja; poziva oblasti, naj dejavno spodbujajo spoštovanje človekovih pravic za vse; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja, da ima Srbija ustrezen pravni in institucionalni okvir za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin; vendar opaža, da so še vedno pomanjkljivosti pri njenem izvajanju, zlasti na področju preprečevanja diskriminacije ranljivih skupin, vključno z invalidi, osebami s HIV/aidsom in osebami LGBTI; pozdravlja uspešno izvedeno parado ponosa, ki je potekala 20. septembra 2015, vendar poudarja, da sta diskriminacija oseb LGBTI in nasilje nad njimi še vedno zaskrbljujoča; v zvezi s tem spodbuja vlado, naj obravnava priporočilo CM/Rec(2010) odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam; izraža zaskrbljenost zaradi številnih napadov na pripadnike ranljivih skupin, ki še niso bili v celoti raziskani; poleg tega izraža zaskrbljenost zavoljo trajnega problema družinskega nasilja; poziva oblasti, naj dejavno spodbujajo spoštovanje človekovih pravic za vse;

| 19. | je zaskrbljen, ker se stanje na področju svobode izražanja in svobode medijev ni izboljšalo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stalni politični pritisk spodkopava neodvisnost medijev, kar ima za posledico večjo samocenzuro medijskih hiš; je zaskrbljen, ker se novinarji pri opravljanju svojega poklica soočajo s političnim pritiskom, ustrahovanjem, nasiljem in grožnjami; poziva oblasti, naj preiščejo vse primere napadov na novinarje in medijske hiše, ki jih je ostro obsodilo mednarodno novinarsko združenje; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti polno izvajanje novih zakonov o medijih; poudarja, da je glede lastništva in financiranja medijev nujna popolna preglednost in nediskriminacija glede državnega oglaševanja; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen, ker se stanje na področju svobode izražanja in svobode medijev ni izboljšalo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stalni politični pritisk spodkopava neodvisnost medijev, kar ima za posledico večjo samocenzuro medijskih hiš; je zaskrbljen, ker se novinarji pri opravljanju svojega poklica soočajo s političnim pritiskom, ustrahovanjem, nasiljem in grožnjami; poziva oblasti, naj preiščejo vse primere napadov na novinarje in medijske hiše, ki jih je ostro obsodilo mednarodno novinarsko združenje; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti polno izvajanje novih zakonov o medijih; poudarja, da je glede lastništva in financiranja medijev nujna popolna preglednost in nediskriminacija glede državnega oglaševanja;

| 20. | je zelo zaskrbljen, ker so v medije večkrat prišle informacije o potekajočih kazenskih preiskavah, kar pomeni kršitev načela domneve nedolžnosti; poziva srbske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo številnih odmevnih primerov, kjer so mediji predstavili dokaze o domnevnih kaznivih dejanjih; |
| --- | --- |

20.

je zelo zaskrbljen, ker so v medije večkrat prišle informacije o potekajočih kazenskih preiskavah, kar pomeni kršitev načela domneve nedolžnosti; poziva srbske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo številnih odmevnih primerov, kjer so mediji predstavili dokaze o domnevnih kaznivih dejanjih;

Spoštovanje in varstvo manjšin

| 21. | poudarja pomen svetov narodnih manjšin pri uveljavljanju pravic narodnih manjšin in njihovega demokratičnega značaja ter spodbuja njihovo ustrezno in preverljivo financiranje; pozdravlja, da se je Srbija zavezala, da bo pripravila akcijski načrt za narodne manjšine, s katerim bo dodatno izboljšala izvajanje in razvoj praks ter pravni okvir na področju narodnih manjšin; ponovno poziva Srbijo, naj zagotovi, da bo stopnja pridobljenih pravic in pristojnosti ostala nespremenjena pri njihovi pravni uskladitvi s sodbo srbskega ustavnega sodišča, ter poziva k čim prejšnjem sprejetju zakona o svetih narodnih manjšin za razjasnitev njihovega pravnega statusa in varnosti njihovih pristojnosti; izraža globoko zaskrbljenost, ker je bilo zaradi napovedane privatizacije medijev prekinjeno predvajanje programov v manjšinskih jezikih; poziva Srbijo, naj okrepi prizadevanja za učinkovito in skladno izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin in o nediskriminatornem obravnavanju narodnih manjšin v Srbiji, tudi na področju izobrazbe, zlasti glede pravočasnega financiranja in prevajanja učbenikov materinega jezika manjšin, uporabe manjšinskih jezikov, zastopanosti v javni upravi in predstavniških telesih na lokalni, regionalni in državni ravni ter dostopa do medijev in verskih obredov v jezikih manjšin; poziva srbsko vlado, naj izvaja vse mednarodne pogodbe in dvostranske sporazume, ki se nanašajo na pravice manjšin; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen svetov narodnih manjšin pri uveljavljanju pravic narodnih manjšin in njihovega demokratičnega značaja ter spodbuja njihovo ustrezno in preverljivo financiranje; pozdravlja, da se je Srbija zavezala, da bo pripravila akcijski načrt za narodne manjšine, s katerim bo dodatno izboljšala izvajanje in razvoj praks ter pravni okvir na področju narodnih manjšin; ponovno poziva Srbijo, naj zagotovi, da bo stopnja pridobljenih pravic in pristojnosti ostala nespremenjena pri njihovi pravni uskladitvi s sodbo srbskega ustavnega sodišča, ter poziva k čim prejšnjem sprejetju zakona o svetih narodnih manjšin za razjasnitev njihovega pravnega statusa in varnosti njihovih pristojnosti; izraža globoko zaskrbljenost, ker je bilo zaradi napovedane privatizacije medijev prekinjeno predvajanje programov v manjšinskih jezikih; poziva Srbijo, naj okrepi prizadevanja za učinkovito in skladno izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin in o nediskriminatornem obravnavanju narodnih manjšin v Srbiji, tudi na področju izobrazbe, zlasti glede pravočasnega financiranja in prevajanja učbenikov materinega jezika manjšin, uporabe manjšinskih jezikov, zastopanosti v javni upravi in predstavniških telesih na lokalni, regionalni in državni ravni ter dostopa do medijev in verskih obredov v jezikih manjšin; poziva srbsko vlado, naj izvaja vse mednarodne pogodbe in dvostranske sporazume, ki se nanašajo na pravice manjšin;

| 22. | ugotavlja, da kulturna raznolikost Vojvodine prav tako prispeva k identiteti Srbije; poudarja, da se ne sme omajati avtonomije Vojvodine ter da je treba nemudoma sprejeti zakon o njenih virih, kot je določeno v ustavi; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da kulturna raznolikost Vojvodine prav tako prispeva k identiteti Srbije; poudarja, da se ne sme omajati avtonomije Vojvodine ter da je treba nemudoma sprejeti zakon o njenih virih, kot je določeno v ustavi;

| 23. | poziva srbske oblasti, naj izvedejo konkretne ukrepe za izboljšanje položaja Romov, zlasti na področju zagotavljanja osebnih dokumentov, izobraževanja, bivalnih razmer, zdravstvenega varstva in zaposlovanja; poleg tega jih poziva, naj zagotovijo enako zastopanost Romov v javnih ustanovah in javnem življenju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi Rominj; poudarja, da je treba dodatno izboljšati politiko vključevanja Romov in da se je treba ob upoštevanju nasilja nad predstavniki nevladne organizacije, ki zastopa to manjšino, učinkovito spopasti z diskriminacijo; zato z zanimanjem pričakuje ukrepe v prihodnji strategiji in akcijskem načrtu za vključevanje Romov; v zvezi s tem poudarja prištinsko deklaracijo, ki vsebuje poziv vladam, mednarodnim in medvladnim organizacijam ter organizacijam civilne družbe, naj dosledno uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti za spodbujanje in uveljavljanje pravic Romov; |
| --- | --- |

23.

poziva srbske oblasti, naj izvedejo konkretne ukrepe za izboljšanje položaja Romov, zlasti na področju zagotavljanja osebnih dokumentov, izobraževanja, bivalnih razmer, zdravstvenega varstva in zaposlovanja; poleg tega jih poziva, naj zagotovijo enako zastopanost Romov v javnih ustanovah in javnem življenju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi Rominj; poudarja, da je treba dodatno izboljšati politiko vključevanja Romov in da se je treba ob upoštevanju nasilja nad predstavniki nevladne organizacije, ki zastopa to manjšino, učinkovito spopasti z diskriminacijo; zato z zanimanjem pričakuje ukrepe v prihodnji strategiji in akcijskem načrtu za vključevanje Romov; v zvezi s tem poudarja prištinsko deklaracijo, ki vsebuje poziv vladam, mednarodnim in medvladnim organizacijam ter organizacijam civilne družbe, naj dosledno uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti za spodbujanje in uveljavljanje pravic Romov;

Regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi

| 24. | ceni konstruktiven pristop srbske vlade do odnosov s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in tesnejših odnosih z EU, in poziva Srbijo, naj še naprej gradi dobre sosedske odnose; poziva jo, naj spodbuja dobre sosedske odnose in mirno reševanje sporov, torej naj med drugim spodbuja ozračje strpnosti in obsodi vse oblike sovražnega govora in vojne retorike ter se vzdrži dejanj, kot je javna dobrodošlica ob vrnitvi posameznikov, obsojenih za vojna hudodelstva; ugotavlja, da bi bilo treba nerešene spore in odprta vprašanja, zlasti vprašanja določitve meje, nasledstva, vrnitve kulturnih dobrin in odprtja jugoslovanskih arhivov, reševati v skladu z mednarodnim pravom in uveljavljenimi načeli, vključno z izvajanjem pravno zavezujočih sporazumov, kot je med drugim sporazum o nasledstvu, in da bi bilo treba dvostranske spore rešiti v zgodnji fazi pristopnega procesa v skladu z mednarodnim pravom; poudarja konstruktivno vlogo Srbije v okviru berlinskega procesa in pobude zahodnobalkanske skupine šestih držav ter njene agende o povezljivosti; pozdravlja druge pobude, ki se osredotočajo na prihodnost Zahodnega Balkana, zlasti brdski proces, ki se je izkazal kot pomemben okvir za sodelovanje na političnem in tehničnem področju, in meni, da bi lahko konkretno sodelovanje na področjih skupnega interesa prispevalo k stabilizaciji Zahodnega Balkana; pri tem pozdravlja prvo skupno srečanje ministrov Srbije ter Bosne in Hercegovine 4. novembra 2015 v Sarajevu; poziva Srbijo, naj v okviru sedanjih stikov z Bosno in Hercegovino in z dobrimi sosedskimi odnosi nadalje spodbuja stabilizacijo in institucionalno krepitev te države; ponovno poziva srbske oblasti, naj uvedejo nadaljnje ukrepe za čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU, tudi v okviru programov za čezmejno in mednarodno sodelovanje 2014–2020 in strategije EU za Podonavje; pozdravlja zamisel o začetku pogajanj za podpis pogodbe o dobrih odnosih s sosedi in upa, da bo to pomenilo pozitivnejši razvoj za regijo; pozdravlja srečanje bolgarskega, romunskega in srbskega predsednika vlade o sodelovanju na področju energetike in prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

24.

ceni konstruktiven pristop srbske vlade do odnosov s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in tesnejših odnosih z EU, in poziva Srbijo, naj še naprej gradi dobre sosedske odnose; poziva jo, naj spodbuja dobre sosedske odnose in mirno reševanje sporov, torej naj med drugim spodbuja ozračje strpnosti in obsodi vse oblike sovražnega govora in vojne retorike ter se vzdrži dejanj, kot je javna dobrodošlica ob vrnitvi posameznikov, obsojenih za vojna hudodelstva; ugotavlja, da bi bilo treba nerešene spore in odprta vprašanja, zlasti vprašanja določitve meje, nasledstva, vrnitve kulturnih dobrin in odprtja jugoslovanskih arhivov, reševati v skladu z mednarodnim pravom in uveljavljenimi načeli, vključno z izvajanjem pravno zavezujočih sporazumov, kot je med drugim sporazum o nasledstvu, in da bi bilo treba dvostranske spore rešiti v zgodnji fazi pristopnega procesa v skladu z mednarodnim pravom; poudarja konstruktivno vlogo Srbije v okviru berlinskega procesa in pobude zahodnobalkanske skupine šestih držav ter njene agende o povezljivosti; pozdravlja druge pobude, ki se osredotočajo na prihodnost Zahodnega Balkana, zlasti brdski proces, ki se je izkazal kot pomemben okvir za sodelovanje na političnem in tehničnem področju, in meni, da bi lahko konkretno sodelovanje na področjih skupnega interesa prispevalo k stabilizaciji Zahodnega Balkana; pri tem pozdravlja prvo skupno srečanje ministrov Srbije ter Bosne in Hercegovine 4. novembra 2015 v Sarajevu; poziva Srbijo, naj v okviru sedanjih stikov z Bosno in Hercegovino in z dobrimi sosedskimi odnosi nadalje spodbuja stabilizacijo in institucionalno krepitev te države; ponovno poziva srbske oblasti, naj uvedejo nadaljnje ukrepe za čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU, tudi v okviru programov za čezmejno in mednarodno sodelovanje 2014–2020 in strategije EU za Podonavje; pozdravlja zamisel o začetku pogajanj za podpis pogodbe o dobrih odnosih s sosedi in upa, da bo to pomenilo pozitivnejši razvoj za regijo; pozdravlja srečanje bolgarskega, romunskega in srbskega predsednika vlade o sodelovanju na področju energetike in prometne infrastrukture;

| 25. | spodbuja Srbijo, naj v duhu sprave in dobrih sosedskih odnosov še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja pomen celovite nacionalne strategije za notranjo obravnavo vojnih zločinov; poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za rešitev vprašanja o usodi pogrešanih oseb in za pripravo sheme odškodnin za žrtve in njihove družine, saj je to pomemben prvi pogoj za spravo, družinam žrtev pa naj zagotovijo pravico, da se seznanijo z usodo pogrešanih družinskih članov; poudarja, da bi bilo treba zakon o civilnih žrtvah sprejeti brez nepotrebnih zamud, upoštevaje dejstvo, da veljavna zakonodaja ne priznava več skupin žrtev vojnih hudodelstev; ugotavlja, da se še vedno pojavljajo polemike, zlasti zaradi različne razlage nedavne zgodovine; ponovno izraža podporo pobudi REKOM, regionalni komisiji za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih grobih kršitvah človekovih pravic, ki so bili storjeni v nekdanji Jugoslaviji; |
| --- | --- |

25.

spodbuja Srbijo, naj v duhu sprave in dobrih sosedskih odnosov še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja pomen celovite nacionalne strategije za notranjo obravnavo vojnih zločinov; poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za rešitev vprašanja o usodi pogrešanih oseb in za pripravo sheme odškodnin za žrtve in njihove družine, saj je to pomemben prvi pogoj za spravo, družinam žrtev pa naj zagotovijo pravico, da se seznanijo z usodo pogrešanih družinskih članov; poudarja, da bi bilo treba zakon o civilnih žrtvah sprejeti brez nepotrebnih zamud, upoštevaje dejstvo, da veljavna zakonodaja ne priznava več skupin žrtev vojnih hudodelstev; ugotavlja, da se še vedno pojavljajo polemike, zlasti zaradi različne razlage nedavne zgodovine; ponovno izraža podporo pobudi REKOM, regionalni komisiji za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih grobih kršitvah človekovih pravic, ki so bili storjeni v nekdanji Jugoslaviji;

| 26. | pozdravlja objavo osnutka nacionalne strategije za vojna hudodelstva, v katerem so opredeljeni načrti za kazenski pregon zaradi kaznivih dejanj, storjenih v 90. letih prejšnjega stoletja na ozemlju nekdanje Jugoslavije; poudarja, da je treba okrepiti in depolitizirati srbske institucije, ki se ukvarjajo z vojnimi hudodelstvi; poziva Srbijo, naj ustanovi učinkovit sistem za zaščito prič in žrtev ter žrtvam in njihovim družinam zagotovi pravico do odškodnine; poziva k izboljšanju regionalnega sodelovanja na področju vojnih hudodelstev; Srbijo ponovno poziva, naj skupaj s Komisijo in sosednjimi državami v duhu sprave in dobrih sosedskih odnosov ponovno pregleda svojo zakonodajo o pristojnosti v sodnih postopkih zaradi vojnih hudodelstev; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja objavo osnutka nacionalne strategije za vojna hudodelstva, v katerem so opredeljeni načrti za kazenski pregon zaradi kaznivih dejanj, storjenih v 90. letih prejšnjega stoletja na ozemlju nekdanje Jugoslavije; poudarja, da je treba okrepiti in depolitizirati srbske institucije, ki se ukvarjajo z vojnimi hudodelstvi; poziva Srbijo, naj ustanovi učinkovit sistem za zaščito prič in žrtev ter žrtvam in njihovim družinam zagotovi pravico do odškodnine; poziva k izboljšanju regionalnega sodelovanja na področju vojnih hudodelstev; Srbijo ponovno poziva, naj skupaj s Komisijo in sosednjimi državami v duhu sprave in dobrih sosedskih odnosov ponovno pregleda svojo zakonodajo o pristojnosti v sodnih postopkih zaradi vojnih hudodelstev;

| 27. | pozdravlja neprekinjeno sodelovanje Srbije pri normalizaciji odnosov s Kosovom ter sklenitev bistvenih sporazumov 25. avgusta 2015, in sicer o ustanovitvi združenja/skupnosti občin z večinskim srbskim prebivalstvom na Kosovu, o energetiki, o telekomunikacijah in o mostu v Mitrovici; poziva Srbijo, naj hitro začne izvajati svoj del teh sporazumov ter naj tvorno sodeluje s Kosovom pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih sporazumov; ugotavlja, da je bil napredek dosežen na področjih, kot so policija, civilna zaščita, zavarovanje vozil, carine, mehanizmi povezovanja in kataster; ponavlja, da je treba napredek pri dialogu ocenjevati glede na izvajanje na terenu; poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike in začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati vse že sklenjene sporazume ter odločno nadaljujeta normalizacijo odnosov; poziva, naj si obe vladi in institucije EU nenehno prizadevajo, da bi sporočile in pojasnile določbe doseženih sporazumov, s čimer bi zbližali albanske in srbske etnične skupnosti na Kosovu; izreka pohvalo prizadevanjem poslovne skupnosti pod vodstvom gospodarskih zbornic, da bi prispevali k normalizaciji odnosov, in sicer z dialogom med gospodarskima zbornicama Srbije in Kosova, da bi odpravili ovire za sklepanje poslov med stranema in olajšali stike in sodelovanje med podjetji; poziva Evropsko komisijo, naj podpre nadaljevanje in razvoj teh dejavnosti v prihodnje; spodbuja Srbijo in Kosovo, naj opredelita nove teme dialoga, da bi izboljšali življenje prebivalcev in v celoti normalizirali odnose; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oceni, kako strani izpolnjujeta svoje dolžnosti; poziva Srbijo, naj ravna v duhu dobrososedskih odnosov, in upa, da dejstvo, da Kosovo ni uspelo pridobiti članstva v Unescu, ne bo oviralo dialoga in njegovega nadaljnjega vključevanja v regionalne in mednarodne organizacije ter da se bodo nadaljevali sodelovanje in prizadevanja za zaščito kulturne dediščine; poziva Beograd in Prištino, naj ohranita dobre sosedske odnose; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, 27. januarja 2016 ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja neprekinjeno sodelovanje Srbije pri normalizaciji odnosov s Kosovom ter sklenitev bistvenih sporazumov 25. avgusta 2015, in sicer o ustanovitvi združenja/skupnosti občin z večinskim srbskim prebivalstvom na Kosovu, o energetiki, o telekomunikacijah in o mostu v Mitrovici; poziva Srbijo, naj hitro začne izvajati svoj del teh sporazumov ter naj tvorno sodeluje s Kosovom pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih sporazumov; ugotavlja, da je bil napredek dosežen na področjih, kot so policija, civilna zaščita, zavarovanje vozil, carine, mehanizmi povezovanja in kataster; ponavlja, da je treba napredek pri dialogu ocenjevati glede na izvajanje na terenu; poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike in začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati vse že sklenjene sporazume ter odločno nadaljujeta normalizacijo odnosov; poziva, naj si obe vladi in institucije EU nenehno prizadevajo, da bi sporočile in pojasnile določbe doseženih sporazumov, s čimer bi zbližali albanske in srbske etnične skupnosti na Kosovu; izreka pohvalo prizadevanjem poslovne skupnosti pod vodstvom gospodarskih zbornic, da bi prispevali k normalizaciji odnosov, in sicer z dialogom med gospodarskima zbornicama Srbije in Kosova, da bi odpravili ovire za sklepanje poslov med stranema in olajšali stike in sodelovanje med podjetji; poziva Evropsko komisijo, naj podpre nadaljevanje in razvoj teh dejavnosti v prihodnje; spodbuja Srbijo in Kosovo, naj opredelita nove teme dialoga, da bi izboljšali življenje prebivalcev in v celoti normalizirali odnose; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oceni, kako strani izpolnjujeta svoje dolžnosti; poziva Srbijo, naj ravna v duhu dobrososedskih odnosov, in upa, da dejstvo, da Kosovo ni uspelo pridobiti članstva v Unescu, ne bo oviralo dialoga in njegovega nadaljnjega vključevanja v regionalne in mednarodne organizacije ter da se bodo nadaljevali sodelovanje in prizadevanja za zaščito kulturne dediščine; poziva Beograd in Prištino, naj ohranita dobre sosedske odnose; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, 27. januarja 2016 ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji;

| 28. | upoštevaje berlinski proces podpira oblikovanje foruma civilne družbe Zahodnega Balkana, kjer bodo lahko predstavniki civilne družbe iz te regije izmenjavali zamisli, izražali svoje pomisleke in skrbi ter oblikovali konkretna priporočila za nosilce odločanja, obenem pa poziva, naj se ta proces nadaljuje na naslednjem srečanju na vrhu v Parizu leta 2016 ter naj se za civilnodružbene organizacije iz te regije organizirajo pripravljalne delavnice; |
| --- | --- |

28.

upoštevaje berlinski proces podpira oblikovanje foruma civilne družbe Zahodnega Balkana, kjer bodo lahko predstavniki civilne družbe iz te regije izmenjavali zamisli, izražali svoje pomisleke in skrbi ter oblikovali konkretna priporočila za nosilce odločanja, obenem pa poziva, naj se ta proces nadaljuje na naslednjem srečanju na vrhu v Parizu leta 2016 ter naj se za civilnodružbene organizacije iz te regije organizirajo pripravljalne delavnice;

Energetika, okolje in promet

| 29. | poudarja, da mora Srbija kot pogodbenica Energetske skupnosti ostati dejavna pri delu institucij te skupnosti in še naprej izvajati pravni red, da bi zgradila trajnostne in zanesljive energetske sisteme; poziva oblasti, naj začnejo uresničevati cilje, določene v strategiji razvoja za energetski sektor, saj doslej ni bilo večjih naložb v sektor obnovljive energije; spodbuja Srbijo, naj na trgu s plinom razvije konkurenco in sprejme ukrepe za boljše usklajevanje s pravnim redom na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, ter jo poziva, naj bolj spodbuja zeleno energijo; poziva Komisijo, naj podpre srbsko vlado pri prizadevanjih za zmanjšanje odvisnosti države od uvoza energije z izpopolnitvijo raznolikosti virov energije in za diverzifikacijo oskrbe Srbije s plinom; ugotavlja, da nedavno sprejeti sveženj instrumenta za predpristopno pomoč II za leto 2015 zlasti vključuje program v vrednosti 155 milijonov EUR za pomoč pri financiranju glavnih regionalnih infrastrukturnih projektov v energetskem in prometnem sektorju na Zahodnem Balkanu; spodbuja Srbijo, na zagotovi skladnost s povprečnimi zavezami EU glede podnebnih sprememb ter dogovor, dosežen na 21. zasedanju konference pogodbenic v Parizu; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da mora Srbija kot pogodbenica Energetske skupnosti ostati dejavna pri delu institucij te skupnosti in še naprej izvajati pravni red, da bi zgradila trajnostne in zanesljive energetske sisteme; poziva oblasti, naj začnejo uresničevati cilje, določene v strategiji razvoja za energetski sektor, saj doslej ni bilo večjih naložb v sektor obnovljive energije; spodbuja Srbijo, naj na trgu s plinom razvije konkurenco in sprejme ukrepe za boljše usklajevanje s pravnim redom na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, ter jo poziva, naj bolj spodbuja zeleno energijo; poziva Komisijo, naj podpre srbsko vlado pri prizadevanjih za zmanjšanje odvisnosti države od uvoza energije z izpopolnitvijo raznolikosti virov energije in za diverzifikacijo oskrbe Srbije s plinom; ugotavlja, da nedavno sprejeti sveženj instrumenta za predpristopno pomoč II za leto 2015 zlasti vključuje program v vrednosti 155 milijonov EUR za pomoč pri financiranju glavnih regionalnih infrastrukturnih projektov v energetskem in prometnem sektorju na Zahodnem Balkanu; spodbuja Srbijo, na zagotovi skladnost s povprečnimi zavezami EU glede podnebnih sprememb ter dogovor, dosežen na 21. zasedanju konference pogodbenic v Parizu;

| 30. | poziva srbsko vlado, naj, upoštevajoč pomembnost evropskega združenja za teritorialno sodelovanje za nadaljnji razvoj čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in njihovimi sosedami, zagotovi potrebno pravno podlago, ki bo omogočala sodelovanje Srbije v tem združenju; |
| --- | --- |

30.

poziva srbsko vlado, naj, upoštevajoč pomembnost evropskega združenja za teritorialno sodelovanje za nadaljnji razvoj čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in njihovimi sosedami, zagotovi potrebno pravno podlago, ki bo omogočala sodelovanje Srbije v tem združenju;

| 31. | izraža zaskrbljenost zaradi slabega izvajanja zakonodaje o odpadkih ter poziva srbske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za zaprtje in očiščenje divjih odlagališč, ter naj pripravijo verodostojno politiko za zmanjšanje odpadkov v skladu z okvirno direktivo o odpadkih; |
| --- | --- |

31.

izraža zaskrbljenost zaradi slabega izvajanja zakonodaje o odpadkih ter poziva srbske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za zaprtje in očiščenje divjih odlagališč, ter naj pripravijo verodostojno politiko za zmanjšanje odpadkov v skladu z okvirno direktivo o odpadkih;

| 32. | pozdravlja načrt za obnovo, nadgradnjo in posodobitev delov železniškega omrežja ter spodbuja srbske oblasti, naj še naprej izboljšujejo javni prevoz v sodelovanju s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja načrt za obnovo, nadgradnjo in posodobitev delov železniškega omrežja ter spodbuja srbske oblasti, naj še naprej izboljšujejo javni prevoz v sodelovanju s sosednjimi državami;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0065.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0095.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/58

---

P8_TA(2016)0047

Proces vključevanja Kosova v Evropsko unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Kosovu za leto 2015 (2015/2893(RSP))

(2018/C 035/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju v programih Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju v programih Unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad in Hashim Thaçi in Ivica Dačić dne 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad in Hashim Thaçi in Ivica Dačić dne 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/349/SZVP z dne 12. junija 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, Eulex Kosovo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/349/SZVP z dne 12. junija 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, Eulex Kosovo,

| — | ob upoštevanju podpisa stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Kosovom dne 27. oktobra 2015 in ratifikacije v kosovski skupščini dne 2. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Kosovom dne 27. oktobra 2015 in ratifikacije v kosovski skupščini dne 2. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o trenutnih dejavnostih misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, vključno z najnovejšim poročilom z dne 3. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o trenutnih dejavnostih misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, vključno z najnovejšim poročilom z dne 3. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju podaljšanja mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo Samuela Žbogarja do 28. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podaljšanja mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo Samuela Žbogarja do 28. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 o strategiji širitve EU (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 o strategiji širitve EU (COM(2015)0611),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih,

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa,

| — | ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo iz junija 2012, drugega poročila Komisije z dne 24. julija 2014 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0488) in strokovne misije Komisije iz julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo iz junija 2012, drugega poročila Komisije z dne 24. julija 2014 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0488) in strokovne misije Komisije iz julija 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pomaga pri dialogu med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pomaga pri dialogu med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012, 30. in 31. oktobra 2013 ter 29. in 30. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012, 30. in 31. oktobra 2013 ter 29. in 30. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Kosova za leto 2015 z dne 10. novembra 2015 (SWD(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Kosova za leto 2015 z dne 10. novembra 2015 (SWD(2015)0215),

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Ulrike Lunacek, stalna poročevalka Odbora za zunanje zadeve za Kosovo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Ulrike Lunacek, stalna poročevalka Odbora za zunanje zadeve za Kosovo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 110 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 110 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije;

| B. | ker je bil 27. oktobra 2015 med EU in Kosovom podpisan stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, kosovska skupščina pa ga je ratificirala 2. novembra 2015; ker je Evropski parlament 21. januarja 2016 sporazum odobril; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 27. oktobra 2015 med EU in Kosovom podpisan stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, kosovska skupščina pa ga je ratificirala 2. novembra 2015; ker je Evropski parlament 21. januarja 2016 sporazum odobril;

| C. | ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjuje po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; |
| --- | --- |

C.

ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjuje po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform;

| D. | ker je EU večkrat zatrdila, da je pripravljena pomagati pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasno evropsko perspektivo, kar je v skladu z evropsko perspektivo te regije; |
| --- | --- |

D.

ker je EU večkrat zatrdila, da je pripravljena pomagati pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasno evropsko perspektivo, kar je v skladu z evropsko perspektivo te regije;

| E. | ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države; |
| --- | --- |

E.

ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države;

| F. | ker EU poudarja, da je treba v vseh državah zahodnega Balkana okrepiti ekonomsko upravljanje, načelo pravne države in zmogljivosti javne uprave; |
| --- | --- |

F.

ker EU poudarja, da je treba v vseh državah zahodnega Balkana okrepiti ekonomsko upravljanje, načelo pravne države in zmogljivosti javne uprave;

| G. | ker bo 14. junija 2016 potekel mandat misije EULEX; ker na Kosovu ravno poteka strateški pregled te misije; |
| --- | --- |

G.

ker bo 14. junija 2016 potekel mandat misije EULEX; ker na Kosovu ravno poteka strateški pregled te misije;

| 1. | je zadovoljen, da je bil 27. oktobra 2015 podpisan stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med EU in Kosovom, saj gre za njuno prvo pogodbeno razmerje, pozdravlja pa tudi hitro ratifikacijo v kosovski skupščini 2. novembra 2015; poudarja, da sporazum utira pot vključevanju Kosova v EU in bo pomembna spodbuda za izvajanje in institucionalizacijo reform, pomagal pa bo tudi začeti sodelovanje z EU na številnih področjih, s čimer bomo okrepili politični dialog in dosegli tesnejše trgovinsko povezovanje, pa tudi utrdili odnose s sosednjimi državami in prispevali k stabilnosti v tej regiji; poziva vlado Kosova, naj se osredotoči na izvajanje celovitih reform, potrebnih za izpolnitev obveznosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

je zadovoljen, da je bil 27. oktobra 2015 podpisan stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med EU in Kosovom, saj gre za njuno prvo pogodbeno razmerje, pozdravlja pa tudi hitro ratifikacijo v kosovski skupščini 2. novembra 2015; poudarja, da sporazum utira pot vključevanju Kosova v EU in bo pomembna spodbuda za izvajanje in institucionalizacijo reform, pomagal pa bo tudi začeti sodelovanje z EU na številnih področjih, s čimer bomo okrepili politični dialog in dosegli tesnejše trgovinsko povezovanje, pa tudi utrdili odnose s sosednjimi državami in prispevali k stabilnosti v tej regiji; poziva vlado Kosova, naj se osredotoči na izvajanje celovitih reform, potrebnih za izpolnitev obveznosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

| 2. | pozdravlja, da je Komisija sprejela sveženj v podporo reformam in regionalnemu sodelovanju na zahodnem Balkanu – v njem je izražena zavezanost EU, da bo podpirala proces političnih in gospodarskih reform držav, ki si prizadevajo za pristop k EU; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja, da je Komisija sprejela sveženj v podporo reformam in regionalnemu sodelovanju na zahodnem Balkanu – v njem je izražena zavezanost EU, da bo podpirala proces političnih in gospodarskih reform držav, ki si prizadevajo za pristop k EU;

| 3. | poudarja, da je namen stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma uveljaviti evropske standarde na področjih konkurence, javnih naročil, intelektualne lastnine in varstva potrošnikov, kot oprijemljiv korak na poti h gospodarskemu vključevanju Kosova v EU pa tudi vzpostaviti prostotrgovinsko območje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je namen stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma uveljaviti evropske standarde na področjih konkurence, javnih naročil, intelektualne lastnine in varstva potrošnikov, kot oprijemljiv korak na poti h gospodarskemu vključevanju Kosova v EU pa tudi vzpostaviti prostotrgovinsko območje;

| 4. | pozdravlja napredek, dosežen v letu 2015, pri dogovarjanju v okviru procesa normalizacije odnosov med Kosovom in Srbijo, namreč v zvezi z ustanovitvijo združenja/skupnosti kosovskih občin s srbsko večino, v zvezi z energijo in mostom v Mitrovici ter sporazumi o telekomunikacijah z dne 25. avgusta 2015, zavarovanju vozil iz junija 2015 in sodstvu iz februarja 2015; podpira nepretrgana mediacijska prizadevanja podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za normalizacijo odnosov med Srbijo in Kosovom, ki še ni povsem dosežena; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj temeljito oceni stanje izvajanja vseh doslej podpisanih sporazumov z vidika sprejemanja zakonov na terenu ter o tem redno poroča Evropskemu parlamentu ter parlamentoma Kosova in Srbije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poišče pomanjkljivosti in pozove obe strani, naj izpolnita sprejete zaveze, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike, naj začneta v dobri veri in pravočasno popolnoma izvajati že sklenjene sporazume in naj odločno nadaljujeta proces normalizacije odnosov; poudarja, da sta za normalizacijo odnosov med Prištino in Beogradom odločilnega pomena neprekinjen in konstruktiven dialog ter popolno izvajanje doseženih sporazumov; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, v sredo, 27. januarja 2016, ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja napredek, dosežen v letu 2015, pri dogovarjanju v okviru procesa normalizacije odnosov med Kosovom in Srbijo, namreč v zvezi z ustanovitvijo združenja/skupnosti kosovskih občin s srbsko večino, v zvezi z energijo in mostom v Mitrovici ter sporazumi o telekomunikacijah z dne 25. avgusta 2015, zavarovanju vozil iz junija 2015 in sodstvu iz februarja 2015; podpira nepretrgana mediacijska prizadevanja podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za normalizacijo odnosov med Srbijo in Kosovom, ki še ni povsem dosežena; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj temeljito oceni stanje izvajanja vseh doslej podpisanih sporazumov z vidika sprejemanja zakonov na terenu ter o tem redno poroča Evropskemu parlamentu ter parlamentoma Kosova in Srbije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poišče pomanjkljivosti in pozove obe strani, naj izpolnita sprejete zaveze, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike, naj začneta v dobri veri in pravočasno popolnoma izvajati že sklenjene sporazume in naj odločno nadaljujeta proces normalizacije odnosov; poudarja, da sta za normalizacijo odnosov med Prištino in Beogradom odločilnega pomena neprekinjen in konstruktiven dialog ter popolno izvajanje doseženih sporazumov; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, v sredo, 27. januarja 2016, ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji;

| 5. | je zaskrbljen zaradi velikega števila pogrešanih iz vojnega obdobja in zaradi le malo napredka na tem področju; poziva k popolnemu meddržavnemu sodelovanju pri tem, saj je popolno sodelovanje pri ugotavljanju resnice o pogrešanih bistveno za vzajemno spravo; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi velikega števila pogrešanih iz vojnega obdobja in zaradi le malo napredka na tem področju; poziva k popolnemu meddržavnemu sodelovanju pri tem, saj je popolno sodelovanje pri ugotavljanju resnice o pogrešanih bistveno za vzajemno spravo;

| 6. | je seznanjen s sodbo ustavnega sodišča o ustanovitvi združenja srbskih občin; poziva k popolnemu in skrbnemu izvajanju sklenjenih sporazumov; poziva k spoštovanju načela pravne države in obžaluje, da opozicijske sile niso izkoristile te prekinitve za obnovitev parlamentarnega dialoga, ter spodbuja vse politične sile, naj konstruktivno sodelujejo v interesu svoje države, demokratičnih institucij in državljanov; meni, da so spoštovanje pravil demokracije, politični dialog in nemoteno parlamentarno delo bistveni za izvajanje vseh vidikov kosovskega reformnega programa; ostro obsoja nasilne obstrukcije v skupščini; poziva, da se je treba v skupščini izogniti nadaljnjim nasilnim protestom; poudarja, da bi morali izvoljeni poslanci pri sestajanju in razpravljanju v skupščini spoštovati svojo institucijo; poudarja, da bi morala vlada spoštovati resolucije in sklepe parlamenta in bi morala pred podpisom sporazumov z drugimi državami vsakokrat poročati o tem, kot zahteva zakonodajni organ; v zvezi s tem pozdravlja premišljeni predlog dveh kosovskih poslancev, enega koalicijskega in enega opozicijskega, z dne 20. novembra 2015; poziva vse politične akterje, naj ponovno navežejo politični dialog, da bi odpravili zastoj in poiskali vzdržno rešitev, tako da bo lahko kosovska skupščina začela spet normalno delovati; poziva vse kosovske voditelje, naj te razmere obravnavajo kot izjemno pomembne in ravnajo odgovorno ter naj upoštevajo, da je skupščino izvolil kosovski narod in da je izvoljena zanj; je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se nasilnih dejanj in poziva organe kazenskega pregona, naj svoje dolžnosti izvajajo povsem v skladu s pravnimi postopki; je zaskrbljen zaradi dogodkov, ki so vodili k aretaciji nekaterih poslancev, in poziva, naj se opravi preiskava o morebitnih zlorabah pooblastil pri teh aretacijah; poziva skupščino Kosova, naj pojasni pravila v zvezi z odvzemom imunitete njenim poslancem; je seznanjen z zahtevo varuha človekovih pravic za začetek preiskave v zvezi s posredovanjem policije 28. novembra 2015, ki jo je naslovil na državno tožilstvo v Prištini; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s sodbo ustavnega sodišča o ustanovitvi združenja srbskih občin; poziva k popolnemu in skrbnemu izvajanju sklenjenih sporazumov; poziva k spoštovanju načela pravne države in obžaluje, da opozicijske sile niso izkoristile te prekinitve za obnovitev parlamentarnega dialoga, ter spodbuja vse politične sile, naj konstruktivno sodelujejo v interesu svoje države, demokratičnih institucij in državljanov; meni, da so spoštovanje pravil demokracije, politični dialog in nemoteno parlamentarno delo bistveni za izvajanje vseh vidikov kosovskega reformnega programa; ostro obsoja nasilne obstrukcije v skupščini; poziva, da se je treba v skupščini izogniti nadaljnjim nasilnim protestom; poudarja, da bi morali izvoljeni poslanci pri sestajanju in razpravljanju v skupščini spoštovati svojo institucijo; poudarja, da bi morala vlada spoštovati resolucije in sklepe parlamenta in bi morala pred podpisom sporazumov z drugimi državami vsakokrat poročati o tem, kot zahteva zakonodajni organ; v zvezi s tem pozdravlja premišljeni predlog dveh kosovskih poslancev, enega koalicijskega in enega opozicijskega, z dne 20. novembra 2015; poziva vse politične akterje, naj ponovno navežejo politični dialog, da bi odpravili zastoj in poiskali vzdržno rešitev, tako da bo lahko kosovska skupščina začela spet normalno delovati; poziva vse kosovske voditelje, naj te razmere obravnavajo kot izjemno pomembne in ravnajo odgovorno ter naj upoštevajo, da je skupščino izvolil kosovski narod in da je izvoljena zanj; je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se nasilnih dejanj in poziva organe kazenskega pregona, naj svoje dolžnosti izvajajo povsem v skladu s pravnimi postopki; je zaskrbljen zaradi dogodkov, ki so vodili k aretaciji nekaterih poslancev, in poziva, naj se opravi preiskava o morebitnih zlorabah pooblastil pri teh aretacijah; poziva skupščino Kosova, naj pojasni pravila v zvezi z odvzemom imunitete njenim poslancem; je seznanjen z zahtevo varuha človekovih pravic za začetek preiskave v zvezi s posredovanjem policije 28. novembra 2015, ki jo je naslovil na državno tožilstvo v Prištini;

| 7. | poudarja, da mora skupščina postati učinkovitejša, da mora v vseh okoliščinah spoštovati svoj poslovnik in da bi ga morala spoštovati tudi vlada; poudarja, da je treba okrepiti nadzorno vlogo skupščine, in jo še posebej poziva, naj čim prej sprejme zakonodajo, ki bo v procesu vključevanja Kosova okrepila vlogo odbora za vključevanje v EU in omogočila polno sodelovanje opozicije v tem procesu; spodbuja skupščino, naj se pri obravnavi zakonodaje redno posvetuje z Beneško komisijo in jo vključi v ta proces; poudarja, da je treba nujno imenovati sposobne člane regulativnih in nadzornih organov ter tako zagotoviti ustrezno delovanje državne uprave, in sicer v izbirnih postopkih, ki se bodo opirali na dosežke ter bodo pregledni in nepolitični; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora skupščina postati učinkovitejša, da mora v vseh okoliščinah spoštovati svoj poslovnik in da bi ga morala spoštovati tudi vlada; poudarja, da je treba okrepiti nadzorno vlogo skupščine, in jo še posebej poziva, naj čim prej sprejme zakonodajo, ki bo v procesu vključevanja Kosova okrepila vlogo odbora za vključevanje v EU in omogočila polno sodelovanje opozicije v tem procesu; spodbuja skupščino, naj se pri obravnavi zakonodaje redno posvetuje z Beneško komisijo in jo vključi v ta proces; poudarja, da je treba nujno imenovati sposobne člane regulativnih in nadzornih organov ter tako zagotoviti ustrezno delovanje državne uprave, in sicer v izbirnih postopkih, ki se bodo opirali na dosežke ter bodo pregledni in nepolitični;

| 8. | je seznanjen, da pet držav članic ni uradno priznalo Kosova, in meni, da bi nadaljnja priznanja pomagala okrepiti stabilnost v tej regiji in pripomogla k nadaljnji normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom ter povečala verodostojnost Evropske unije na področju zunanje politike; v zvezi s tem pozdravlja odločitev petih držav članic, ki niso priznale Kosova, da bodo poenostavile odobritev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma v Svetu; poziva vse države članice EU, naj si po vseh močeh prizadevajo, da bi v duhu stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in uradnih pogodbenih razmerij poenostavile gospodarske in medosebne stike ter okrepile socialne odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; pozdravlja, da je Kosovo predložilo prvi program gospodarskih reform, ki bo prvi korak pri poglabljanju gospodarskega dialoga z EU; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen, da pet držav članic ni uradno priznalo Kosova, in meni, da bi nadaljnja priznanja pomagala okrepiti stabilnost v tej regiji in pripomogla k nadaljnji normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom ter povečala verodostojnost Evropske unije na področju zunanje politike; v zvezi s tem pozdravlja odločitev petih držav članic, ki niso priznale Kosova, da bodo poenostavile odobritev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma v Svetu; poziva vse države članice EU, naj si po vseh močeh prizadevajo, da bi v duhu stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in uradnih pogodbenih razmerij poenostavile gospodarske in medosebne stike ter okrepile socialne odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; pozdravlja, da je Kosovo predložilo prvi program gospodarskih reform, ki bo prvi korak pri poglabljanju gospodarskega dialoga z EU;

| 9. | pozdravlja delo kosovskih oblasti pri zaustavljanju trenda nezakonitih migracij, ki so dosegle višek v začetku leta 2015; poudarja, da bi bilo treba kratkoročne ukrepe odvračanja prebivalstva od odhoda pospremiti z družbeno-gospodarskim razvojem in ustvarjanjem delovnih mest, s čimer bi državljane prepričali, da bi ostali na Kosovu in ustvarjali prihodnost v svoji državi; je prepričan, da bi z liberalizacijo vizumskega režima prispevali tudi k zajezitvi nezakonitega priseljevanja, omogočili medčloveške stike, saj bi se državljanom odprle možnosti za turistična potovanja v tujino ali obiskovanje sorodnikov in prijateljev, ne da bi se jim bilo treba pri tem spoprijemati z dolgotrajnimi in dragimi vizumskimi postopki, ter odpravili tudi občutek izoliranosti; ponovno poudarja, da je potencialno nevarno, če bo Kosovo predolgo edina „zaklenjena“ in izolirana država v tej regiji; poleg tega poziva Prištino, naj sprejme učinkovite ukrepe za boj proti kriminalnim mrežam, ki so vpletene v trgovino z ljudmi; meni, da bi lahko v boju proti nezakonitemu priseljevanju pomagalo, če bi na skupnem evropskem seznamu varnih držav izvora Kosovo označili kot varno državo izvora; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja delo kosovskih oblasti pri zaustavljanju trenda nezakonitih migracij, ki so dosegle višek v začetku leta 2015; poudarja, da bi bilo treba kratkoročne ukrepe odvračanja prebivalstva od odhoda pospremiti z družbeno-gospodarskim razvojem in ustvarjanjem delovnih mest, s čimer bi državljane prepričali, da bi ostali na Kosovu in ustvarjali prihodnost v svoji državi; je prepričan, da bi z liberalizacijo vizumskega režima prispevali tudi k zajezitvi nezakonitega priseljevanja, omogočili medčloveške stike, saj bi se državljanom odprle možnosti za turistična potovanja v tujino ali obiskovanje sorodnikov in prijateljev, ne da bi se jim bilo treba pri tem spoprijemati z dolgotrajnimi in dragimi vizumskimi postopki, ter odpravili tudi občutek izoliranosti; ponovno poudarja, da je potencialno nevarno, če bo Kosovo predolgo edina „zaklenjena“ in izolirana država v tej regiji; poleg tega poziva Prištino, naj sprejme učinkovite ukrepe za boj proti kriminalnim mrežam, ki so vpletene v trgovino z ljudmi; meni, da bi lahko v boju proti nezakonitemu priseljevanju pomagalo, če bi na skupnem evropskem seznamu varnih držav izvora Kosovo označili kot varno državo izvora;

| 10. | pozdravlja napredek pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima; poziva javne organe, naj hitro in v celoti začnejo izvajati vsa zahtevana merila; poziva Komisijo, naj okrepi svoje delo za proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo; je pripravljen podpreti brezvizumski režim za Kosovo, takoj ko bo Komisija pravočasno ugotovila, da so vsa tehnična merila izpolnjena, in poziva Svet, naj čim hitreje stori enako; obenem pa meni, da je treba še naprej iskati in sodno preganjati trgovce z ljudmi in tihotapce, da bi jih odvrnili od teh nezakonitih dejavnosti; poziva vse institucije EU, zlasti Komisijo, naj pospešijo proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo, kosovske oblasti pa poziva, naj izpolnijo svoje obveznosti in uresničijo preostala merila, da bi Kosovo v letu 2016 vstopilo v brezvizumski režim in da bi se tamkajšnji ljudje bolj približali EU; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredek pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima; poziva javne organe, naj hitro in v celoti začnejo izvajati vsa zahtevana merila; poziva Komisijo, naj okrepi svoje delo za proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo; je pripravljen podpreti brezvizumski režim za Kosovo, takoj ko bo Komisija pravočasno ugotovila, da so vsa tehnična merila izpolnjena, in poziva Svet, naj čim hitreje stori enako; obenem pa meni, da je treba še naprej iskati in sodno preganjati trgovce z ljudmi in tihotapce, da bi jih odvrnili od teh nezakonitih dejavnosti; poziva vse institucije EU, zlasti Komisijo, naj pospešijo proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo, kosovske oblasti pa poziva, naj izpolnijo svoje obveznosti in uresničijo preostala merila, da bi Kosovo v letu 2016 vstopilo v brezvizumski režim in da bi se tamkajšnji ljudje bolj približali EU;

| 11. | podpira nadaljevanje razprav o okvirnem sporazumu, ki bi Kosovu omogočil sodelovanje v programih EU; |
| --- | --- |

11.

podpira nadaljevanje razprav o okvirnem sporazumu, ki bi Kosovu omogočil sodelovanje v programih EU;

| 12. | pozdravlja, da je bil sprejet zakonodajni sveženj o človekovih pravicah, s katerim naj bi okrepili institucionalni okvir za nadzor nad varovanjem in spoštovanjem človekovih pravic; poudarja, da je to zakonodajo izjemno pomembno izvajati; je še posebej zadovoljen, da je bila ustanovljena funkcija varuha človekovih pravic in da je bil varuh tudi imenovan, še posebej za vzpostavljanje družbenega zaupanja v kosovsko družbo; obžaluje pa, da njegovo delo ovira pomanjkanje ustreznih prostorov, in poziva oblasti, naj njegovemu uradu v skladu s pariškimi načeli hitro dodelijo nove prostore; poziva oblasti, naj zagotovijo nemoteno delovanje vseh obstoječih neodvisnih ustanov in regulativnih organov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da je bil sprejet zakonodajni sveženj o človekovih pravicah, s katerim naj bi okrepili institucionalni okvir za nadzor nad varovanjem in spoštovanjem človekovih pravic; poudarja, da je to zakonodajo izjemno pomembno izvajati; je še posebej zadovoljen, da je bila ustanovljena funkcija varuha človekovih pravic in da je bil varuh tudi imenovan, še posebej za vzpostavljanje družbenega zaupanja v kosovsko družbo; obžaluje pa, da njegovo delo ovira pomanjkanje ustreznih prostorov, in poziva oblasti, naj njegovemu uradu v skladu s pariškimi načeli hitro dodelijo nove prostore; poziva oblasti, naj zagotovijo nemoteno delovanje vseh obstoječih neodvisnih ustanov in regulativnih organov;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je politična volja oblasti za pristen dialog s civilno družbo še vedno zelo šibka; poziva oblasti, naj v dobri veri izvajajo pravni okvir za sodelovanje s civilno družbo, zlasti z zagotavljanjem vseh potrebnih sredstev za skupni svetovalni odbor; poziva pisarno EU, naj spodbuja ta posvetovanja in po potrebi olajšuje njihovo izvedbo; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je politična volja oblasti za pristen dialog s civilno družbo še vedno zelo šibka; poziva oblasti, naj v dobri veri izvajajo pravni okvir za sodelovanje s civilno družbo, zlasti z zagotavljanjem vseh potrebnih sredstev za skupni svetovalni odbor; poziva pisarno EU, naj spodbuja ta posvetovanja in po potrebi olajšuje njihovo izvedbo;

| 14. | prav tako pozdravlja maja 2015 sprejeti zakon o zaščiti pred diskriminacijo in varuhu človekovih pravic podeljeni mandat, da deluje kot organ za enakost; je še zmeraj zaskrbljen nad nizko ravnjo obravnave in preiskav primerov sovražnega govora, katerega tarča so predvsem skupnost LGBTI in manjšinske skupnosti; spodbuja svetovalno in usklajevalno skupino za pravice skupnosti LGBTI, naj dejavno spremlja, kaj se dogaja v zadevah in pri problematiki s tega področja; |
| --- | --- |

14.

prav tako pozdravlja maja 2015 sprejeti zakon o zaščiti pred diskriminacijo in varuhu človekovih pravic podeljeni mandat, da deluje kot organ za enakost; je še zmeraj zaskrbljen nad nizko ravnjo obravnave in preiskav primerov sovražnega govora, katerega tarča so predvsem skupnost LGBTI in manjšinske skupnosti; spodbuja svetovalno in usklajevalno skupino za pravice skupnosti LGBTI, naj dejavno spremlja, kaj se dogaja v zadevah in pri problematiki s tega področja;

| 15. | pozdravlja tudi sprejetje zakona o enakosti spolov in poziva kosovske oblasti, naj obravnavajo vključevanje načela enakosti spolov kot prednostno nalogo ter poskrbijo, da bodo upravni organi in oblasti pri tem za zgled; je zaskrbljen zaradi strukturnih izzivov, ki ovirajo izvajanje tega zakona; je še zmeraj zaskrbljen zaradi premajhne zastopanosti žensk na položajih odločanja; je zaskrbljen, ker ni napredka pri boju proti nasilju v družini in nasilju na podlagi spola; poziva oblasti, naj javno spodbujajo ter vzpostavijo zaščitne mehanizme in ukrepe za nudenje zatočišča ženskam, ki spregovorijo in prijavijo nasilje v družini; je zaskrbljen zaradi nizke ravni lastništva v rokah žensk; poziva oblasti, naj dejavno zagotavljajo lastninske pravice ženskam, med drugim z vpisom vseh solastnikov pri katastrskih in registracijskih uradnikih, pa tudi z informacijsko kampanjo; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja tudi sprejetje zakona o enakosti spolov in poziva kosovske oblasti, naj obravnavajo vključevanje načela enakosti spolov kot prednostno nalogo ter poskrbijo, da bodo upravni organi in oblasti pri tem za zgled; je zaskrbljen zaradi strukturnih izzivov, ki ovirajo izvajanje tega zakona; je še zmeraj zaskrbljen zaradi premajhne zastopanosti žensk na položajih odločanja; je zaskrbljen, ker ni napredka pri boju proti nasilju v družini in nasilju na podlagi spola; poziva oblasti, naj javno spodbujajo ter vzpostavijo zaščitne mehanizme in ukrepe za nudenje zatočišča ženskam, ki spregovorijo in prijavijo nasilje v družini; je zaskrbljen zaradi nizke ravni lastništva v rokah žensk; poziva oblasti, naj dejavno zagotavljajo lastninske pravice ženskam, med drugim z vpisom vseh solastnikov pri katastrskih in registracijskih uradnikih, pa tudi z informacijsko kampanjo;

| 16. | izraža pomislek, da je bil v zadnjem letu dosežen zelo omejen napredek na področju svobode izražanja in medijev; je zaskrbljen, ker se novinarji pri opravljanju svojega dela soočajo z nasiljem in grožnjami, ter poudarja, da je treba okrepiti zaščito novinarjev s sistematičnim odzivanjem, javnim obsojanjem, hitrim preiskovanjem in pravočasnim zaključevanjem zadev v zvezi z napadi zoper novinarje; poudarja, da je treba več napredka doseči tudi na področju neodvisnosti medijev; poziva oblasti, naj po temeljitem in celovitem procesu javnega posvetovanja čim prej zapolnijo sistematične vrzeli v zakonodaji in zagotovijo svobodo medijev, zlasti zato, da bi lastništvo medijev postalo pregledno ter da bi zagotovili trajnost javne radiotelevizije; poziva oblasti k učinkovitemu izvajanju zakonodaje o razžalitvi, sovražnem govoru in obrekovanju; |
| --- | --- |

16.

izraža pomislek, da je bil v zadnjem letu dosežen zelo omejen napredek na področju svobode izražanja in medijev; je zaskrbljen, ker se novinarji pri opravljanju svojega dela soočajo z nasiljem in grožnjami, ter poudarja, da je treba okrepiti zaščito novinarjev s sistematičnim odzivanjem, javnim obsojanjem, hitrim preiskovanjem in pravočasnim zaključevanjem zadev v zvezi z napadi zoper novinarje; poudarja, da je treba več napredka doseči tudi na področju neodvisnosti medijev; poziva oblasti, naj po temeljitem in celovitem procesu javnega posvetovanja čim prej zapolnijo sistematične vrzeli v zakonodaji in zagotovijo svobodo medijev, zlasti zato, da bi lastništvo medijev postalo pregledno ter da bi zagotovili trajnost javne radiotelevizije; poziva oblasti k učinkovitemu izvajanju zakonodaje o razžalitvi, sovražnem govoru in obrekovanju;

| 17. | opozarja, da morata Kosovo in Srbija v skladu z ugotovitvami Agencije OZN za begunce in poročilom posebnega poročevalca OZN iz leta 2014 o razmerah na področju človekovih pravic za notranje razseljene osebe poiskati trajne rešitve za begunce; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da morata Kosovo in Srbija v skladu z ugotovitvami Agencije OZN za begunce in poročilom posebnega poročevalca OZN iz leta 2014 o razmerah na področju človekovih pravic za notranje razseljene osebe poiskati trajne rešitve za begunce;

| 18. | ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za zaščito in dejansko zagotovitev pravic vseh etničnih manjšin na Kosovu, vključno z romsko, aškalsko in egiptovsko, pa tudi goransko skupnostjo, s in sicer popolnim izvajanjem ustrezne zakonodaje ter ob upoštevanju najboljših praks iz te regije in držav članic EU; poziva nacionalne in lokalne oblasti, naj si bolj prizadevajo za izvajanje sprejetih zakonov, da bi prispevale k nadaljnjemu razvoju večetnične družbe, zlasti kar zadeva izobraževanje in zaposlovanje pripadnikov manjšin, in da bi preprečile neposredno in posredno diskriminacijo; je zadovoljen, da prištinska deklaracija vsebuje poziv vladam, mednarodnim in medvladnim organizacijam ter organizacijam civilne družbe, naj dosledno uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti spodbujanja in uveljavljanja pravic Romov ter preprečevanja proticiganstva na zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za zaščito in dejansko zagotovitev pravic vseh etničnih manjšin na Kosovu, vključno z romsko, aškalsko in egiptovsko, pa tudi goransko skupnostjo, s in sicer popolnim izvajanjem ustrezne zakonodaje ter ob upoštevanju najboljših praks iz te regije in držav članic EU; poziva nacionalne in lokalne oblasti, naj si bolj prizadevajo za izvajanje sprejetih zakonov, da bi prispevale k nadaljnjemu razvoju večetnične družbe, zlasti kar zadeva izobraževanje in zaposlovanje pripadnikov manjšin, in da bi preprečile neposredno in posredno diskriminacijo; je zadovoljen, da prištinska deklaracija vsebuje poziv vladam, mednarodnim in medvladnim organizacijam ter organizacijam civilne družbe, naj dosledno uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti spodbujanja in uveljavljanja pravic Romov ter preprečevanja proticiganstva na zahodnem Balkanu;

| 19. | ponovno izraža zaskrbljenost, da ni opaznejšega napredka pri boju proti korupciji na visoki ravni in organiziranemu kriminalu ter da ni rezultatov pri kazenskem pregonu in obsodbah; poudarja, da ostaja vprašanje organiziranega kriminala zelo zaskrbljujoče; ugotavlja, da mora vlada Kosova nedvomno in izrecno pokazati, da se država na vseh ravneh sistematično bojuje proti korupciji; poziva oblasti, naj sprejmejo celovit in strateški pristop k boju proti močno razširjeni korupciji, kajti to je še vedno velika ovira za demokratični, socialni in gospodarski razvoj Kosova; poziva kosovsko protikorupcijsko agencijo, naj sproži več preiskav, in poziva tožilstvo, naj ukrepa v zvezi z zadevami, ki jih je predložila; poudarja, da je preglednost sodnih postopkov bistven element boja proti korupciji in varovanja temeljnih pravic; poudarja tudi, da ima politična elita pomembno vlogo in odgovornost v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

19.

ponovno izraža zaskrbljenost, da ni opaznejšega napredka pri boju proti korupciji na visoki ravni in organiziranemu kriminalu ter da ni rezultatov pri kazenskem pregonu in obsodbah; poudarja, da ostaja vprašanje organiziranega kriminala zelo zaskrbljujoče; ugotavlja, da mora vlada Kosova nedvomno in izrecno pokazati, da se država na vseh ravneh sistematično bojuje proti korupciji; poziva oblasti, naj sprejmejo celovit in strateški pristop k boju proti močno razširjeni korupciji, kajti to je še vedno velika ovira za demokratični, socialni in gospodarski razvoj Kosova; poziva kosovsko protikorupcijsko agencijo, naj sproži več preiskav, in poziva tožilstvo, naj ukrepa v zvezi z zadevami, ki jih je predložila; poudarja, da je preglednost sodnih postopkov bistven element boja proti korupciji in varovanja temeljnih pravic; poudarja tudi, da ima politična elita pomembno vlogo in odgovornost v boju proti korupciji;

| 20. | pozdravlja okrepljena prizadevanja in veliko zavezanost boju proti terorizmu, in spodbuja k izvajanju strategije za boj proti terorizmu; poziva oblasti, naj se spoprimejo z vzroki radikalizacije, zlasti visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in nasilnim ekstremizmom; pozdravlja sodelovanje Kosova v koaliciji, ki se bori proti terorizmu, in ukrepe, ki jih oblasti sprejemajo za preprečevanje radikalizacije mladih; poziva oblasti, naj pozorno spremljajo mobilizacijo potencialnih islamskih tujih borcev in teroristov ter jo preprečijo; je zadovoljen, da je Kosovo po ustavi laična in v smislu verskih prepričanj nevtralna država; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja okrepljena prizadevanja in veliko zavezanost boju proti terorizmu, in spodbuja k izvajanju strategije za boj proti terorizmu; poziva oblasti, naj se spoprimejo z vzroki radikalizacije, zlasti visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in nasilnim ekstremizmom; pozdravlja sodelovanje Kosova v koaliciji, ki se bori proti terorizmu, in ukrepe, ki jih oblasti sprejemajo za preprečevanje radikalizacije mladih; poziva oblasti, naj pozorno spremljajo mobilizacijo potencialnih islamskih tujih borcev in teroristov ter jo preprečijo; je zadovoljen, da je Kosovo po ustavi laična in v smislu verskih prepričanj nevtralna država;

| 21. | ugotavlja, da se je po podatkih kosovskega ministrstva za notranje zadeve približno 300 državljanov Kosova pridružilo džihadistom v Siriji in Iraku, ter da so se mnogi že vrnili; pozdravlja sprejete vladne ukrepe, po katerih je za državljane, ki so sodelovali pri terorističnih dejavnostih, predvidena zaporna kazen; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se je po podatkih kosovskega ministrstva za notranje zadeve približno 300 državljanov Kosova pridružilo džihadistom v Siriji in Iraku, ter da so se mnogi že vrnili; pozdravlja sprejete vladne ukrepe, po katerih je za državljane, ki so sodelovali pri terorističnih dejavnostih, predvidena zaporna kazen;

| 22. | ugotavlja, da je bil na področju sodstva s sprejetjem ustrezne zakonodaje dosežen napredek; poudarja, da jo je treba začeti hitro konkretno in učinkovito izvajati; je še zmeraj zelo zaskrbljen nad počasnimi sodnimi postopki, visokim številom sodnih zaostankov, pomanjkanjem sredstev za pravosodni sistem, nizko ravnjo odgovornosti sodnih uradnikov in možnostjo političnega vplivanja na pravosodne strukture, kar v zakonodaji še vedno ni ustrezno obravnavano, in poudarja, kako pomembno je, da pravosodni sistem polno deluje in ima uveljavljena pravila glede časa za obravnavo zadev na sodiščih; pozdravlja ukrepe za vključitev sodstva na severu, kjer nekatera mesta sodnikov in tožilcev zasedajo kosovski Srbi; poziva politične oblasti, naj nedvoumno in popolnoma podprejo neodvisnost sodnikov in tožilcev, na katere se v potekajočih preiskavah in sodnih postopkih še vedno poskuša vplivati; poziva oblasti, naj spremenijo ustavo in zagotovijo, da bo večina članov sodnega sveta Kosova v skladu s priporočili Beneške komisije izvoljena iz strokovnih krogov; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je bil na področju sodstva s sprejetjem ustrezne zakonodaje dosežen napredek; poudarja, da jo je treba začeti hitro konkretno in učinkovito izvajati; je še zmeraj zelo zaskrbljen nad počasnimi sodnimi postopki, visokim številom sodnih zaostankov, pomanjkanjem sredstev za pravosodni sistem, nizko ravnjo odgovornosti sodnih uradnikov in možnostjo političnega vplivanja na pravosodne strukture, kar v zakonodaji še vedno ni ustrezno obravnavano, in poudarja, kako pomembno je, da pravosodni sistem polno deluje in ima uveljavljena pravila glede časa za obravnavo zadev na sodiščih; pozdravlja ukrepe za vključitev sodstva na severu, kjer nekatera mesta sodnikov in tožilcev zasedajo kosovski Srbi; poziva politične oblasti, naj nedvoumno in popolnoma podprejo neodvisnost sodnikov in tožilcev, na katere se v potekajočih preiskavah in sodnih postopkih še vedno poskuša vplivati; poziva oblasti, naj spremenijo ustavo in zagotovijo, da bo večina članov sodnega sveta Kosova v skladu s priporočili Beneške komisije izvoljena iz strokovnih krogov;

| 23. | poziva Kosovo, naj sledi smernicam skupne zunanje in varnostne politike EU; |
| --- | --- |

23.

poziva Kosovo, naj sledi smernicam skupne zunanje in varnostne politike EU;

| 24. | je seznanjen, da so bila sprejeta dopolnila k ustavi, s katerimi so bili ustanovljeni specializirani senati in specializirano tožilstvo; pozdravlja zaključek pogajanj med Kosovom in Nizozemsko za sporazum o državi gostiteljici ter pričakuje, da bodo specializirani senati čim prej polno operativni in da bo imelo specializirano tožilstvo dovolj osebja za opravljanje svojih nalog; oboje poziva, naj sledijo izkušnjam in najboljšim praksam Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo skladno z ustreznimi ustavnimi določbami o njihovi ustanovitvi; poziva kosovske oblasti, naj z novim sodiščem polno sodelujejo; poziva EU in države članice, naj senatom zagotovijo zadostna sredstva za delovanje; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen, da so bila sprejeta dopolnila k ustavi, s katerimi so bili ustanovljeni specializirani senati in specializirano tožilstvo; pozdravlja zaključek pogajanj med Kosovom in Nizozemsko za sporazum o državi gostiteljici ter pričakuje, da bodo specializirani senati čim prej polno operativni in da bo imelo specializirano tožilstvo dovolj osebja za opravljanje svojih nalog; oboje poziva, naj sledijo izkušnjam in najboljšim praksam Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo skladno z ustreznimi ustavnimi določbami o njihovi ustanovitvi; poziva kosovske oblasti, naj z novim sodiščem polno sodelujejo; poziva EU in države članice, naj senatom zagotovijo zadostna sredstva za delovanje;

| 25. | meni, da mora pregled misije EULEX in njena postopna odprava potekati vzporedno z okrepitvijo in razširitvijo mandata posebnega predstavnika EU, tako da bo lahko izvajal dejavnosti spremljanja, mentorstva in svetovanja, pomagal pri procesu vključevanja Kosova v EU, boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter pri kazenskem pregonu vojnih zločinov; medtem poziva k večji učinkovitosti ter popolni preglednosti in odgovornosti misije EULEX v času trajanja njenega mandata; je seznanjen s sklepi Sveta iz decembra 2015 o mandatu misije EULEX in poziva Kosovo, naj ji pomaga, da bo lahko svoj obnovljeni mandat v celoti in nemoteno izvajala; poudarja, da je treba pri pregledu mandata upoštevati ugotovitve in izvajati priporočila, ki jih je v svojem poročilu po obtožbah o korupciji v vrstah misije EULEX podal prof. Jean-Paul Jacqué; poziva misijo EULEX, naj doseže dogovor z misijo UNMIK o predaji nerešenih zadev ustreznim kosovskim oblastem; poziva države članice, naj za ustrezen čas napotijo dobro usposobljene in kvalificirane strokovnjake in zagotovijo njihovo ponovno vključitev v nacionalne službe, ko bodo njihove misije končane; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora pregled misije EULEX in njena postopna odprava potekati vzporedno z okrepitvijo in razširitvijo mandata posebnega predstavnika EU, tako da bo lahko izvajal dejavnosti spremljanja, mentorstva in svetovanja, pomagal pri procesu vključevanja Kosova v EU, boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter pri kazenskem pregonu vojnih zločinov; medtem poziva k večji učinkovitosti ter popolni preglednosti in odgovornosti misije EULEX v času trajanja njenega mandata; je seznanjen s sklepi Sveta iz decembra 2015 o mandatu misije EULEX in poziva Kosovo, naj ji pomaga, da bo lahko svoj obnovljeni mandat v celoti in nemoteno izvajala; poudarja, da je treba pri pregledu mandata upoštevati ugotovitve in izvajati priporočila, ki jih je v svojem poročilu po obtožbah o korupciji v vrstah misije EULEX podal prof. Jean-Paul Jacqué; poziva misijo EULEX, naj doseže dogovor z misijo UNMIK o predaji nerešenih zadev ustreznim kosovskim oblastem; poziva države članice, naj za ustrezen čas napotijo dobro usposobljene in kvalificirane strokovnjake in zagotovijo njihovo ponovno vključitev v nacionalne službe, ko bodo njihove misije končane;

| 26. | obžaluje, da je bila prošnja Kosova za članstvo v Unescu zavrnjena zaradi dejavnega oviranja Srbije, kar je v nasprotju z zavezami o vzpostavitvi dobrih sosedskih odnosov, pa tudi ker države članice niso uspele doseči soglasja; pozdravlja sprejetje zakona o varstvu zgodovinske dediščine v Prizrenu in poziva, naj se v celoti izvaja, vendar opozarja na ogroženost mestne dediščine zaradi nebrzdane nezakonite gradnje; je zadovoljen, da so bila obnovljena številna območja srbske verske in kulturne dediščine, ki so bila v letu 2004 žal uničena, na primer pravoslavna katedrala, in poziva k nadaljnji obnovi srbske verske in kulturne dediščine; ob tem poziva zainteresirane strani, tudi kosovske oblasti, naj sodelujejo s srbsko vlado, srbsko skupnostjo na Kosovu in srbsko pravoslavno cerkvijo ter si prizadevajo poiskati sistem spodbujanja, varovanja in ohranjanja kosovske kulturne in verske dediščine, ki bi jo bilo treba obravnavati kot skupno evropsko dediščino; pozdravlja, da kosovska ustava zavezuje državo k ohranjanju in varovanju svoje kulturne in verske dediščine, in poziva k dodatnim prizadevanjem za zaščito pravic vseh verskih manjšin, tudi kosovskih kristjanov; poudarja, da bi morala biti prednostna naloga Kosova pridružitev mednarodnim in regionalnim organizacijam in mehanizmom; v zvezi s tem opominja, da je pomembno spoštovati sklenjeni sporazum o regionalnem sodelovanju; meni, da bo odprtje pisarne za regionalno mladinsko sodelovanje na zahodnem Balkanu v okviru berlinskega procesa, za katerega se zavzemajo številne strani, prineslo pozitivne rezultate, zlasti pri odnosih med mladimi iz Srbije in Kosova; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da je bila prošnja Kosova za članstvo v Unescu zavrnjena zaradi dejavnega oviranja Srbije, kar je v nasprotju z zavezami o vzpostavitvi dobrih sosedskih odnosov, pa tudi ker države članice niso uspele doseči soglasja; pozdravlja sprejetje zakona o varstvu zgodovinske dediščine v Prizrenu in poziva, naj se v celoti izvaja, vendar opozarja na ogroženost mestne dediščine zaradi nebrzdane nezakonite gradnje; je zadovoljen, da so bila obnovljena številna območja srbske verske in kulturne dediščine, ki so bila v letu 2004 žal uničena, na primer pravoslavna katedrala, in poziva k nadaljnji obnovi srbske verske in kulturne dediščine; ob tem poziva zainteresirane strani, tudi kosovske oblasti, naj sodelujejo s srbsko vlado, srbsko skupnostjo na Kosovu in srbsko pravoslavno cerkvijo ter si prizadevajo poiskati sistem spodbujanja, varovanja in ohranjanja kosovske kulturne in verske dediščine, ki bi jo bilo treba obravnavati kot skupno evropsko dediščino; pozdravlja, da kosovska ustava zavezuje državo k ohranjanju in varovanju svoje kulturne in verske dediščine, in poziva k dodatnim prizadevanjem za zaščito pravic vseh verskih manjšin, tudi kosovskih kristjanov; poudarja, da bi morala biti prednostna naloga Kosova pridružitev mednarodnim in regionalnim organizacijam in mehanizmom; v zvezi s tem opominja, da je pomembno spoštovati sklenjeni sporazum o regionalnem sodelovanju; meni, da bo odprtje pisarne za regionalno mladinsko sodelovanje na zahodnem Balkanu v okviru berlinskega procesa, za katerega se zavzemajo številne strani, prineslo pozitivne rezultate, zlasti pri odnosih med mladimi iz Srbije in Kosova;

| 27. | upoštevaje berlinski proces podpira oblikovanje foruma civilne družbe Zahodnega Balkana, kjer bodo lahko predstavniki civilne družbe iz te regije izmenjavali zamisli, izražali svoje pomisleke in skrbi ter oblikovali konkretna priporočila za odločevalce, obenem pa poziva, naj se ta proces nadaljuje na naslednjem srečanju na vrhu v Parizu leta 2016 ter naj se za civilnodružbene organizacije iz te regije organizirajo pripravljalne delavnice; |
| --- | --- |

27.

upoštevaje berlinski proces podpira oblikovanje foruma civilne družbe Zahodnega Balkana, kjer bodo lahko predstavniki civilne družbe iz te regije izmenjavali zamisli, izražali svoje pomisleke in skrbi ter oblikovali konkretna priporočila za odločevalce, obenem pa poziva, naj se ta proces nadaljuje na naslednjem srečanju na vrhu v Parizu leta 2016 ter naj se za civilnodružbene organizacije iz te regije organizirajo pripravljalne delavnice;

| 28. | je zadovoljen, da je bila skupščina Kosova povabljena, da na vseh ravneh in pod enakimi pogoji stalno sodeluje pri dejavnostih in srečanjih parlamentarne skupščine procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP-PA), kakor je bilo sklenjeno maja 2015, in meni, da gre za pomemben prispevek k regionalnemu parlamentarnemu dialogu; obžaluje, da skupščina Kosova ni bila sprejeta kot polnopravna članica v druge parlamentarne pobude za regionalno sodelovanje, kot sta konferenca evropskih integracijskih odborov parlamentov v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu (COSAP) ter mreža parlamentarnih odborov za gospodarstvo, finance in evropsko povezovanje zahodnega Balkana (NPC); poziva vse parlamente v tej regiji, naj sprejmejo bolj vključujoč pristop v zvezi s prošnjami skupščine Kosova za članstvo v regionalnih pobudah, s čimer bi prispevali k boljšemu regionalnemu sodelovanju; |
| --- | --- |

28.

je zadovoljen, da je bila skupščina Kosova povabljena, da na vseh ravneh in pod enakimi pogoji stalno sodeluje pri dejavnostih in srečanjih parlamentarne skupščine procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP-PA), kakor je bilo sklenjeno maja 2015, in meni, da gre za pomemben prispevek k regionalnemu parlamentarnemu dialogu; obžaluje, da skupščina Kosova ni bila sprejeta kot polnopravna članica v druge parlamentarne pobude za regionalno sodelovanje, kot sta konferenca evropskih integracijskih odborov parlamentov v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu (COSAP) ter mreža parlamentarnih odborov za gospodarstvo, finance in evropsko povezovanje zahodnega Balkana (NPC); poziva vse parlamente v tej regiji, naj sprejmejo bolj vključujoč pristop v zvezi s prošnjami skupščine Kosova za članstvo v regionalnih pobudah, s čimer bi prispevali k boljšemu regionalnemu sodelovanju;

| 29. | ponovno poziva Kosovo, naj izpopolni zakonodajni okvir za javne službe ter v celoti izvaja strateški okvir za javno upravo in akcijski načrt; poziva oblasti, naj odpravijo spolitiziranost javne uprave, v vseh javnih ustanovah spodbujajo na dosežkih temelječo strokovnost ter zagotovijo dobro finančno poslovodenje v javnih ustanovah in preglednost pri nadzoru skupščine nad izvrševanjem proračuna; |
| --- | --- |

29.

ponovno poziva Kosovo, naj izpopolni zakonodajni okvir za javne službe ter v celoti izvaja strateški okvir za javno upravo in akcijski načrt; poziva oblasti, naj odpravijo spolitiziranost javne uprave, v vseh javnih ustanovah spodbujajo na dosežkih temelječo strokovnost ter zagotovijo dobro finančno poslovodenje v javnih ustanovah in preglednost pri nadzoru skupščine nad izvrševanjem proračuna;

| 30. | poudarja, da je pomembno povečati sredstva za projekte kosovskih nevladnih organizacij, katerih cilj je okrepiti načela dobrega upravljanja, povečati preglednost in odgovornost, okrepiti institucionalne mehanizme pravosodnih sistemov, še bolj utrditi institucionalno in socialno demokracijo ter okrepiti prizadevanja za varstvo in uveljavljanje pravic obrobnih skupin in etničnih manjšin; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je pomembno povečati sredstva za projekte kosovskih nevladnih organizacij, katerih cilj je okrepiti načela dobrega upravljanja, povečati preglednost in odgovornost, okrepiti institucionalne mehanizme pravosodnih sistemov, še bolj utrditi institucionalno in socialno demokracijo ter okrepiti prizadevanja za varstvo in uveljavljanje pravic obrobnih skupin in etničnih manjšin;

| 31. | ponovno izraža zaskrbljenost nad visoko stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi in ženskami, in obsoja splošno diskriminacijo žensk v družbi in na trgu dela; poudarja, da je treba kosovski mladini zagotoviti perspektivo za prihodnost; poziva Kosovo, naj poskusi odpraviti pomanjkanje strokovnega znanja na trgu dela in vse upravne prepreke, ki bi utegnile privesti do diskriminatornega ravnanja, in naj izboljša splošno poslovno okolje v državi, zlasti za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj v okviru sredstev instrumenta za predpristopno pomoč zagotovi dodatno pomoč mladim podjetnikom, pri tem pa naj se posebej osredotoči na usposabljanje in delavnice ter izmenjavo strokovnega znanja, vključno z ukrepi za lažje povezovanje s podjetniki iz držav članic EU, pri čemer naj si še posebej prizadeva za preprečitev bega možganov, predvsem po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

31.

ponovno izraža zaskrbljenost nad visoko stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi in ženskami, in obsoja splošno diskriminacijo žensk v družbi in na trgu dela; poudarja, da je treba kosovski mladini zagotoviti perspektivo za prihodnost; poziva Kosovo, naj poskusi odpraviti pomanjkanje strokovnega znanja na trgu dela in vse upravne prepreke, ki bi utegnile privesti do diskriminatornega ravnanja, in naj izboljša splošno poslovno okolje v državi, zlasti za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj v okviru sredstev instrumenta za predpristopno pomoč zagotovi dodatno pomoč mladim podjetnikom, pri tem pa naj se posebej osredotoči na usposabljanje in delavnice ter izmenjavo strokovnega znanja, vključno z ukrepi za lažje povezovanje s podjetniki iz držav članic EU, pri čemer naj si še posebej prizadeva za preprečitev bega možganov, predvsem po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

| 32. | poudarja, da ostajajo strukturne reforme bistvene za spodbujanje potencialne rasti in storilnosti kosovskega gospodarstva ter povečevanje njegove prožnosti in konkurenčnosti; se strinja z ugotovitvijo Komisije, da bi moralo Kosovo okrepiti svoj srednjeročni davčni okvir, povečati preglednost javnih financ, preusmeriti proračunske odhodke k ukrepom za rast ter usmeriti neposredne tuje naložbe in nakazila iz tujine v proizvodne sektorje; poziva Kosovo, naj pospeši prestrukturiranje javnih podjetij, izboljša stečajne postopke in postopke zaradi insolventnosti ter zmanjša odvisnost od carinskih prihodkov z razširitvijo domače davčne osnove in posodobitvijo zbiranja prihodkov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da ostajajo strukturne reforme bistvene za spodbujanje potencialne rasti in storilnosti kosovskega gospodarstva ter povečevanje njegove prožnosti in konkurenčnosti; se strinja z ugotovitvijo Komisije, da bi moralo Kosovo okrepiti svoj srednjeročni davčni okvir, povečati preglednost javnih financ, preusmeriti proračunske odhodke k ukrepom za rast ter usmeriti neposredne tuje naložbe in nakazila iz tujine v proizvodne sektorje; poziva Kosovo, naj pospeši prestrukturiranje javnih podjetij, izboljša stečajne postopke in postopke zaradi insolventnosti ter zmanjša odvisnost od carinskih prihodkov z razširitvijo domače davčne osnove in posodobitvijo zbiranja prihodkov;

| 33. | poudarja, da je treba glede na visoko brezposelnost in nizko stopnjo udeležbe na trgu dela nujno izboljšati reforme trga dela ter jih dopolniti z reformami izobraževalnega sistema; poudarja, da je treba z dodatnimi prizadevanji bolje uskladiti izobraževalni sistem s potrebami trga dela, zlasti s spremembo okvira učnih načrtov za preduniverzitetno izobraževanje; prav tako poudarja, da je pomembno razširiti sistem poklicnega izobraževanja in da ga je treba dopolniti z aktivnimi politikami na trgu dela; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba glede na visoko brezposelnost in nizko stopnjo udeležbe na trgu dela nujno izboljšati reforme trga dela ter jih dopolniti z reformami izobraževalnega sistema; poudarja, da je treba z dodatnimi prizadevanji bolje uskladiti izobraževalni sistem s potrebami trga dela, zlasti s spremembo okvira učnih načrtov za preduniverzitetno izobraževanje; prav tako poudarja, da je pomembno razširiti sistem poklicnega izobraževanja in da ga je treba dopolniti z aktivnimi politikami na trgu dela;

| 34. | ugotavlja, da je Kosovo v zgodnji fazi razvoja delujočega gospodarstva; je zadovoljen, da je bilo na področju industrije ter malih in srednjih podjetij doseženega nekaj napredka; poziva, naj se še naprej zmanjšuje breme za mala in srednja podjetja ter da je treba poleg zagotavljanja podpore zagonskim in inovativnim podjetjem, ki prinašajo visoko dodano vrednost, začeti izvajati oceno učinka zakonodaje na mala in srednja podjetja, da bi spodbudili podjetniško dejavnost, saj bo prinesla družbene in gospodarske koristi; poziva Komisijo, naj iz sredstev instrumenta za predpristopno pomoč zagotovi dodatno pomoč mladim podjetnikom, vključno z ukrepi za lažje povezovanje s podjetniki iz držav članic EU in sodelovanje podjetniških združenj Kosova v Evropski zvezi mladih podjetnikov, zlasti po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; poziva kosovske institucije, naj socialnim in trajnostnim podjetjem omogočijo financiranje naložb, da bi se spopadli z izzivi socialne problematike in trajnostne rasti; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je Kosovo v zgodnji fazi razvoja delujočega gospodarstva; je zadovoljen, da je bilo na področju industrije ter malih in srednjih podjetij doseženega nekaj napredka; poziva, naj se še naprej zmanjšuje breme za mala in srednja podjetja ter da je treba poleg zagotavljanja podpore zagonskim in inovativnim podjetjem, ki prinašajo visoko dodano vrednost, začeti izvajati oceno učinka zakonodaje na mala in srednja podjetja, da bi spodbudili podjetniško dejavnost, saj bo prinesla družbene in gospodarske koristi; poziva Komisijo, naj iz sredstev instrumenta za predpristopno pomoč zagotovi dodatno pomoč mladim podjetnikom, vključno z ukrepi za lažje povezovanje s podjetniki iz držav članic EU in sodelovanje podjetniških združenj Kosova v Evropski zvezi mladih podjetnikov, zlasti po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; poziva kosovske institucije, naj socialnim in trajnostnim podjetjem omogočijo financiranje naložb, da bi se spopadli z izzivi socialne problematike in trajnostne rasti;

| 35. | ponovno poudarja, da je pomembno Kosovu čim prej dodeliti lastno mednarodno klicno številko, ki mu bo pomagala pridobiti mednarodno prepoznavnost; poziva mednarodno telegrafsko zvezo (ITU), naj nadaljuje postopek v zvezi s tem; |
| --- | --- |

35.

ponovno poudarja, da je pomembno Kosovu čim prej dodeliti lastno mednarodno klicno številko, ki mu bo pomagala pridobiti mednarodno prepoznavnost; poziva mednarodno telegrafsko zvezo (ITU), naj nadaljuje postopek v zvezi s tem;

| 36. | poudarja, kako pomembno je spoštovati občutljivo naravo vseh skupnosti pri širjenju kroga povabljencev, kakor je bilo razvidno v primeru generala Dikovića, in poziva mednarodne sile KFOR, naj sodelujejo s kosovskimi oblastmi, da bi preprečile dejanja, s katerimi bi žalili spomin na žrtve in ogrozili dialog med Prištino in Beogradom; želi spomniti, da je treba 48 ur pred tovrstnimi obiski ustrezno obvestiti pisarni za stike na Kosovu in v Srbiji; |
| --- | --- |

36.

poudarja, kako pomembno je spoštovati občutljivo naravo vseh skupnosti pri širjenju kroga povabljencev, kakor je bilo razvidno v primeru generala Dikovića, in poziva mednarodne sile KFOR, naj sodelujejo s kosovskimi oblastmi, da bi preprečile dejanja, s katerimi bi žalili spomin na žrtve in ogrozili dialog med Prištino in Beogradom; želi spomniti, da je treba 48 ur pred tovrstnimi obiski ustrezno obvestiti pisarni za stike na Kosovu in v Srbiji;

| 37. | pozdravlja izboljšave cestne in mobilnostne infrastrukture, zlasti avtocest, pa tudi sprejetje drugega svežnja instrumenta za predpristopno pomoč leta 2015, ki vključuje obsežen projekt za kosovsko železniško infrastrukturo; vseeno obžaluje, da bodo stroški izgradnje tako visoki; upa, da bo pred kratkim podpisani sporazum o posojilu za posodobitev kosovskega dela železniške mreže v sklopu evropske poti št. 10, ki sta ga sklenila Kosovo in Evropska investicijska banka, uspel pospešiti celovit načrt za izboljšanje javnega prometa in nadgradnjo železniške infrastrukture; ob tem je zadovoljen, da sta predsednika vlad, Isa Mustafa in Aleksandar Vučić, 27. januarja 2016 sklenila, da bosta začela pogovore o neposredni zračni in železniški povezavi med Kosovom in Srbijo; glede na to, da je agenda Komisije za povezanost ena od najpomembnejših prednostnih nalog in po mnenju Parlamenta odločilni dejavnik za gospodarski razvoj te regije, poziva kosovske oblasti, naj zagotovijo popolno in hitro izvajanje tehničnih standardov in „mehkih“ ukrepov, kakor je bilo dogovorjeno na zahodnobalkanskem vrhu leta 2015 na Dunaju; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja izboljšave cestne in mobilnostne infrastrukture, zlasti avtocest, pa tudi sprejetje drugega svežnja instrumenta za predpristopno pomoč leta 2015, ki vključuje obsežen projekt za kosovsko železniško infrastrukturo; vseeno obžaluje, da bodo stroški izgradnje tako visoki; upa, da bo pred kratkim podpisani sporazum o posojilu za posodobitev kosovskega dela železniške mreže v sklopu evropske poti št. 10, ki sta ga sklenila Kosovo in Evropska investicijska banka, uspel pospešiti celovit načrt za izboljšanje javnega prometa in nadgradnjo železniške infrastrukture; ob tem je zadovoljen, da sta predsednika vlad, Isa Mustafa in Aleksandar Vučić, 27. januarja 2016 sklenila, da bosta začela pogovore o neposredni zračni in železniški povezavi med Kosovom in Srbijo; glede na to, da je agenda Komisije za povezanost ena od najpomembnejših prednostnih nalog in po mnenju Parlamenta odločilni dejavnik za gospodarski razvoj te regije, poziva kosovske oblasti, naj zagotovijo popolno in hitro izvajanje tehničnih standardov in „mehkih“ ukrepov, kakor je bilo dogovorjeno na zahodnobalkanskem vrhu leta 2015 na Dunaju;

| 38. | ima pomisleke zaradi trenutnih negotovih energetskih razmer na Kosovu, ki negativno vplivajo na vsakodnevno življenje; poudarja, da je trenutna raven električnih izgub in s tem povezane komercialne škode zaradi dotrajanosti omrežja izjemno visoka, in poziva k obsežnim reformam, da bi z naložbami v izboljšanje obstoječega omrežja električne energije povečali energetsko učinkovitost in zanesljivost oskrbe, saj je delujoče električno omrežje osnovni pogoj za domače in tuje družbe, ki želijo začeti poslovati na Kosovu; poziva regulativni urad za energetiko, naj bo bolj prilagodljiv pri podeljevanju licenc in dovoljenj novim poslovnim vlagateljem v obnovljive vire energije; je seznanjen, da je bil z ameriškim podjetjem Contour Global dosežen dogovor o izgradnji 500-megavatne elektrarne Novo Kosovo, in poziva, naj bo postopek pregleden ter naj ga pospremi ocena družbenega in okoljskega učinka projekta, pri kateri je treba popolnoma upoštevati standarde EU; |
| --- | --- |

38.

ima pomisleke zaradi trenutnih negotovih energetskih razmer na Kosovu, ki negativno vplivajo na vsakodnevno življenje; poudarja, da je trenutna raven električnih izgub in s tem povezane komercialne škode zaradi dotrajanosti omrežja izjemno visoka, in poziva k obsežnim reformam, da bi z naložbami v izboljšanje obstoječega omrežja električne energije povečali energetsko učinkovitost in zanesljivost oskrbe, saj je delujoče električno omrežje osnovni pogoj za domače in tuje družbe, ki želijo začeti poslovati na Kosovu; poziva regulativni urad za energetiko, naj bo bolj prilagodljiv pri podeljevanju licenc in dovoljenj novim poslovnim vlagateljem v obnovljive vire energije; je seznanjen, da je bil z ameriškim podjetjem Contour Global dosežen dogovor o izgradnji 500-megavatne elektrarne Novo Kosovo, in poziva, naj bo postopek pregleden ter naj ga pospremi ocena družbenega in okoljskega učinka projekta, pri kateri je treba popolnoma upoštevati standarde EU;

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/66

---

P8_TA(2016)0048

Razmere v Libiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o razmerah v Libiji (2016/2537(RSP))

(2018/C 035/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti tistih z dne 15. septembra 2011 (1), 22. novembra 2012 (2), 18. septembra 2014 (3) in 15. januarja 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti tistih z dne 15. septembra 2011 (1), 22. novembra 2012 (2), 18. septembra 2014 (3) in 15. januarja 2015 (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya),

| — | ob upoštevanju odločitve o začetku operacije EU NAVFOR MED Sophia z dne 18. maja 2015 ker se je junija 2015 začela vojaška operacija EU v južnem delu osrednjega Sredozemlja EUNAVFOR MED (danes: SOPHIA), katere namen je identificirati, zajeti in uničiti plovila in identificirati sredstva, ki jih uporabljajo tihotapci migrantov ali trgovci z njimi oziroma za katere se sumi, da jih le-ti uporabljajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve o začetku operacije EU NAVFOR MED Sophia z dne 18. maja 2015 ker se je junija 2015 začela vojaška operacija EU v južnem delu osrednjega Sredozemlja EUNAVFOR MED (danes: SOPHIA), katere namen je identificirati, zajeti in uničiti plovila in identificirati sredstva, ki jih uporabljajo tihotapci migrantov ali trgovci z njimi oziroma za katere se sumi, da jih le-ti uporabljajo,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini o Libiji z dne 30. aprila, 26. in 27. maja, 30. junija, 12. julija, 17. avgusta, 13. in 22. septembra, 9. oktobra, 19. in 26. novembra, 14. in 17. decembra 2015 ter 7., 11. in 18. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini o Libiji z dne 30. aprila, 26. in 27. maja, 30. junija, 12. julija, 17. avgusta, 13. in 22. septembra, 9. oktobra, 19. in 26. novembra, 14. in 17. decembra 2015 ter 7., 11. in 18. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 18. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 18. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju libijskega političnega dogovora, ki je bil podpisan 17. decembra 2015 v Shiratu v Maroku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju libijskega političnega dogovora, ki je bil podpisan 17. decembra 2015 v Shiratu v Maroku,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z ministrskega srečanja o Libiji, ki je potekalo v Rimu, ki so jo 13. decembra 2015 dale Alžirija, Kitajska, Egipt, Francija, Nemčija, Italija, Jordanija, Maroko, Katar, Saudova Arabija, Španija, Tunizija, Turčija, Združeni arabski emirati, Združeno kraljestvo, Združene države Amerike, Evropska unija, Organizacija Združenih narodov, Liga arabskih držav in Afriška unija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z ministrskega srečanja o Libiji, ki je potekalo v Rimu, ki so jo 13. decembra 2015 dale Alžirija, Kitajska, Egipt, Francija, Nemčija, Italija, Jordanija, Maroko, Katar, Saudova Arabija, Španija, Tunizija, Turčija, Združeni arabski emirati, Združeno kraljestvo, Združene države Amerike, Evropska unija, Organizacija Združenih narodov, Liga arabskih držav in Afriška unija,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2259 (2015) o razmerah v Libiji, ki je bila soglasno sprejeta 23. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2259 (2015) o razmerah v Libiji, ki je bila soglasno sprejeta 23. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (5),

| — | ob upoštevanju nacionalne konference libijskih plemen, ki je julija 2011 potekala v Tripoliju in kjer so v želji končati državljansko vojno pozvali k zakonu o splošni pomilostitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalne konference libijskih plemen, ki je julija 2011 potekala v Tripoliju in kjer so v želji končati državljansko vojno pozvali k zakonu o splošni pomilostitvi,

| — | ob upoštevanju srečanj političnih voditeljev in aktivistov v Alžiru 11. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanj političnih voditeljev in aktivistov v Alžiru 11. marca 2015,

| — | ob upoštevanju, da so vlade Alžirije, Francije, Nemčije, Italije, Maroka, Španije, Tunizije, Združenih arabskih emiratov, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerika izrekle podporo vladi narodne enotnosti v Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so vlade Alžirije, Francije, Nemčije, Italije, Maroka, Španije, Tunizije, Združenih arabskih emiratov, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerika izrekle podporo vladi narodne enotnosti v Libiji,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je imela v času Gadafijeve diktature Libija največje skladišče orožja in vojaške opreme na južnih obalah Sredozemlja in je od padca njegovega režima v veliki meri napajala nezakonito trgovino z orožjem, z orožjem pa je oskrbovala tudi vse teroriste in ekstremiste na območju Sahela (Mali, Niger, Nigerija) ter opozicijska gibanja v Sudanu, Čadu in Siriji; |
| --- | --- |

A.

ker je imela v času Gadafijeve diktature Libija največje skladišče orožja in vojaške opreme na južnih obalah Sredozemlja in je od padca njegovega režima v veliki meri napajala nezakonito trgovino z orožjem, z orožjem pa je oskrbovala tudi vse teroriste in ekstremiste na območju Sahela (Mali, Niger, Nigerija) ter opozicijska gibanja v Sudanu, Čadu in Siriji;

| B. | ker so Libijci med „arabsko pomladjo“ februarja 2011 odšli na ceste in se je začel devetmesečni državljanski konflikt; ker je Nato podprl upornike, ki so bili tarča splošne državne represije, ta podpora pa je dokončno privedla do padca Gadafijevega režima; |
| --- | --- |

B.

ker so Libijci med „arabsko pomladjo“ februarja 2011 odšli na ceste in se je začel devetmesečni državljanski konflikt; ker je Nato podprl upornike, ki so bili tarča splošne državne represije, ta podpora pa je dokončno privedla do padca Gadafijevega režima;

| C. | ker je bila libijska družba že od nekdaj – pred, zlasti pa po udaru – organizirana na podlagi plemenskega sistema; ker igrajo plemenska zavezništva med etničnimi identitetami (večina arabskih, pa berberska, tubujska in tuareška manjšina) še vedno pomembno vlogo v kaosu, ki vlada v Libiji; |
| --- | --- |

C.

ker je bila libijska družba že od nekdaj – pred, zlasti pa po udaru – organizirana na podlagi plemenskega sistema; ker igrajo plemenska zavezništva med etničnimi identitetami (večina arabskih, pa berberska, tubujska in tuareška manjšina) še vedno pomembno vlogo v kaosu, ki vlada v Libiji;

| D. | ker so islamistične skupine prodrle v večino milic, ki so se borile proti Gadafiju, in so postopoma prevzele vodstvo v njih, nekatere med njimi pa so v konfliktu odigrale ključno vlogo; ker so ustrezne resolucije varnostnega sveta OZN Daiš, Ansar Al Šarijo in Al Kaido, ki so vse prisotne v Libiji, opredelile kot teroristične organizacije; |
| --- | --- |

D.

ker so islamistične skupine prodrle v večino milic, ki so se borile proti Gadafiju, in so postopoma prevzele vodstvo v njih, nekatere med njimi pa so v konfliktu odigrale ključno vlogo; ker so ustrezne resolucije varnostnega sveta OZN Daiš, Ansar Al Šarijo in Al Kaido, ki so vse prisotne v Libiji, opredelile kot teroristične organizacije;

| E. | ker je avgusta 2012 prehodni nacionalni svet oblast predal splošnemu nacionalnemu kongresu, izvoljenemu parlamentu, ki je potem izbral začasnega voditelja države; ker so volivci junija 2014 namesto splošnega nacionalnega kongresa izbrali nov parlament, predstavniški dom, ki se je preselil v Tobruk; ker se je kmalu potem pod prevlado Muslimanske bratovščine ponovno zbral splošni nacionalni kongres, ki je izbral svojega predsednika vlade in s prevzemom glavnega mesta Tripoli zamajal avtoriteto predstavniškega doma; ker obe vojskujoči se strani domnevno prejemajo podporo zunanjih sil, zlasti Egipta, Saudove Arabije in Združenih arabskih emiratov na strani predstavniškega doma (Tobruk) ter Turčije in Katarja na strani novega splošnega nacionalnega kongresa (Tripoli); |
| --- | --- |

E.

ker je avgusta 2012 prehodni nacionalni svet oblast predal splošnemu nacionalnemu kongresu, izvoljenemu parlamentu, ki je potem izbral začasnega voditelja države; ker so volivci junija 2014 namesto splošnega nacionalnega kongresa izbrali nov parlament, predstavniški dom, ki se je preselil v Tobruk; ker se je kmalu potem pod prevlado Muslimanske bratovščine ponovno zbral splošni nacionalni kongres, ki je izbral svojega predsednika vlade in s prevzemom glavnega mesta Tripoli zamajal avtoriteto predstavniškega doma; ker obe vojskujoči se strani domnevno prejemajo podporo zunanjih sil, zlasti Egipta, Saudove Arabije in Združenih arabskih emiratov na strani predstavniškega doma (Tobruk) ter Turčije in Katarja na strani novega splošnega nacionalnega kongresa (Tripoli);

| F. | ker vse od avgusta 2014 oba politična organa (predstavniški domv Tobruku, ki ga priznava mednarodna skupnost, in novi splošni nacionalni kongres, vzpostavljen v Tripoliju) trdita, da vodita državo, oba pa tudi uživata podporo močno oboroženih milic, ki so povezane s pokrajinami, mesti in plemeni različnega porekla; |
| --- | --- |

F.

ker vse od avgusta 2014 oba politična organa (predstavniški domv Tobruku, ki ga priznava mednarodna skupnost, in novi splošni nacionalni kongres, vzpostavljen v Tripoliju) trdita, da vodita državo, oba pa tudi uživata podporo močno oboroženih milic, ki so povezane s pokrajinami, mesti in plemeni različnega porekla;

| G. | ker je Daiš, v katerem so tudi tujci in libijski teroristi, ki so se potem, ko so se borili v Iraku in Siriji, vrnili domov, izkoristil prazen politični prostor in pomanjkanje stabilne vlade; ker so ti povratniki v spremstvu džihadistov iz drugih držav novembra 2014 zasedli mesto Derna vzhodno od Bengazija in zaprisegli Daišu; ker te sile ali njihovi zavezniki od tedaj delujejo vzdolž praktično cele obale od Derne do Tripolija, vključno z Bajdo, Bengazijem, Adždabijo, Abugreinom in Misrato, in v celoti nadzirajo nad 200 km okoli Sirta, imajo pa tudi svojo učno bazo zahodno od Tripolija, blizu tunizijske meje; ker Daiš ob širjenju svojega ozemlja seje hud strah – z obglavljanji, streljanjem in bombardiranji ter je prevzel nadzor nad cestno povezavo in lahko prepreči povezave med vzhodom in zahodom; |
| --- | --- |

G.

ker je Daiš, v katerem so tudi tujci in libijski teroristi, ki so se potem, ko so se borili v Iraku in Siriji, vrnili domov, izkoristil prazen politični prostor in pomanjkanje stabilne vlade; ker so ti povratniki v spremstvu džihadistov iz drugih držav novembra 2014 zasedli mesto Derna vzhodno od Bengazija in zaprisegli Daišu; ker te sile ali njihovi zavezniki od tedaj delujejo vzdolž praktično cele obale od Derne do Tripolija, vključno z Bajdo, Bengazijem, Adždabijo, Abugreinom in Misrato, in v celoti nadzirajo nad 200 km okoli Sirta, imajo pa tudi svojo učno bazo zahodno od Tripolija, blizu tunizijske meje; ker Daiš ob širjenju svojega ozemlja seje hud strah – z obglavljanji, streljanjem in bombardiranji ter je prevzel nadzor nad cestno povezavo in lahko prepreči povezave med vzhodom in zahodom;

| H. | ker Libija gosti največ sil Daiša izven območja Bližnjega vzhoda in je nekakšna Daiševa odskočna deska na južni sredozemski obali, kar zaradi terorističnega delovanja najbolj ogroža sosednje države v Sahelu in Sahari, pa tudi Evropo; |
| --- | --- |

H.

ker Libija gosti največ sil Daiša izven območja Bližnjega vzhoda in je nekakšna Daiševa odskočna deska na južni sredozemski obali, kar zaradi terorističnega delovanja najbolj ogroža sosednje države v Sahelu in Sahari, pa tudi Evropo;

| I. | ker Daiš od 4. januarja 2016 izvaja obsežne ofenzive nad ključnimi naftnimi polji v Libiji, da bi povečal svoj vojni plen in nadziral ogromna naftna polja v Al Sidri, Ras Lanufu in Marsa Al Bregi in s tem povzroča škodo na glavni infrastrukturi, na kateri slonijo libijski gospodarski viri, in ogroža bistvene prihodke za obnovo gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

ker Daiš od 4. januarja 2016 izvaja obsežne ofenzive nad ključnimi naftnimi polji v Libiji, da bi povečal svoj vojni plen in nadziral ogromna naftna polja v Al Sidri, Ras Lanufu in Marsa Al Bregi in s tem povzroča škodo na glavni infrastrukturi, na kateri slonijo libijski gospodarski viri, in ogroža bistvene prihodke za obnovo gospodarstva;

| J. | ker je Libija, odkar je zapadla v anarhijo, še izraziteje postala prehodno ozemlje za trgovino do južne meje z Evropo; ker se v Libiji nahaja več sto tisoč migrantov in prosilcev za azil različnih narodnosti, od katerih jih veliko živi v tragičnih razmerah in so zato tarče tihotapcev; |
| --- | --- |

J.

ker je Libija, odkar je zapadla v anarhijo, še izraziteje postala prehodno ozemlje za trgovino do južne meje z Evropo; ker se v Libiji nahaja več sto tisoč migrantov in prosilcev za azil različnih narodnosti, od katerih jih veliko živi v tragičnih razmerah in so zato tarče tihotapcev;

| K. | ker se v vsej državi še slabša stanje človekovih pravic, saj so primeri samovoljnega pridržanja, ugrabitev, nezakonitih pobojev, mučenj in nasilja nad civilisti, novinarji, uradniki, političnimi predstavniki in zagovorniki človekovih pravic, ki jih zakrivijo vse strani, tragična realnost; ker je 26. februarja 2011 varnostni svet Združenih narodov zadevo v zvezi z razmerami v Libiji predložil Mednarodnemu kazenskemu sodišču; ker je Mednarodno kazensko sodišče še vedno pristojno za preiskavo kršitev človekovih pravic v državi in pregon storilcev; ker je to sodišče 27. junija 2011 izdalo nalog za prijetje Moamarja Gadafija in Saifa Al Islama, preostali osumljenci pa niso v priporu tega sodišča; ker libijske oblasti vztrajajo, naj se jima sodi v okviru libijskega notranjega pravnega sistema; |
| --- | --- |

K.

ker se v vsej državi še slabša stanje človekovih pravic, saj so primeri samovoljnega pridržanja, ugrabitev, nezakonitih pobojev, mučenj in nasilja nad civilisti, novinarji, uradniki, političnimi predstavniki in zagovorniki človekovih pravic, ki jih zakrivijo vse strani, tragična realnost; ker je 26. februarja 2011 varnostni svet Združenih narodov zadevo v zvezi z razmerami v Libiji predložil Mednarodnemu kazenskemu sodišču; ker je Mednarodno kazensko sodišče še vedno pristojno za preiskavo kršitev človekovih pravic v državi in pregon storilcev; ker je to sodišče 27. junija 2011 izdalo nalog za prijetje Moamarja Gadafija in Saifa Al Islama, preostali osumljenci pa niso v priporu tega sodišča; ker libijske oblasti vztrajajo, naj se jima sodi v okviru libijskega notranjega pravnega sistema;

| L. | ker je politična pot libijskega dialoga vključevala ključne akterje procesa demokratizacije v Libiji, vključno s člani poslanske zbornice, splošnega narodnega kongresa in prehodnega nacionalnega sveta; ker so drugi neodvisni deležniki, kot so občinski sveti, politične stranke, plemenski voditelji in ženske organizacije, prispevali k spodbujanju dejanske sprave; |
| --- | --- |

L.

ker je politična pot libijskega dialoga vključevala ključne akterje procesa demokratizacije v Libiji, vključno s člani poslanske zbornice, splošnega narodnega kongresa in prehodnega nacionalnega sveta; ker so drugi neodvisni deležniki, kot so občinski sveti, politične stranke, plemenski voditelji in ženske organizacije, prispevali k spodbujanju dejanske sprave;

| M. | ker je cilj libijskega političnega dogovora zagotoviti demokratične pravice libijskega ljudstva, sporazumno imenovanje vlade, ki bo temeljila na načelu delitve oblasti, in državnim institucijam, kot je vlada narodne enotnosti, dati moč; ker glede na izzive, s katerimi se sooča Libija, ne gre izgubljati časa pri vzpostavitvi vlade narodne enotnosti, ki bo delovala v korist vsega libijskega prebivalstva in bo položila temelje miru, stabilnosti, obnove in razvoja države; |
| --- | --- |

M.

ker je cilj libijskega političnega dogovora zagotoviti demokratične pravice libijskega ljudstva, sporazumno imenovanje vlade, ki bo temeljila na načelu delitve oblasti, in državnim institucijam, kot je vlada narodne enotnosti, dati moč; ker glede na izzive, s katerimi se sooča Libija, ne gre izgubljati časa pri vzpostavitvi vlade narodne enotnosti, ki bo delovala v korist vsega libijskega prebivalstva in bo položila temelje miru, stabilnosti, obnove in razvoja države;

| N. | ker je libijski parlament v Tobruku 25. januarja 2016 zavrnil vlado narodne enotnosti, ki jo podpira Organizacija združenih narodov, hkrati pa je odobril libijski politični sporazum, ki nudi podlago za politično tranzicijo države; |
| --- | --- |

N.

ker je libijski parlament v Tobruku 25. januarja 2016 zavrnil vlado narodne enotnosti, ki jo podpira Organizacija združenih narodov, hkrati pa je odobril libijski politični sporazum, ki nudi podlago za politično tranzicijo države;

| O. | ker je varna in politično stabilna Libija absolutna nujnost, ne le za libijske državljane, ampak tudi za varnost celotne regije in Evropske unije; |
| --- | --- |

O.

ker je varna in politično stabilna Libija absolutna nujnost, ne le za libijske državljane, ampak tudi za varnost celotne regije in Evropske unije;

| 1. | pozdravlja 17. decembra 2015 podpisani libijski politični dogovor ob podpori OZN, v celoti podpira predsedniški svet in izreka čestitke posebnemu predstavniku generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov Martina Koblerja za njegovo težko delo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja 17. decembra 2015 podpisani libijski politični dogovor ob podpori OZN, v celoti podpira predsedniški svet in izreka čestitke posebnemu predstavniku generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov Martina Koblerja za njegovo težko delo;

| 2. | obžaluje, da je bil zavrnjen prvi predlog za enotno vlado, ki ga je pripravil predstavniški svet v Tobruku; poziva oba glavna libijska organa, naj podpreta ta dogovor, ki je ključni korak pri izvajanju libijskega političnega dogovora in ki ustreza prizadevanjem za pot do miru in stabilnosti v državi ter brani vse libijske državljane; poziva predstavniški dom v Tobruku in predsedstvo, naj pokažeta voljo za kompromis in se še dalje pogajata za seznam oseb v vladi, da bi tako lahko podprli vlado narodne enotnosti, kot to določa libijski politični dogovor; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da je bil zavrnjen prvi predlog za enotno vlado, ki ga je pripravil predstavniški svet v Tobruku; poziva oba glavna libijska organa, naj podpreta ta dogovor, ki je ključni korak pri izvajanju libijskega političnega dogovora in ki ustreza prizadevanjem za pot do miru in stabilnosti v državi ter brani vse libijske državljane; poziva predstavniški dom v Tobruku in predsedstvo, naj pokažeta voljo za kompromis in se še dalje pogajata za seznam oseb v vladi, da bi tako lahko podprli vlado narodne enotnosti, kot to določa libijski politični dogovor;

| 3. | bo priznal in podprl vlado narodne enotnosti, osnovano na soglasju libijskih strani, kot edino legitimno vlado Libije; poudarja, da mora libijska stran prevzeti odgovornost za politični proces, v katerem bodo redno zastopane vse strani, vključno s konstruktivno udeležbo plemenskih svetov, pozitivnim sodelovanjem žensk in civilne družbe ter koristnimi prispevki političnih in lokalnih akterjev, da bo ustava dopolnjena in sprejeta v ustreznem času in bo spoštovala demokracijo, človekove pravice in državljanske svoboščine; |
| --- | --- |

3.

bo priznal in podprl vlado narodne enotnosti, osnovano na soglasju libijskih strani, kot edino legitimno vlado Libije; poudarja, da mora libijska stran prevzeti odgovornost za politični proces, v katerem bodo redno zastopane vse strani, vključno s konstruktivno udeležbo plemenskih svetov, pozitivnim sodelovanjem žensk in civilne družbe ter koristnimi prispevki političnih in lokalnih akterjev, da bo ustava dopolnjena in sprejeta v ustreznem času in bo spoštovala demokracijo, človekove pravice in državljanske svoboščine;

| 4. | poziva mednarodno skupnost, OZN, države članice EU, Afriške unije in Arabske lige, naj se pripravijo, da bodo Libijcem pomagale v prizadevanjih za uspešno izvedbo dogovora; od držav članic in mednarodnih institucij pričakuje, da bodo imele uradne stike samo s podpisnicami libijskega političnega dogovora; poziva EU, naj uvede namenske sankcije, kot je prepoved potovanj in zamrznitev sredstev posameznikov in organizacij, ki bojkotirajo libijski politični dogovor; |
| --- | --- |

4.

poziva mednarodno skupnost, OZN, države članice EU, Afriške unije in Arabske lige, naj se pripravijo, da bodo Libijcem pomagale v prizadevanjih za uspešno izvedbo dogovora; od držav članic in mednarodnih institucij pričakuje, da bodo imele uradne stike samo s podpisnicami libijskega političnega dogovora; poziva EU, naj uvede namenske sankcije, kot je prepoved potovanj in zamrznitev sredstev posameznikov in organizacij, ki bojkotirajo libijski politični dogovor;

| 5. | obžaluje potekajočo posredniško vojno med tujimi sunitskimi stranmi; poziva regionalne akterje, naj se vzdržijo dejanj, ki bi lahko poglobila nesoglasja in spodkopala prehod k stabilni, vključujoči in demokratični Libiji in ki bi lahko destabilizirala sosednje države; ponavlja svojo zavezanost libijski suverenosti, ozemeljski celovitosti in nacionalni enotnosti ter njenemu demokratičnemu prehodu; |
| --- | --- |

5.

obžaluje potekajočo posredniško vojno med tujimi sunitskimi stranmi; poziva regionalne akterje, naj se vzdržijo dejanj, ki bi lahko poglobila nesoglasja in spodkopala prehod k stabilni, vključujoči in demokratični Libiji in ki bi lahko destabilizirala sosednje države; ponavlja svojo zavezanost libijski suverenosti, ozemeljski celovitosti in nacionalni enotnosti ter njenemu demokratičnemu prehodu;

| 6. | obsoja destabilizacijske teroristične napade Daiša na libijsko prebivalstvo, vključno z manjšinami, ter naftno infrastrukturo v Al Sidri in Ras Lanufu, pa tudi vse poskuse rušenja procesa stabilizacije države; poziva mednarodno koalicijo, naj se začne ukvarjati z vse večjo navzočnostjo Daiša v Libiji, ki ima destabilizacijski učinek na državo in ne ogroža le bližnjih sahelskih in saharskih držav, ampak tudi EU; |
| --- | --- |

6.

obsoja destabilizacijske teroristične napade Daiša na libijsko prebivalstvo, vključno z manjšinami, ter naftno infrastrukturo v Al Sidri in Ras Lanufu, pa tudi vse poskuse rušenja procesa stabilizacije države; poziva mednarodno koalicijo, naj se začne ukvarjati z vse večjo navzočnostjo Daiša v Libiji, ki ima destabilizacijski učinek na državo in ne ogroža le bližnjih sahelskih in saharskih držav, ampak tudi EU;

| 7. | poudarja, da enostavno prečkanje libijskih meja in pomanjkanje osrednjega političnega nadzora v veliki meri omogočata širjenje orožja in trgovino z njim, kakor tudi prosto gibanje oboroženih libijskih in tujih skupin; je zaskrbljen, da bi se lahko libijski konflikt prelil na sosednje države, zlasti Egipt in Tunizijo, pa tudi na Alžirijo, in jih ogrozil; meni, da bi morala EU uporabiti svojo diplomacijo in zunanjepolitična sredstva s področja skupne varnostne in obrambne politike ter drugih politik, kot sta trgovina in sodelovanje, za spodbujanje držav na Bližnjem vzhodu in severni Afriki, da si prizadevajo za tranzicijo v Libiji; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da enostavno prečkanje libijskih meja in pomanjkanje osrednjega političnega nadzora v veliki meri omogočata širjenje orožja in trgovino z njim, kakor tudi prosto gibanje oboroženih libijskih in tujih skupin; je zaskrbljen, da bi se lahko libijski konflikt prelil na sosednje države, zlasti Egipt in Tunizijo, pa tudi na Alžirijo, in jih ogrozil; meni, da bi morala EU uporabiti svojo diplomacijo in zunanjepolitična sredstva s področja skupne varnostne in obrambne politike ter drugih politik, kot sta trgovina in sodelovanje, za spodbujanje držav na Bližnjem vzhodu in severni Afriki, da si prizadevajo za tranzicijo v Libiji;

| 8. | meni, da je gospodarsko okrevanje pomemben korak pri demokratični tranziciji Libije; v celoti podpira nove libijske organe pri njihovem boju proti terorizmu, da bi zagotovili potrebno zaščito Libijcev in infrastrukture, ki je kritična za gospodarstvo; |
| --- | --- |

8.

meni, da je gospodarsko okrevanje pomemben korak pri demokratični tranziciji Libije; v celoti podpira nove libijske organe pri njihovem boju proti terorizmu, da bi zagotovili potrebno zaščito Libijcev in infrastrukture, ki je kritična za gospodarstvo;

| 9. | poudarja osrednjo vlogo parlamentarne razsežnosti za politično rešitev krize; poudarja, da imajo organi Evropskega parlamenta in njihovi člani institucionalne izkušnje z libijskimi akterji, da jih lahko pomagajo pri iskanju vključujočega političnega dialoga; |
| --- | --- |

9.

poudarja osrednjo vlogo parlamentarne razsežnosti za politično rešitev krize; poudarja, da imajo organi Evropskega parlamenta in njihovi člani institucionalne izkušnje z libijskimi akterji, da jih lahko pomagajo pri iskanju vključujočega političnega dialoga;

| 10. | izraža globoko zaskrbljenost nad usodo priseljencev, iskalcev azila in beguncev v Libiji, katerih že tako nevzdržen položaj se še naprej slabša; zahteva večje sodelovanje Agencije OZN za begunce pri usklajevanju prizadevanj te organizacije; poziva EU in države članice, naj se učinkovito spoprimejo z vse obsežnejšimi migracijskimi tokovi iz severne Afrike, zlasti iz Libije; poziva libijske oblasti in milice, naj zunanjim akterjem omogočijo dostop do centrov za pridržanje, zlasti centrov za migrante; |
| --- | --- |

10.

izraža globoko zaskrbljenost nad usodo priseljencev, iskalcev azila in beguncev v Libiji, katerih že tako nevzdržen položaj se še naprej slabša; zahteva večje sodelovanje Agencije OZN za begunce pri usklajevanju prizadevanj te organizacije; poziva EU in države članice, naj se učinkovito spoprimejo z vse obsežnejšimi migracijskimi tokovi iz severne Afrike, zlasti iz Libije; poziva libijske oblasti in milice, naj zunanjim akterjem omogočijo dostop do centrov za pridržanje, zlasti centrov za migrante;

| 11. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, ki usklajujeta ukrepe držav članic v Libiji, naj podporo usmerjata v gradnjo države in vzpostavitev institucij ter naj skupaj z državami članicami, Organizacijo združenih narodov, Natom in regionalnimi partnerji pomagata pri reformi varnostnega sektorja in oblikovanju učinkovitih nacionalnih vojaških in policijskih sil pod nadzorom vlade narodne enotnosti, ki bi lahko nadzirale celotno libijsko ozemlje in njene vode ter zaščitile njene meje; poudarja, da bi morala biti ena glavnih nalog EU pomoč pri reformi libijskega pravosodnega sistema in drugih področij, ki so ključna za demokratično upravljanje; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, ki usklajujeta ukrepe držav članic v Libiji, naj podporo usmerjata v gradnjo države in vzpostavitev institucij ter naj skupaj z državami članicami, Organizacijo združenih narodov, Natom in regionalnimi partnerji pomagata pri reformi varnostnega sektorja in oblikovanju učinkovitih nacionalnih vojaških in policijskih sil pod nadzorom vlade narodne enotnosti, ki bi lahko nadzirale celotno libijsko ozemlje in njene vode ter zaščitile njene meje; poudarja, da bi morala biti ena glavnih nalog EU pomoč pri reformi libijskega pravosodnega sistema in drugih področij, ki so ključna za demokratično upravljanje;

| 12. | podpira operacijo EU NAVFOR MED Sophia in njena prizadevanja za obvladovanje migracijske krize in trgovcev z ljudmi, ki migrante izkoriščajo; želi spomniti, da je uspeh operacije neposredno povezan s trajnostjo političnega dialoga v Libiji in potrebo po ponovni vzpostavitvi miru in stabilnosti v državi; poziva k sporazumu z vlado narodne enotnosti, ki bo misiji EU omogočil izvajanje potrebnih operacij v libijskih teritorialnih vodah; |
| --- | --- |

12.

podpira operacijo EU NAVFOR MED Sophia in njena prizadevanja za obvladovanje migracijske krize in trgovcev z ljudmi, ki migrante izkoriščajo; želi spomniti, da je uspeh operacije neposredno povezan s trajnostjo političnega dialoga v Libiji in potrebo po ponovni vzpostavitvi miru in stabilnosti v državi; poziva k sporazumu z vlado narodne enotnosti, ki bo misiji EU omogočil izvajanje potrebnih operacij v libijskih teritorialnih vodah;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija že sprostila 100 milijonov evrov in je pripravljena, da takoj ponudi podporo na področjih, ki bodo skupaj z novo libijsko vlado narodne enotnosti po njenem oblikovanju določena kot prednostna; poziva EU in OZN, naj načrtujeta pomoč za izgradnjo države, varnost in ohranjanje miru, pa tudi za vzpostavitev zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah in ob nesrečah, pa za spoštovanje človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija že sprostila 100 milijonov evrov in je pripravljena, da takoj ponudi podporo na področjih, ki bodo skupaj z novo libijsko vlado narodne enotnosti po njenem oblikovanju določena kot prednostna; poziva EU in OZN, naj načrtujeta pomoč za izgradnjo države, varnost in ohranjanje miru, pa tudi za vzpostavitev zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah in ob nesrečah, pa za spoštovanje človekovih pravic in pravne države;

| 14. | poziva države članice, naj ne ukrepajo posamično, pač pa podpirajo podpredsednico /visoko predstavnico, da bi ob usklajevanju s podporno misijo Združenih narodov v Libiji in libijskimi oblastmi oblikovali celovito strategijo, s katero bi podpirali prehod in novo libijsko vlado; meni, da so reforma varnostnega sektorja ter programi za razoroževanje, demobilizacijo in ponovno vključevanje prednostna naloga države in poziva Komisijo, podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj bodo pripravljene zagotoviti potrebno pomoč na teh področjih, če bo nova vlada zaprosila zanjo; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj ne ukrepajo posamično, pač pa podpirajo podpredsednico /visoko predstavnico, da bi ob usklajevanju s podporno misijo Združenih narodov v Libiji in libijskimi oblastmi oblikovali celovito strategijo, s katero bi podpirali prehod in novo libijsko vlado; meni, da so reforma varnostnega sektorja ter programi za razoroževanje, demobilizacijo in ponovno vključevanje prednostna naloga države in poziva Komisijo, podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj bodo pripravljene zagotoviti potrebno pomoč na teh področjih, če bo nova vlada zaprosila zanjo;

| 15. | poudarja, da je pomembno, da mednarodna skupnost poveča humanitarno financiranje, da bi se zadovoljile najnujnejše potrebe ljudi, ki so jih spopadi v Libiji najhujše prizadeli; poudarja, da je treba financirati humanitarne organizacije, da bodo lažje kos razmeram in bodo boljše pomagale na terenu; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze nujnemu skrbniškemu skladu EU za Afriko; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pomembno, da mednarodna skupnost poveča humanitarno financiranje, da bi se zadovoljile najnujnejše potrebe ljudi, ki so jih spopadi v Libiji najhujše prizadeli; poudarja, da je treba financirati humanitarne organizacije, da bodo lažje kos razmeram in bodo boljše pomagale na terenu; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze nujnemu skrbniškemu skladu EU za Afriko;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Uniji za Sredozemlje, Ligi arabskih držav, Svetu Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Uniji za Sredozemlje, Ligi arabskih držav, Svetu Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 114.

(2)  UL C 419, 16.12.2015, str. 192.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0028.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0010.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0272.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/71 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/71

---

P8_TA(2016)0049

Posebni položaj otokov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (2015/3014(RSP))

(2018/C 035/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174 in 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174 in 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005,

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o posebni problematiki otokov (1229/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o posebni problematiki otokov (1229/2011),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o statusu otoške regije (O-000013/2016 – B8-0106/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o statusu otoške regije (O-000013/2016 – B8-0106/2016),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker imajo otoki, klasificirani kot regije NUTS-2 in NUTS-3, skupne stalne značilnosti in posebnosti, zaradi katerih se jasno razlikujejo od celinskih območij; |
| --- | --- |

A.

ker imajo otoki, klasificirani kot regije NUTS-2 in NUTS-3, skupne stalne značilnosti in posebnosti, zaradi katerih se jasno razlikujejo od celinskih območij;

| B. | ker se v členu 174 PDEU priznavajo stalne neugodne naravne in geografske razmere zaradi posebnega položaja otokov; |
| --- | --- |

B.

ker se v členu 174 PDEU priznavajo stalne neugodne naravne in geografske razmere zaradi posebnega položaja otokov;

| C. | ker sta glavna cilja kohezijske politike zmanjšanje regionalnih ekonomskih, socialnih in okoljskih neenakosti med regijami ter policentričen in harmoničen razvoj, kar je tesno povezano tudi z dosego ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

C.

ker sta glavna cilja kohezijske politike zmanjšanje regionalnih ekonomskih, socialnih in okoljskih neenakosti med regijami ter policentričen in harmoničen razvoj, kar je tesno povezano tudi z dosego ciljev strategije Evropa 2020;

| D. | ker je imela gospodarska kriza hude posledice za nacionalne in regionalne proračune mnogih držav članic, saj se je v mnogih sektorjih zmanjšalo financiranje, javne naložbe pa so se znižale kar za 20 %; ker je imela kriza, kot je poudarjeno v šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, hude posledice tudi za potencialni razvoj mnogih prikrajšanih regij, vključno z otoki; ker se je z gospodarsko krizo obrnil dolgoročni trend konvergence BDP in stopnje brezposelnosti v EU, kar je povzročilo večjo revščino in socialno izključenost ter preprečilo dosego dolgoročnih ciljev Unije na področju ekonomske in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

D.

ker je imela gospodarska kriza hude posledice za nacionalne in regionalne proračune mnogih držav članic, saj se je v mnogih sektorjih zmanjšalo financiranje, javne naložbe pa so se znižale kar za 20 %; ker je imela kriza, kot je poudarjeno v šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, hude posledice tudi za potencialni razvoj mnogih prikrajšanih regij, vključno z otoki; ker se je z gospodarsko krizo obrnil dolgoročni trend konvergence BDP in stopnje brezposelnosti v EU, kar je povzročilo večjo revščino in socialno izključenost ter preprečilo dosego dolgoročnih ciljev Unije na področju ekonomske in teritorialne kohezije;

| E. | ker so otoki EU tudi oddaljene regije, ki v nekaterih primerih ležijo na zunanjih mejah EU, so zlasti občutljivi zaradi izzivov, s katerimi se trenutno sooča Evropa, kot so globalizacija, demografska gibanja, podnebne spremembe, preskrba z energijo, tisti na jugu Evrope pa zlasti zaradi izpostavljenosti migrantskim tokovom; |
| --- | --- |

E.

ker so otoki EU tudi oddaljene regije, ki v nekaterih primerih ležijo na zunanjih mejah EU, so zlasti občutljivi zaradi izzivov, s katerimi se trenutno sooča Evropa, kot so globalizacija, demografska gibanja, podnebne spremembe, preskrba z energijo, tisti na jugu Evrope pa zlasti zaradi izpostavljenosti migrantskim tokovom;

| F. | ker evropski otoki prispevajo k raznolikosti Unije na okoljskem (posebni habitati in endemične vrste) in kulturnem področju (arhitekturna dediščina, najdišča, krajina, kmetijske in nekmetijske posebnosti ter geografska identiteta); |
| --- | --- |

F.

ker evropski otoki prispevajo k raznolikosti Unije na okoljskem (posebni habitati in endemične vrste) in kulturnem področju (arhitekturna dediščina, najdišča, krajina, kmetijske in nekmetijske posebnosti ter geografska identiteta);

| G. | ker lahko evropski otoki prispevajo h krepitvi trajnostnega razvoja Unije, saj imajo zaradi izpostavljenosti vetru, bibavici in soncu velik potencial za proizvajanje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

G.

ker lahko evropski otoki prispevajo h krepitvi trajnostnega razvoja Unije, saj imajo zaradi izpostavljenosti vetru, bibavici in soncu velik potencial za proizvajanje energije iz obnovljivih virov;

| H. | ker so dostopnost regij ter povezave med otoki ključni dejavniki za večjo privlačnost otoških območij za usposobljene delavce in podjetja; ker je treba v skladu z načelom teritorialne kontinuitete pritegniti naložbe, ustvariti nova delovna mesta in znižati stroške pomorskega in zračnega prevoza za ljudi in blago ter si prizadevati za zmanjšanje emisij in onesnaževanja zaradi pomorskega in zračnega prevoza; |
| --- | --- |

H.

ker so dostopnost regij ter povezave med otoki ključni dejavniki za večjo privlačnost otoških območij za usposobljene delavce in podjetja; ker je treba v skladu z načelom teritorialne kontinuitete pritegniti naložbe, ustvariti nova delovna mesta in znižati stroške pomorskega in zračnega prevoza za ljudi in blago ter si prizadevati za zmanjšanje emisij in onesnaževanja zaradi pomorskega in zračnega prevoza;

| I. | ker so kmetijstvo, živinoreja in ribištvo pomemben dejavnik lokalnega otoškega gospodarstva ter vir surovin za velik del kmetijske industrije in ker ti sektorji, zlasti MSP, čutijo posledice težke dostopnosti, nizke stopnje proizvodne diferenciacije in podnebnih razmer; |
| --- | --- |

I.

ker so kmetijstvo, živinoreja in ribištvo pomemben dejavnik lokalnega otoškega gospodarstva ter vir surovin za velik del kmetijske industrije in ker ti sektorji, zlasti MSP, čutijo posledice težke dostopnosti, nizke stopnje proizvodne diferenciacije in podnebnih razmer;

| J. | ker je intenzivni turizem za večino otokov pomemben del njihovega lokalnega gospodarstva, vendar je ponavadi omejen le na nekatera letna obdobja in neustrezno načrtovan zunaj sezone, kar lahko ogrozi trajnostni razvoj otoških regij z okoljskega vidika; |
| --- | --- |

J.

ker je intenzivni turizem za večino otokov pomemben del njihovega lokalnega gospodarstva, vendar je ponavadi omejen le na nekatera letna obdobja in neustrezno načrtovan zunaj sezone, kar lahko ogrozi trajnostni razvoj otoških regij z okoljskega vidika;

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi jasno opredelitev vrst stalnih neugodnih geografskih, naravnih in demografskih razmer, zaradi katerih so lahko prizadete otoške regije, v povezavi s členom 174 PDEU; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pripravi jasno opredelitev vrst stalnih neugodnih geografskih, naravnih in demografskih razmer, zaradi katerih so lahko prizadete otoške regije, v povezavi s členom 174 PDEU;

| 2. | sprašuje Komisijo, kako namerava izvajati besedilo člena 174 PDEU glede stalnih neugodnih razmer v otoških regijah, ki ovirajo njihov naravni razvoj in preprečujejo doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

2.

sprašuje Komisijo, kako namerava izvajati besedilo člena 174 PDEU glede stalnih neugodnih razmer v otoških regijah, ki ovirajo njihov naravni razvoj in preprečujejo doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

| 3. | priznava pomen podpore pri obravnavi močnega trenda odseljevanja prebivalstva v otoških regijah; želi spomniti, da se otoki težje spoprijemajo z nekaterimi neugodnimi razmerami v zvezi z njihovo majhnostjo in oddaljenostjo od evropskih celinskih obal; |
| --- | --- |

3.

priznava pomen podpore pri obravnavi močnega trenda odseljevanja prebivalstva v otoških regijah; želi spomniti, da se otoki težje spoprijemajo z nekaterimi neugodnimi razmerami v zvezi z njihovo majhnostjo in oddaljenostjo od evropskih celinskih obal;

| 4. | zahteva, da Komisija sproži temeljito študijo/analizo dodatnih stroškov, ki zaradi otoškosti nastanejo v potniškem in tovornem prometu, preskrbi z energijo in dostopu do trgov, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

4.

zahteva, da Komisija sproži temeljito študijo/analizo dodatnih stroškov, ki zaradi otoškosti nastanejo v potniškem in tovornem prometu, preskrbi z energijo in dostopu do trgov, zlasti za MSP;

| 5. | meni, da bi morali imeti otoki ustrezno opredelitev/kategorizacijo, ki bo upoštevala njihove razlike in posebnosti, pa tudi njihovo specifično situacijo; vabi Komisijo, naj na podlagi člena 174 PDEU, ki priznava poseben položaj otokov, oblikuje homogeno skupino, ki jo bodo sestavljala vsa otoška ozemlja; nadalje poziva Komisijo, naj poleg BDP upošteva tudi druge statistične kazalnike, ki lahko odražajo gospodarsko in družbeno ranljivost, nastalo zaradi stalnih neugodnih naravnih razmer; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morali imeti otoki ustrezno opredelitev/kategorizacijo, ki bo upoštevala njihove razlike in posebnosti, pa tudi njihovo specifično situacijo; vabi Komisijo, naj na podlagi člena 174 PDEU, ki priznava poseben položaj otokov, oblikuje homogeno skupino, ki jo bodo sestavljala vsa otoška ozemlja; nadalje poziva Komisijo, naj poleg BDP upošteva tudi druge statistične kazalnike, ki lahko odražajo gospodarsko in družbeno ranljivost, nastalo zaradi stalnih neugodnih naravnih razmer;

| 6. | opozarja, da v skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES za določene evropske otoke velja posebna davčna ureditev, ki deluje kot protiutež za njihove stalne neugodne naravne in demografske razmere; poudarja pomen teh posebnih davčnih ureditev za lokalne skupnosti in gospodarstvo ter poziva k njihovi ohranitvi, zlasti v državah članicah, v katerih se izvajajo programi ekonomskega prilagajanja; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da v skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES za določene evropske otoke velja posebna davčna ureditev, ki deluje kot protiutež za njihove stalne neugodne naravne in demografske razmere; poudarja pomen teh posebnih davčnih ureditev za lokalne skupnosti in gospodarstvo ter poziva k njihovi ohranitvi, zlasti v državah članicah, v katerih se izvajajo programi ekonomskega prilagajanja;

| 7. | opozarja zlasti na potrebo po boljši povezanosti prek pomorskih poti, boljšemu dostopu do pristanišč in boljših storitvah zračnega prevoza; meni, da bi bilo treba poseben poudarek nameniti prometnim vozliščem, intermodalnemu prometu in trajnostni mobilnosti; poudarja tudi, da je treba podpreti uravnotežen teritorialni razvoj otoških regij tako s spodbujanjem inovativnosti in konkurenčnosti v teh regijah, ki so oddaljene od večjih upravnih in gospodarskih centrov in nimajo enostavnega dostopa do prometnih storitev, kot tudi s krepitvijo lokalne proizvodnje za lokalne trge; |
| --- | --- |

7.

opozarja zlasti na potrebo po boljši povezanosti prek pomorskih poti, boljšemu dostopu do pristanišč in boljših storitvah zračnega prevoza; meni, da bi bilo treba poseben poudarek nameniti prometnim vozliščem, intermodalnemu prometu in trajnostni mobilnosti; poudarja tudi, da je treba podpreti uravnotežen teritorialni razvoj otoških regij tako s spodbujanjem inovativnosti in konkurenčnosti v teh regijah, ki so oddaljene od večjih upravnih in gospodarskih centrov in nimajo enostavnega dostopa do prometnih storitev, kot tudi s krepitvijo lokalne proizvodnje za lokalne trge;

| 8. | poudarja, da so digitalne zmogljivosti ključna protiutež neugodni povezanosti otoških regij; izpostavlja, da so potrebne naložbe v infrastrukturo, da bi na lahko otokih uvedli širokopasovni dostop in zagotovili njihovo polno sodelovanje na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so digitalne zmogljivosti ključna protiutež neugodni povezanosti otoških regij; izpostavlja, da so potrebne naložbe v infrastrukturo, da bi na lahko otokih uvedli širokopasovni dostop in zagotovili njihovo polno sodelovanje na enotnem digitalnem trgu;

| 9. | opozarja, da se morajo na mnogih otokih v Sredozemlju ukvarjati z množicami migrantov, ki prihajajo na te otoke; poudarja, da mora EU pri tem ubrati celosten pristop, ki bo vključeval podporo EU in skupna prizadevanja vseh držav članic; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se morajo na mnogih otokih v Sredozemlju ukvarjati z množicami migrantov, ki prihajajo na te otoke; poudarja, da mora EU pri tem ubrati celosten pristop, ki bo vključeval podporo EU in skupna prizadevanja vseh držav članic;

| 10. | poudarja, kako pomemben je dostop do izobraževanja na vseh ravneh, po potrebi tudi prek pogostejše uporabe izobraževalnih sistemov na daljavo; opozarja, da se otoki soočajo tudi z zelo resnimi posledicami spremembe podnebja, med drugim tudi z vedno pogostejšimi naravnimi nesrečami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, kako pomemben je dostop do izobraževanja na vseh ravneh, po potrebi tudi prek pogostejše uporabe izobraževalnih sistemov na daljavo; opozarja, da se otoki soočajo tudi z zelo resnimi posledicami spremembe podnebja, med drugim tudi z vedno pogostejšimi naravnimi nesrečami;

| 11. | poudarja, da se otoki sicer soočajo z omejitvami, vendar lahko na drugi strani izkoristijo svoj ozemeljski potencial, kar bi bilo treba uporabiti kot priložnost za razvoj, rast in ustvarjanje novih delovnih mest; poudarja, da so ukrepi za znižanje davkov in zmanjšanje birokracije ključne spodbude za pritegnitev naložb; s tem v zvezi omenja razvoj trajnostnega turizma poleg sezonskega turizma, z osredotočenostjo na promocijo kulturne dediščine in specifičnih obrtnih gospodarskih dejavnosti; izpostavlja tudi velikanski potencial morske, vetrne in sončne energije in priložnost, da otoki postanejo pomembni viri alternativne energije, da so karseda energetsko neodvisni, predvsem pa da svojim prebivalcem zagotovijo cenejšo preskrbo z energijo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se otoki sicer soočajo z omejitvami, vendar lahko na drugi strani izkoristijo svoj ozemeljski potencial, kar bi bilo treba uporabiti kot priložnost za razvoj, rast in ustvarjanje novih delovnih mest; poudarja, da so ukrepi za znižanje davkov in zmanjšanje birokracije ključne spodbude za pritegnitev naložb; s tem v zvezi omenja razvoj trajnostnega turizma poleg sezonskega turizma, z osredotočenostjo na promocijo kulturne dediščine in specifičnih obrtnih gospodarskih dejavnosti; izpostavlja tudi velikanski potencial morske, vetrne in sončne energije in priložnost, da otoki postanejo pomembni viri alternativne energije, da so karseda energetsko neodvisni, predvsem pa da svojim prebivalcem zagotovijo cenejšo preskrbo z energijo;

| 12. | s tem v zvezi poudarja, kako pomembno je uporabiti vse možne sinergije med evropskimi strukturnimi in naložbenimi skladi ter drugimi instrumenti Unije, da bi uravnovesili neugodne razmere otokov in izboljšali razmere za gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

12.

s tem v zvezi poudarja, kako pomembno je uporabiti vse možne sinergije med evropskimi strukturnimi in naložbenimi skladi ter drugimi instrumenti Unije, da bi uravnovesili neugodne razmere otokov in izboljšali razmere za gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostni razvoj;

| 13. | poziva Komisijo, naj vzpostavi strateški okvir EU za otoke, da bi se povezali instrumenti, ki imajo lahko precejšen ozemeljski vpliv; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj vzpostavi strateški okvir EU za otoke, da bi se povezali instrumenti, ki imajo lahko precejšen ozemeljski vpliv;

| 14. | poziva države članice in regionalne ter lokalne organe, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti prevzamejo pomembno vlogo pri razvojnih strategijah otokov na podlagi vertikalnega pristopa, ki vključuje vse ravni oblasti, da bi zagotovili trajnostni razvoj otokov EU; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in regionalne ter lokalne organe, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti prevzamejo pomembno vlogo pri razvojnih strategijah otokov na podlagi vertikalnega pristopa, ki vključuje vse ravni oblasti, da bi zagotovili trajnostni razvoj otokov EU;

| 15. | predlaga, naj Komisija vzpostavi „center za otoke“, ki bo povezan z generalnim direktoratom Komisije za regionalno in urbano politiko (DG REGIO) in v katerem bo zbrana majhna skupina uradnikov, ki bodo usklajevali dejavnosti in analizirali vprašanja v zvezi z otoškimi regijami; |
| --- | --- |

15.

predlaga, naj Komisija vzpostavi „center za otoke“, ki bo povezan z generalnim direktoratom Komisije za regionalno in urbano politiko (DG REGIO) in v katerem bo zbrana majhna skupina uradnikov, ki bodo usklajevali dejavnosti in analizirali vprašanja v zvezi z otoškimi regijami;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo, ki bo vsebovalo program za otoke EU, in nato še belo knjigo za spremljanje razvoja otokov, na podlagi dobrih praks ter skupaj z lokalnimi, regionalnimi in državnimi organi ter drugimi deležniki, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo, ki bo vsebovalo program za otoke EU, in nato še belo knjigo za spremljanje razvoja otokov, na podlagi dobrih praks ter skupaj z lokalnimi, regionalnimi in državnimi organi ter drugimi deležniki, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe;

| 17. | poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo evropskega leta otokov in gora; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo evropskega leta otokov in gora;

| 18. | poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga za naslednji večletni finančni okvir upošteva posebni položaj otokov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga za naslednji večletni finančni okvir upošteva posebni položaj otokov;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in državam članicam. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in državam članicam.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/74 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/74

---

P8_TA(2016)0050

Vloga lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o vlogi lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih (2015/3013(RSP))

(2018/C 035/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174–178 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174–178 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih z dne 9. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih z dne 9. julija 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o vlogi lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih (O-000012/2016 – B8-0105/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o vlogi lokalnih in regionalnih organov v evropskih strukturnih in investicijskih skladih (O-000012/2016 – B8-0105/2016),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je kohezijska politika EU za programsko obdobje 2014–2020 še naprej glavni naložbeni instrument, ki pokriva vse regije EU, in je priložnost za vzpostavitev procesa za trajnostno rast, bolj usmerjenega od spodaj navzgor, podpiranje ustvarjanja delovnih mest, podjetništva in inovacij na ravni lokalnih in regionalnih skupnosti, izboljšanje življenja državljanov ter ustvarjanje solidarnosti in okrepljenega razvoja v regijah EU; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika EU za programsko obdobje 2014–2020 še naprej glavni naložbeni instrument, ki pokriva vse regije EU, in je priložnost za vzpostavitev procesa za trajnostno rast, bolj usmerjenega od spodaj navzgor, podpiranje ustvarjanja delovnih mest, podjetništva in inovacij na ravni lokalnih in regionalnih skupnosti, izboljšanje življenja državljanov ter ustvarjanje solidarnosti in okrepljenega razvoja v regijah EU;

| B. | ker je kohezijska politika, kot je opredeljeno v PDEU, namenjena tudi odpravljanju ekonomskih, socialnih in teritorialnih neenakosti med državami članicami EU in njihovimi regijami, in sicer prek strategije vključevanja; |
| --- | --- |

B.

ker je kohezijska politika, kot je opredeljeno v PDEU, namenjena tudi odpravljanju ekonomskih, socialnih in teritorialnih neenakosti med državami članicami EU in njihovimi regijami, in sicer prek strategije vključevanja;

| C. | ker je bil prvič ustvarjen skladen okvir (za obdobje 2014–2020), in sicer uredba o skupnih določbah, ki določa skupna pravila za vseh pet evropskih strukturnih in investicijskih skladov: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR); |
| --- | --- |

C.

ker je bil prvič ustvarjen skladen okvir (za obdobje 2014–2020), in sicer uredba o skupnih določbah, ki določa skupna pravila za vseh pet evropskih strukturnih in investicijskih skladov: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR);

| D. | ker skupni strateški okvir, uveden na podlagi uredbe o skupnih določbah, prispeva k temu, da bi se čim bolj povečala učinek in učinkovitost javne porabe, ter omogoča sinergije, in sicer s kombiniranjem evropskih strukturnih in investicijskih skladov z drugimi programi, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

D.

ker skupni strateški okvir, uveden na podlagi uredbe o skupnih določbah, prispeva k temu, da bi se čim bolj povečala učinek in učinkovitost javne porabe, ter omogoča sinergije, in sicer s kombiniranjem evropskih strukturnih in investicijskih skladov z drugimi programi, ki jih financira EU;

| E. | ker člen 7 Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj določa, da bi bilo treba najmanj 5 % sredstev tega sklada nameniti za podpiranje trajnostnega urbanega razvoja prek celostnih ukrepov, pri čemer bi bila mesta, podregionalni in lokalni organi, ki so pristojni za izvajanje trajnostnih urbanih strategij, pristojni za naloge, povezane vsaj z izborom operacij; |
| --- | --- |

E.

ker člen 7 Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj določa, da bi bilo treba najmanj 5 % sredstev tega sklada nameniti za podpiranje trajnostnega urbanega razvoja prek celostnih ukrepov, pri čemer bi bila mesta, podregionalni in lokalni organi, ki so pristojni za izvajanje trajnostnih urbanih strategij, pristojni za naloge, povezane vsaj z izborom operacij;

| F. | ker so v sedanjem programskem obdobju 2014–2020 do financiranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada upravičeni tudi lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in lokalne akcijske skupine; |
| --- | --- |

F.

ker so v sedanjem programskem obdobju 2014–2020 do financiranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada upravičeni tudi lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in lokalne akcijske skupine;

| G. | ker sta načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, kot sta določeni v členu 5 uredbe o skupnih določbah, med osrednjimi načeli evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

G.

ker sta načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, kot sta določeni v členu 5 uredbe o skupnih določbah, med osrednjimi načeli evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 1. | poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih organov pri oblikovanju in izvajanju strategij EU, pri čemer priznava vlogo najrazličnejših deležnikov, od držav članic do lokalnih skupnosti; poleg tega meni, da sta bližina teh organov za državljane in raznolikost upravljanja na lokalni in regionalni ravni dragocena za EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih organov pri oblikovanju in izvajanju strategij EU, pri čemer priznava vlogo najrazličnejših deležnikov, od držav članic do lokalnih skupnosti; poleg tega meni, da sta bližina teh organov za državljane in raznolikost upravljanja na lokalni in regionalni ravni dragocena za EU;

| 2. | podpira sinergije in dopolnjevanje med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi programi EU, v katerih lahko imajo lokalni in regionalni organi koristno vlogi pri doseganju ciljev kohezijske politike; vendar poudarja, da bi moralo reprogramiranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov potekati v skladu s pravili uredbe o skupnih določbah in da nove pobude ne bi smele oslabiti temeljev teh skladov; |
| --- | --- |

2.

podpira sinergije in dopolnjevanje med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi programi EU, v katerih lahko imajo lokalni in regionalni organi koristno vlogi pri doseganju ciljev kohezijske politike; vendar poudarja, da bi moralo reprogramiranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov potekati v skladu s pravili uredbe o skupnih določbah in da nove pobude ne bi smele oslabiti temeljev teh skladov;

| 3. | opozarja na načelo okrepljenega partnerstva in Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, ki določata zakonito udeležbo lokalnih in regionalnih organov in minimalne zahteve za njihovo udeležbo na vseh stopnjah priprave in izvajanja operativnih programov; priznava, da so med pogajanji o sporazumih o partnerstvu in operativnih programih v večini primerov sicer potekala posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, vendar pri njihovi udeležbi ni šlo za popolno partnerstvo; zato poziva države članice, naj v celoti spoštujejo te zahteve in povečajo prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

3.

opozarja na načelo okrepljenega partnerstva in Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, ki določata zakonito udeležbo lokalnih in regionalnih organov in minimalne zahteve za njihovo udeležbo na vseh stopnjah priprave in izvajanja operativnih programov; priznava, da so med pogajanji o sporazumih o partnerstvu in operativnih programih v večini primerov sicer potekala posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, vendar pri njihovi udeležbi ni šlo za popolno partnerstvo; zato poziva države članice, naj v celoti spoštujejo te zahteve in povečajo prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti;

| 4. | poudarja, da sta krepitev upravnih zmogljivosti in odpravljanje strukturnih pomanjkljivosti lokalnih in regionalnih organov nujna tako za fazo načrtovanja kot za fazo izvajanja operativnih programov in učinkovitejše črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli lokalni in regionalni organi ter njihove uprave in ustanove podporo za gradnjo zmogljivosti, tako da bodo lahko igrali pomembno vlogo v kohezijski politiki, zlasti v primeru nadaljnjega prenosa pooblastil za izvedbene naloge na nižje upravne ravni, zlasti mestnih organov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta krepitev upravnih zmogljivosti in odpravljanje strukturnih pomanjkljivosti lokalnih in regionalnih organov nujna tako za fazo načrtovanja kot za fazo izvajanja operativnih programov in učinkovitejše črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli lokalni in regionalni organi ter njihove uprave in ustanove podporo za gradnjo zmogljivosti, tako da bodo lahko igrali pomembno vlogo v kohezijski politiki, zlasti v primeru nadaljnjega prenosa pooblastil za izvedbene naloge na nižje upravne ravni, zlasti mestnih organov;

| 5. | ugotavljajo, da je kohezijska politika EU dober primer upravljanja na več ravneh s pristopom od spodaj navzgor, kjer lokalni in regionalni organi – ko gre za evropske strukturne in investicijske sklade – vzpostavljajo ravnovesje med ciljem Unije za večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter teritorialnim učinkom politik EU; |
| --- | --- |

5.

ugotavljajo, da je kohezijska politika EU dober primer upravljanja na več ravneh s pristopom od spodaj navzgor, kjer lokalni in regionalni organi – ko gre za evropske strukturne in investicijske sklade – vzpostavljajo ravnovesje med ciljem Unije za večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter teritorialnim učinkom politik EU;

| 6. | opozarja na pomen pobude lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, pri čemer so lokalni organi partnerji; poudarja, da bi morali ohraniti pristop od spodaj navzgor, pri tem pa določiti cilje za posredovanje, povezano z lokalnimi in regionalnimi potrebami; |
| --- | --- |

6.

opozarja na pomen pobude lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, pri čemer so lokalni organi partnerji; poudarja, da bi morali ohraniti pristop od spodaj navzgor, pri tem pa določiti cilje za posredovanje, povezano z lokalnimi in regionalnimi potrebami;

| 7. | meni, da nove pobude o celostnih teritorialnih naložbah in lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, pomenijo velike spremembe v zmožnosti lokalnih deležnikov, da kombinirajo tokove financiranja in načrtujejo dobro usmerjene lokalne pobude; |
| --- | --- |

7.

meni, da nove pobude o celostnih teritorialnih naložbah in lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, pomenijo velike spremembe v zmožnosti lokalnih deležnikov, da kombinirajo tokove financiranja in načrtujejo dobro usmerjene lokalne pobude;

| 8. | meni, da upravljanje na več ravneh podpira temeljne politične cilje EU, kot so gospodarska rast, socialni napredek in trajnostni razvoj, ter da krepi demokratično razsežnost EU in povečuje učinkovitost njenega političnega delovanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da upravljanje na več ravneh podpira temeljne politične cilje EU, kot so gospodarska rast, socialni napredek in trajnostni razvoj, ter da krepi demokratično razsežnost EU in povečuje učinkovitost njenega političnega delovanja;

| 9. | opozarja na izzive, s katerimi se srečujejo lokalni in regionalni organi, kot so globalizacija, podnebne spremembe, energetska varnost, migracijski tokovi ter vse večja urbanizacija, pri čemer upošteva, da ima vsaka regija svoje posebne potrebe in značilnosti; |
| --- | --- |

9.

opozarja na izzive, s katerimi se srečujejo lokalni in regionalni organi, kot so globalizacija, podnebne spremembe, energetska varnost, migracijski tokovi ter vse večja urbanizacija, pri čemer upošteva, da ima vsaka regija svoje posebne potrebe in značilnosti;

| 10. | je prepričan, da imajo mestna območja vedno večjo vlogo v današnjem svetu in da imajo politike EU pomembno vlogo pri določanju pravega okvira, v katerem lahko evropska mestna območja uresničijo svoj potencial za rast; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da imajo mestna območja vedno večjo vlogo v današnjem svetu in da imajo politike EU pomembno vlogo pri določanju pravega okvira, v katerem lahko evropska mestna območja uresničijo svoj potencial za rast;

| 11. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in Parlamentu poroča o izvajanju člena 7 Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in Parlamentu poroča o izvajanju člena 7 Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj;

| 12. | meni, da lahko agenda EU za mesta izboljša razvoj in izvajanje politik in programov ter s tem zagotovi skladnejši učinek na mesta in podporo zanje, kar bi prispevalo k doseganju skupnih evropskih in nacionalnih ciljev ob popolnem spoštovanju subsidiarnost in sorazmernosti; poudarja pomen amsterdamskega pakta ter napredka na poti do ciljev, ki naj bi jih dosegel; vendar ugotavlja, da bi si morali pri politikah EU, ki vplivajo na mestna in podeželska območja, prizadevati za odpravo ozkih grl in nedoslednosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da lahko agenda EU za mesta izboljša razvoj in izvajanje politik in programov ter s tem zagotovi skladnejši učinek na mesta in podporo zanje, kar bi prispevalo k doseganju skupnih evropskih in nacionalnih ciljev ob popolnem spoštovanju subsidiarnost in sorazmernosti; poudarja pomen amsterdamskega pakta ter napredka na poti do ciljev, ki naj bi jih dosegel; vendar ugotavlja, da bi si morali pri politikah EU, ki vplivajo na mestna in podeželska območja, prizadevati za odpravo ozkih grl in nedoslednosti;

| 13. | poziva Komisijo, naj še naprej gradi na prejšnjih in sedanjih pobudah, vključno z javnimi posvetovanji, da bi opredelila ukrepe za krepitev vloge lokalnih in regionalnih organov pri upravljanju in izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek sporazumov o partnerstvu in operativnih programov; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj še naprej gradi na prejšnjih in sedanjih pobudah, vključno z javnimi posvetovanji, da bi opredelila ukrepe za krepitev vloge lokalnih in regionalnih organov pri upravljanju in izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek sporazumov o partnerstvu in operativnih programov;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/77 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/77

---

P8_TA(2016)0051

Sistematični množični poboji verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (2016/2529(RSP))

(2018/C 035/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Iraku (1), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Iraku in Siriji ter ofenzivi Islamske države, vključno s preganjanjem manjšin (2), zlasti odstavka 4, z dne 27. novembra 2014 o Iraku: ugrabitve žensk in slabo ravnanje z njimi (3), z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (4), predvsem odstavka 27, z dne 12. marca 2015 o nedavnih napadih in ugrabitvah, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu (5), predvsem odstavka 2, z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (6), zlasti odstavkov 129 in 211, z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (7), zlasti odstavkov 66 in 67, z dne 30. aprila 2015 o preganjanju kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab (8), predvsem odstavka 10, in z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Iraku (1), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Iraku in Siriji ter ofenzivi Islamske države, vključno s preganjanjem manjšin (2), zlasti odstavka 4, z dne 27. novembra 2014 o Iraku: ugrabitve žensk in slabo ravnanje z njimi (3), z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (4), predvsem odstavka 27, z dne 12. marca 2015 o nedavnih napadih in ugrabitvah, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu (5), predvsem odstavka 2, z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (6), zlasti odstavkov 129 in 211, z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (7), zlasti odstavkov 66 in 67, z dne 30. aprila 2015 o preganjanju kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab (8), predvsem odstavka 10, in z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (9),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2015 o regionalni strategiji EU za Sirijo in Irak ter za odziv na grožnjo skupine ISIL/ Daiša, z dne 20. oktobra 2014 o krizi v zvezi z ISIL/Daišem v Siriji in Iraku, z dne 30. avgusta 2014 o Iraku in Siriji, z dne 14. aprila 2014 in 12. oktobra 2015 o Siriji in z dne 15. avgusta 2014 o Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2015 o regionalni strategiji EU za Sirijo in Irak ter za odziv na grožnjo skupine ISIL/ Daiša, z dne 20. oktobra 2014 o krizi v zvezi z ISIL/Daišem v Siriji in Iraku, z dne 30. avgusta 2014 o Iraku in Siriji, z dne 14. aprila 2014 in 12. oktobra 2015 o Siriji in z dne 15. avgusta 2014 o Iraku,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (11),

| — | ob upoštevanju: smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, smernic EU glede nasilja nad ženskami in boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim, smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernic EU za uveljavljanje in varstvo otrokovih pravic, smernic EU o človekovih pravicah – o svobodi izražanja v spletu in drugje ter smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju: smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, smernic EU glede nasilja nad ženskami in boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim, smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernic EU za uveljavljanje in varstvo otrokovih pravic, smernic EU o človekovih pravicah – o svobodi izražanja v spletu in drugje ter smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Iraku in Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Iraku in Siriji,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2091 (2016) o tujih borcih v Siriji in Iraku, ki jo je 27. januarja 2016 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2091 (2016) o tujih borcih v Siriji in Iraku, ki jo je 27. januarja 2016 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 25. avgusta 2014 o iraških civilistih, ki so žrtve „grozovitega“ splošno razširjenega in sistematičnega preganjanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 25. avgusta 2014 o iraških civilistih, ki so žrtve „grozovitega“ splošno razširjenega in sistematičnega preganjanja,

| — | ob upoštevanju nedavnih resolucij varnostnega sveta OZN o Iraku in Siriji, zlasti resolucije št. 2249 (2015), v kateri je obsodil nedavne teroristične napade skupine ISIS, in resolucije št. 2254 (2015), s katero je sprejel načrt za mirovni proces v Siriji in določil urnik pogovorov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih resolucij varnostnega sveta OZN o Iraku in Siriji, zlasti resolucije št. 2249 (2015), v kateri je obsodil nedavne teroristične napade skupine ISIS, in resolucije št. 2254 (2015), s katero je sprejel načrt za mirovni proces v Siriji in določil urnik pogovorov,

| — | ob upoštevanju resolucije S-22/1 Sveta OZN za človekove pravice z dne 3. septembra 2014 o razmerah na področju spoštovanja človekovih pravic v Iraku glede na zlorabe, ki so jih zagrešile t. i. Islamska država Iraka in Levanta ter z njo povezane skupine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije S-22/1 Sveta OZN za človekove pravice z dne 3. septembra 2014 o razmerah na področju spoštovanja človekovih pravic v Iraku glede na zlorabe, ki so jih zagrešile t. i. Islamska država Iraka in Levanta ter z njo povezane skupine,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida z dne 9. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida z dne 9. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti členov 5 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti členov 5 in 8,

| — | ob upoštevanju analitičnega okvira, ki ga je pripravil urad posebnega svetovalca OZN za preprečevanje genocida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitičnega okvira, ki ga je pripravil urad posebnega svetovalca OZN za preprečevanje genocida,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega svetovalca generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebne svetovalke generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi z dne 12. avgusta 2014 o razmerah v Iraku; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega svetovalca generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebne svetovalke generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi z dne 12. avgusta 2014 o razmerah v Iraku;

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisariata OZN za človekove pravice o razmerah na področju spoštovanja človekovih pravic v Iraku glede na zlorabe, ki so jih zagrešile t. i. Islamska država Iraka in Levanta ter z njo povezane skupine, z dne 27. marca 2015, zlasti odstavka 16 o kršitvah, ki jih izvaja ISIL – napadih na verske in etnične skupine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisariata OZN za človekove pravice o razmerah na področju spoštovanja človekovih pravic v Iraku glede na zlorabe, ki so jih zagrešile t. i. Islamska država Iraka in Levanta ter z njo povezane skupine, z dne 27. marca 2015, zlasti odstavka 16 o kršitvah, ki jih izvaja ISIL – napadih na verske in etnične skupine,

| — | ob upoštevanju izjave z dne 13. oktobra 2015, ki sta jo posebni svetovalec generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebni svetovalec generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi podala o tem, da je v Siriji vse več pozivov k nasilju iz verskih razlogov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 13. oktobra 2015, ki sta jo posebni svetovalec generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebni svetovalec generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi podala o tem, da je v Siriji vse več pozivov k nasilju iz verskih razlogov,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki, ki ga je Svet za človekove pravice predstavil 13. avgusta 2015, zlasti odstavkov od 165 do 173, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki, ki ga je Svet za človekove pravice predstavil 13. avgusta 2015, zlasti odstavkov od 165 do 173,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker nasilna ekstremistična ideologija, teroristična dejanja, stalni hudi, sistematični in obsežni napadi na civiliste, kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno s tistimi, storjenimi iz verskih ali etničnih razlogov, uničenje kulturne dediščine in trgovanje s kulturnimi dobrinami, ki jih izvaja t. i. ISIS/Daiš, predstavljajo svetovno grožnjo mednarodnemu miru in varnosti, kot je še ni bilo, kar priznava tudi resolucija varnostnega sveta OZN št. 2249 (2015); |
| --- | --- |

A.

ker nasilna ekstremistična ideologija, teroristična dejanja, stalni hudi, sistematični in obsežni napadi na civiliste, kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno s tistimi, storjenimi iz verskih ali etničnih razlogov, uničenje kulturne dediščine in trgovanje s kulturnimi dobrinami, ki jih izvaja t. i. ISIS/Daiš, predstavljajo svetovno grožnjo mednarodnemu miru in varnosti, kot je še ni bilo, kar priznava tudi resolucija varnostnega sveta OZN št. 2249 (2015);

| B. | ker so tarča napadov ISIS/Daiša pripadniki verskih in etničnih manjšin, med drugim krščanske, jazidske, turkmenske, šabaške, kakajske, sabejske in šiitske skupnosti, pa tudi mnogi Arabci in sunitski muslimani; ker so bili mnogi ubiti, umorjeni, pretepeni, žrtve izsiljevanja, ugrabljeni in mučeni; ker jih zasužnjujejo (zlasti ženske in dekleta, ki so tudi žrtve drugih oblik spolnega nasilja) in prisilno spreobračajo, poleg tega pa so žrtve prisilnih porok in trgovine z ljudmi; ker tudi prisilno novačijo otroke; ker so bili mošeje, spomeniki, svetišča, cerkve in drugi verski objekti ter grobnice in pokopališča namerno poškodovani; |
| --- | --- |

B.

ker so tarča napadov ISIS/Daiša pripadniki verskih in etničnih manjšin, med drugim krščanske, jazidske, turkmenske, šabaške, kakajske, sabejske in šiitske skupnosti, pa tudi mnogi Arabci in sunitski muslimani; ker so bili mnogi ubiti, umorjeni, pretepeni, žrtve izsiljevanja, ugrabljeni in mučeni; ker jih zasužnjujejo (zlasti ženske in dekleta, ki so tudi žrtve drugih oblik spolnega nasilja) in prisilno spreobračajo, poleg tega pa so žrtve prisilnih porok in trgovine z ljudmi; ker tudi prisilno novačijo otroke; ker so bili mošeje, spomeniki, svetišča, cerkve in drugi verski objekti ter grobnice in pokopališča namerno poškodovani;

| C. | ker genocid, zločini zoper človeštvo in vojni zločini, kjerkoli in kadarkoli se zgodijo, ne smejo ostati nekaznovani; ker je treba zagotoviti učinkovit pregon teh kaznivih dejanj, tako da se sprejmejo ukrepi na nacionalni ravni in se okrepi mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

C.

ker genocid, zločini zoper človeštvo in vojni zločini, kjerkoli in kadarkoli se zgodijo, ne smejo ostati nekaznovani; ker je treba zagotoviti učinkovit pregon teh kaznivih dejanj, tako da se sprejmejo ukrepi na nacionalni ravni in se okrepi mednarodno sodelovanje;

| D. | ker genocid, zločini zoper človeštvo in vojni zločini zadevajo vse države članice EU, ki so v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 odločene sodelovati pri preprečevanju teh hudodelstev in kaznovanju njihovih storilcev; |
| --- | --- |

D.

ker genocid, zločini zoper človeštvo in vojni zločini zadevajo vse države članice EU, ki so v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 odločene sodelovati pri preprečevanju teh hudodelstev in kaznovanju njihovih storilcev;

| E. | ker je z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2249 (2015) državam članicam, ki imajo za to zmogljivosti, omogočeno, da sprejmejo vse potrebne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom, zlasti z listino OZN in mednarodnim pravom na področju človekovih pravic ter begunskim in humanitarnim pravom, da na ozemlju v Siriji in Iraku, ki je pod nadzorom t. i. ISIS/Daiša, okrepijo in uskladijo svoja prizadevanja za preprečevanje in zatiranje terorističnih dejanj; |
| --- | --- |

E.

ker je z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2249 (2015) državam članicam, ki imajo za to zmogljivosti, omogočeno, da sprejmejo vse potrebne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom, zlasti z listino OZN in mednarodnim pravom na področju človekovih pravic ter begunskim in humanitarnim pravom, da na ozemlju v Siriji in Iraku, ki je pod nadzorom t. i. ISIS/Daiša, okrepijo in uskladijo svoja prizadevanja za preprečevanje in zatiranje terorističnih dejanj;

| F. | ker mednarodna pravna opredelitev genocida v skladu s členom II konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 vključuje naslednje besedilo: „katerokoli od naslednjih dejanj, storjenih z namenom celotnega ali delnega uničenja narodne, narodnostne, rasne ali verske skupine kot take: a) uboj članov skupine; b) prizadetje hude telesne ali duševne škode članom skupine; c) namerno vsiljevanje življenjskih razmer, ki preračunano vodijo v fizično celotno ali delno uničenje skupine; d) vsiljevanje ukrepov, namenjenih preprečevanju rojstev znotraj skupine; e) prisilno premeščanje otrok ene skupine v drugo“; ker po členu III konvencije ni kazniv le genocid, ampak tudi zarota za izvedbo genocida, neposredno ali posredno navajanje k izvedbi genocida in vpletenost vanj; |
| --- | --- |

F.

ker mednarodna pravna opredelitev genocida v skladu s členom II konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 vključuje naslednje besedilo: „katerokoli od naslednjih dejanj, storjenih z namenom celotnega ali delnega uničenja narodne, narodnostne, rasne ali verske skupine kot take: a) uboj članov skupine; b) prizadetje hude telesne ali duševne škode članom skupine; c) namerno vsiljevanje življenjskih razmer, ki preračunano vodijo v fizično celotno ali delno uničenje skupine; d) vsiljevanje ukrepov, namenjenih preprečevanju rojstev znotraj skupine; e) prisilno premeščanje otrok ene skupine v drugo“; ker po členu III konvencije ni kazniv le genocid, ampak tudi zarota za izvedbo genocida, neposredno ali posredno navajanje k izvedbi genocida in vpletenost vanj;

| G. | ker je bilo od leta 2014 po ocenah ubitih 5 000 jazidov, mnoge druge pa so mučili ali jih prisilno spreobrnili v islam; ker je bilo zasužnjenih vsaj 2 000 jazidskih žensk in so postale žrtve prisilnih porok in trgovine z ljudmi; ker so med posiljenimi dekleti nekatere stare le šest let, jazidske otroke pa so prisilno rekrutirali kot vojake t. i. ISIS/Daiša; ker obstajajo jasni dokazi o množičnih grobiščih jazidskih prebivalcev, ki jih je ugrabil t. i. ISIS/Daiš; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo od leta 2014 po ocenah ubitih 5 000 jazidov, mnoge druge pa so mučili ali jih prisilno spreobrnili v islam; ker je bilo zasužnjenih vsaj 2 000 jazidskih žensk in so postale žrtve prisilnih porok in trgovine z ljudmi; ker so med posiljenimi dekleti nekatere stare le šest let, jazidske otroke pa so prisilno rekrutirali kot vojake t. i. ISIS/Daiša; ker obstajajo jasni dokazi o množičnih grobiščih jazidskih prebivalcev, ki jih je ugrabil t. i. ISIS/Daiš;

| H. | ker je 6. avgusta 2014 ponoči pred t. i. ISIS/Daišem, ki je zavzel Mosul, Karakoš in druge vasi v Ninivski nižini, zbežalo več kot 150 000 kristjanov, ki so pri tem ostali brez vsega ter so še vedno razseljeni in živijo v negotovih razmerah na severu Iraka; ker je t. i. ISIS/Daiš tiste, ki niso mogli zbežati iz Mosula in z Ninivske nižine, ujel in ker so nemuslimanke in otroke zasužnjili, nekatere prodali, druge pa brutalno ubili in ta dejanja tudi snemali; |
| --- | --- |

H.

ker je 6. avgusta 2014 ponoči pred t. i. ISIS/Daišem, ki je zavzel Mosul, Karakoš in druge vasi v Ninivski nižini, zbežalo več kot 150 000 kristjanov, ki so pri tem ostali brez vsega ter so še vedno razseljeni in živijo v negotovih razmerah na severu Iraka; ker je t. i. ISIS/Daiš tiste, ki niso mogli zbežati iz Mosula in z Ninivske nižine, ujel in ker so nemuslimanke in otroke zasužnjili, nekatere prodali, druge pa brutalno ubili in ta dejanja tudi snemali;

| I. | ker je t. i. ISIS/Daiš februarja 2015, potem ko je zavzel več vasi na južnem bregu reke Habur v severovzhodni provinci Hasake, ugrabil več kot 220 asirskih kristjanov in ker so doslej izpustili le nekaj izmed njih, kaj se je zgodilo z ostalimi, pa je še vedno neznanka; |
| --- | --- |

I.

ker je t. i. ISIS/Daiš februarja 2015, potem ko je zavzel več vasi na južnem bregu reke Habur v severovzhodni provinci Hasake, ugrabil več kot 220 asirskih kristjanov in ker so doslej izpustili le nekaj izmed njih, kaj se je zgodilo z ostalimi, pa je še vedno neznanka;

| J. | ker je bilo v več poročilih organov OZN, vključno s posebnim svetovalcem generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebnim svetovalcem generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi in Uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, navedeno, da bi dejanja t. i. Daiša/ISIS lahko pomenila vojne zločine, zločine zoper človeštvo in morebiti celo genocid; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v več poročilih organov OZN, vključno s posebnim svetovalcem generalnega sekretarja OZN za preprečevanje genocida in posebnim svetovalcem generalnega sekretarja OZN za odgovornost zaščititi in Uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, navedeno, da bi dejanja t. i. Daiša/ISIS lahko pomenila vojne zločine, zločine zoper človeštvo in morebiti celo genocid;

| K. | ker je neodvisna mednarodna preiskovalna komisija dokumentirala in poročala, da pripadnikom etničnih in verskih manjšin, ki nasprotujejo t. i. ISIS/Daišu in drugim terorističnim skupinam, milicam in nedržavnim oboroženim skupinam, na območjih, ki so pod njihovim dejanskim nadzorom, še vedno grozi pregon; |
| --- | --- |

K.

ker je neodvisna mednarodna preiskovalna komisija dokumentirala in poročala, da pripadnikom etničnih in verskih manjšin, ki nasprotujejo t. i. ISIS/Daišu in drugim terorističnim skupinam, milicam in nedržavnim oboroženim skupinam, na območjih, ki so pod njihovim dejanskim nadzorom, še vedno grozi pregon;

| L. | ker mora mednarodna skupnost, kadar določena država (ali nedržavni akter) očitno ne ščiti svojih prebivalcev ali dejansko izvaja hudodelstva, na podlagi načela „odgovornost zaščititi“ kolektivno ukrepati in prebivalce zaščititi v skladu z listino OZN; |
| --- | --- |

L.

ker mora mednarodna skupnost, kadar določena država (ali nedržavni akter) očitno ne ščiti svojih prebivalcev ali dejansko izvaja hudodelstva, na podlagi načela „odgovornost zaščititi“ kolektivno ukrepati in prebivalce zaščititi v skladu z listino OZN;

| M. | ker ima po mednarodnem pravu vsakdo pravico živeti v skladu s svojo vestjo ter svobodno živeti versko in neversko prepričanje in ga spremeniti; ker so se politični in verski voditelji dolžni na vseh ravneh boriti proti ekstremizmu in spodbujati vzajemno spoštovanje med posamezniki in verskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

M.

ker ima po mednarodnem pravu vsakdo pravico živeti v skladu s svojo vestjo ter svobodno živeti versko in neversko prepričanje in ga spremeniti; ker so se politični in verski voditelji dolžni na vseh ravneh boriti proti ekstremizmu in spodbujati vzajemno spoštovanje med posamezniki in verskimi skupnostmi;

| 1. | ponovno odločno obsoja t. i. ISIS/Daiš in njegove nezaslišane kršitve človekovih pravic, ki bi jih lahko po rimskem statutu Mednarodnega kazenska sodišča opredelili kot zločine proti človeštvu ali vojne zločine, in poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, da bodo priznani za genocid; je zelo zaskrbljen, ker pripadniki te teroristične skupine namerno napadajo pripadnike krščanske, jazidske, turkmenske, šiitske, šabaške, sabejske in kakajske skupnosti ter sunite, ki se ne strinjajo z njihovo razlago islama, da bi na območjih, ki jih imajo pod nadzorom, pobili vse pripadnike verskih manjšin; |
| --- | --- |

1.

ponovno odločno obsoja t. i. ISIS/Daiš in njegove nezaslišane kršitve človekovih pravic, ki bi jih lahko po rimskem statutu Mednarodnega kazenska sodišča opredelili kot zločine proti človeštvu ali vojne zločine, in poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, da bodo priznani za genocid; je zelo zaskrbljen, ker pripadniki te teroristične skupine namerno napadajo pripadnike krščanske, jazidske, turkmenske, šiitske, šabaške, sabejske in kakajske skupnosti ter sunite, ki se ne strinjajo z njihovo razlago islama, da bi na območjih, ki jih imajo pod nadzorom, pobili vse pripadnike verskih manjšin;

| 2. | meni, da je mogoče to preganjanje, grozodejstva in mednarodne zločine opredeliti vojne zločine in zločine zoper človeštvo; poudarja, da t. i. ISIS/Daiš izvaja genocid nad kristjani in jazidi ter drugimi verskimi in etničnimi manjšinami, ki se ne strinjajo z njegovo razlago islama, kar omogoča ukrepanje v skladu s konvencijo OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948; meni, da tisti, ki iz etničnih ali verskih razlogov načrtujejo grozodejstva, k njim spodbujajo, jih izvajajo ali jih nameravajo izvajati, so vanje vpleteni ali jih podpirajo, vršijo vojne zločine, zločine zoper človeštvo in genocid; |
| --- | --- |

2.

meni, da je mogoče to preganjanje, grozodejstva in mednarodne zločine opredeliti vojne zločine in zločine zoper človeštvo; poudarja, da t. i. ISIS/Daiš izvaja genocid nad kristjani in jazidi ter drugimi verskimi in etničnimi manjšinami, ki se ne strinjajo z njegovo razlago islama, kar omogoča ukrepanje v skladu s konvencijo OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948; meni, da tisti, ki iz etničnih ali verskih razlogov načrtujejo grozodejstva, k njim spodbujajo, jih izvajajo ali jih nameravajo izvajati, so vanje vpleteni ali jih podpirajo, vršijo vojne zločine, zločine zoper človeštvo in genocid;

| 3. | poziva vse pogodbenice konvencije Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki je bila 9. decembra 1948 podpisana v Parizu, in drugih ustreznih mednarodnih sporazumov, naj na svojem ozemlju preprečijo vojne zločine, zločine zoper človeštvu in genocid; poziva Sirijo in Irak, naj priznata pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

3.

poziva vse pogodbenice konvencije Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki je bila 9. decembra 1948 podpisana v Parizu, in drugih ustreznih mednarodnih sporazumov, naj na svojem ozemlju preprečijo vojne zločine, zločine zoper človeštvu in genocid; poziva Sirijo in Irak, naj priznata pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 4. | poziva članice varnostnega sveta OZN, naj podprejo priporočilo varnostnega sveta Mednarodnemu kazenskemu sodišču, naj razišče kršitve, ki jih zoper kristjane, jazide in druge narodnostne manjšine v Iraku in Siriji izvaja t. i. ISIS/Daiš; |
| --- | --- |

4.

poziva članice varnostnega sveta OZN, naj podprejo priporočilo varnostnega sveta Mednarodnemu kazenskemu sodišču, naj razišče kršitve, ki jih zoper kristjane, jazide in druge narodnostne manjšine v Iraku in Siriji izvaja t. i. ISIS/Daiš;

| 5. | poziva vse podpisnice konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 in drugih mednarodnih sporazumov o preprečevanju in kaznovanju vojnih zločinov, zločinov zoper človeštvo in genocida, zlasti pristojne organe teh držav (in njihove državljane), ki kakorkoli podpirajo ta hudodelstva, pri njih sodelujejo ali jih financirajo oziroma so vanje vpleteni, naj v celoti izpolnijo svoje pravne obveznosti iz konvencije in drugih mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

5.

poziva vse podpisnice konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 in drugih mednarodnih sporazumov o preprečevanju in kaznovanju vojnih zločinov, zločinov zoper človeštvo in genocida, zlasti pristojne organe teh držav (in njihove državljane), ki kakorkoli podpirajo ta hudodelstva, pri njih sodelujejo ali jih financirajo oziroma so vanje vpleteni, naj v celoti izpolnijo svoje pravne obveznosti iz konvencije in drugih mednarodnih sporazumov;

| 6. | poziva pristojne organe teh držav, ki kakorkoli neposredno ali posredno podpirajo te vojne zločine, zločine zoper človeštvo in genocid, pri njih sodelujejo ali jih financirajo oziroma so vanje vpleteni, naj v celoti izpolnijo svoje pravne obveznosti v skladu z mednarodnim pravom ter naj ustavijo to nesprejemljivo ravnanje, ki iraški in sirski družbi, zlasti krščanskim in drugim verskim manjšinam, povzroča veliko škodo in zelo destabilizira sosednje države ter mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

6.

poziva pristojne organe teh držav, ki kakorkoli neposredno ali posredno podpirajo te vojne zločine, zločine zoper človeštvo in genocid, pri njih sodelujejo ali jih financirajo oziroma so vanje vpleteni, naj v celoti izpolnijo svoje pravne obveznosti v skladu z mednarodnim pravom ter naj ustavijo to nesprejemljivo ravnanje, ki iraški in sirski družbi, zlasti krščanskim in drugim verskim manjšinam, povzroča veliko škodo in zelo destabilizira sosednje države ter mednarodni mir in varnost;

| 7. | opozarja, da je varnostni svet OZN v resoluciji št. 2253(2015) uvedel pravno obveznost držav članic OZN, da prepovejo vsakršno pomoč t. i. ISIS/Daišu in drugim terorističnim organizacijam, zlasti dobavo orožja in finančno podporo, vključno z nezakonito trgovino z nafto, ter jih pozval, naj tovrstno pomoč opredelijo za kaznivo dejanje po notranjem pravu; opozarja, da bi posledično neukrepanje nekaterih držav članic pomenilo kršitev mednarodnega prava, drugim državam članicam pa bi naložilo pravno obveznost, da izvršijo resolucijo varnostnega sveta OZN in odgovorne posameznike in subjekte privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je varnostni svet OZN v resoluciji št. 2253(2015) uvedel pravno obveznost držav članic OZN, da prepovejo vsakršno pomoč t. i. ISIS/Daišu in drugim terorističnim organizacijam, zlasti dobavo orožja in finančno podporo, vključno z nezakonito trgovino z nafto, ter jih pozval, naj tovrstno pomoč opredelijo za kaznivo dejanje po notranjem pravu; opozarja, da bi posledično neukrepanje nekaterih držav članic pomenilo kršitev mednarodnega prava, drugim državam članicam pa bi naložilo pravno obveznost, da izvršijo resolucijo varnostnega sveta OZN in odgovorne posameznike in subjekte privedejo pred sodišče;

| 8. | ostro obsoja uničenje verskih in kulturnih krajev in artefaktov, ki ga je povzročil t. i. ISIS/Daiš, kar je napad na kulturno dediščino vseh prebivalcev Sirije in Iraka in človeštva nasploh; poziva vse države, naj spodbujajo kazensko preiskavo in pravosodno sodelovanje pri odkrivanju vseh skupin, odgovornih za nedovoljeno trgovino s predmeti kulturne dediščine in za poškodovanje ali uničenje kulturne dediščine v Siriji, Iraku in na širšem Bližnjem vzhodu ter v predelih severne Afrike, saj je to kulturna dediščina vsega človeštva; |
| --- | --- |

8.

ostro obsoja uničenje verskih in kulturnih krajev in artefaktov, ki ga je povzročil t. i. ISIS/Daiš, kar je napad na kulturno dediščino vseh prebivalcev Sirije in Iraka in človeštva nasploh; poziva vse države, naj spodbujajo kazensko preiskavo in pravosodno sodelovanje pri odkrivanju vseh skupin, odgovornih za nedovoljeno trgovino s predmeti kulturne dediščine in za poškodovanje ali uničenje kulturne dediščine v Siriji, Iraku in na širšem Bližnjem vzhodu ter v predelih severne Afrike, saj je to kulturna dediščina vsega človeštva;

| 9. | poziva vse države mednarodne skupnosti, tudi države članice EU, naj se dejavno bojujejo proti radikalizaciji in izboljšajo svoj pravni in pravosodni sistem ter svojim državljanom tako preprečijo, da bi odpotovali, se pridružili t. i. ISIS/Daišu ter sodelovali v kršenju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter zagotovijo, da se v nasprotnem primeru proti njim čim prej sproži kazenski pregon, tudi za spletno spodbujanje takih kaznivih dejanj in pomoč pri njihovi izvedbi; |
| --- | --- |

9.

poziva vse države mednarodne skupnosti, tudi države članice EU, naj se dejavno bojujejo proti radikalizaciji in izboljšajo svoj pravni in pravosodni sistem ter svojim državljanom tako preprečijo, da bi odpotovali, se pridružili t. i. ISIS/Daišu ter sodelovali v kršenju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter zagotovijo, da se v nasprotnem primeru proti njim čim prej sproži kazenski pregon, tudi za spletno spodbujanje takih kaznivih dejanj in pomoč pri njihovi izvedbi;

| 10. | poziva EU, naj imenuje stalnega posebnega predstavnika za svobodo veroizpovedi in prepričanja; |
| --- | --- |

10.

poziva EU, naj imenuje stalnega posebnega predstavnika za svobodo veroizpovedi in prepričanja;

| 11. | priznava, podpira in zahteva vsesplošno spoštovanje neodtujljive pravice pripadnikov vseh etničnih in verskih manjšin ter drugih, ki živijo v Iraku in Siriji, da v svoji zgodovinski in tradicionalni domovini še naprej živijo dostojanstveno, enakopravno in varno, svojo veroizpoved ali prepričanje pa prakticirajo popolnoma svobodno, brez prisile, nasilja ali diskriminacije; meni, da trpljenja in množičnega odseljevanja kristjanov, jazidov in drugih skupnosti iz te regije ne bo konec, če vsi tamkajšnji politični in verski voditelji ne bodo jasno in nedvoumno podprli njihovega nadaljnjega bivanja ter polnopravnih in enakih državljanskih pravic v teh državah, ki so njihova domovina; |
| --- | --- |

11.

priznava, podpira in zahteva vsesplošno spoštovanje neodtujljive pravice pripadnikov vseh etničnih in verskih manjšin ter drugih, ki živijo v Iraku in Siriji, da v svoji zgodovinski in tradicionalni domovini še naprej živijo dostojanstveno, enakopravno in varno, svojo veroizpoved ali prepričanje pa prakticirajo popolnoma svobodno, brez prisile, nasilja ali diskriminacije; meni, da trpljenja in množičnega odseljevanja kristjanov, jazidov in drugih skupnosti iz te regije ne bo konec, če vsi tamkajšnji politični in verski voditelji ne bodo jasno in nedvoumno podprli njihovega nadaljnjega bivanja ter polnopravnih in enakih državljanskih pravic v teh državah, ki so njihova domovina;

| 12. | poziva države mednarodne skupnosti, vključno z EU in njenimi državami članicami, naj vsem, ki so bili prisiljeni zapustiti svojo domovino ali so bili prisilno razseljeni, zagotovijo potrebno varnost in možnost, da čim prej uveljavijo svojo pravico do vrnitve v domovino, da ohranijo svoj dom, zemljo in lastnino, pa tudi cerkve ter verske in kulturne spomenike, in jim omogočijo dostojno življenje in prihodnost; |
| --- | --- |

12.

poziva države mednarodne skupnosti, vključno z EU in njenimi državami članicami, naj vsem, ki so bili prisiljeni zapustiti svojo domovino ali so bili prisilno razseljeni, zagotovijo potrebno varnost in možnost, da čim prej uveljavijo svojo pravico do vrnitve v domovino, da ohranijo svoj dom, zemljo in lastnino, pa tudi cerkve ter verske in kulturne spomenike, in jim omogočijo dostojno življenje in prihodnost;

| 13. | priznava, da je sedanje preganjanje verskih in etničnih skupin na Bližnjem vzhodu dejavnik, ki prispeva k množični migraciji in notranjemu razseljevanju; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je sedanje preganjanje verskih in etničnih skupin na Bližnjem vzhodu dejavnik, ki prispeva k množični migraciji in notranjemu razseljevanju;

| 14. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima mednarodna skupnost pri zagotavljanju zaščite in pomoči, tudi vojaške, v skladu z mednarodnim pravom vsem tistim, ki so tarča t. i. ISIS/Daiša in drugih terorističnih organizacij na Bližnjem vzhodu, ter pomen politične udeležbe teh ljudi v prihodnjih trajnih političnih rešitvah; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj spoštujejo splošne človekove pravice in omogočijo zagotavljanje humanitarne pomoči po vseh možnih poteh; poziva k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev; meni, da bi se lahko na ta izjemni izziv med drugim odzvali z varnimi območji pod zaščito sil OZN, kjer bi milijonom beguncev zaradi konflikta v Siriji in Iraku ponudili začasno zaščito; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima mednarodna skupnost pri zagotavljanju zaščite in pomoči, tudi vojaške, v skladu z mednarodnim pravom vsem tistim, ki so tarča t. i. ISIS/Daiša in drugih terorističnih organizacij na Bližnjem vzhodu, ter pomen politične udeležbe teh ljudi v prihodnjih trajnih političnih rešitvah; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj spoštujejo splošne človekove pravice in omogočijo zagotavljanje humanitarne pomoči po vseh možnih poteh; poziva k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev; meni, da bi se lahko na ta izjemni izziv med drugim odzvali z varnimi območji pod zaščito sil OZN, kjer bi milijonom beguncev zaradi konflikta v Siriji in Iraku ponudili začasno zaščito;

| 15. | ponovno potrjuje polno podporo mednarodnim diplomatskim prizadevanjem in trudu posebnega odposlanca OZN Staffana de Misture za to, da bi se v prihodnjih dneh v Ženevi začela mirovna pogajanja med vsemi sirskimi stranmi v sodelovanju z vsemi ustreznimi svetovnimi in regionalnimi akterji, pa tudi njegovim predlogom za lokalno premirje; poziva EU in mednarodno skupnost, naj izvajata pritisk na vse donatorje, da bodo izpolnili svoje obljube in se v celoti zavezali zagotavljanju finančne pomoči za države gostiteljice, zlasti pred donatorsko konferenco za Sirijo, ki bo potekala 4. februarja 2016 v Londonu; |
| --- | --- |

15.

ponovno potrjuje polno podporo mednarodnim diplomatskim prizadevanjem in trudu posebnega odposlanca OZN Staffana de Misture za to, da bi se v prihodnjih dneh v Ženevi začela mirovna pogajanja med vsemi sirskimi stranmi v sodelovanju z vsemi ustreznimi svetovnimi in regionalnimi akterji, pa tudi njegovim predlogom za lokalno premirje; poziva EU in mednarodno skupnost, naj izvajata pritisk na vse donatorje, da bodo izpolnili svoje obljube in se v celoti zavezali zagotavljanju finančne pomoči za države gostiteljice, zlasti pred donatorsko konferenco za Sirijo, ki bo potekala 4. februarja 2016 v Londonu;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Sirije, vladi in svetu predstavnikov Iraka, regionalni vladi Kurdistana, institucijam Organizacije za islamsko sodelovanje (OIC), Svetu za sodelovanje arabskih zalivskih držav (Svet za sodelovanje v Zalivu), generalnemu sekretarju OZN, generalni skupščini OZN, varnostnemu svetu OZN in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Sirije, vladi in svetu predstavnikov Iraka, regionalni vladi Kurdistana, institucijam Organizacije za islamsko sodelovanje (OIC), Svetu za sodelovanje arabskih zalivskih držav (Svet za sodelovanje v Zalivu), generalnemu sekretarju OZN, generalni skupščini OZN, varnostnemu svetu OZN in Svetu OZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0171.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0027.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0066.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0040.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0071.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0079.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0178.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0179.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0180.

(11)  UL L 118, 14.5.2003, str. 12 (posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 154).

---

Četrtek, 25. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/83

---

P8_TA(2016)0058

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2016 (2015/2285(INI))

(2018/C 035/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti njenih členov 121(2), 136 ter 148, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti njenih členov 121(2), 136 ter 148,

| — | ob upoštevanju člena 9 PDEU (horizontalna socialna klavzula), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 PDEU (horizontalna socialna klavzula),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010 in 17. junija 2010 ter sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010 in 17. junija 2010 ter sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (9),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015 (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 z naslovom Pregled okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 z naslovom Pregled okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (12),

| — | ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | ob upoštevanju sporočila voditeljev držav G20 z vrha, ki je potekal 15. in 16. novembra 2015 v Antaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila voditeljev držav G20 z vrha, ki je potekal 15. in 16. novembra 2015 v Antaliji,

| — | ob upoštevanju posodobljenih ocen vzdržnosti osebja, ki so jih izvedli pri Mednarodnem denarnem skladu za postopek vzajemnega ocenjevanja neravnotežij in rasti, sprožen v okviru držav G20 (oktober 2015); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenih ocen vzdržnosti osebja, ki so jih izvedli pri Mednarodnem denarnem skladu za postopek vzajemnega ocenjevanja neravnotežij in rasti, sprožen v okviru držav G20 (oktober 2015);

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. zasedanju konference pogodbenic o podnebnih spremembah v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. zasedanju konference pogodbenic o podnebnih spremembah v Parizu,

| — | ob upoštevanju gospodarskih napovedi Komisije iz jeseni 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarskih napovedi Komisije iz jeseni 2015,

| — | ob upoštevanju študij in poglobljenih analiz usklajenosti gospodarskih politik v euroobmočju v okviru evropskega semestra, ki so jih pripravili za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (november 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij in poglobljenih analiz usklajenosti gospodarskih politik v euroobmočju v okviru evropskega semestra, ki so jih pripravili za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (november 2015),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 o letnem pregledu rasti 2016 (COM(2015)0690), poročila o mehanizmu opozarjanja 2016 (COM(2015)0691) in osnutka skupnega poročila o zaposlovanju (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 o letnem pregledu rasti 2016 (COM(2015)0690), poročila o mehanizmu opozarjanja 2016 (COM(2015)0691) in osnutka skupnega poročila o zaposlovanju (COM(2015)0700),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (14),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta o ekonomski politiki euroobmočja,

| — | ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. decembra 2015 o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (Medinstitucionalni dokument 014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. decembra 2015 o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (Medinstitucionalni dokument 014),

| — | ob upoštevanju razprave s Komisijo o svežnju evropskega semestra – letni pregled rasti za leto 2016, ki je potekala v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave s Komisijo o svežnju evropskega semestra – letni pregled rasti za leto 2016, ki je potekala v Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0030/2016),

| A. | ker je gospodarsko okrevanje v Evropski uniji v teku, vendar je med državami članicami in znotraj njih šibko in neenakomerno in deloma odvisno od začasnih in zunanjih dejavnikov, vključno z nizko ceno nafte; |
| --- | --- |

A.

ker je gospodarsko okrevanje v Evropski uniji v teku, vendar je med državami članicami in znotraj njih šibko in neenakomerno in deloma odvisno od začasnih in zunanjih dejavnikov, vključno z nizko ceno nafte;

| B. | ker se nekatere države članice soočajo z dolgotrajnim problemom zelo nizke stopnje rasti; |
| --- | --- |

B.

ker se nekatere države članice soočajo z dolgotrajnim problemom zelo nizke stopnje rasti;

| C. | ker se ob gospodarskih in finančnih pretresih v več gospodarstvih v vzponu globalna gospodarska rast upočasnjuje in vodi v nove strateške izzive, na katere se bo morala Evropska unija ustrezno odzvati; |
| --- | --- |

C.

ker se ob gospodarskih in finančnih pretresih v več gospodarstvih v vzponu globalna gospodarska rast upočasnjuje in vodi v nove strateške izzive, na katere se bo morala Evropska unija ustrezno odzvati;

| D. | ker se Evropa še vedno sooča z znatnim naložbenim primanjkljajem, ki bistveno slabi dolgoročnejši potencial EU za rast, medtem ko presežek euroobmočja na tekočem računu plačilne bilance raste; ker je javni in zasebni dolg v številnih državah še vedno visok, čeprav so se primanjkljaji tekočega računa plačilne bilance zmanjšali; ker bi morale številne države članice okrepiti prizadevanja za izvajanje pomembnih strukturnih reform; |
| --- | --- |

D.

ker se Evropa še vedno sooča z znatnim naložbenim primanjkljajem, ki bistveno slabi dolgoročnejši potencial EU za rast, medtem ko presežek euroobmočja na tekočem računu plačilne bilance raste; ker je javni in zasebni dolg v številnih državah še vedno visok, čeprav so se primanjkljaji tekočega računa plačilne bilance zmanjšali; ker bi morale številne države članice okrepiti prizadevanja za izvajanje pomembnih strukturnih reform;

| E. | ker se v večini držav članic neto zunanji dolg, izražen kot odstotek od BDP, ni zmanjšal, kljub temu, da se je v več državah znatno zmanjšal primanjkljaj tekočega računa in so se znižali stroški dela na enoto; |
| --- | --- |

E.

ker se v večini držav članic neto zunanji dolg, izražen kot odstotek od BDP, ni zmanjšal, kljub temu, da se je v več državah znatno zmanjšal primanjkljaj tekočega računa in so se znižali stroški dela na enoto;

| F. | ker se stopnja zaposlenosti povečuje, vendar še vedno ne toliko, da bi lahko bistveno zajezila brezposelnost, zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajno brezposelnost, ter revščino; |
| --- | --- |

F.

ker se stopnja zaposlenosti povečuje, vendar še vedno ne toliko, da bi lahko bistveno zajezila brezposelnost, zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajno brezposelnost, ter revščino;

| G. | ker je Evropa gospodarski prostor, ki je v primerjavi s konkurenti močno odvisen od uvoženih virov; ker je zato izgradnja pravega krožnega gospodarstva osnovni pogoj za gospodarsko rast v prihodnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropa gospodarski prostor, ki je v primerjavi s konkurenti močno odvisen od uvoženih virov; ker je zato izgradnja pravega krožnega gospodarstva osnovni pogoj za gospodarsko rast v prihodnosti;

| H. | ker kriza leta 2008 ni bila samo ciklična, ampak tudi strukturna, kar pojasnjuje tudi njene trajne učinke; |
| --- | --- |

H.

ker kriza leta 2008 ni bila samo ciklična, ampak tudi strukturna, kar pojasnjuje tudi njene trajne učinke;

| I. | ker sta prosto gibanje ljudi ter prost pretok blaga, storitev in kapitala temelj trajnostne gospodarske rasti na enotnem trgu Evropske unije; |
| --- | --- |

I.

ker sta prosto gibanje ljudi ter prost pretok blaga, storitev in kapitala temelj trajnostne gospodarske rasti na enotnem trgu Evropske unije;

| J. | ker so izogibanje davkom, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje povzročili več milijard škode v potencialnih prihodkih javnih financ več držav članic, in sicer v korist velikim korporacijam, zaradi česar sta ogrožena temelj solidarnosti med državami in poštena konkurenca med podjetji; |
| --- | --- |

J.

ker so izogibanje davkom, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje povzročili več milijard škode v potencialnih prihodkih javnih financ več držav članic, in sicer v korist velikim korporacijam, zaradi česar sta ogrožena temelj solidarnosti med državami in poštena konkurenca med podjetji;

Kombinacija politik

| 1. | pozdravlja sveženj letnega pregleda rasti za leto 2016 in predlagano kombinacijo politik, ki zajema naložbe, strukturne reforme in fiskalno odgovornost in je namenjena nadaljnjemu spodbujanju višjih stopenj rasti in krepitvi evropskega okrevanja in zbliževanja navzgor; poudarja da so potrebna velika nacionalna prizadevanja v smislu učinkovitega izvajanja strukturnih reform, pa tudi močnejše evropsko usklajevanje, da bi dosegli trdnejše gospodarsko okrevanje ter trajnostno blaginjo, ki bi bila bolj razširjena; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sveženj letnega pregleda rasti za leto 2016 in predlagano kombinacijo politik, ki zajema naložbe, strukturne reforme in fiskalno odgovornost in je namenjena nadaljnjemu spodbujanju višjih stopenj rasti in krepitvi evropskega okrevanja in zbliževanja navzgor; poudarja da so potrebna velika nacionalna prizadevanja v smislu učinkovitega izvajanja strukturnih reform, pa tudi močnejše evropsko usklajevanje, da bi dosegli trdnejše gospodarsko okrevanje ter trajnostno blaginjo, ki bi bila bolj razširjena;

| 2. | pozdravlja izboljšave v javnih financah, zlasti postopno zmanjševanje deleža javnega dolga v BDP v EU in euroobmočju ter zmanjšanje nominalnega proračunskega primanjkljaja; ugotavlja pa, da v nekaterih državah članicah, ki imajo nizko nominalno rast BDP in nizko inflacijo, delež javnega dolga še vedno narašča in da postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem še vedno poteka v devetih državah članicah; poudarja, da imajo številne države članice omejen fiskalni manevrski prostor za spopadanje z morebitnimi novimi gospodarskimi pretresi in da bi bilo treba zato razmisliti o tesnejšem evropskem usklajevanju, s katerim bi podprli fiskalno konsolidacijo brez oviranja rasti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izboljšave v javnih financah, zlasti postopno zmanjševanje deleža javnega dolga v BDP v EU in euroobmočju ter zmanjšanje nominalnega proračunskega primanjkljaja; ugotavlja pa, da v nekaterih državah članicah, ki imajo nizko nominalno rast BDP in nizko inflacijo, delež javnega dolga še vedno narašča in da postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem še vedno poteka v devetih državah članicah; poudarja, da imajo številne države članice omejen fiskalni manevrski prostor za spopadanje z morebitnimi novimi gospodarskimi pretresi in da bi bilo treba zato razmisliti o tesnejšem evropskem usklajevanju, s katerim bi podprli fiskalno konsolidacijo brez oviranja rasti;

| 3. | ugotavlja, da svetovna konkurenčnost Evropske unije ostaja pomemben cilj in opozarja na pomen strukturnih reform, naložb v raziskave in razvoj, učinkovito rabo virov, inovacij, ki povečujejo produktivnost, in zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij; hkrati meni, da je treba zaradi vse slabših svetovnih obetov okrepiti domače povpraševanje, da bi evropsko gospodarstvo postalo odpornejše; je zaskrbljen zlasti zaradi morebitne upočasnitve svetovnega povpraševanja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da svetovna konkurenčnost Evropske unije ostaja pomemben cilj in opozarja na pomen strukturnih reform, naložb v raziskave in razvoj, učinkovito rabo virov, inovacij, ki povečujejo produktivnost, in zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij; hkrati meni, da je treba zaradi vse slabših svetovnih obetov okrepiti domače povpraševanje, da bi evropsko gospodarstvo postalo odpornejše; je zaskrbljen zlasti zaradi morebitne upočasnitve svetovnega povpraševanja;

| 4. | meni, da bi bilo treba makroekonomska neravnotežja reševati z usklajenim prizadevanjem vseh držav članic in z ustreznimi reformami in naložbami; poudarja, da mora vsaka država članica v zvezi s tem izpolniti svojo individualno odgovornost; ugotavlja, da visoki presežki tekočega računa plačilne bilance omogočajo povečanje domačega povpraševanja; poudarja, da je visoka raven javnega in zasebnega dolga bistveno tveganje ter da sta potrebni odgovorna fiskalna politika in višja rast, da bi ju hitreje zmanjšali; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba makroekonomska neravnotežja reševati z usklajenim prizadevanjem vseh držav članic in z ustreznimi reformami in naložbami; poudarja, da mora vsaka država članica v zvezi s tem izpolniti svojo individualno odgovornost; ugotavlja, da visoki presežki tekočega računa plačilne bilance omogočajo povečanje domačega povpraševanja; poudarja, da je visoka raven javnega in zasebnega dolga bistveno tveganje ter da sta potrebni odgovorna fiskalna politika in višja rast, da bi ju hitreje zmanjšali;

| 5. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem v podporo okrevanju, pospeševanju konvergence k najboljšim državam in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij, tudi s povečanjem produktivnosti in spodbujanjem naložb; |
| --- | --- |

5.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem v podporo okrevanju, pospeševanju konvergence k najboljšim državam in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij, tudi s povečanjem produktivnosti in spodbujanjem naložb;

| 6. | meni, da je rahlo izboljšanje kazalnikov na trgu dela spodbudno, vendar priznava, da ostajajo velike razlike med državami članicami, brezposelnost pa je še vedno nesprejemljivo visoka; ugotavlja, da se je treba opreti na nedavne izboljšave, tudi s povečanjem kakovosti ustvarjenih delovnih mest in njihove produktivnosti; poziva k okrepitvi prizadevanj za pospešitev naložb v spretnosti, oblikovanje bolj vključujočih trgov dela, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zmanjšanje revščine, socialne izključenosti in vse večje neenakosti pri prihodkih in premoženju ob ohranitvi proračunske discipline; poudarja, da bi morali imeti zaposlitveni kazalniki enak status kot obstoječi kazalniki, da bi lahko izvedli poglobljeno analizo in preprečili dvorazredni pristop, in da bi jih bilo treba ustrezno upoštevati v politiki in smernicah EU za države članice; |
| --- | --- |

6.

meni, da je rahlo izboljšanje kazalnikov na trgu dela spodbudno, vendar priznava, da ostajajo velike razlike med državami članicami, brezposelnost pa je še vedno nesprejemljivo visoka; ugotavlja, da se je treba opreti na nedavne izboljšave, tudi s povečanjem kakovosti ustvarjenih delovnih mest in njihove produktivnosti; poziva k okrepitvi prizadevanj za pospešitev naložb v spretnosti, oblikovanje bolj vključujočih trgov dela, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zmanjšanje revščine, socialne izključenosti in vse večje neenakosti pri prihodkih in premoženju ob ohranitvi proračunske discipline; poudarja, da bi morali imeti zaposlitveni kazalniki enak status kot obstoječi kazalniki, da bi lahko izvedli poglobljeno analizo in preprečili dvorazredni pristop, in da bi jih bilo treba ustrezno upoštevati v politiki in smernicah EU za države članice;

| 7. | pozdravlja prenovljene integrirane smernice strategije Evropa 2020 in poziva k okrepitvi vloge te strategije pri usmerjanju evropskega semestra, v skladu s cilji Pogodbe in veljavno zakonodajo, ter za preprečitev ponovne krize državnega dolga; opozarja na pomen ambicioznih politik in instrumentov za zagotovitev, da bo Evropa kar najbolj izkoristila energetski in digitalni prehod, med drugim po zaslugi ustreznih naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter spretnosti, da pri zmanjšali zaostanek EU za njenimi glavnimi svetovnimi tekmeci v smislu skupne faktorske produktivnosti; meni, da je treba odpraviti gospodarske neenakosti, ki so ovira za dolgotrajno gospodarsko rast; poziva Komisijo, naj v priporočilih za posamezne države obravnava okoljske davčne reforme, tudi v okviru fiskalne odgovornosti; poziva k skladnemu in celostnemu spremljanju prilagajanja najuspešnejšim državam glede ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja prenovljene integrirane smernice strategije Evropa 2020 in poziva k okrepitvi vloge te strategije pri usmerjanju evropskega semestra, v skladu s cilji Pogodbe in veljavno zakonodajo, ter za preprečitev ponovne krize državnega dolga; opozarja na pomen ambicioznih politik in instrumentov za zagotovitev, da bo Evropa kar najbolj izkoristila energetski in digitalni prehod, med drugim po zaslugi ustreznih naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter spretnosti, da pri zmanjšali zaostanek EU za njenimi glavnimi svetovnimi tekmeci v smislu skupne faktorske produktivnosti; meni, da je treba odpraviti gospodarske neenakosti, ki so ovira za dolgotrajno gospodarsko rast; poziva Komisijo, naj v priporočilih za posamezne države obravnava okoljske davčne reforme, tudi v okviru fiskalne odgovornosti; poziva k skladnemu in celostnemu spremljanju prilagajanja najuspešnejšim državam glede ciljev strategije Evropa 2020;

Naložbe

| 8. | poziva k čim bolj učinkoviti uporabi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za podporo strateškim projektom, za katere ni na voljo drugih virov financiranja, v skladu z mandatom sklada; poziva države članice in EFSI, naj v razvoj dinamičnih seznamov projektov in naložbenih platform s pomočjo Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe in Evropskega portala naložbenih projektov tesno vključijo lokalne in regionalne organe; poudarja tudi, da je pomembno ustvariti sinergije med EFSI in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

8.

poziva k čim bolj učinkoviti uporabi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za podporo strateškim projektom, za katere ni na voljo drugih virov financiranja, v skladu z mandatom sklada; poziva države članice in EFSI, naj v razvoj dinamičnih seznamov projektov in naložbenih platform s pomočjo Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe in Evropskega portala naložbenih projektov tesno vključijo lokalne in regionalne organe; poudarja tudi, da je pomembno ustvariti sinergije med EFSI in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo evropske strukturne in investicijske sklade in v skladu s strategijo Evropa 2020, da bi okrepili kohezijo in ublažili razhajanja na enotnem trgu, in sicer tako, da se vsem regijam omogoči razvoj konkurenčnih prednosti in olajšajo dodatne zasebne naložbe; meni, da bi morale te naložbe služiti skladni industrijski politiki in da bi morale posebno pozornost nameniti ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, zlasti za mlade; poudarja, da so potrebni zadostne upravne zmogljivosti, dejavna vloga za regije ter boljše usklajevanje na vseh ravneh upravljanja in med njimi; poziva, naj se preučijo dodatni možni politični ukrepi za zmanjšanje naložbene vrzeli v EU; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo evropske strukturne in investicijske sklade in v skladu s strategijo Evropa 2020, da bi okrepili kohezijo in ublažili razhajanja na enotnem trgu, in sicer tako, da se vsem regijam omogoči razvoj konkurenčnih prednosti in olajšajo dodatne zasebne naložbe; meni, da bi morale te naložbe služiti skladni industrijski politiki in da bi morale posebno pozornost nameniti ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, zlasti za mlade; poudarja, da so potrebni zadostne upravne zmogljivosti, dejavna vloga za regije ter boljše usklajevanje na vseh ravneh upravljanja in med njimi; poziva, naj se preučijo dodatni možni politični ukrepi za zmanjšanje naložbene vrzeli v EU;

| 10. | se zaveda procesa razdolževanja, ki poteka v zasebnem sektorju; poudarja, da je stopnja naložb v Evropi še vedno precej nižja kot v obdobju pred krizo; v zvezi s tem opozarja na pomen hitre vzpostavitve bančne unije in izvedbe bančnih strukturnih reform, ter pomen spodbujanja kapitalskih naložb v mala in srednja podjetja s pomočjo unije kapitalskih trgov; poziva k čim večjem izkoriščanju EFSI in programa COSME, da bi izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; meni, da bi večja regulativna predvidljivost na enotnem trgu izboljšala zaupanje vlagateljev; |
| --- | --- |

10.

se zaveda procesa razdolževanja, ki poteka v zasebnem sektorju; poudarja, da je stopnja naložb v Evropi še vedno precej nižja kot v obdobju pred krizo; v zvezi s tem opozarja na pomen hitre vzpostavitve bančne unije in izvedbe bančnih strukturnih reform, ter pomen spodbujanja kapitalskih naložb v mala in srednja podjetja s pomočjo unije kapitalskih trgov; poziva k čim večjem izkoriščanju EFSI in programa COSME, da bi izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; meni, da bi večja regulativna predvidljivost na enotnem trgu izboljšala zaupanje vlagateljev;

| 11. | poudarja, da so potrebne večje naložbe v človeški kapital, zlasti izobraževanje in inovacije, tudi v okviru reform trga dela; poudarja, da je treba izboljšati nacionalne izobraževalne sisteme, sisteme poklicnega usposabljanja in sisteme vseživljenjskega učenja ter jih prilagoditi novim zahtevam po spretnostih in znanju na trgu dela EU; poudarja, da bo vse to omogočilo inovacije kot ključni dejavnik rasti, produktivnosti in konkurenčnosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo produktivnost javnih naložb; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so potrebne večje naložbe v človeški kapital, zlasti izobraževanje in inovacije, tudi v okviru reform trga dela; poudarja, da je treba izboljšati nacionalne izobraževalne sisteme, sisteme poklicnega usposabljanja in sisteme vseživljenjskega učenja ter jih prilagoditi novim zahtevam po spretnostih in znanju na trgu dela EU; poudarja, da bo vse to omogočilo inovacije kot ključni dejavnik rasti, produktivnosti in konkurenčnosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo produktivnost javnih naložb;

| 12. | pozdravlja naložbene profile po posameznih državah, ki razkrivajo nekatere od glavnih izzivov za naložbe v posameznih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj v odkrivanje ovir za naložbe vključijo vse ravni upravljanja in ustrezne deležnike ter se pri tem osredotočijo zlasti na notranji trg, skromno domače povpraševanje in strukturne reforme ter zagotavljanje ustreznih instrumentov za povezovanje javnega in zasebnega financiranja; poudarja, kako pomembna je visoka raven produktivnih naložb za dolgoročno gospodarsko dohitevanje držav članic; ugotavlja, da je treba v vsaki državi najti primerno ravnotežje med tekočimi izdatki, dolgoročno vzdržnostjo javnih financ in naložbami v gospodarski potencial za rast in da imajo enotni trg in evropski instrumenti, kot so EFSI in skladi ESI, pomembno vlogo pri podpiranju zdrave ravni naložb; poudarja, da lahko nizke javne naložbe v raziskave in inovacije v več državah povzročijo, da bodo te še globlje padle v „past srednjega dohodka“; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja naložbene profile po posameznih državah, ki razkrivajo nekatere od glavnih izzivov za naložbe v posameznih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj v odkrivanje ovir za naložbe vključijo vse ravni upravljanja in ustrezne deležnike ter se pri tem osredotočijo zlasti na notranji trg, skromno domače povpraševanje in strukturne reforme ter zagotavljanje ustreznih instrumentov za povezovanje javnega in zasebnega financiranja; poudarja, kako pomembna je visoka raven produktivnih naložb za dolgoročno gospodarsko dohitevanje držav članic; ugotavlja, da je treba v vsaki državi najti primerno ravnotežje med tekočimi izdatki, dolgoročno vzdržnostjo javnih financ in naložbami v gospodarski potencial za rast in da imajo enotni trg in evropski instrumenti, kot so EFSI in skladi ESI, pomembno vlogo pri podpiranju zdrave ravni naložb; poudarja, da lahko nizke javne naložbe v raziskave in inovacije v več državah povzročijo, da bodo te še globlje padle v „past srednjega dohodka“;

Strukturne reforme

| 13. | meni, da bi bilo treba po dolgem obdobju makroekonomskega prilagajanja poudarek nameniti izvajanju strukturnih reform in naložb, namenjenim krepitvi potenciala za rast na temelju kakovostnega zaposlovanja in produktivnosti, spodbujanju pravičnih, trdnih, učinkovitih in fiskalno vzdržnih sistemov socialnega varstva in pospeševanju trajnostnega prehoda gospodarstev držav članic k bolj učinkoviti rabi virov; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba po dolgem obdobju makroekonomskega prilagajanja poudarek nameniti izvajanju strukturnih reform in naložb, namenjenim krepitvi potenciala za rast na temelju kakovostnega zaposlovanja in produktivnosti, spodbujanju pravičnih, trdnih, učinkovitih in fiskalno vzdržnih sistemov socialnega varstva in pospeševanju trajnostnega prehoda gospodarstev držav članic k bolj učinkoviti rabi virov;

| 14. | poziva k trajnostnim reformam na trgih blaga, storitev in dela ter pokojninskih sistemov, pa tudi k boljšem pravnem urejanju, ki bo spodbujalo inovacije, ustvarjanje delovnih mest in pošteno konkurenco, ki bo povečala blaginjo, ne da bi zmanjšala varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

14.

poziva k trajnostnim reformam na trgih blaga, storitev in dela ter pokojninskih sistemov, pa tudi k boljšem pravnem urejanju, ki bo spodbujalo inovacije, ustvarjanje delovnih mest in pošteno konkurenco, ki bo povečala blaginjo, ne da bi zmanjšala varstvo potrošnikov;

| 15. | poudarja pomen učinkovitejše rabe virov in energije, tudi z razvojem krožnega gospodarstva; poudarja, da je pomembno nadalje razvijati resnično energetsko unijo, ki bo temeljila na solidarnosti, učinkovitosti in raznolikosti ter upoštevala domače vire energije, vključno z obnovljivimi viri; poziva Komisijo, naj te pomisleke vključi v priporočila za posamezne države, ker so tam najbolj pomembni za konkurenčnost in trajnostno rast; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen učinkovitejše rabe virov in energije, tudi z razvojem krožnega gospodarstva; poudarja, da je pomembno nadalje razvijati resnično energetsko unijo, ki bo temeljila na solidarnosti, učinkovitosti in raznolikosti ter upoštevala domače vire energije, vključno z obnovljivimi viri; poziva Komisijo, naj te pomisleke vključi v priporočila za posamezne države, ker so tam najbolj pomembni za konkurenčnost in trajnostno rast;

| 16. | poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in oblikovanje prilagodljivih trgov dela z manjšo segmentacijo; poudarja pomen vzdržnih in učinkovitih sistemov socialnega varstva; opozarja, da je zagotovitev visoke stopnje zaposlenosti pomemben dejavnik za ohranitev vzdržnih pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

16.

poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in oblikovanje prilagodljivih trgov dela z manjšo segmentacijo; poudarja pomen vzdržnih in učinkovitih sistemov socialnega varstva; opozarja, da je zagotovitev visoke stopnje zaposlenosti pomemben dejavnik za ohranitev vzdržnih pokojninskih sistemov;

| 17. | poudarja potrebo po sodobni, učinkoviti in državljanom prijazni javni upravi na vseh ravneh upravljanja ter po učinkovitih in preglednih predpisih glede javnega naročanja; poudarja, da je pomembno sprejeti nadaljnje ukrepe za vzpostavitev resnične e-uprave v državah članicah in med njimi; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo in odpravijo svoje upravne pomanjkljivosti, ki se v kriznih razmerah utegnejo izkazati za škodljive; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po sodobni, učinkoviti in državljanom prijazni javni upravi na vseh ravneh upravljanja ter po učinkovitih in preglednih predpisih glede javnega naročanja; poudarja, da je pomembno sprejeti nadaljnje ukrepe za vzpostavitev resnične e-uprave v državah članicah in med njimi; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo in odpravijo svoje upravne pomanjkljivosti, ki se v kriznih razmerah utegnejo izkazati za škodljive;

| 18. | poziva k večji davčni razbremenitvi dela, o kateri naj se odloča na nacionalni ravni, pri čemer je treba zagotoviti vzdržnost sistemov socialnega varstva; |
| --- | --- |

18.

poziva k večji davčni razbremenitvi dela, o kateri naj se odloča na nacionalni ravni, pri čemer je treba zagotoviti vzdržnost sistemov socialnega varstva;

| 19. | je seznanjen s predlogom programa za podporo strukturnim reformam, namenjenega okrepljenemu izvajanju rasti naklonjenih reform v državah članicah, o katerem se bo odločalo po rednem zakonodajnem postopku; ponovno poudarja, da je izvajanje strukturnih reform v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen s predlogom programa za podporo strukturnim reformam, namenjenega okrepljenemu izvajanju rasti naklonjenih reform v državah članicah, o katerem se bo odločalo po rednem zakonodajnem postopku; ponovno poudarja, da je izvajanje strukturnih reform v pristojnosti držav članic;

Fiskalna odgovornost

| 20. | ponovno poudarja, da bi potrebovali odgovorne fiskalne politike, usmerjene v rast, ki bi zagotavljale vzdržnost dolgov ter upoštevale gospodarski cikel in naložbene vrzeli, hkrati pa spoštovale socialne pravice državljanov; opozarja, da zelo visoka zadolženost nekaterih držav članic pomeni znatno tveganje v primeru morebitnih novih pretresov v euroobmočju; poudarja, da bo treba v državah z visokim deležem javnega dolga v BDP okrepiti prizadevanja za povečanje odpornosti javnih financ in spodbujanje rasti, da se bo javni dolg začel trajno manjšati; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da bi potrebovali odgovorne fiskalne politike, usmerjene v rast, ki bi zagotavljale vzdržnost dolgov ter upoštevale gospodarski cikel in naložbene vrzeli, hkrati pa spoštovale socialne pravice državljanov; opozarja, da zelo visoka zadolženost nekaterih držav članic pomeni znatno tveganje v primeru morebitnih novih pretresov v euroobmočju; poudarja, da bo treba v državah z visokim deležem javnega dolga v BDP okrepiti prizadevanja za povečanje odpornosti javnih financ in spodbujanje rasti, da se bo javni dolg začel trajno manjšati;

| 21. | vztraja pri izvajanju pakta o stabilnosti in rasti, pa tudi pri polni uporabi obstoječih določb o prožnosti v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. januarja 2015 (COM(2015)0012), med drugim za spodbujanje večjih naložbenih in strukturnih reform ter obravnavo varnostnih groženj in pritoka beguncev; |
| --- | --- |

21.

vztraja pri izvajanju pakta o stabilnosti in rasti, pa tudi pri polni uporabi obstoječih določb o prožnosti v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. januarja 2015 (COM(2015)0012), med drugim za spodbujanje večjih naložbenih in strukturnih reform ter obravnavo varnostnih groženj in pritoka beguncev;

| 22. | poudarja, da je treba doseči izboljšave pri pobiranju davkov, boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, ukrepanju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in davčnim oazam ter pri usklajevanju davčnih politik znotraj EU; poziva k učinkovitim in preglednim davčnim sistemom za boljše pobiranje davkov, preprečevanje izogibanja davkom in boj proti organiziranemu kriminalu; zato meni, da bi morali imeti davčni in carinski organi na voljo dovolj človeških virov ter materialnih in finančnih sredstev; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba doseči izboljšave pri pobiranju davkov, boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, ukrepanju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in davčnim oazam ter pri usklajevanju davčnih politik znotraj EU; poziva k učinkovitim in preglednim davčnim sistemom za boljše pobiranje davkov, preprečevanje izogibanja davkom in boj proti organiziranemu kriminalu; zato meni, da bi morali imeti davčni in carinski organi na voljo dovolj človeških virov ter materialnih in finančnih sredstev;

| 23. | podpira racionalna in posamezna prizadevanja držav za večjo kakovost, učinkovitost in rasti naklonjeno usmerjenost javne porabe, zlasti s preusmeritvijo neproduktivne porabe v naložbe, ki spodbujajo rast, vendar ne ogrožajo zagotavljanja nujnih javnih in socialnih storitev; |
| --- | --- |

23.

podpira racionalna in posamezna prizadevanja držav za večjo kakovost, učinkovitost in rasti naklonjeno usmerjenost javne porabe, zlasti s preusmeritvijo neproduktivne porabe v naložbe, ki spodbujajo rast, vendar ne ogrožajo zagotavljanja nujnih javnih in socialnih storitev;

Poseben poudarek na euroobmočju

| 24. | pozdravlja priporočila za gospodarsko politiko v euroobmočju, ki jih je Komisija predlagala šest mesecev pred priporočili za posamezne države, kot način za poglabljanje usklajenosti politik pri nadaljnjem ukrepanju po poročilu petih predsednikov in ustreznih resolucij Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja priporočila za gospodarsko politiko v euroobmočju, ki jih je Komisija predlagala šest mesecev pred priporočili za posamezne države, kot način za poglabljanje usklajenosti politik pri nadaljnjem ukrepanju po poročilu petih predsednikov in ustreznih resolucij Evropskega parlamenta;

| 25. | poudarja, da je euroobmočje zaradi svoje visoke stopnje soodvisnosti in enotnosti svoje monetarne politike gospodarska enota, v kateri je treba spodbujati približevanje najuspešnejšim državam in ga podpirati z večjim usklajevanjem nacionalnih politik; poudarja pomen okrepljenega ukrepanja vseh nacionalnih vlad, da v svojih državah članicah izvedejo potrebne gospodarske reforme in naložbe za zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij in preprečevanje negativnih učinkov prelivanja nacionalnih politik na druge države članice; zato poziva k poglobljeni oceni teh makroekonomskih neravnotežij in učinkov prelivanja, ki bi dopolnila oceno o ranljivosti posameznih držav in oceno makroekonomskega dialoga; vztraja pri popolni skladnosti priporočil za euroobmočje in priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je euroobmočje zaradi svoje visoke stopnje soodvisnosti in enotnosti svoje monetarne politike gospodarska enota, v kateri je treba spodbujati približevanje najuspešnejšim državam in ga podpirati z večjim usklajevanjem nacionalnih politik; poudarja pomen okrepljenega ukrepanja vseh nacionalnih vlad, da v svojih državah članicah izvedejo potrebne gospodarske reforme in naložbe za zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij in preprečevanje negativnih učinkov prelivanja nacionalnih politik na druge države članice; zato poziva k poglobljeni oceni teh makroekonomskih neravnotežij in učinkov prelivanja, ki bi dopolnila oceno o ranljivosti posameznih držav in oceno makroekonomskega dialoga; vztraja pri popolni skladnosti priporočil za euroobmočje in priporočil za posamezne države;

| 26. | pozdravlja, da se večja pozornost namenja skupni fiskalni naravnanosti euroobmočja, ki pa ne preusmerja pozornosti od odgovornosti posameznih držav članic; opozarja, da kar zadeva postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, fiskalnega primanjkljaja v eni državi članici ni mogoče izravnati s fiskalnim presežkom v drugi; poziva k rednemu spremljanju, ali je skupna fiskalna naravnanost primerna glede na obstoječe naložbene vrzeli; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja, da se večja pozornost namenja skupni fiskalni naravnanosti euroobmočja, ki pa ne preusmerja pozornosti od odgovornosti posameznih držav članic; opozarja, da kar zadeva postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, fiskalnega primanjkljaja v eni državi članici ni mogoče izravnati s fiskalnim presežkom v drugi; poziva k rednemu spremljanju, ali je skupna fiskalna naravnanost primerna glede na obstoječe naložbene vrzeli;

| 27. | podpira priporočilo o različnem določanju fiskalnega napora za posamezne države članic, pri katerem bi upoštevali njihov položaj glede na zahteve iz pakta o stabilnosti in rasti in njihove potrebe po stabilizaciji, pa tudi učinke prelivanja; ugotavlja, da to za številne države članice pomeni izvajanje fiskalne konsolidacije, ki spodbuja rast; po drugi strani ugotavlja, da imajo nekatere države večji fiskalni manevrski prostor glede na zahteve pakta za stabilnost in rast, ki bi ga v tem trenutku lahko uporabili za podporo domačemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

27.

podpira priporočilo o različnem določanju fiskalnega napora za posamezne države članic, pri katerem bi upoštevali njihov položaj glede na zahteve iz pakta o stabilnosti in rasti in njihove potrebe po stabilizaciji, pa tudi učinke prelivanja; ugotavlja, da to za številne države članice pomeni izvajanje fiskalne konsolidacije, ki spodbuja rast; po drugi strani ugotavlja, da imajo nekatere države večji fiskalni manevrski prostor glede na zahteve pakta za stabilnost in rast, ki bi ga v tem trenutku lahko uporabili za podporo domačemu gospodarstvu;

| 28. | ugotavlja, da je visok presežek na tekočem računu euroobmočja sicer dobrodošel znak njegove zunanje konkurenčnosti, vendar njegova trenutna raven tudi kaže na pomanjkanje domačih naložb, kar ima škodljiv učinek na rast in zaposlovanje; meni, da bi bilo okrepljeno domače povpraševanje ustreznejše za trajnostno rast euroobmočja, ustreznejše pa bi bilo tudi z globalnega vidika; se zaveda, da je presežek na tekočem računu v nekaterih državah članicah povezan s pozitivnimi učinki prelivanja v celotni verigi dodane vrednosti, ki lahko na različne načine koristijo nekaterim drugim državam članicam; priznava tudi vlogo, ki jo ima enotna valuta, ker pomaga bolj konkurenčnim državam ohraniti visoke presežke do preostalega sveta; pozdravlja ugotovitve zimske napovedi Komisije za 2016, po kateri je gospodarsko rast v nekaterih državah članicah v letu 2015 poganjalo zlasti domače povpraševanje; meni, da je pomembno, da države članice z višjimi presežki na tekočih računih plačilne bilance še naprej krepijo domače povpraševanje v lastno in splošno korist; hkrati poziva manj konkurenčne države članice, naj učinkovito izvedejo strukturne reforme in kakovostne naložbe za posodobitev njihovih gospodarstev in vzpostavitev trajnostnega poslovnega okolja za dolgoročne naložbe v skladu s strategijo Evropa 2020; meni, da je to najboljši način za zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij znotraj držav članic, za razliko od notranje devalvacije, ki slabi povpraševanje in upočasnjuje gospodarsko rast v euroobmočju; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je visok presežek na tekočem računu euroobmočja sicer dobrodošel znak njegove zunanje konkurenčnosti, vendar njegova trenutna raven tudi kaže na pomanjkanje domačih naložb, kar ima škodljiv učinek na rast in zaposlovanje; meni, da bi bilo okrepljeno domače povpraševanje ustreznejše za trajnostno rast euroobmočja, ustreznejše pa bi bilo tudi z globalnega vidika; se zaveda, da je presežek na tekočem računu v nekaterih državah članicah povezan s pozitivnimi učinki prelivanja v celotni verigi dodane vrednosti, ki lahko na različne načine koristijo nekaterim drugim državam članicam; priznava tudi vlogo, ki jo ima enotna valuta, ker pomaga bolj konkurenčnim državam ohraniti visoke presežke do preostalega sveta; pozdravlja ugotovitve zimske napovedi Komisije za 2016, po kateri je gospodarsko rast v nekaterih državah članicah v letu 2015 poganjalo zlasti domače povpraševanje; meni, da je pomembno, da države članice z višjimi presežki na tekočih računih plačilne bilance še naprej krepijo domače povpraševanje v lastno in splošno korist; hkrati poziva manj konkurenčne države članice, naj učinkovito izvedejo strukturne reforme in kakovostne naložbe za posodobitev njihovih gospodarstev in vzpostavitev trajnostnega poslovnega okolja za dolgoročne naložbe v skladu s strategijo Evropa 2020; meni, da je to najboljši način za zmanjšanje makroekonomskih neravnotežij znotraj držav članic, za razliko od notranje devalvacije, ki slabi povpraševanje in upočasnjuje gospodarsko rast v euroobmočju;

| 29. | poudarja, da je treba spodbujati pravo ekonomsko in socialno konvergenco, ki jo poganjajo boljša produktivnost in nestroškovni dejavniki; poudarja, kako pomembno je, da vse države članice učinkovito izvajajo strukturne reforme, izboljšajo kakovost javne porabe in imajo dovolj naložbenih zmogljivosti, da bi omogočili uravnoteženo in trajnostno rast, ki je ključna tudi za zmanjšanje deleža javnega razmerja med dolgom in BDP; priznava, da visok javni in zasebni dolg znatno zmanjšujeta zmogljivost za naložbe in s tem upočasnjujeta rast; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba spodbujati pravo ekonomsko in socialno konvergenco, ki jo poganjajo boljša produktivnost in nestroškovni dejavniki; poudarja, kako pomembno je, da vse države članice učinkovito izvajajo strukturne reforme, izboljšajo kakovost javne porabe in imajo dovolj naložbenih zmogljivosti, da bi omogočili uravnoteženo in trajnostno rast, ki je ključna tudi za zmanjšanje deleža javnega razmerja med dolgom in BDP; priznava, da visok javni in zasebni dolg znatno zmanjšujeta zmogljivost za naložbe in s tem upočasnjujeta rast;

| 30. | opozarja, da se plače določajo z neodvisnimi kolektivnimi pogajanji, in poziva ustrezne akterje, naj zagotovijo odgovorno in rasti naklonjeno usklajevanje plač, ki naj odraža povečanje produktivnosti; zlasti poziva zadevne akterje v državah s primanjkljajem tekočega računa ali skoraj izravnanim tekočim računom, naj nadaljujejo prizadevanja za opvečanje produktivnosti in ohranjanje konkurenčnosti; hkrati poziva vse zadevne akterje v državah z visokim presežkom, naj uporabijo presežne prihranke za podporo domačemu povpraševanju in naložbam; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da se plače določajo z neodvisnimi kolektivnimi pogajanji, in poziva ustrezne akterje, naj zagotovijo odgovorno in rasti naklonjeno usklajevanje plač, ki naj odraža povečanje produktivnosti; zlasti poziva zadevne akterje v državah s primanjkljajem tekočega računa ali skoraj izravnanim tekočim računom, naj nadaljujejo prizadevanja za opvečanje produktivnosti in ohranjanje konkurenčnosti; hkrati poziva vse zadevne akterje v državah z visokim presežkom, naj uporabijo presežne prihranke za podporo domačemu povpraševanju in naložbam;

| 31. | poziva k ukrepom, ki bi preprečevali tekmovanje v zniževanju obdavčenja in socialnih standardov, kar povečuje neenakosti; opozarja, da je treba ohraniti mednarodno konkurenčnost na podlagi produktivnosti in zbliževanja navzgor; pozdravlja, da se več pozornosti posveča trem zaposlitvenim kazalnikom iz preglednice o makroekonomskih neravnotežjih, ter prosi Komisijo, naj jih obravnava kot enakovredne drugim; meni tudi, da je treba pri oblikovanju politik ustrezno upoštevati preglednico ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov ter ustrezne kazalnike glede učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

31.

poziva k ukrepom, ki bi preprečevali tekmovanje v zniževanju obdavčenja in socialnih standardov, kar povečuje neenakosti; opozarja, da je treba ohraniti mednarodno konkurenčnost na podlagi produktivnosti in zbliževanja navzgor; pozdravlja, da se več pozornosti posveča trem zaposlitvenim kazalnikom iz preglednice o makroekonomskih neravnotežjih, ter prosi Komisijo, naj jih obravnava kot enakovredne drugim; meni tudi, da je treba pri oblikovanju politik ustrezno upoštevati preglednico ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov ter ustrezne kazalnike glede učinkovite rabe virov;

| 32. | je seznanjen s sklepi Evropskega sveta o ekonomski in monetarni uniji iz decembra 2015 ter poziva Komisijo, naj začne čim prej pripravljati dolgoročnejše ukrepe; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen s sklepi Evropskega sveta o ekonomski in monetarni uniji iz decembra 2015 ter poziva Komisijo, naj začne čim prej pripravljati dolgoročnejše ukrepe;

Učinkovitejši evropski semester z okrepljeno demokratično odgovornostjo

| 33. | obžaluje slabo izvajanje priporočil za posamezne države ter meni, da je treba za boljše izvajanje bolje opredeliti jasno izražene prednostne naloge na evropski ravni in razširiti odkrito javno razpravo, politično pripravljenost in zavezanost na nacionalni ravni, saj bodo poročila tako pridobila večji pomen in spodbudila nacionalno odgovornost; v zvezi s tem pozdravlja obiske članov Komisije v državah članicah z namenom razprav o procesu evropskega semestra in dokumentih, povezanih z njim; |
| --- | --- |

33.

obžaluje slabo izvajanje priporočil za posamezne države ter meni, da je treba za boljše izvajanje bolje opredeliti jasno izražene prednostne naloge na evropski ravni in razširiti odkrito javno razpravo, politično pripravljenost in zavezanost na nacionalni ravni, saj bodo poročila tako pridobila večji pomen in spodbudila nacionalno odgovornost; v zvezi s tem pozdravlja obiske članov Komisije v državah članicah z namenom razprav o procesu evropskega semestra in dokumentih, povezanih z njim;

| 34. | poziva k vzpostavitvi ustreznega ravnovesja med izdajanjem priporočil za posamezne države, ki so osredotočena na ključne prednostne naloge, in zagotavljanjem, da ta priporočila obravnavajo vse ključne izzive, tudi potrebo, da se prepreči ponovna dolžniška kriza in da se povečajo konkurenčnost, rast in zaposlovanje, ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

34.

poziva k vzpostavitvi ustreznega ravnovesja med izdajanjem priporočil za posamezne države, ki so osredotočena na ključne prednostne naloge, in zagotavljanjem, da ta priporočila obravnavajo vse ključne izzive, tudi potrebo, da se prepreči ponovna dolžniška kriza in da se povečajo konkurenčnost, rast in zaposlovanje, ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020;

| 35. | pozdravlja plenarno razprave s predsednikom Komisije in predsednikom Euroskupine o osnutku priporočila za euroobmočje z dne 15. decembra 2015 in izraža prošnjo, da bi tovrstne razprave postale redni del evropskega semestra; meni, da bi tovrstne razprave okrepile in dopolnile demokratični dialog, zlasti gospodarski dialog, ter pomagale povečati odgovornost izvršilne veje oblasti; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja plenarno razprave s predsednikom Komisije in predsednikom Euroskupine o osnutku priporočila za euroobmočje z dne 15. decembra 2015 in izraža prošnjo, da bi tovrstne razprave postale redni del evropskega semestra; meni, da bi tovrstne razprave okrepile in dopolnile demokratični dialog, zlasti gospodarski dialog, ter pomagale povečati odgovornost izvršilne veje oblasti;

| 36. | poudarja, da bi moralo pomladansko zasedanje Evropskega sveta ostati osrednja priložnost za opredeljevanje prednostnih nalog; pozdravlja razpravo s Komisijo na plenarnem zasedanju o prednostnih nalogah letnega pregleda rasti pred njegovim sprejetjem in po njem; opominja, da je oblikovanje gospodarske politike na podlagi priporočila, ki ga Svet izda državam članicam, izvedbeni akt, ki zahteva demokratični nadzor Evropskega parlamenta in razpravo v njem; zato poziva Svet, naj sprejme priporočila in sklepe za euroobmočje v zvezi s svežnjem letnega pregleda rasti, potem ko bo svoje mnenje o njih izrazil tudi Parlament; potrjuje svojo zavezanost čim hitrejšemu razmisleku o teh dokumentih, da bo lahko svoje stališče izrazil dovolj zgodaj pred pomladanskim zasedanjem Evropskega sveta; pozdravlja povabilo Evropskemu parlamentu, naj njegov predsednik posreduje stališče Parlamenta na pomladanskem zasedanju Evropskega sveta; poudarja še, da mora biti Evropski parlament v skladu s Pogodbo obveščen, ko Svet sprejme priporočila, in seznanjen z rezultati večstranskega nadzora; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi moralo pomladansko zasedanje Evropskega sveta ostati osrednja priložnost za opredeljevanje prednostnih nalog; pozdravlja razpravo s Komisijo na plenarnem zasedanju o prednostnih nalogah letnega pregleda rasti pred njegovim sprejetjem in po njem; opominja, da je oblikovanje gospodarske politike na podlagi priporočila, ki ga Svet izda državam članicam, izvedbeni akt, ki zahteva demokratični nadzor Evropskega parlamenta in razpravo v njem; zato poziva Svet, naj sprejme priporočila in sklepe za euroobmočje v zvezi s svežnjem letnega pregleda rasti, potem ko bo svoje mnenje o njih izrazil tudi Parlament; potrjuje svojo zavezanost čim hitrejšemu razmisleku o teh dokumentih, da bo lahko svoje stališče izrazil dovolj zgodaj pred pomladanskim zasedanjem Evropskega sveta; pozdravlja povabilo Evropskemu parlamentu, naj njegov predsednik posreduje stališče Parlamenta na pomladanskem zasedanju Evropskega sveta; poudarja še, da mora biti Evropski parlament v skladu s Pogodbo obveščen, ko Svet sprejme priporočila, in seznanjen z rezultati večstranskega nadzora;

| 37. | opozarja, kako pomembno je, da nacionalni parlamenti razpravljajo o poročilih in priporočilih za posamezne države ter glasujejo o nacionalnih programih reform in nacionalnih konvergenčnih programih ali programih za stabilnost; poziva države članice, naj strukturirano vključijo socialne partnerje, lokalne in regionalne organe ter druge pomembne deležnike in izkoristijo hitro objavo poročil za posamezne države; opozarja na nenadomestljivost socialnih partnerjev pri določanju plač in ključno vlogo, ki bi jo morali imeti v širših gospodarskih razpravah, zlasti v zvezi s spodbujanjem produktivnosti; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju nacionalnih parlamentov z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

37.

opozarja, kako pomembno je, da nacionalni parlamenti razpravljajo o poročilih in priporočilih za posamezne države ter glasujejo o nacionalnih programih reform in nacionalnih konvergenčnih programih ali programih za stabilnost; poziva države članice, naj strukturirano vključijo socialne partnerje, lokalne in regionalne organe ter druge pomembne deležnike in izkoristijo hitro objavo poročil za posamezne države; opozarja na nenadomestljivost socialnih partnerjev pri določanju plač in ključno vlogo, ki bi jo morali imeti v širših gospodarskih razpravah, zlasti v zvezi s spodbujanjem produktivnosti; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju nacionalnih parlamentov z Evropskim parlamentom;

| 38. | poziva Komisijo, naj začne pogajanja za medinstitucionalni sporazum o gospodarskem upravljanju; vztraja, da bi moral ta medinstitucionalni sporazum v okviru Pogodb zagotoviti, da bo struktura evropskega semestra omogočala konstruktiven in reden parlamentarni nadzor postopka, zlasti glede prednostnih nalog letnega pregleda rasti in priporočil za euroobmočje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj začne pogajanja za medinstitucionalni sporazum o gospodarskem upravljanju; vztraja, da bi moral ta medinstitucionalni sporazum v okviru Pogodb zagotoviti, da bo struktura evropskega semestra omogočala konstruktiven in reden parlamentarni nadzor postopka, zlasti glede prednostnih nalog letnega pregleda rasti in priporočil za euroobmočje;

Proračunske politike

| 39. | obžaluje, da zaradi skromnega proračuna EU, ker ni mogoče spreminjati pravil glede lastnih sredstev ter ker ni skladnosti med gospodarskimi napovedmi, prednostnimi nalogami ekonomske politike in oblikovanjem enoletnih in večletnih proračunov, ni zadovoljivega finančnega vzvoda; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da zaradi skromnega proračuna EU, ker ni mogoče spreminjati pravil glede lastnih sredstev ter ker ni skladnosti med gospodarskimi napovedmi, prednostnimi nalogami ekonomske politike in oblikovanjem enoletnih in večletnih proračunov, ni zadovoljivega finančnega vzvoda;

| 40. | poudarja, da proračun EU neposredno prispeva k uresničevanju dveh od treh ciljev letnega pregleda rasti za leto 2016 (oživitev naložb, nadaljevanje strukturnih reform in izvajanje odgovorne in iskrene fiskalne politike, ki bi bila v skladu z napovedanimi političnimi zavezami); pozdravlja predlog Komisije, da bi sredstva EU za tehnično pomoč uporabili za podporo strukturnim reformam; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da proračun EU neposredno prispeva k uresničevanju dveh od treh ciljev letnega pregleda rasti za leto 2016 (oživitev naložb, nadaljevanje strukturnih reform in izvajanje odgovorne in iskrene fiskalne politike, ki bi bila v skladu z napovedanimi političnimi zavezami); pozdravlja predlog Komisije, da bi sredstva EU za tehnično pomoč uporabili za podporo strukturnim reformam;

| 41. | meni, da bi lahko s proračunom EU razbremenili nacionalne proračune in podkrepili prizadevanja za fiskalno konsolidacijo z uvedbo lastnih sredstev in racionalizacijo odhodkov; prepričan je, da bi lahko z okrepljenim upravljanjem javnih sredstev na ravni EU ustvarili ekonomijo obsega in tako zmanjšali odhodke, na primer na diplomatskem in vojaškem področju, ne da bi bilo pri tem ogroženo načelo deljenega upravljanja, predvsem v zvezi s strukturnimi skladi; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi lahko s proračunom EU razbremenili nacionalne proračune in podkrepili prizadevanja za fiskalno konsolidacijo z uvedbo lastnih sredstev in racionalizacijo odhodkov; prepričan je, da bi lahko z okrepljenim upravljanjem javnih sredstev na ravni EU ustvarili ekonomijo obsega in tako zmanjšali odhodke, na primer na diplomatskem in vojaškem področju, ne da bi bilo pri tem ogroženo načelo deljenega upravljanja, predvsem v zvezi s strukturnimi skladi;

| 42. | poudarja, da je ustvarjanje primanjkljaja v proračunu EU nezakonito; ugotavlja, da države članice pojmujejo proračun EU kot spremenljivko za prilagajanje nacionalnih proračunov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je ustvarjanje primanjkljaja v proračunu EU nezakonito; ugotavlja, da države članice pojmujejo proračun EU kot spremenljivko za prilagajanje nacionalnih proračunov;

| 43. | poudarja, da je za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije potrebno večje povezovanje znotraj euroobmočja in da je proračunska unija temelj za uspešno delovanje eura; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije potrebno večje povezovanje znotraj euroobmočja in da je proračunska unija temelj za uspešno delovanje eura;

| 44. | poziva, naj se v zvezi s stališčem Parlamenta do euroobmočja in njegove proračunske zmogljivosti upoštevajo sklepi samoiniciativnega poročila o proračunski zmogljivosti euroobmočja, ki bo pripravljeno v letu 2016; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj se v zvezi s stališčem Parlamenta do euroobmočja in njegove proračunske zmogljivosti upoštevajo sklepi samoiniciativnega poročila o proračunski zmogljivosti euroobmočja, ki bo pripravljeno v letu 2016;

| 45. | poziva Komisijo, naj izvede pregled večletnega finančnega okvira, kot je bilo dogovorjeno junija 2013 v okviru političnega dogovora med Parlamentom, Komisijo in Svetom; poudarja, da so finančne in humanitarne krize, ki so prizadele EU v obdobju 2009-2014, razkrile neustreznost sedanjega večletnega finančnega okvira; poudarja tudi, da je treba izvesti temeljito reformo finančnega načrtovanja EU ter pri tem ustrezno upoštevati cilje, financiranje in trajanje instrumentov, ki so na voljo. |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj izvede pregled večletnega finančnega okvira, kot je bilo dogovorjeno junija 2013 v okviru političnega dogovora med Parlamentom, Komisijo in Svetom; poudarja, da so finančne in humanitarne krize, ki so prizadele EU v obdobju 2009-2014, razkrile neustreznost sedanjega večletnega finančnega okvira; poudarja tudi, da je treba izvesti temeljito reformo finančnega načrtovanja EU ter pri tem ustrezno upoštevati cilje, financiranje in trajanje instrumentov, ki so na voljo.

Politike na področju okolja, javnega zdravja in varnosti hrane

| 46. | poudarja, da je bistveno, da se ta priporočila vključijo v proces evropskega semestra, če naj reforma zakonodaje o odpadkih in akcijski načrt o krožnem gospodarstvu pospešita prehod evropskega gospodarstva na krožni model, s tem pa bi spodbodli konkurenčnost, odpiranje delovnih mest in ustvarjanje trajnostne rasti; priporoča, naj se načela krožnega gospodarstva vključijo v priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je bistveno, da se ta priporočila vključijo v proces evropskega semestra, če naj reforma zakonodaje o odpadkih in akcijski načrt o krožnem gospodarstvu pospešita prehod evropskega gospodarstva na krožni model, s tem pa bi spodbodli konkurenčnost, odpiranje delovnih mest in ustvarjanje trajnostne rasti; priporoča, naj se načela krožnega gospodarstva vključijo v priporočila za posamezne države;

| 47. | ponovno poudarja, da je potreben fiskalni okvir, ki bo skladen z načelom odgovornosti povzročitelja in bo dal prave signale za naložbe v učinkovito rabo virov, posodobitev proizvodnih procesov in izdelovanje bolj popravljivih in trajnejših proizvodov; znova poudarja, da je treba postopoma ukiniti okolju škodljive subvencije in davčno obremenitev preusmeriti z dela na onesnaževanje okolja; |
| --- | --- |

47.

ponovno poudarja, da je potreben fiskalni okvir, ki bo skladen z načelom odgovornosti povzročitelja in bo dal prave signale za naložbe v učinkovito rabo virov, posodobitev proizvodnih procesov in izdelovanje bolj popravljivih in trajnejših proizvodov; znova poudarja, da je treba postopoma ukiniti okolju škodljive subvencije in davčno obremenitev preusmeriti z dela na onesnaževanje okolja;

| 48. | meni, da je v okviru evropskega semestra pomembno oceniti delovanje sistemov zdravstvenega varstva, in podpira prehod na pristop, ki bo temeljil na rezultatih, ter poudarek na preprečevanju bolezni in spodbujanju zdravja; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z deležniki razvije orodja za spremljanje ciljev na področju zdravja in merjenje dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva ter naj spodbuja preglednost stroškov zdravstvenih raziskav, da bi zmanjšala razhajanja in neenakosti v zdravstvu med državami članicami in znotraj njih; poziva Komisijo, naj v priporočilih za posamezne države upošteva dolgoročne učinke na zdravje in fiskalne vplive ukrepov, ki se nanašajo na preventivne programe; |
| --- | --- |

48.

meni, da je v okviru evropskega semestra pomembno oceniti delovanje sistemov zdravstvenega varstva, in podpira prehod na pristop, ki bo temeljil na rezultatih, ter poudarek na preprečevanju bolezni in spodbujanju zdravja; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z deležniki razvije orodja za spremljanje ciljev na področju zdravja in merjenje dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva ter naj spodbuja preglednost stroškov zdravstvenih raziskav, da bi zmanjšala razhajanja in neenakosti v zdravstvu med državami članicami in znotraj njih; poziva Komisijo, naj v priporočilih za posamezne države upošteva dolgoročne učinke na zdravje in fiskalne vplive ukrepov, ki se nanašajo na preventivne programe;

| 49. | poudarja, kako pomembna je vzdržnost sektorja zdravstvenega varstva, ki ima pomembno vlogo v vsem gospodarstvu, saj predstavlja 8 % evropske delovne sile in 10 % BDP v EU, in zagotavlja enakopraven dostop do zdravstvenih storitev za vse državljane – zdravje je namreč bistven dejavnik za stabilnost, trajnost in nadaljnji razvoj držav članic in njihovih gospodarstev; |
| --- | --- |

49.

poudarja, kako pomembna je vzdržnost sektorja zdravstvenega varstva, ki ima pomembno vlogo v vsem gospodarstvu, saj predstavlja 8 % evropske delovne sile in 10 % BDP v EU, in zagotavlja enakopraven dostop do zdravstvenih storitev za vse državljane – zdravje je namreč bistven dejavnik za stabilnost, trajnost in nadaljnji razvoj držav članic in njihovih gospodarstev;

Regionalne politike

| 50. | se zaveda, kako pomembne so naložbe EU za manj razvite regije ter da je pomembno zagotoviti, da bodo te naložbe lahko pritegnile še druge ter tako spodbujale ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

50.

se zaveda, kako pomembne so naložbe EU za manj razvite regije ter da je pomembno zagotoviti, da bodo te naložbe lahko pritegnile še druge ter tako spodbujale ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo;

| 51. | pozna povezave med cilji procesa evropskega semestra in načrtovanjem programov za evropske strukturne in investicijske sklade za obdobje 2014–2020, kakor je razvidno iz sporazumov o partnerstvu; zato meni, da bi lahko imeli instrumenti kohezijske politike po reformi za obdobje 2014–2020 zelo pomembno vlogo pri izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, s tem pa bi prispevali k uresničevanju strateških ciljev EU ter dejanskemu izvajanju sporazumov o partnerstvu; poudarja, da so programi in cilji v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov večletne in dolgoročne narave v primerjavi z letnim ciklom evropskega semestra, in da je treba uskladiti prednostne naloge Evropske unije, nacionalne potrebe ter regionalne in lokalne potrebe; |
| --- | --- |

51.

pozna povezave med cilji procesa evropskega semestra in načrtovanjem programov za evropske strukturne in investicijske sklade za obdobje 2014–2020, kakor je razvidno iz sporazumov o partnerstvu; zato meni, da bi lahko imeli instrumenti kohezijske politike po reformi za obdobje 2014–2020 zelo pomembno vlogo pri izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, s tem pa bi prispevali k uresničevanju strateških ciljev EU ter dejanskemu izvajanju sporazumov o partnerstvu; poudarja, da so programi in cilji v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov večletne in dolgoročne narave v primerjavi z letnim ciklom evropskega semestra, in da je treba uskladiti prednostne naloge Evropske unije, nacionalne potrebe ter regionalne in lokalne potrebe;

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(7)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(8)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(9)  UL L 192,18.7.2015, str. 27.

(10)  UL L 268, 15.10.2015, str. 28.

(11)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0238.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0408.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0469.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/93

---

P8_TA(2016)0059

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (2015/2330(INI))

(2018/C 035/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji in člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji in člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 145, 148 in 152 ter člena 153(5) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 145, 148 in 152 ter člena 153(5) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 174 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 349 PDEU, ki določa poseben status za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 PDEU, ki določa poseben status za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV te listine (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV te listine (Solidarnost),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2016 – krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2016 – krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (COM(2015)0690),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja 2016 (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja 2016 (COM(2015)0691),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2015)0692),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 26. novembra 2015 k Sporočilu Komisije o letnem pregledu rasti za leto 2016 (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 26. novembra 2015 k Sporočilu Komisije o letnem pregledu rasti za leto 2016 (COM(2015)0700),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta z dne 2. marca 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2015)0098) in stališča Parlamenta z dne 8. julija 2015 o tej temi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta z dne 2. marca 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2015)0098) in stališča Parlamenta z dne 8. julija 2015 o tej temi (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. aprila 2014 o učinkovitih, dostopnih in prožnih zdravstvenih sistemih (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. aprila 2014 o učinkovitih, dostopnih in prožnih zdravstvenih sistemih (COM(2014)0215),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (COM(2013)0690),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (C(2013)0778),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom Pobuda Priložnosti za mlade (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom Pobuda Priložnosti za mlade (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011, povezane s tem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011, povezane s tem (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila o strategiji za enakost med ženskami in moškimi v obdobju 2010–2015 in dokumenta o strateških prizadevanjih za enakost med ženskami in moškimi v prihodnjem obdobju 2016–2019, ki se posebej nanaša na zaposlovanje in ekonomsko neodvisnost žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o strategiji za enakost med ženskami in moškimi v obdobju 2010–2015 in dokumenta o strateških prizadevanjih za enakost med ženskami in moškimi v prihodnjem obdobju 2016–2019, ki se posebej nanaša na zaposlovanje in ekonomsko neodvisnost žensk,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela,

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (13414/15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (13414/15),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito iz leta 2014 z naslovom Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito iz leta 2014 z naslovom Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (4),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Svetu O-000121/2015 – B8-1102/2015 ter svoje s tem povezane resolucije z dne 29. oktobra 2015 o priporočilu Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Svetu O-000121/2015 – B8-1102/2015 ter svoje s tem povezane resolucije z dne 29. oktobra 2015 o priporočilu Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 z naslovom Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 z naslovom Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o zaposlovanju in socialnih vidikih strategije Evropa 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o zaposlovanju in socialnih vidikih strategije Evropa 2020 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o zaposlovanju mladih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o zaposlovanju mladih (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest? (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest? (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (12),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (13),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN o pravicah invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (september 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN o pravicah invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (september 2015),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2015 z naslovom Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2015 z naslovom Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju (14),

| — | ob upoštevanju publikacije Eurostata iz aprila 2015 o brezposelnosti v regijah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Eurostata iz aprila 2015 o brezposelnosti v regijah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer na področju zaposlovanja in socialnih zadev v EU iz marca 2015 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer na področju zaposlovanja in socialnih zadev v EU iz marca 2015 (15),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD z dne 9. decembra 2014 o razvoju dohodkovne neenakosti in njenem vplivu na gospodarsko rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD z dne 9. decembra 2014 o razvoju dohodkovne neenakosti in njenem vplivu na gospodarsko rast,

| — | ob upoštevanju pete in šeste evropske raziskave o delovnih razmerah iz leta 2010 in 2015 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete in šeste evropske raziskave o delovnih razmerah iz leta 2010 in 2015 (16),

| — | ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound z dne 16. februarja 2016 o vlogi socialnih partnerjev v evropskem semestru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound z dne 16. februarja 2016 o vlogi socialnih partnerjev v evropskem semestru,

| — | ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound z dne 17. junija 2014 z naslovom Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU's new economic governance regime (Spremembe mehanizmov določanja plač v času krize in v okviru novega sistema EU za ekonomsko upravljanje); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound z dne 17. junija 2014 z naslovom Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU's new economic governance regime (Spremembe mehanizmov določanja plač v času krize in v okviru novega sistema EU za ekonomsko upravljanje);

| — | ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra za leto 2016,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0031/2016),

| A. | ker se stopnja brezposelnosti od druge polovice leta 2013 počasi zmanjšuje, vendar ne dovolj hitro, da bi zajezili brezposelnost in revščino, kljub podpori nekaterih makroekonomskih politik in strukturnih reform; ker kljub temu ostaja previsoka v številnih državah članicah in trenutno zadeva 9,9 % dejavnih državljanov, tj. 23 milijonov Evropejcev, od katerih je približno polovica dolgotrajno brezposelnih, in več kot 10 % v euroobmočju, kar je še vedno daleč nad podatki iz leta 2008; ker je zaradi tega bistvenega pomena, da se upoštevajo posebne mikroekonomske razmere in izvedejo dodatne socialno pravične strukturne reforme, katerih socialni učinek bi bilo treba oceniti, preden začnejo veljati; |
| --- | --- |

A.

ker se stopnja brezposelnosti od druge polovice leta 2013 počasi zmanjšuje, vendar ne dovolj hitro, da bi zajezili brezposelnost in revščino, kljub podpori nekaterih makroekonomskih politik in strukturnih reform; ker kljub temu ostaja previsoka v številnih državah članicah in trenutno zadeva 9,9 % dejavnih državljanov, tj. 23 milijonov Evropejcev, od katerih je približno polovica dolgotrajno brezposelnih, in več kot 10 % v euroobmočju, kar je še vedno daleč nad podatki iz leta 2008; ker je zaradi tega bistvenega pomena, da se upoštevajo posebne mikroekonomske razmere in izvedejo dodatne socialno pravične strukturne reforme, katerih socialni učinek bi bilo treba oceniti, preden začnejo veljati;

| B. | ker se je začelo tretje leto gospodarskega okrevanja in naj bi rast v letu 2016 v EU-28 znašala 2 %, v euroobmočju pa 1,8 %, vendar okrevanje poteka različno med državami članicami in znotraj njih ter je delno odvisno od začasnih dejavnikov, kot je vztrajno padanje cen energije, kar prispeva k povečanju kupne moči, v primerih, ko vpliva na realno gospodarstvo; ker to kaže, da lahko EU stori več za spodbuditev gospodarskega in socialnega okrevanja, da bi bilo srednjeročno bolj vzdržno, zlasti v sedanjih negotovih razmerah v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

ker se je začelo tretje leto gospodarskega okrevanja in naj bi rast v letu 2016 v EU-28 znašala 2 %, v euroobmočju pa 1,8 %, vendar okrevanje poteka različno med državami članicami in znotraj njih ter je delno odvisno od začasnih dejavnikov, kot je vztrajno padanje cen energije, kar prispeva k povečanju kupne moči, v primerih, ko vpliva na realno gospodarstvo; ker to kaže, da lahko EU stori več za spodbuditev gospodarskega in socialnega okrevanja, da bi bilo srednjeročno bolj vzdržno, zlasti v sedanjih negotovih razmerah v svetovnem gospodarstvu;

| C. | ker se fiskalna konsolidacija v EU-28 izboljšuje, splošni proračunski primanjkljaj pa se je zmanjšal s 4,5 % leta 2011 na 2,5 % leta 2015; |
| --- | --- |

C.

ker se fiskalna konsolidacija v EU-28 izboljšuje, splošni proračunski primanjkljaj pa se je zmanjšal s 4,5 % leta 2011 na 2,5 % leta 2015;

| D. | ker po poročanju Evropske komisije (17) še vedno obstajajo razlike v zaposlovanju in socialne razlike znotraj držav članic in med njimi, družbeni razvoj pa še vedno kaže na dodatno razhajanje po EU, ki preprečuje rast, zaposlovanje in kohezijo; ker so družbe, kjer so enakost in naložbe v ljudi na višji ravni, uspešnejše v smislu rasti in prožnosti pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

D.

ker po poročanju Evropske komisije (17) še vedno obstajajo razlike v zaposlovanju in socialne razlike znotraj držav članic in med njimi, družbeni razvoj pa še vedno kaže na dodatno razhajanje po EU, ki preprečuje rast, zaposlovanje in kohezijo; ker so družbe, kjer so enakost in naložbe v ljudi na višji ravni, uspešnejše v smislu rasti in prožnosti pri zaposlovanju;

| E. | ker je stopnja brezposelnosti mladih na ravni EU 22,6-odstotna, leta 2014 pa je bil delež mladih, ki niso bili zaposleni niti se niso izobraževali ali usposabljali 12,3-odstoten, zato zanje obstaja tveganje, da bodo izključeni s trga dela, kar bo povzročilo izgubo znanja in spretnosti ter človeškega kapitala; ker to prispeva k njihovi nesamostojnosti in ogroža socialno vključevanje; ker so za reševanje brezposelnosti mladih v prvi vrsti pristojne države članice, in sicer z razvojem in izvajanjem regulativnih okvirov trga dela ter sistemov izobraževanja in usposabljanja in z aktivnimi politikami trga dela; |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja brezposelnosti mladih na ravni EU 22,6-odstotna, leta 2014 pa je bil delež mladih, ki niso bili zaposleni niti se niso izobraževali ali usposabljali 12,3-odstoten, zato zanje obstaja tveganje, da bodo izključeni s trga dela, kar bo povzročilo izgubo znanja in spretnosti ter človeškega kapitala; ker to prispeva k njihovi nesamostojnosti in ogroža socialno vključevanje; ker so za reševanje brezposelnosti mladih v prvi vrsti pristojne države članice, in sicer z razvojem in izvajanjem regulativnih okvirov trga dela ter sistemov izobraževanja in usposabljanja in z aktivnimi politikami trga dela;

| F. | ker se je leta 2014 stopnja zaposlenosti v EU-28 povečala za 0,8 % in v euroobmočju za 0,4 %, hkrati pa so države članice pri tem različno uspešne, tako je med letoma 2009 in 2014 pet držav znižalo svojo stopnjo brezposelnosti za vsaj pet odstotnih točk; ker se je leta 2014 število samozaposlenih oseb povečalo približno v enakem sorazmerju kot število zaposlenih in ker se je od leta 2013 splošna stopnja zaposlenosti povečala predvsem s povečanjem števila pogodb za določen čas, čeprav so pri tem v državah članicah velike razlike; ker se stopnja brezposelnosti in njene družbene posledice razlikujejo med evropskimi državami; ker se številni mladi vpišejo v dodatne dodiplomske študijske programe, da bi se izognili brezposelnosti, ali pa zapustijo domačo državo in iščejo delo v drugih državah članicah; ker mladi iz teh dveh skupin niso zajeti v nacionalnih statistikah o brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

F.

ker se je leta 2014 stopnja zaposlenosti v EU-28 povečala za 0,8 % in v euroobmočju za 0,4 %, hkrati pa so države članice pri tem različno uspešne, tako je med letoma 2009 in 2014 pet držav znižalo svojo stopnjo brezposelnosti za vsaj pet odstotnih točk; ker se je leta 2014 število samozaposlenih oseb povečalo približno v enakem sorazmerju kot število zaposlenih in ker se je od leta 2013 splošna stopnja zaposlenosti povečala predvsem s povečanjem števila pogodb za določen čas, čeprav so pri tem v državah članicah velike razlike; ker se stopnja brezposelnosti in njene družbene posledice razlikujejo med evropskimi državami; ker se številni mladi vpišejo v dodatne dodiplomske študijske programe, da bi se izognili brezposelnosti, ali pa zapustijo domačo državo in iščejo delo v drugih državah članicah; ker mladi iz teh dveh skupin niso zajeti v nacionalnih statistikah o brezposelnosti mladih;

| G. | ker je stopnja zaposlenosti žensk (63,5 % maja 2015) še vedno daleč pod krovnim ciljem strategije Evropa 2020, ki znaša 75 %, stopnja zaposlenosti s krajšim delovnim časom pri ženskah pa je še vedno visoka in znaša 32,2 %, medtem ko je pri moških 8,8 %, čeprav se pri tem upoštevajo osebna svobodna izbira in potrebe; ker lahko večja udeležba žensk na trgu dela prispeva k zmanjšanju teh vrzeli in odpravi čedalje večjega tveganja revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

G.

ker je stopnja zaposlenosti žensk (63,5 % maja 2015) še vedno daleč pod krovnim ciljem strategije Evropa 2020, ki znaša 75 %, stopnja zaposlenosti s krajšim delovnim časom pri ženskah pa je še vedno visoka in znaša 32,2 %, medtem ko je pri moških 8,8 %, čeprav se pri tem upoštevajo osebna svobodna izbira in potrebe; ker lahko večja udeležba žensk na trgu dela prispeva k zmanjšanju teh vrzeli in odpravi čedalje večjega tveganja revščine in socialne izključenosti;

| H. | ker je izguba človeškega kapitala zaradi brezposelnosti ogromna in ker se skupni strošek brezposelnosti mladih ocenjuje na 153 milijard EUR letno (18); ker imajo brezposelnost, brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost poleg finančnih in socialnih učinkov tudi negativen učinek na socialno konvergenco in ne nazadnje tudi zavirajo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

H.

ker je izguba človeškega kapitala zaradi brezposelnosti ogromna in ker se skupni strošek brezposelnosti mladih ocenjuje na 153 milijard EUR letno (18); ker imajo brezposelnost, brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost poleg finančnih in socialnih učinkov tudi negativen učinek na socialno konvergenco in ne nazadnje tudi zavirajo gospodarsko rast;

| I. | ker je bilo leta 2014 približno 5 % delovne sile v EU-28 brezposelne že več kot leto dni, 3,1 % pa več kot dve leti; ker je zaposlenih le polovica delavcev, starih med 55 in 65 let, dolgotrajna brezposelnost pa je še posebej razširjena med mlajšimi in starejšimi starostnimi skupinami; ker je diskriminacija dolgotrajno brezposelnih iskalcev zaposlitve žal zelo pogosta; ker ta praksa temelji na psihološki stigmi, povezani z brezposelnostjo, in ker lahko delodajalci dojemajo starejše brezposelne iskalce zaposlitve kot manj sposobne in zaposljive kot zaposlene posameznike; ker morajo delodajalci usposobiti svoje upravljavce človeških virov, da bodo premagali morebitno pristranskost do brezposelnih in starejših delavcev ter da se bodo namesto na trenutni status zaposlitve osredotočili na kvalifikacije in izkušnje; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo leta 2014 približno 5 % delovne sile v EU-28 brezposelne že več kot leto dni, 3,1 % pa več kot dve leti; ker je zaposlenih le polovica delavcev, starih med 55 in 65 let, dolgotrajna brezposelnost pa je še posebej razširjena med mlajšimi in starejšimi starostnimi skupinami; ker je diskriminacija dolgotrajno brezposelnih iskalcev zaposlitve žal zelo pogosta; ker ta praksa temelji na psihološki stigmi, povezani z brezposelnostjo, in ker lahko delodajalci dojemajo starejše brezposelne iskalce zaposlitve kot manj sposobne in zaposljive kot zaposlene posameznike; ker morajo delodajalci usposobiti svoje upravljavce človeških virov, da bodo premagali morebitno pristranskost do brezposelnih in starejših delavcev ter da se bodo namesto na trenutni status zaposlitve osredotočili na kvalifikacije in izkušnje;

| J. | ker ima približno 20 % dejavnih državljanov v EU samo osnovna znanja in spretnosti, 40 % prebivalcev EU pa ima premalo digitalnih znanj in spretnosti; ker je v EU kljub težavam, s katerimi se pri vstopanju na trg dela soočajo številni ljudje, tudi mladi, približno 2 milijona prostih delovnih mest, med katerimi jih je 900 000 v digitalnem sektorju, 39 % podjetij pa ima še vedno težave pri pridobivanju delavcev s potrebnimi znanji in spretnostmi, čeprav raziskave kažejo, da podjetja, ki ne morejo najti delavcev s potrebnimi znanji in spretnostmi, pogosto niso pripravljena ponuditi pogodb za daljši čas; ker je bil leta 2012 vsak tretji Evropejec bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto; ker sta nizka raven izobrazbe in neskladje med izobraževanjem in potrebami trga dela med ključnimi razlogi, zakaj mladi niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter negativno vplivata na rast; ker je bistveno, da prepoznamo temeljne vzroke šolskega osipa, in priporočljivo, da države članice okrepijo izdatke za izobraževanje na ravneh, ki bodo omogočile uresničitev ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

J.

ker ima približno 20 % dejavnih državljanov v EU samo osnovna znanja in spretnosti, 40 % prebivalcev EU pa ima premalo digitalnih znanj in spretnosti; ker je v EU kljub težavam, s katerimi se pri vstopanju na trg dela soočajo številni ljudje, tudi mladi, približno 2 milijona prostih delovnih mest, med katerimi jih je 900 000 v digitalnem sektorju, 39 % podjetij pa ima še vedno težave pri pridobivanju delavcev s potrebnimi znanji in spretnostmi, čeprav raziskave kažejo, da podjetja, ki ne morejo najti delavcev s potrebnimi znanji in spretnostmi, pogosto niso pripravljena ponuditi pogodb za daljši čas; ker je bil leta 2012 vsak tretji Evropejec bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto; ker sta nizka raven izobrazbe in neskladje med izobraževanjem in potrebami trga dela med ključnimi razlogi, zakaj mladi niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter negativno vplivata na rast; ker je bistveno, da prepoznamo temeljne vzroke šolskega osipa, in priporočljivo, da države članice okrepijo izdatke za izobraževanje na ravneh, ki bodo omogočile uresničitev ciljev strategije Evropa 2020;

| K. | ker neprijavljeno delo delavcem krati njihove socialne in delavske pravice, spodbuja socialni damping in ima resne proračunske posledice, saj vodi v izgubo davčnih prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter negativno vpliva na zaposlovanje, produktivnost in kakovost dela, razvoj znanj in spretnosti ter vseživljenjsko učenje, pa tudi na učinkovit in uspešen sistem pokojninskih pravic, med drugim s povečanjem pokojninske vrzeli, in na dostop do zdravstvenega varstva v nekaterih državah članicah; ker so potrebna večja prizadevanja, da bi se neprijavljeno delo začelo prijavljati; |
| --- | --- |

K.

ker neprijavljeno delo delavcem krati njihove socialne in delavske pravice, spodbuja socialni damping in ima resne proračunske posledice, saj vodi v izgubo davčnih prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter negativno vpliva na zaposlovanje, produktivnost in kakovost dela, razvoj znanj in spretnosti ter vseživljenjsko učenje, pa tudi na učinkovit in uspešen sistem pokojninskih pravic, med drugim s povečanjem pokojninske vrzeli, in na dostop do zdravstvenega varstva v nekaterih državah članicah; ker so potrebna večja prizadevanja, da bi se neprijavljeno delo začelo prijavljati;

| L. | ker netipične in nestandardne oblike zaposlitve same po sebi sicer ne pomenijo prekarne zaposlitve, vendar je ta pogostejša, kjer se uporabljajo tovrstne pogodbe, čeprav te predstavljajo manjšino obstoječih delovnih razmerij (19); ker je pomanjkanje varnosti še en element prekarne zaposlitve in vključuje negotovost glede dela, nezadosten prihodek, pomanjkanje varstva pred odpustitvijo in nejasnost glede trajanja zaposlitve; ker se je v nekaterih državah članicah število tovrstnih pogodb zaskrbljujoče povečalo; ker bi bilo treba na nacionalni ravni uvesti učinkovit in uspešen mehanizem inšpekcije dela, da bi preprečili njihovo neustrezno uporabo; ker je pomembno spodbujati kakovostne zaposlitve, ki družinam zagotavljajo ustrezen prihodek in ekonomsko varnost; |
| --- | --- |

L.

ker netipične in nestandardne oblike zaposlitve same po sebi sicer ne pomenijo prekarne zaposlitve, vendar je ta pogostejša, kjer se uporabljajo tovrstne pogodbe, čeprav te predstavljajo manjšino obstoječih delovnih razmerij (19); ker je pomanjkanje varnosti še en element prekarne zaposlitve in vključuje negotovost glede dela, nezadosten prihodek, pomanjkanje varstva pred odpustitvijo in nejasnost glede trajanja zaposlitve; ker se je v nekaterih državah članicah število tovrstnih pogodb zaskrbljujoče povečalo; ker bi bilo treba na nacionalni ravni uvesti učinkovit in uspešen mehanizem inšpekcije dela, da bi preprečili njihovo neustrezno uporabo; ker je pomembno spodbujati kakovostne zaposlitve, ki družinam zagotavljajo ustrezen prihodek in ekonomsko varnost;

| M. | ker je eden izmed petih ciljev strategije Evropa 2020 zmanjšanje števila ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti ali jim to grozi, za najmanj 20 milijonov; ker je v takšnem položaju skoraj 123 milijonov ljudi v EU; ker je bilo leta 2013 v EU-28 26,5 milijona otrok, ki jim je grozila revščina ali socialna izključenost; ker se je število Evropejcev, ki jim je grozila revščina, v obdobju od 2009 do 2012 povečalo, vendar se je po podatkih iz leta 2013 in 2014 stanje ustalilo; ker se je v številnih državah članicah EU povečalo število brezdomcev; ker je leta 2012 32,2 milijonu invalidom, starejših od 16 let, grozila revščina in socialna izključenost; ker cilji strategije Evropa 2020 še niso doseženi in je zato treba to strategijo nemudoma pregledati; |
| --- | --- |

M.

ker je eden izmed petih ciljev strategije Evropa 2020 zmanjšanje števila ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti ali jim to grozi, za najmanj 20 milijonov; ker je v takšnem položaju skoraj 123 milijonov ljudi v EU; ker je bilo leta 2013 v EU-28 26,5 milijona otrok, ki jim je grozila revščina ali socialna izključenost; ker se je število Evropejcev, ki jim je grozila revščina, v obdobju od 2009 do 2012 povečalo, vendar se je po podatkih iz leta 2013 in 2014 stanje ustalilo; ker se je v številnih državah članicah EU povečalo število brezdomcev; ker je leta 2012 32,2 milijonu invalidom, starejših od 16 let, grozila revščina in socialna izključenost; ker cilji strategije Evropa 2020 še niso doseženi in je zato treba to strategijo nemudoma pregledati;

| N. | ker naj bi se v skladu s predvidevanji delež prebivalstva EU, starega 65 ali več let, v razmerju do prebivalstva, starega od 15 do 64 let, povečal s 27,8 % na 50,1 % do leta 2060, skupna stopnja ekonomske odvisnosti (20) pa naj bi se do sredine naslednjega desetletja stabilizirala pri več kot 120 %, nato pa do leta 2060 presegla 140 %; ker ti dejavniki, pa tudi druge demografske spremembe, kot so staranje, gostota ali razpršenost prebivalstva, opozarjajo na to, da morajo javni organi uvesti celovite in socialno odgovorne politike, s katerimi bi povečali število rojstev, omogočili visoko stopnjo kakovostnih zaposlitev, spodbujali zadostnost sistemov socialne varnosti in aktivno staranje, uvedli socialno družbeno odgovorne reforme na trgu dela in v pokojninskih sistemih ter kratko-, srednje- in dolgoročno zagotovili zadostnost in ustreznost prvega pokojninskega stebra; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi se v skladu s predvidevanji delež prebivalstva EU, starega 65 ali več let, v razmerju do prebivalstva, starega od 15 do 64 let, povečal s 27,8 % na 50,1 % do leta 2060, skupna stopnja ekonomske odvisnosti (20) pa naj bi se do sredine naslednjega desetletja stabilizirala pri več kot 120 %, nato pa do leta 2060 presegla 140 %; ker ti dejavniki, pa tudi druge demografske spremembe, kot so staranje, gostota ali razpršenost prebivalstva, opozarjajo na to, da morajo javni organi uvesti celovite in socialno odgovorne politike, s katerimi bi povečali število rojstev, omogočili visoko stopnjo kakovostnih zaposlitev, spodbujali zadostnost sistemov socialne varnosti in aktivno staranje, uvedli socialno družbeno odgovorne reforme na trgu dela in v pokojninskih sistemih ter kratko-, srednje- in dolgoročno zagotovili zadostnost in ustreznost prvega pokojninskega stebra;

| O. | ker so v EU razlike v pokojninah med spoloma še vedno visoke, in sicer kar 40-odstotne, ter odražajo razlike med ženskami in moškimi, kar zadeva delo s polnim delovnim časom in delo s krajšim delovnim časom, razliko v plačilu med spoloma in krajše poklicne poti žensk; |
| --- | --- |

O.

ker so v EU razlike v pokojninah med spoloma še vedno visoke, in sicer kar 40-odstotne, ter odražajo razlike med ženskami in moškimi, kar zadeva delo s polnim delovnim časom in delo s krajšim delovnim časom, razliko v plačilu med spoloma in krajše poklicne poti žensk;

| P. | ker rastoče število odvisnih starejših oseb ima in bo imelo vse večji vpliv na sisteme zdravstvenega varstva in sisteme dolgotrajne oskrbe ter na potrebo po formalnih in neformalnih virih oskrbe; ker obstoječi sistemi socialne varnosti ne upoštevajo v zadostni meri razmer neformalnih oskrbovalcev, ki predstavljajo velik vir za družbo; |
| --- | --- |

P.

ker rastoče število odvisnih starejših oseb ima in bo imelo vse večji vpliv na sisteme zdravstvenega varstva in sisteme dolgotrajne oskrbe ter na potrebo po formalnih in neformalnih virih oskrbe; ker obstoječi sistemi socialne varnosti ne upoštevajo v zadostni meri razmer neformalnih oskrbovalcev, ki predstavljajo velik vir za družbo;

| Q. | ker sta javni in zasebni dolg v številnih državah članicah še vedno previsoka, kar zmanjšuje moč gospodarstva EU; ker se lahko nizke obrestne mere v euroobmočju uporabijo za povečanje obsega delovanja držav članic; ker je potrebna poglobljena razprava o upravljanju dolga v EU; |
| --- | --- |

Q.

ker sta javni in zasebni dolg v številnih državah članicah še vedno previsoka, kar zmanjšuje moč gospodarstva EU; ker se lahko nizke obrestne mere v euroobmočju uporabijo za povečanje obsega delovanja držav članic; ker je potrebna poglobljena razprava o upravljanju dolga v EU;

| R. | ker bo glede na sedanji trend v naslednjih 10 do 15 letih 90 % svetovne rasti ustvarjeno zunaj EU; zato meni, da je treba oblikovati in spodbujati strategije za resnično rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah; ker je bistvenega pomena izvajati inovativne industrijske in tržne politike, da bi povečali konkurenčnost znotraj EU in globalno konkurenčnost ter tako pomagali zagotoviti trajnostne in socialno vključujoče zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

R.

ker bo glede na sedanji trend v naslednjih 10 do 15 letih 90 % svetovne rasti ustvarjeno zunaj EU; zato meni, da je treba oblikovati in spodbujati strategije za resnično rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah; ker je bistvenega pomena izvajati inovativne industrijske in tržne politike, da bi povečali konkurenčnost znotraj EU in globalno konkurenčnost ter tako pomagali zagotoviti trajnostne in socialno vključujoče zaposlitvene možnosti;

| S. | ker bi bilo treba 20 % odhodkov Evropskega socialnega sklada uporabiti za reševanje problema revščine in socialne izključenosti v državah članicah; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo treba 20 % odhodkov Evropskega socialnega sklada uporabiti za reševanje problema revščine in socialne izključenosti v državah članicah;

| T. | ker je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) že odobril 69 projektov v 18 državah in sklenil 56 financiranj (s skupnim financiranjem iz tega sklada v višini približno 1,4 milijarde EUR), kar naj bi privedlo do naložb, vrednih več kot 22 milijard EUR, vključevalo pa naj bi približno 71 000 MSP; ker bi si morali bolj prizadevati za zagotavljanje sredstev za socialno infrastrukturo, na primer za otroško varstvo, da bi izpolnili dolgoročne zaveze iz Barcelone; ker se potekajoči projekti večinoma nanašajo na velike infrastrukturne načrte, mala in srednja podjetja ter mikropodjetja pa so običajno iz teh sredstev izključena ne glede na to, da so pomembna kot hrbtenica evropskega gospodarstva in kot generatorji kakovostnih zaposlitev; |
| --- | --- |

T.

ker je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) že odobril 69 projektov v 18 državah in sklenil 56 financiranj (s skupnim financiranjem iz tega sklada v višini približno 1,4 milijarde EUR), kar naj bi privedlo do naložb, vrednih več kot 22 milijard EUR, vključevalo pa naj bi približno 71 000 MSP; ker bi si morali bolj prizadevati za zagotavljanje sredstev za socialno infrastrukturo, na primer za otroško varstvo, da bi izpolnili dolgoročne zaveze iz Barcelone; ker se potekajoči projekti večinoma nanašajo na velike infrastrukturne načrte, mala in srednja podjetja ter mikropodjetja pa so običajno iz teh sredstev izključena ne glede na to, da so pomembna kot hrbtenica evropskega gospodarstva in kot generatorji kakovostnih zaposlitev;

| U. | ker socialno podjetništvo vključuje 2 milijona podjetij (10 % skupnega števila podjetij v EU), ki zaposlujejo več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja približno 6,5 % delavcev v EU; |
| --- | --- |

U.

ker socialno podjetništvo vključuje 2 milijona podjetij (10 % skupnega števila podjetij v EU), ki zaposlujejo več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja približno 6,5 % delavcev v EU;

| V. | ker se najbolj oddaljene regije soočajo z velikimi težavami, povezanimi z njihovimi posebnimi značilnostmi, ki omejujejo njihove možnosti za rast; ker brezposelnost v teh regijah znaša od 15 % do 32,4 %; |
| --- | --- |

V.

ker se najbolj oddaljene regije soočajo z velikimi težavami, povezanimi z njihovimi posebnimi značilnostmi, ki omejujejo njihove možnosti za rast; ker brezposelnost v teh regijah znaša od 15 % do 32,4 %;

| W. | ker 6,9 milijona državljanov EU svojo temeljno pravico do prostega gibanja uveljavlja v drugi državi članici, kjer živi in dela; ker je več kot 1,1 milijona čezmejnih in obmejnih delavcev; ker je prosto gibanje ljudi bistvenega pomena za večjo konvergenco med evropskimi državami; |
| --- | --- |

W.

ker 6,9 milijona državljanov EU svojo temeljno pravico do prostega gibanja uveljavlja v drugi državi članici, kjer živi in dela; ker je več kot 1,1 milijona čezmejnih in obmejnih delavcev; ker je prosto gibanje ljudi bistvenega pomena za večjo konvergenco med evropskimi državami;

| X. | ker so zaradi vse večjega števila beguncev v Evropi potrebni solidarnost ter bolj uravnotežena in okrepljena prizadevanja držav članic ter regionalnih in lokalnih organov na področju ukrepov za njihovo integracijo, kot je socialna pomoč v skladu z ustrezno zakonodajo EU o azilu, ter srednje- in dolgoročnih ukrepov in strategij za sprejemanje in vključevanje beguncev v družbo; |
| --- | --- |

X.

ker so zaradi vse večjega števila beguncev v Evropi potrebni solidarnost ter bolj uravnotežena in okrepljena prizadevanja držav članic ter regionalnih in lokalnih organov na področju ukrepov za njihovo integracijo, kot je socialna pomoč v skladu z ustrezno zakonodajo EU o azilu, ter srednje- in dolgoročnih ukrepov in strategij za sprejemanje in vključevanje beguncev v družbo;

Vlaganje v ljudi

| 1. | poudarja, da potreba po vlaganju v socialni razvoj ni samo sredstvo za zagotavljanje trajnostnega in vključujočega gospodarskega razvoja in konvergence, temveč mora predstavljati tudi poseben cilj sam po sebi; zato poudarja pomen kazalnikov za kakovost zaposlitve, revščino in neenakost; podpira poziv Komisije k naložbam v storitve, kot so stanovanjska podpora, zdravstveno varstvo, otroško varstvo in rehabilitacijske storitve; poudarja, da bi morala družbena in gospodarska kohezija še naprej ostati glavni cilj politik EU in da bi si bilo treba bolj prizadevati za kompleksnejše in objektivnejše ocenjevanje, ki bi temeljilo na raznolikosti in značilnostih držav članic; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da potreba po vlaganju v socialni razvoj ni samo sredstvo za zagotavljanje trajnostnega in vključujočega gospodarskega razvoja in konvergence, temveč mora predstavljati tudi poseben cilj sam po sebi; zato poudarja pomen kazalnikov za kakovost zaposlitve, revščino in neenakost; podpira poziv Komisije k naložbam v storitve, kot so stanovanjska podpora, zdravstveno varstvo, otroško varstvo in rehabilitacijske storitve; poudarja, da bi morala družbena in gospodarska kohezija še naprej ostati glavni cilj politik EU in da bi si bilo treba bolj prizadevati za kompleksnejše in objektivnejše ocenjevanje, ki bi temeljilo na raznolikosti in značilnostih držav članic;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da je v letnem pregledu Komisije poudarjena potreba po namenitvi večje pozornosti socialni pravičnosti v okviru novih nacionalnih programov, programov za stabilnost in reformnih programov makroekonomskega prilagajanja, tako da se v postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem dodajo trije kazalniki zaposlenosti (stopnja aktivnosti, brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost); poziva, naj se ti kazalniki postavijo ob bok obstoječim kazalnikom, da bi lahko na njihovi podlagi v ustreznih državah članicah opravili poglobljene analize in zagotovili nadaljnje ocenjevanje njihovih notranjih neravnotežij, pri čemer bi predlagali gospodarske in socialne reforme in spremljali njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da je v letnem pregledu Komisije poudarjena potreba po namenitvi večje pozornosti socialni pravičnosti v okviru novih nacionalnih programov, programov za stabilnost in reformnih programov makroekonomskega prilagajanja, tako da se v postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem dodajo trije kazalniki zaposlenosti (stopnja aktivnosti, brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost); poziva, naj se ti kazalniki postavijo ob bok obstoječim kazalnikom, da bi lahko na njihovi podlagi v ustreznih državah članicah opravili poglobljene analize in zagotovili nadaljnje ocenjevanje njihovih notranjih neravnotežij, pri čemer bi predlagali gospodarske in socialne reforme in spremljali njihovo izvajanje;

| 3. | odobrava odločitev Komisije, da v tem letnem pregledu rasti postavi socialno pravičnost v središče evropskega gospodarskega okrevanja; poudarja dosežke na področju zbliževanja EU, ki so bilo ustvarjeni z vzpostavitvijo ekonomske in monetarne unije, in poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev socialnega zbliževanja na višji ravni v Uniji; poziva Komisijo, naj določi in količinsko opredeli svoj koncept socialne pravičnosti, pri tem pa naj upošteva tako politike zaposlovanja kot socialne politike, ki naj bi jih uresničevali v okviru letnega pregleda rasti za leto 2016 in evropskega semestra; |
| --- | --- |

3.

odobrava odločitev Komisije, da v tem letnem pregledu rasti postavi socialno pravičnost v središče evropskega gospodarskega okrevanja; poudarja dosežke na področju zbliževanja EU, ki so bilo ustvarjeni z vzpostavitvijo ekonomske in monetarne unije, in poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev socialnega zbliževanja na višji ravni v Uniji; poziva Komisijo, naj določi in količinsko opredeli svoj koncept socialne pravičnosti, pri tem pa naj upošteva tako politike zaposlovanja kot socialne politike, ki naj bi jih uresničevali v okviru letnega pregleda rasti za leto 2016 in evropskega semestra;

| 4. | ponovno poudarja, da so kakovostna in vključujoča delovna mesta bistveni steber socialne pravičnosti, ki spodbuja človekovo dostojanstvo za vse; meni, da je treba v tem smislu ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in rasti postaviti v središče politik držav članic in EU, zlasti za mlade in osebe, starejše od 55 let, kot način za izgradnjo bolj vzdržnega socialnega gospodarstva v EU; odločno poziva države članice, naj izvajajo in še naprej razvijajo politike za zaposlovanje mladih ter jih prilagodijo dejanskim potrebam trga dela; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da so kakovostna in vključujoča delovna mesta bistveni steber socialne pravičnosti, ki spodbuja človekovo dostojanstvo za vse; meni, da je treba v tem smislu ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in rasti postaviti v središče politik držav članic in EU, zlasti za mlade in osebe, starejše od 55 let, kot način za izgradnjo bolj vzdržnega socialnega gospodarstva v EU; odločno poziva države članice, naj izvajajo in še naprej razvijajo politike za zaposlovanje mladih ter jih prilagodijo dejanskim potrebam trga dela;

| 5. | poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja oblike sodelovanja, ki vključujejo vlade, podjetja, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, izobraževalne ustanove, individualizirane storitve, civilno družbo in socialne partnerje in ki temeljijo na izmenjavi najboljših praks ter da bi sisteme izobraževanja in usposabljanja v državah članicah prilagodili tako, da bodo preprečevali neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, izpolnjevali potrebe trga dela in podpirali dostop do zaposlitve in njeno obdržanje na odprtem trgu dela za vse ljudi v Evropi, zlasti prek dualnega usposabljanja; spodbuja države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji natančno oblikujejo in predhodno ocenijo vse strukturne reforme nacionalnih izobraževalnih sistemov, da bi zagotovili, da bodo državljani z izobraževanjem pridobili ustrezna orodja; poziva države članice, naj v svoje izobraževalne programe in programe usposabljanja vključijo kulturo podjetništva in načela socialnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja obsežnejšo naložbeno strategijo za ves cikel izobraževanja in usposabljanja, ki naj zajema vse sektorje vseživljenjskega učenja, učenje ob delu in učenje na delovnem mestu ter formalno in neformalno učenje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja oblike sodelovanja, ki vključujejo vlade, podjetja, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, izobraževalne ustanove, individualizirane storitve, civilno družbo in socialne partnerje in ki temeljijo na izmenjavi najboljših praks ter da bi sisteme izobraževanja in usposabljanja v državah članicah prilagodili tako, da bodo preprečevali neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, izpolnjevali potrebe trga dela in podpirali dostop do zaposlitve in njeno obdržanje na odprtem trgu dela za vse ljudi v Evropi, zlasti prek dualnega usposabljanja; spodbuja države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji natančno oblikujejo in predhodno ocenijo vse strukturne reforme nacionalnih izobraževalnih sistemov, da bi zagotovili, da bodo državljani z izobraževanjem pridobili ustrezna orodja; poziva države članice, naj v svoje izobraževalne programe in programe usposabljanja vključijo kulturo podjetništva in načela socialnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja obsežnejšo naložbeno strategijo za ves cikel izobraževanja in usposabljanja, ki naj zajema vse sektorje vseživljenjskega učenja, učenje ob delu in učenje na delovnem mestu ter formalno in neformalno učenje;

| 6. | ugotavlja, da so prizadevanja na področju izobraževanja osredotočena predvsem na mlajši del delovne sile, vendar bi bilo treba v številnih državah članicah pri izobraževanju delovne sile več pozornosti nameniti tudi izobraževanju odraslih in možnostim poklicnega usposabljanja; poudarja, da nezadostne naložbe v izobraževanje, zlasti v digitalna znanja in spretnosti, pomenijo grožnjo za konkurenčni položaj Evrope in zaposljivost njene delovne sile; zato spodbuja države članice, naj dajo prednost široki izobrazbi na področju digitalnih znanj in spretnosti; poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja obsežnejšo naložbeno strategijo za ves cikel izobraževanja in usposabljanja, ki naj zajema vse sektorje vseživljenjskega učenja, učenje ob delu in učenje na delovnem mestu, dualno učenje, formalno in neformalno učenje, ter upošteva potrebo po izboljšanju izobraževanja odraslih, da bi se odzvali na demografske spremembe tako, da bi izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja držav članic bolje prilagodili potrebam trga dela; poziva države članice, naj podpirajo vajeništvo in v celoti izkoriščajo sklade Erasmus+, ki so na voljo za vajence, da bi zagotovile kakovost in privlačnost tovrstnega usposabljanja; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so prizadevanja na področju izobraževanja osredotočena predvsem na mlajši del delovne sile, vendar bi bilo treba v številnih državah članicah pri izobraževanju delovne sile več pozornosti nameniti tudi izobraževanju odraslih in možnostim poklicnega usposabljanja; poudarja, da nezadostne naložbe v izobraževanje, zlasti v digitalna znanja in spretnosti, pomenijo grožnjo za konkurenčni položaj Evrope in zaposljivost njene delovne sile; zato spodbuja države članice, naj dajo prednost široki izobrazbi na področju digitalnih znanj in spretnosti; poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spodbuja obsežnejšo naložbeno strategijo za ves cikel izobraževanja in usposabljanja, ki naj zajema vse sektorje vseživljenjskega učenja, učenje ob delu in učenje na delovnem mestu, dualno učenje, formalno in neformalno učenje, ter upošteva potrebo po izboljšanju izobraževanja odraslih, da bi se odzvali na demografske spremembe tako, da bi izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja držav članic bolje prilagodili potrebam trga dela; poziva države članice, naj podpirajo vajeništvo in v celoti izkoriščajo sklade Erasmus+, ki so na voljo za vajence, da bi zagotovile kakovost in privlačnost tovrstnega usposabljanja;

| 7. | poudarja, da je treba vlagati v ljudi čim bolj zgodaj v življenjskem ciklu, da bi zmanjšali neenakost in spodbujali socialno vključenost v mladih letih; zato poziva, da je treba omogočiti dostop do kakovostnega, vključujočega in dostopnega izobraževanja in skrbstvenih storitev v zgodnjem otroštvu za vse otroke v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba vlagati v ljudi čim bolj zgodaj v življenjskem ciklu, da bi zmanjšali neenakost in spodbujali socialno vključenost v mladih letih; zato poziva, da je treba omogočiti dostop do kakovostnega, vključujočega in dostopnega izobraževanja in skrbstvenih storitev v zgodnjem otroštvu za vse otroke v vseh državah članicah;

| 8. | opozarja na pomembnost znanj, spretnosti in usposobljenosti, pridobljenih v neformalnih in priložnostnih učnih okoljih, kar zadeva izboljšanje zaposljivosti mladih in oseb, ki so bile zaradi obveznosti oskrbe nekaj časa odsotne s trga dela; zato poudarja, da je treba oblikovati sistem potrjevanja neformalnih in priložnostnih oblik znanja in izkušenj, zlasti tistih, ki so bile pridobljene pri prostovoljnih dejavnostih; meni, da bosta skladna certifikacija in vzajemno priznavanje kvalifikacij pripomogla k zapolnjevanju vrzeli med pomanjkanjem znanj in spretnosti na evropskem trgu dela in mladimi iskalci zaposlitve; vztraja pri izvajanju okvirnega pristopa vseživljenjskega učenja, ki bo omogočal prožne izobraževalne poti in bo priznaval formalno, pa tudi neformalno učenje, to pa bo spodbujalo enakost in socialno kohezijo ter omogočalo priložnosti za zaposlovanje ranljivejših skupin; |
| --- | --- |

8.

opozarja na pomembnost znanj, spretnosti in usposobljenosti, pridobljenih v neformalnih in priložnostnih učnih okoljih, kar zadeva izboljšanje zaposljivosti mladih in oseb, ki so bile zaradi obveznosti oskrbe nekaj časa odsotne s trga dela; zato poudarja, da je treba oblikovati sistem potrjevanja neformalnih in priložnostnih oblik znanja in izkušenj, zlasti tistih, ki so bile pridobljene pri prostovoljnih dejavnostih; meni, da bosta skladna certifikacija in vzajemno priznavanje kvalifikacij pripomogla k zapolnjevanju vrzeli med pomanjkanjem znanj in spretnosti na evropskem trgu dela in mladimi iskalci zaposlitve; vztraja pri izvajanju okvirnega pristopa vseživljenjskega učenja, ki bo omogočal prožne izobraževalne poti in bo priznaval formalno, pa tudi neformalno učenje, to pa bo spodbujalo enakost in socialno kohezijo ter omogočalo priložnosti za zaposlovanje ranljivejših skupin;

| 9. | pozdravlja predlog Komisije, naj se okrepi jamstvo za mlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter poudarja pomen jamstva za prehod iz šole na trg dela; obžaluje, da številne države članice niso učinkovito izvajale jamstva za mlade; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne oblike sodelovanja med javnimi in zasebnimi zavodi za zaposlovanje na lokalni, nacionalni in evropski ravni ter osnovne in posamezniku prilagojene storitve socialne podpore; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo jamstvo za mlade doseglo mlade, ki se soočajo z večplastno izključenostjo in skrajno revščino; glede na to poziva Komisijo, naj razmisli o ciljnem pregledu jamstva za mlade in njegovega instrumenta financiranja, tudi pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi Komisija lahko opozarjala države članice na nujno potrebne ukrepe in omogočala izmenjavo najboljših praks o najboljših načinih preprečevanja brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlog Komisije, naj se okrepi jamstvo za mlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter poudarja pomen jamstva za prehod iz šole na trg dela; obžaluje, da številne države članice niso učinkovito izvajale jamstva za mlade; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne oblike sodelovanja med javnimi in zasebnimi zavodi za zaposlovanje na lokalni, nacionalni in evropski ravni ter osnovne in posamezniku prilagojene storitve socialne podpore; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo jamstvo za mlade doseglo mlade, ki se soočajo z večplastno izključenostjo in skrajno revščino; glede na to poziva Komisijo, naj razmisli o ciljnem pregledu jamstva za mlade in njegovega instrumenta financiranja, tudi pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi Komisija lahko opozarjala države članice na nujno potrebne ukrepe in omogočala izmenjavo najboljših praks o najboljših načinih preprečevanja brezposelnosti mladih;

| 10. | pozdravlja pobudo Komisije za individualiziran pristop k dolgotrajni brezposelnosti, vendar je zaskrbljen zaradi stiske več kot 12 milijonov dolgotrajno brezposelnih v Evropi; meni, da bo takšen pristop zahteval okrepljena prizadevanja v smislu človeških virov, saj bo od udeležencev z ustrezno ravnjo izobrazbe zahteval, da bodo sposobni usmerjati brezposelne pri odpravljanju morebitnih vrzeli v izobrazbi ali usposobljenosti; poziva k ustrezni podpori za iskalce zaposlitve v obliki zagotavljanja integriranih storitev in dostopa do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja za odpravljanje morebitnih vrzeli; poudarja, da so za poklicno prekvalifikacijo potrebni ustrezni finančni viri, ki jih je treba usmeriti v brezposelne osebe vseh starosti, in da so aktivne politike zaposlovanja lahko učinkovite le, če vključujejo zahteve za pristojne nacionalne organe in delodajalce, pa tudi za posamezne dolgotrajno brezposelne osebe; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pobudo Komisije za individualiziran pristop k dolgotrajni brezposelnosti, vendar je zaskrbljen zaradi stiske več kot 12 milijonov dolgotrajno brezposelnih v Evropi; meni, da bo takšen pristop zahteval okrepljena prizadevanja v smislu človeških virov, saj bo od udeležencev z ustrezno ravnjo izobrazbe zahteval, da bodo sposobni usmerjati brezposelne pri odpravljanju morebitnih vrzeli v izobrazbi ali usposobljenosti; poziva k ustrezni podpori za iskalce zaposlitve v obliki zagotavljanja integriranih storitev in dostopa do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja za odpravljanje morebitnih vrzeli; poudarja, da so za poklicno prekvalifikacijo potrebni ustrezni finančni viri, ki jih je treba usmeriti v brezposelne osebe vseh starosti, in da so aktivne politike zaposlovanja lahko učinkovite le, če vključujejo zahteve za pristojne nacionalne organe in delodajalce, pa tudi za posamezne dolgotrajno brezposelne osebe;

| 11. | opozarja, da je vključevanje dolgotrajno brezposelnih posameznikov ključno za njihovo samozavest, dobro počutje in prihodnji razvoj ter bistveno za boj proti revščini in socialni izključenosti ter prispeva k zagotavljanju vzdržnosti nacionalnih sistemov socialne varnosti; meni, da je treba upoštevati socialni položaj teh državljanov in njihove potrebe; poudarja pa, da je bilo leta 2014 revnih zaposlenih 12,7 % delovno sposobnih ljudi (leta 2009 jih je bilo 11 %), zato je potreben integriran pristop dejavnega vključevanja in socialnih naložb; poziva Komisijo, naj države članice vključi v strategije in ukrepe za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja za uvajanje vključujočih priložnosti za vseživljenjsko učenje za delavce in iskalce zaposlitve vseh starosti in čim prej sprejme ukrepe, da bi izboljšala dostop do financiranja EU in, če je mogoče, uporabi dodatna sredstva, kot je storila v primeru pobude za zaposlovanje mladih, |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je vključevanje dolgotrajno brezposelnih posameznikov ključno za njihovo samozavest, dobro počutje in prihodnji razvoj ter bistveno za boj proti revščini in socialni izključenosti ter prispeva k zagotavljanju vzdržnosti nacionalnih sistemov socialne varnosti; meni, da je treba upoštevati socialni položaj teh državljanov in njihove potrebe; poudarja pa, da je bilo leta 2014 revnih zaposlenih 12,7 % delovno sposobnih ljudi (leta 2009 jih je bilo 11 %), zato je potreben integriran pristop dejavnega vključevanja in socialnih naložb; poziva Komisijo, naj države članice vključi v strategije in ukrepe za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja za uvajanje vključujočih priložnosti za vseživljenjsko učenje za delavce in iskalce zaposlitve vseh starosti in čim prej sprejme ukrepe, da bi izboljšala dostop do financiranja EU in, če je mogoče, uporabi dodatna sredstva, kot je storila v primeru pobude za zaposlovanje mladih,

| 12. | poudarja, da je nujno treba zagotoviti, da bodo prizadevanja EU za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti dejavno usmerjena v vse večje število brezdomcev, ki trenutno niso zajeti s kazalniki, ki se uporabljajo za merjenje cilja EU za revščino, vendar vseeno predstavljajo zaskrbljujočo družbeno realnost, v kateri se vsako leto znajde najmanj 4 milijone ljudi (21); |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je nujno treba zagotoviti, da bodo prizadevanja EU za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti dejavno usmerjena v vse večje število brezdomcev, ki trenutno niso zajeti s kazalniki, ki se uporabljajo za merjenje cilja EU za revščino, vendar vseeno predstavljajo zaskrbljujočo družbeno realnost, v kateri se vsako leto znajde najmanj 4 milijone ljudi (21);

| 13. | poziva, da je treba hitro in učinkovito odgovoriti na potrebe brezposelnih ljudi, starejših od 55 let; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo prožne rešitve za zaposlovanje te skupine (vključno z delom s skrajšanim delovnim časom in začasnim delom), ki zadovoljujejo njihove posebne potrebe in zagotavljajo, da ne bi prezgodaj zapustili delo; poudarja, kako pomembna je vloga starejših delavcev na delovnem mestu pri prenosu znanja in izkušenj na mlajše delavce, na primer tako, da starejše vključimo v postopke usposabljanja in zagotovimo, da starejši od 55 let ne ostanejo brez dela; |
| --- | --- |

13.

poziva, da je treba hitro in učinkovito odgovoriti na potrebe brezposelnih ljudi, starejših od 55 let; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo prožne rešitve za zaposlovanje te skupine (vključno z delom s skrajšanim delovnim časom in začasnim delom), ki zadovoljujejo njihove posebne potrebe in zagotavljajo, da ne bi prezgodaj zapustili delo; poudarja, kako pomembna je vloga starejših delavcev na delovnem mestu pri prenosu znanja in izkušenj na mlajše delavce, na primer tako, da starejše vključimo v postopke usposabljanja in zagotovimo, da starejši od 55 let ne ostanejo brez dela;

Strukturne reforme na socialen in odgovoren način

| 14. | ugotavlja, da se EU kot celota in njene države članice še vedno spoprijemajo s strukturnimi težavami, ki jih je treba nujno obravnavati; je zaskrbljen zaradi socialnega učinka teh politik fiskalnega prilagajanja, ki se osredotočajo na zmanjševanje izdatkov, in poudarja, da bi morale biti gospodarske politike skladne s členom 9 PDEU; opozarja, da je treba še naprej dajati prednost javnim in zasebnim naložbam ter socialno in gospodarsko uravnoteženim strukturnim reformam, ki zmanjšujejo neenakost, ter spodbujati trajnostno rast in odgovorno fiskalno konsolidacijo (pri čemer je treba upoštevati vzdržnost dolga, ekonomski cikel in naložbeno vrzel), vključno s politikami prihodkov, in sicer prek boja proti davčnim goljufijam in izogibanju davkom, pri tem pa spodbujati večjo kohezijo in socialno zbliževanje na višji ravni; meni, da te politike spodbujajo ugodno okolje za podjetja in javne storitve, da bi ustvarjali kakovostna delovna mesta in družbeni napredek ter spodbujali naložbe, ki bodo donosne tako v socialnem kot ekonomskem smislu; poudarja, da bodo te prednostne naloge uresničene le, če bo ustrezno vlaganje v človeški kapital in vseživljenjsko učenje obravnavano prednostno v okviru skupne strategije; vztraja, da je treba v strukturne reforme in politike trga dela vključiti socialne partnerje; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se EU kot celota in njene države članice še vedno spoprijemajo s strukturnimi težavami, ki jih je treba nujno obravnavati; je zaskrbljen zaradi socialnega učinka teh politik fiskalnega prilagajanja, ki se osredotočajo na zmanjševanje izdatkov, in poudarja, da bi morale biti gospodarske politike skladne s členom 9 PDEU; opozarja, da je treba še naprej dajati prednost javnim in zasebnim naložbam ter socialno in gospodarsko uravnoteženim strukturnim reformam, ki zmanjšujejo neenakost, ter spodbujati trajnostno rast in odgovorno fiskalno konsolidacijo (pri čemer je treba upoštevati vzdržnost dolga, ekonomski cikel in naložbeno vrzel), vključno s politikami prihodkov, in sicer prek boja proti davčnim goljufijam in izogibanju davkom, pri tem pa spodbujati večjo kohezijo in socialno zbliževanje na višji ravni; meni, da te politike spodbujajo ugodno okolje za podjetja in javne storitve, da bi ustvarjali kakovostna delovna mesta in družbeni napredek ter spodbujali naložbe, ki bodo donosne tako v socialnem kot ekonomskem smislu; poudarja, da bodo te prednostne naloge uresničene le, če bo ustrezno vlaganje v človeški kapital in vseživljenjsko učenje obravnavano prednostno v okviru skupne strategije; vztraja, da je treba v strukturne reforme in politike trga dela vključiti socialne partnerje;

| 15. | poudarja, da morajo družbeno odgovorne reforme temeljiti na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti in pošteni porazdelitvi bogastva – model, ki zagotavlja enakost in socialno varstvo, ščiti ranljive skupine in izboljšuje življenjski standard za vse državljane; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo družbeno odgovorne reforme temeljiti na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti in pošteni porazdelitvi bogastva – model, ki zagotavlja enakost in socialno varstvo, ščiti ranljive skupine in izboljšuje življenjski standard za vse državljane;

| 16. | poudarja, da je treba spodbujati in varovati socialno tržno gospodarstvo, ki zagotavlja okvir, znotraj katerega konkurenčnost in visoki socialni standardi prispevajo k socialni pravičnosti, ta pa spodbuja konkurenčnost; poleg tega poudarja, da je treba najti ravnotežje med gospodarskimi vidiki in potrebo po zagotovitvi učinkovite fiskalne konsolidacije, trajnostnega gospodarstva, resnične socialne kohezije in okrepljene socialne zaščite; poziva Komisijo, naj razširi svoj pristop glede plačilne nesposobnosti in poslovnega neuspeha (22) in izboljša sheme prestrukturiranja dolga in sheme druge priložnosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba spodbujati in varovati socialno tržno gospodarstvo, ki zagotavlja okvir, znotraj katerega konkurenčnost in visoki socialni standardi prispevajo k socialni pravičnosti, ta pa spodbuja konkurenčnost; poleg tega poudarja, da je treba najti ravnotežje med gospodarskimi vidiki in potrebo po zagotovitvi učinkovite fiskalne konsolidacije, trajnostnega gospodarstva, resnične socialne kohezije in okrepljene socialne zaščite; poziva Komisijo, naj razširi svoj pristop glede plačilne nesposobnosti in poslovnega neuspeha (22) in izboljša sheme prestrukturiranja dolga in sheme druge priložnosti;

| 17. | poudarja, da bi morali v okviru letnega pregleda rasti bolj dosledno oceniti razvoj neenakosti v Evropi z gospodarskimi kazalniki, kot sta kazalnika Gini in Palma; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi morali v okviru letnega pregleda rasti bolj dosledno oceniti razvoj neenakosti v Evropi z gospodarskimi kazalniki, kot sta kazalnika Gini in Palma;

| 18. | poziva države članice, naj aktivno sodelujejo pri platformi za boj proti neprijavljenemu delu in naj po izmenjavi najboljših praks sprejmejo konkretne ukrepe, da bi obravnavali neprijavljeno delo, podjetja „poštne nabiralnike“ in navidezno samozaposlovanje, saj ogrožajo kakovost dela in dostop delavcev do sistemov socialne varnosti in nacionalnih javnih financ ter ustvarjajo nepošteno konkurenco med evropskimi podjetji; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi se neprijavljeno delo prijavilo, in ustrezno opremijo inšpekcije dela in okrepijo mehanizme za inšpekcijo dela ter oblikujejo ukrepe, ki bodo delavcem v sivi ekonomiji omogočili prehod v formalno ekonomijo, da bi pridobili dostop do sistemov varstva zaposlitve; spodbuja države članice, naj uporabljajo davčne stopnje, povezane s stopnjo stabilnosti in kakovostjo različnih oblik zaposlitvenih razmerij, kot eno izmed spodbud za stabilne pogodbe; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj aktivno sodelujejo pri platformi za boj proti neprijavljenemu delu in naj po izmenjavi najboljših praks sprejmejo konkretne ukrepe, da bi obravnavali neprijavljeno delo, podjetja „poštne nabiralnike“ in navidezno samozaposlovanje, saj ogrožajo kakovost dela in dostop delavcev do sistemov socialne varnosti in nacionalnih javnih financ ter ustvarjajo nepošteno konkurenco med evropskimi podjetji; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi se neprijavljeno delo prijavilo, in ustrezno opremijo inšpekcije dela in okrepijo mehanizme za inšpekcijo dela ter oblikujejo ukrepe, ki bodo delavcem v sivi ekonomiji omogočili prehod v formalno ekonomijo, da bi pridobili dostop do sistemov varstva zaposlitve; spodbuja države članice, naj uporabljajo davčne stopnje, povezane s stopnjo stabilnosti in kakovostjo različnih oblik zaposlitvenih razmerij, kot eno izmed spodbud za stabilne pogodbe;

| 19. | meni, da razpršitev plač povečuje neenakost in škodi produktivnosti ter konkurenčnosti podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za izboljšanje kakovosti delovnih mest, da bi se zmanjšala razdrobljenost trga dela, skupaj z ukrepi za zvišanje minimalnih plač na ustrezno raven v skladu z načelom subsidiarnosti, ter ukrepe za krepitev kolektivnih pogajanj in položaja delavcev v sistemih določanja plač, da bi zmanjšali razpršenost plač; meni, da bi bilo treba pri tem upoštevati podporo skupnemu povpraševanju in gospodarskemu okrevanju, zmanjšati neenakosti v plačah in se boriti proti revščini zaposlenih; |
| --- | --- |

19.

meni, da razpršitev plač povečuje neenakost in škodi produktivnosti ter konkurenčnosti podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za izboljšanje kakovosti delovnih mest, da bi se zmanjšala razdrobljenost trga dela, skupaj z ukrepi za zvišanje minimalnih plač na ustrezno raven v skladu z načelom subsidiarnosti, ter ukrepe za krepitev kolektivnih pogajanj in položaja delavcev v sistemih določanja plač, da bi zmanjšali razpršenost plač; meni, da bi bilo treba pri tem upoštevati podporo skupnemu povpraševanju in gospodarskemu okrevanju, zmanjšati neenakosti v plačah in se boriti proti revščini zaposlenih;

| 20. | meni, da dobro pretehtana prožna varnost prispeva k preprečevanju razdrobljenosti dela in spodbujanju ohranjanja trajnostnih in kakovostnih delovnih mest, vendar je zaskrbljen, da se prožna varnost v številnih državah članicah neustrezno izvaja; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi zagotovijo, da bodo pri izvajanju modela prožne varnosti zagotovljeni pravice delavcev in standardi socialne varnosti; poziva države članice, naj posodobijo svojo zakonodajo o varstvu zaposlitve, da bi spodbudile več stabilnosti pri zaposlitvi in varnosti pri prehodih med delovnimi mesti, po potrebi tudi s tesnejšim in boljšim sodelovanjem med javnimi in zasebnimi službami za zaposlovanje, ter dostop zaposlenih do socialne varnosti in socialnovarstvenih pravic; številne države članice izvajajo reforme, ki imajo pozitivni učinek med drugim na povečanje stopnje zaposlenosti, vendar obžaluje, da so v nekaterih primerih reforme dela dale prednost prožnosti pred varnostjo, kar je povzročilo prekarnost in zmanjšalo varnost zaposlitve; poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje zlorab na področju zaporednih pogodb o zaposlitvi za določen čas in drugih zaporednih netipičnih pogodb v zasebnem in javnem sektorju; |
| --- | --- |

20.

meni, da dobro pretehtana prožna varnost prispeva k preprečevanju razdrobljenosti dela in spodbujanju ohranjanja trajnostnih in kakovostnih delovnih mest, vendar je zaskrbljen, da se prožna varnost v številnih državah članicah neustrezno izvaja; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi zagotovijo, da bodo pri izvajanju modela prožne varnosti zagotovljeni pravice delavcev in standardi socialne varnosti; poziva države članice, naj posodobijo svojo zakonodajo o varstvu zaposlitve, da bi spodbudile več stabilnosti pri zaposlitvi in varnosti pri prehodih med delovnimi mesti, po potrebi tudi s tesnejšim in boljšim sodelovanjem med javnimi in zasebnimi službami za zaposlovanje, ter dostop zaposlenih do socialne varnosti in socialnovarstvenih pravic; številne države članice izvajajo reforme, ki imajo pozitivni učinek med drugim na povečanje stopnje zaposlenosti, vendar obžaluje, da so v nekaterih primerih reforme dela dale prednost prožnosti pred varnostjo, kar je povzročilo prekarnost in zmanjšalo varnost zaposlitve; poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje zlorab na področju zaporednih pogodb o zaposlitvi za določen čas in drugih zaporednih netipičnih pogodb v zasebnem in javnem sektorju;

| 21. | poziva države članice, naj premislijo o skupnem povišanju prihodkov delavcev v javnih storitvah in po potrebi o povišanju minimalne plače, ne da bi s tem zmanjšale rast produktivnosti, to pa naj storijo na trajnosten in stabilen način, ne da bi ogrožale svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj premislijo o skupnem povišanju prihodkov delavcev v javnih storitvah in po potrebi o povišanju minimalne plače, ne da bi s tem zmanjšale rast produktivnosti, to pa naj storijo na trajnosten in stabilen način, ne da bi ogrožale svojih pristojnosti;

| 22. | pozdravlja pobudo Komisije o vlaganju v človeški kapital, da bi ponovno vzpostavili raven zaposlenosti in vzdržno rast, vendar je izredno zaskrbljen nad dejstvom, da so se javni izdatki za izobraževanje od leta 2010 zmanjšali za 3,2 % (23), in sicer so se po zadnjih razpoložljivih podatkih za leto 2013 zmanjšali v enajstih državah članicah; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pobudo Komisije o vlaganju v človeški kapital, da bi ponovno vzpostavili raven zaposlenosti in vzdržno rast, vendar je izredno zaskrbljen nad dejstvom, da so se javni izdatki za izobraževanje od leta 2010 zmanjšali za 3,2 % (23), in sicer so se po zadnjih razpoložljivih podatkih za leto 2013 zmanjšali v enajstih državah članicah;

| 23. | poudarja pomen aktivnih politik trga dela v sedanjih razmerah; poziva države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen aktivnih politik trga dela v sedanjih razmerah; poziva države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela;

| 24. | ugotavlja, da je treba sprejeti prehod na digitalno gospodarstvo v okviru izpopolnjevanja in usposabljanja ter novih oblik zaposlitve; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je treba sprejeti prehod na digitalno gospodarstvo v okviru izpopolnjevanja in usposabljanja ter novih oblik zaposlitve;

| 25. | poziva države članice, naj obdavčitev postopoma prenesejo z dela na druge vire tako, da to ne bo ogrožalo najranljivejših družbenih skupin, zlasti slabo plačanih delavcev, in splošne konkurenčnosti, zagotavljalo pa bo dolgoročno vzdržnost javnih pokojninskih sistemov in ustrezno financiranje sistemov socialnega varstva in socialne zaščite; poziva države članice, naj uporabljajo davčna pravila, ki krepijo spodbude za podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade in osebe, starejše od 55 let, da bi uporabili njihove poklicne izkušnje in zagotovili prenos njihovega znanja ter spodbudili raziskovalne in inovacijske projekte v evropskih podjetjih; poziva države članice, naj zmanjšajo upravno breme, da bi spodbudili podjetništvo mladih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj obdavčitev postopoma prenesejo z dela na druge vire tako, da to ne bo ogrožalo najranljivejših družbenih skupin, zlasti slabo plačanih delavcev, in splošne konkurenčnosti, zagotavljalo pa bo dolgoročno vzdržnost javnih pokojninskih sistemov in ustrezno financiranje sistemov socialnega varstva in socialne zaščite; poziva države članice, naj uporabljajo davčna pravila, ki krepijo spodbude za podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade in osebe, starejše od 55 let, da bi uporabili njihove poklicne izkušnje in zagotovili prenos njihovega znanja ter spodbudili raziskovalne in inovacijske projekte v evropskih podjetjih; poziva države članice, naj zmanjšajo upravno breme, da bi spodbudili podjetništvo mladih;

| 26. | poziva, naj se v okviru evropskega semestra in letnega pregleda rasti oceni pomen dohodkovne politike, vključno s pokojninami, kazalniki prihodkov in fiskalno politiko, da bi zagotovili socialno kohezijo in obrnili trend neenakosti; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj se v okviru evropskega semestra in letnega pregleda rasti oceni pomen dohodkovne politike, vključno s pokojninami, kazalniki prihodkov in fiskalno politiko, da bi zagotovili socialno kohezijo in obrnili trend neenakosti;

| 27. | poziva države članice, naj ocenijo in povečajo naložbe v svoje sedanje sisteme socialne varnosti, da bi zagotovile njihovo učinkovitost pri odpravljanju in preprečevanju revščine in neenakosti, hkrati pa naj zagotovijo njihovo vzdržnost ob pričakovanih demografskih, gospodarskih in novih socialnih izzivih ter izboljšajo prožnost gospodarstev držav članic v času krize; poudarja, da so visokokakovostni sistemi socialne varnosti in socialne naložbe zelo pomembni, če želi Evropa ohraniti svojo glavno konkurenčno prednost, tj. visokokvalificirane delavce in produktivna podjetja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj ocenijo in povečajo naložbe v svoje sedanje sisteme socialne varnosti, da bi zagotovile njihovo učinkovitost pri odpravljanju in preprečevanju revščine in neenakosti, hkrati pa naj zagotovijo njihovo vzdržnost ob pričakovanih demografskih, gospodarskih in novih socialnih izzivih ter izboljšajo prožnost gospodarstev držav članic v času krize; poudarja, da so visokokakovostni sistemi socialne varnosti in socialne naložbe zelo pomembni, če želi Evropa ohraniti svojo glavno konkurenčno prednost, tj. visokokvalificirane delavce in produktivna podjetja;

| 28. | v skladu z načelom subsidiarnosti bi morale države članice v celoti obdržati pristojnost za organizacijo svojih pokojninskih sistemov pa tudi za odločanje o vlogi vsakega od treh stebrov pokojninskega sistema v posameznih državah članicah; meni, da bi morali pokojninski načrti zagotavljati jamstva za preprečevanje revščine v starosti in da je zato treba izvajati politike za zagotavljanje trdnega, vzdržnega in ustreznega prvega pokojninskega stebra; |
| --- | --- |

28.

v skladu z načelom subsidiarnosti bi morale države članice v celoti obdržati pristojnost za organizacijo svojih pokojninskih sistemov pa tudi za odločanje o vlogi vsakega od treh stebrov pokojninskega sistema v posameznih državah članicah; meni, da bi morali pokojninski načrti zagotavljati jamstva za preprečevanje revščine v starosti in da je zato treba izvajati politike za zagotavljanje trdnega, vzdržnega in ustreznega prvega pokojninskega stebra;

| 29. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za odpravo razlik v plačilu med spoloma in sprejmejo dejavnejše ukrepe za večjo udeležbo žensk na trgu dela; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi in v skladu z načelom subsidiarnosti ter s pomočjo socialnih partnerjev spodbujajo družinam prijazne politike, ki krepijo vzdrževanje drugih vzdrževanih oseb in zmožnost staršev, kot so na primer določbe o ustreznem porodniškem in očetovskem dopustu in dostopu do cenovno ugodne nege otrok za zagotovitev njihove dobrobiti, da bi osebam, ki imajo obveznost oskrbe, omogočili enak dostop do trga dela, da bi bolje uskladili poklicno in zasebno življenje, kar je zlasti pomembno za vključevanje žensk na trg dela; spodbuja države članice, naj preučijo, zakaj je rodnost v EU še vedno nizka, in razmislijo o uporabi ugodnejše fiskalne diferenciacije glede na število otrok v gospodinjstvu; poziva države članice, naj zagotovijo pomoč družinam ne le v obliki finančne podpore, temveč tudi s storitvami; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za odpravo razlik v plačilu med spoloma in sprejmejo dejavnejše ukrepe za večjo udeležbo žensk na trgu dela; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi in v skladu z načelom subsidiarnosti ter s pomočjo socialnih partnerjev spodbujajo družinam prijazne politike, ki krepijo vzdrževanje drugih vzdrževanih oseb in zmožnost staršev, kot so na primer določbe o ustreznem porodniškem in očetovskem dopustu in dostopu do cenovno ugodne nege otrok za zagotovitev njihove dobrobiti, da bi osebam, ki imajo obveznost oskrbe, omogočili enak dostop do trga dela, da bi bolje uskladili poklicno in zasebno življenje, kar je zlasti pomembno za vključevanje žensk na trg dela; spodbuja države članice, naj preučijo, zakaj je rodnost v EU še vedno nizka, in razmislijo o uporabi ugodnejše fiskalne diferenciacije glede na število otrok v gospodinjstvu; poziva države članice, naj zagotovijo pomoč družinam ne le v obliki finančne podpore, temveč tudi s storitvami;

| 30. | ugotavlja, da nizka gostota ali velika razpršenost prebivalstva močno povečuje stroške zagotavljanja javnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo ali izobraževanje; poziva Komisijo in države članice, naj pri analizi učinkov demografskih sprememb in njihovega vpliva na vzdržnost javnih financ upoštevajo vzroke in posledice tega; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da nizka gostota ali velika razpršenost prebivalstva močno povečuje stroške zagotavljanja javnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo ali izobraževanje; poziva Komisijo in države članice, naj pri analizi učinkov demografskih sprememb in njihovega vpliva na vzdržnost javnih financ upoštevajo vzroke in posledice tega;

| 31. | poudarja, da se morajo naložbe sklada EFSI, če naj bodo učinkovite, osredotočiti na ustvarjanje novih naložb na področjih, kjer je zanimanje vlagateljev šibko, in ne na nadomestne naložbe, ki bi bile ustvarjene drugje, ali na visoko donosne naložbe, do katerih bi v vsakem primeru prišlo; ponovno poudarja, kako pomembne so naložbe v človeški kapital in druge socialne naložbe, kot so zdravstveno varstvo, nego otrok ali cenovno dostopna stanovanja, in da je treba učinkovito izvajati sveženj o socialnih naložbah; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se morajo naložbe sklada EFSI, če naj bodo učinkovite, osredotočiti na ustvarjanje novih naložb na področjih, kjer je zanimanje vlagateljev šibko, in ne na nadomestne naložbe, ki bi bile ustvarjene drugje, ali na visoko donosne naložbe, do katerih bi v vsakem primeru prišlo; ponovno poudarja, kako pomembne so naložbe v človeški kapital in druge socialne naložbe, kot so zdravstveno varstvo, nego otrok ali cenovno dostopna stanovanja, in da je treba učinkovito izvajati sveženj o socialnih naložbah;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj pri ugotavljanju ovir za naložbe sodelujejo z vsemi ravnmi upravljanja in ustreznimi deležniki ter se pri tem osredotočijo na regije in sektorje, kjer so naložbe najbolj potrebne, in na zagotavljanje ustreznih instrumentov, ki bodo združevali javno in zasebno financiranje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj pri ugotavljanju ovir za naložbe sodelujejo z vsemi ravnmi upravljanja in ustreznimi deležniki ter se pri tem osredotočijo na regije in sektorje, kjer so naložbe najbolj potrebne, in na zagotavljanje ustreznih instrumentov, ki bodo združevali javno in zasebno financiranje;

Spodbujanje trajnostne rasti z oživitvijo naložb

| 33. | poudarja, da je treba spodbujati trajnostno in vključujočo rast, ki bo privedla do ustvarjanja več in boljših delovnih mest ter oprijemljivih možnosti za vse, tudi za mlade, da bi odgovorili na notranje in zunanje izzive, s katerimi se sooča EU; ugotavlja, da je treba za trajnost več pozornosti nameniti prilagajanju sedanjih delovnih mest, tudi tistih za ranljive skupine, na hitro spreminjajoč trg dela in nove nastajajoče sektorje; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba spodbujati trajnostno in vključujočo rast, ki bo privedla do ustvarjanja več in boljših delovnih mest ter oprijemljivih možnosti za vse, tudi za mlade, da bi odgovorili na notranje in zunanje izzive, s katerimi se sooča EU; ugotavlja, da je treba za trajnost več pozornosti nameniti prilagajanju sedanjih delovnih mest, tudi tistih za ranljive skupine, na hitro spreminjajoč trg dela in nove nastajajoče sektorje;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na mikro, mala in srednja podjetja kot bistvo za trajnostni in vključujoč razvoj ter ustvarjanje delovnih mest ter naj zmanjšajo razlike v deležu samozaposlenih žensk in moških; poziva države članice, naj uvedejo davčne sisteme, ki bodo povezani s trajnostnimi poslovnimi modeli, ki podpirajo inovativna zagonska podjetja in lajšajo ustvarjanje delovnih mest v MSP, naj spremljajo vpliv davčnih spodbud na trajnostni razvoj ter razvijejo mehanizme, ki bi takšna podjetja lahko spodbudili k doseganju mednarodne razsežnosti ali delovanju v njej; zato poudarja, da je treba izvajati celostne politike na ravni EU, da bi se države članice lahko soočile z izzivi, ki jih predstavljajo tekmeci iz držav zunaj EU; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na mikro, mala in srednja podjetja kot bistvo za trajnostni in vključujoč razvoj ter ustvarjanje delovnih mest ter naj zmanjšajo razlike v deležu samozaposlenih žensk in moških; poziva države članice, naj uvedejo davčne sisteme, ki bodo povezani s trajnostnimi poslovnimi modeli, ki podpirajo inovativna zagonska podjetja in lajšajo ustvarjanje delovnih mest v MSP, naj spremljajo vpliv davčnih spodbud na trajnostni razvoj ter razvijejo mehanizme, ki bi takšna podjetja lahko spodbudili k doseganju mednarodne razsežnosti ali delovanju v njej; zato poudarja, da je treba izvajati celostne politike na ravni EU, da bi se države članice lahko soočile z izzivi, ki jih predstavljajo tekmeci iz držav zunaj EU;

| 35. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami sprejme ukrepe za zagotovitev boljše obveščenosti o vseh evropskih skladih in programih, ki lahko spodbudijo podjetništvo, naložbe in dostop do financiranja, kot so Erasmus za podjetnike, Evropske službe za zaposlovanje (EURES), Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), Program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); poudarja pomen partnerskega načela, pristopa od spodaj navzgor in ustrezne razporeditve virov; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami sprejme ukrepe za zagotovitev boljše obveščenosti o vseh evropskih skladih in programih, ki lahko spodbudijo podjetništvo, naložbe in dostop do financiranja, kot so Erasmus za podjetnike, Evropske službe za zaposlovanje (EURES), Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), Program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); poudarja pomen partnerskega načela, pristopa od spodaj navzgor in ustrezne razporeditve virov;

| 36. | poziva Komisijo, naj vse te programe oceni na celosten način, da bi preprečila nasprotja med cilji in zahtevami ter zmanjšala birokracijo; meni, da bi takšen pregled moral vključevati analizo izvajanja v vsaki državi članici in tako zagotoviti večjo enakopravnost pri dostopu do sredstev; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj vse te programe oceni na celosten način, da bi preprečila nasprotja med cilji in zahtevami ter zmanjšala birokracijo; meni, da bi takšen pregled moral vključevati analizo izvajanja v vsaki državi članici in tako zagotoviti večjo enakopravnost pri dostopu do sredstev;

| 37. | Evropski socialni sklad bi moral več sredstev nameniti financiranju udeležbe brezposelnih delavcev v programih usposabljanja v državah članicah EU, poleg tistih v njihovi matični državi, ter tako olajšati njihovo vključevanje na evropski trg dela po njihovi izbiri in krepiti evropsko državljanstvo; |
| --- | --- |

37.

Evropski socialni sklad bi moral več sredstev nameniti financiranju udeležbe brezposelnih delavcev v programih usposabljanja v državah članicah EU, poleg tistih v njihovi matični državi, ter tako olajšati njihovo vključevanje na evropski trg dela po njihovi izbiri in krepiti evropsko državljanstvo;

| 38. | poziva države članice, naj razvijejo politike, ki bodo že od zgodnjih let krepile podjetništvo med mladimi, tako da bodo zagotovile priložnosti za delovno prakso in obiske v podjetjih; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj razvijejo politike, ki bodo že od zgodnjih let krepile podjetništvo med mladimi, tako da bodo zagotovile priložnosti za delovno prakso in obiske v podjetjih;

| 39. | da bi spodbudili podjetništvo med mladimi, poziva države članice, naj podprejo združenja in pobude, ki pomagajo mladim podjetnikom pri razvoju inovativnih projektov, tako da jim zagotovijo upravno, pravno ali organizacijsko podporo; |
| --- | --- |

39.

da bi spodbudili podjetništvo med mladimi, poziva države članice, naj podprejo združenja in pobude, ki pomagajo mladim podjetnikom pri razvoju inovativnih projektov, tako da jim zagotovijo upravno, pravno ali organizacijsko podporo;

| 40. | poudarja, da se podjetja socialnega gospodarstva, tudi tista, ki zagotavljajo socialne storitve, soočajo s še več težavami kot tradicionalna podjetja pri pridobivanju javnega ali zasebnega financiranja, med drugim tudi zato, ker upravitelji finančnih posrednikov niso seznanjeni z dejanskimi razmerami; poudarja, da jim je treba nuditi več podpore, zlasti kar zadeva dostop do različnih oblik financiranja, vključno z evropskimi skladi; poudarja tudi, da je treba zmanjšati upravno breme in tako podpreti socialna podjetja; poudarja, da jim je treba dati pravni okvir, npr. evropski statut za zadruge, združenja, fundacije in vzajemne družbe, s čimer bi priznali njihovo delovanje v EU in se izognili nepošteni konkurenci; poziva Komisijo, naj podpre naložbe v socialno gospodarstvo, in zato pozdravlja, da je del financiranja programa EaSI namenjen zagotavljanju pomoči podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri dostopu do financiranja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da se podjetja socialnega gospodarstva, tudi tista, ki zagotavljajo socialne storitve, soočajo s še več težavami kot tradicionalna podjetja pri pridobivanju javnega ali zasebnega financiranja, med drugim tudi zato, ker upravitelji finančnih posrednikov niso seznanjeni z dejanskimi razmerami; poudarja, da jim je treba nuditi več podpore, zlasti kar zadeva dostop do različnih oblik financiranja, vključno z evropskimi skladi; poudarja tudi, da je treba zmanjšati upravno breme in tako podpreti socialna podjetja; poudarja, da jim je treba dati pravni okvir, npr. evropski statut za zadruge, združenja, fundacije in vzajemne družbe, s čimer bi priznali njihovo delovanje v EU in se izognili nepošteni konkurenci; poziva Komisijo, naj podpre naložbe v socialno gospodarstvo, in zato pozdravlja, da je del financiranja programa EaSI namenjen zagotavljanju pomoči podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri dostopu do financiranja;

| 41. | poudarja veliko družbeno in ekonomsko vrednost naložb v socialno varstvo, vključno s socialnimi storitvami; |
| --- | --- |

41.

poudarja veliko družbeno in ekonomsko vrednost naložb v socialno varstvo, vključno s socialnimi storitvami;

Boljša poraba evropskih sredstev za spodbujanje socialne, ekonomske in teritorialne kohezije

| 42. | pozdravlja ustanovitev sklada EFSI v prvem letu njegovega izvajanja in njegovo vlogo pri podpiranju najboljših projektov na evropski ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad EFSI omogočil boljšo družbeno in ekonomsko konvergenco držav članic in njihovih regij znotraj EU in da bodo vse države članice izkoristile možnost dostopa do tega sklada, v skladu s cilji kohezijske politike; poziva Komisijo, naj spremlja in nadzoruje naložbe v okviru sklada EFSI; meni, da bi bilo treba objaviti poročilo za presojo in oceno dejanskega gospodarskega in socialnega učinka teh naložb; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja ustanovitev sklada EFSI v prvem letu njegovega izvajanja in njegovo vlogo pri podpiranju najboljših projektov na evropski ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad EFSI omogočil boljšo družbeno in ekonomsko konvergenco držav članic in njihovih regij znotraj EU in da bodo vse države članice izkoristile možnost dostopa do tega sklada, v skladu s cilji kohezijske politike; poziva Komisijo, naj spremlja in nadzoruje naložbe v okviru sklada EFSI; meni, da bi bilo treba objaviti poročilo za presojo in oceno dejanskega gospodarskega in socialnega učinka teh naložb;

| 43. | opozarja, da morajo biti prednostne naložbe usmerjene v infrastrukturne projekte, kjer so jasno potrebne za zagotovitev večje kohezije, socialne pravičnosti ali razvoja človeškega kapitala ali za krepitev trajnostne vključujoče rasti; poziva Komisijo, naj zahteva predhodno predstavitev pričakovanih družbenih in gospodarskih rezultatov vseh naložbenih projektov, ki jih financira EU, pa tudi njihovo naknadno spremljanje in oceno; poudarja, da je treba preprečiti, da bi ti projekti negativno učinkovali na okolje; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da morajo biti prednostne naložbe usmerjene v infrastrukturne projekte, kjer so jasno potrebne za zagotovitev večje kohezije, socialne pravičnosti ali razvoja človeškega kapitala ali za krepitev trajnostne vključujoče rasti; poziva Komisijo, naj zahteva predhodno predstavitev pričakovanih družbenih in gospodarskih rezultatov vseh naložbenih projektov, ki jih financira EU, pa tudi njihovo naknadno spremljanje in oceno; poudarja, da je treba preprečiti, da bi ti projekti negativno učinkovali na okolje;

| 44. | ob upoštevanju težav držav članic v zvezi s polno porabo evropskih sredstev poudarja, da mora EU zagotoviti pravilno in boljšo uporabo svojih naložb, ki morajo ustrezati njenim prednostnim nalogam in temeljnim vrednotam, kot so opredeljene v Pogodbah in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter učinkovito upravljanje svojih virov, odpraviti pa mora tudi upravna bremena in zmanjšati ovire v zvezi z dostopom, izvajanjem in ocenjevanjem; poudarja, da je treba vsem podjetjem zagotoviti enak dostop do financiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi natančno spremljanje porabe sredstev EU; |
| --- | --- |

44.

ob upoštevanju težav držav članic v zvezi s polno porabo evropskih sredstev poudarja, da mora EU zagotoviti pravilno in boljšo uporabo svojih naložb, ki morajo ustrezati njenim prednostnim nalogam in temeljnim vrednotam, kot so opredeljene v Pogodbah in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter učinkovito upravljanje svojih virov, odpraviti pa mora tudi upravna bremena in zmanjšati ovire v zvezi z dostopom, izvajanjem in ocenjevanjem; poudarja, da je treba vsem podjetjem zagotoviti enak dostop do financiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi natančno spremljanje porabe sredstev EU;

| 45. | pozdravlja poziv Komisije, naj države članice povečajo svoje socialne naložbe, da bi spodbudile evropsko ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo, zlasti v (formalno in neformalno) zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo ter v socialne storitve, nego otrok, stanovanjsko podporo in rehabilitacijske storitve; poziva podjetja in vse druge upravičence, naj bolje uporabijo naložbene mehanizme, ki jih zagotavljajo evropski skladi in projekti, ki jih je mogoče uporabiti neposredno; poleg tega poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice pravilno izvajajo priporočila EU; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja poziv Komisije, naj države članice povečajo svoje socialne naložbe, da bi spodbudile evropsko ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo, zlasti v (formalno in neformalno) zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo ter v socialne storitve, nego otrok, stanovanjsko podporo in rehabilitacijske storitve; poziva podjetja in vse druge upravičence, naj bolje uporabijo naložbene mehanizme, ki jih zagotavljajo evropski skladi in projekti, ki jih je mogoče uporabiti neposredno; poleg tega poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice pravilno izvajajo priporočila EU;

| 46. | poudarja, da so formalni in zlasti neformalni skrbniki pomemben steber za obvladovanje vse večjih potreb po prihodnjih sistemih oskrbe v Evropi; poudarja, da je treba izboljšati socialno varstvo družinskih članov skrbnikov, ki morajo pogosto skrajšati delovni čas v plačani službi, da lahko nudijo neplačano oskrbo, in zato izgubijo socialne pravice; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so formalni in zlasti neformalni skrbniki pomemben steber za obvladovanje vse večjih potreb po prihodnjih sistemih oskrbe v Evropi; poudarja, da je treba izboljšati socialno varstvo družinskih članov skrbnikov, ki morajo pogosto skrajšati delovni čas v plačani službi, da lahko nudijo neplačano oskrbo, in zato izgubijo socialne pravice;

| 47. | priznava prizadevanja Komisije za večjo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podporo izvajanju priporočil za posamezne države ter je seznanjen s predlogom Komisije za države članice o financiranju tehnične pomoči; poudarja, da teh sredstev ne bi smeli uporabiti le za izvajanje priporočil za posamezne države, saj bi tako lahko izpustili druga pomembna naložbena področja; |
| --- | --- |

47.

priznava prizadevanja Komisije za večjo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podporo izvajanju priporočil za posamezne države ter je seznanjen s predlogom Komisije za države članice o financiranju tehnične pomoči; poudarja, da teh sredstev ne bi smeli uporabiti le za izvajanje priporočil za posamezne države, saj bi tako lahko izpustili druga pomembna naložbena področja;

| 48. | se strinja, da je treba razviti proces socialnega in gospodarskega zbliževanja na višji ravni, da bi spodbudili socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo v državah članicah in med njimi ter njihovimi regijami, vendar opozarja, da je treba to šteti za cilj skupnega projekta, v katerem imata ključno vlogo socialni dialog in udeležba vseh pomembnih deležnikov; poudarja, da socialna politika spada v deljene pristojnosti med EU in državami članicami ter da je vloga EU na tem področju omejena na podporo in dopolnjevanje dejavnosti držav članic v skladu s členom 153 PDEU in v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

48.

se strinja, da je treba razviti proces socialnega in gospodarskega zbliževanja na višji ravni, da bi spodbudili socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo v državah članicah in med njimi ter njihovimi regijami, vendar opozarja, da je treba to šteti za cilj skupnega projekta, v katerem imata ključno vlogo socialni dialog in udeležba vseh pomembnih deležnikov; poudarja, da socialna politika spada v deljene pristojnosti med EU in državami članicami ter da je vloga EU na tem področju omejena na podporo in dopolnjevanje dejavnosti držav članic v skladu s členom 153 PDEU in v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 49. | poziva, da je treba odpraviti gospodarske neenakosti, ki so ovira za dolgotrajno gospodarsko rast; poudarja, da se razdeljenost med najrevnejšimi regijami in preostalo EU poglablja, in zahteva nujna in usmerjena prizadevanja tako na evropski kot na nacionalni ravni za spodbujanje kohezije in rasti v teh regijah; poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno spodbudijo strateške naložbe, da bi povečale konkurenčnost v skladu s členom 174 PDEU, zlasti v regijah, ki so hudo in trajno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer; |
| --- | --- |

49.

poziva, da je treba odpraviti gospodarske neenakosti, ki so ovira za dolgotrajno gospodarsko rast; poudarja, da se razdeljenost med najrevnejšimi regijami in preostalo EU poglablja, in zahteva nujna in usmerjena prizadevanja tako na evropski kot na nacionalni ravni za spodbujanje kohezije in rasti v teh regijah; poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno spodbudijo strateške naložbe, da bi povečale konkurenčnost v skladu s členom 174 PDEU, zlasti v regijah, ki so hudo in trajno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer;

| 50. | poziva Komisijo, naj okrepi uporabo člena 349 PDEU, da bi bile najbolj oddaljene regije bolj vključene v Evropo regij, in diferencira politike EU, da bi zagotovili enakopravnost med regijami in spodbudili zbliževanje na višji ravni; poudarja, da je to nujno za ohranitev posebne pozornosti, namenjene najbolj oddaljenim regijam, ne le v smislu dodeljevanja sredstev, temveč tudi v zvezi z učinkom, ki ga imajo lahko evropske politike na njihov socialni položaj in ravni zaposlovanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropske odločitve in dodeljevanje sredstev spremljal ustrezen nadzor, tako da se bo znatno izboljšala blaginja državljanov v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj okrepi uporabo člena 349 PDEU, da bi bile najbolj oddaljene regije bolj vključene v Evropo regij, in diferencira politike EU, da bi zagotovili enakopravnost med regijami in spodbudili zbliževanje na višji ravni; poudarja, da je to nujno za ohranitev posebne pozornosti, namenjene najbolj oddaljenim regijam, ne le v smislu dodeljevanja sredstev, temveč tudi v zvezi z učinkom, ki ga imajo lahko evropske politike na njihov socialni položaj in ravni zaposlovanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropske odločitve in dodeljevanje sredstev spremljal ustrezen nadzor, tako da se bo znatno izboljšala blaginja državljanov v najbolj oddaljenih regijah;

| 51. | poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira preuči možnost za povečanje sredstev Evropskega socialnega sklada, da bi zagotovila ustreznost ciljev in upoštevanje novih izzivov, ki so bili vključeni, kot sta dolgoročna brezposelnost ali vključevanje beguncev; poziva tudi k vzpostavitvi posebnega programa v okviru dogovorjenega večletnega finančnega okvira za tiste podregije EU, kjer brezposelnost presega 30 %; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira preuči možnost za povečanje sredstev Evropskega socialnega sklada, da bi zagotovila ustreznost ciljev in upoštevanje novih izzivov, ki so bili vključeni, kot sta dolgoročna brezposelnost ali vključevanje beguncev; poziva tudi k vzpostavitvi posebnega programa v okviru dogovorjenega večletnega finančnega okvira za tiste podregije EU, kjer brezposelnost presega 30 %;

Socialna vključenost kot priložnost za družbo

| 52. | pozdravlja obnovitev integriranih smernic strategije Evropa 2020; poudarja, da se je pomen strategije Evropa 2020 od njenega oblikovanja povečal, in poziva države članice, naj okrepijo njeno praktično izvajanje; poziva Komisijo in Svet, naj natančneje spremljata njeno izvajanje na splošni in nacionalni ravni; meni, da je treba začeti načrtovanje scenarija za Evropo po letu 2020, ki bo povezan s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja obnovitev integriranih smernic strategije Evropa 2020; poudarja, da se je pomen strategije Evropa 2020 od njenega oblikovanja povečal, in poziva države članice, naj okrepijo njeno praktično izvajanje; poziva Komisijo in Svet, naj natančneje spremljata njeno izvajanje na splošni in nacionalni ravni; meni, da je treba začeti načrtovanje scenarija za Evropo po letu 2020, ki bo povezan s cilji trajnostnega razvoja;

| 53. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da zaposlitev sama po sebi več ne zagotavlja izhoda iz revščine oziroma da ni več najboljše orodje za zagotovitev socialne vključenosti, saj se je delež revnih zaposlenih med delovno sposobnimi ljudmi povečal z 11 % leta 2009 na 12,7 % leta 2014; poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo za boj proti revščini v EU, da bi obravnavali večrazsežnost revščine za vse skupine, zlasti najbolj ranljive, spodbujali celovito aktivno vključevanje, podkrepljeno s pravico do ustreznega socialnega varstva; glede tega ponovno poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za spodbujanje uvedbe minimalne plače v državah članicah, ne da bi pri tem kršila načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

53.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da zaposlitev sama po sebi več ne zagotavlja izhoda iz revščine oziroma da ni več najboljše orodje za zagotovitev socialne vključenosti, saj se je delež revnih zaposlenih med delovno sposobnimi ljudmi povečal z 11 % leta 2009 na 12,7 % leta 2014; poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo za boj proti revščini v EU, da bi obravnavali večrazsežnost revščine za vse skupine, zlasti najbolj ranljive, spodbujali celovito aktivno vključevanje, podkrepljeno s pravico do ustreznega socialnega varstva; glede tega ponovno poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za spodbujanje uvedbe minimalne plače v državah članicah, ne da bi pri tem kršila načelo subsidiarnosti;

| 54. | poziva države članice, naj izvajajo in spremljajo učinkovitejše, uspešnejše in bolj vključujoče oblike sistemov socialne varnosti in dohodkovne podpore, da bi zagotovili, da ti sistemi omogočajo ustrezen življenjski standard za brezposelne in osebe, ki jim grozi revščina in socialna izključenost, hkrati pa da takšni mehanizmi ne vzdržujejo stanja socialne odvisnosti, temveč zagotavljajo dostop do izobraževanja, usposabljanja in priložnosti za vstop na trg dela; poziva Komisijo in države članice, naj si izmenjajo najboljšo prakso o učinkovitosti minimalnega dohodka pri zmanjševanju neenakosti in socialne izključenosti v Evropi; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj izvajajo in spremljajo učinkovitejše, uspešnejše in bolj vključujoče oblike sistemov socialne varnosti in dohodkovne podpore, da bi zagotovili, da ti sistemi omogočajo ustrezen življenjski standard za brezposelne in osebe, ki jim grozi revščina in socialna izključenost, hkrati pa da takšni mehanizmi ne vzdržujejo stanja socialne odvisnosti, temveč zagotavljajo dostop do izobraževanja, usposabljanja in priložnosti za vstop na trg dela; poziva Komisijo in države članice, naj si izmenjajo najboljšo prakso o učinkovitosti minimalnega dohodka pri zmanjševanju neenakosti in socialne izključenosti v Evropi;

| 55. | spodbuja države članice, naj izvajajo potrebne ukrepe za socialno vključevanje beguncev, migrantov, ki zakonito prebivajo v EU, in prosilcev za azil, v skladu z ustrezno azilno zakonodajo; poudarja pa, da so lahko ti ukrepi učinkoviti samo, če jih izvajajo vse države članice; meni, da tak pristop zahteva ustrezno dodelitev sredstev, ki jih v tako nestabilnih razmerah ne morejo zagotoviti izključno države članice; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira zagotovi sredstva, potrebna za razvoj tega celovitega pristopa k migracijam; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za pomoč beguncem pri nastanitvi in integraciji ter zagotovijo, da imajo javne službe na voljo dovolj virov in da se zgodaj predvidijo zahteve, da bi beguncem omogočili nemoten prehod na trg dela, vključno z mehanizmi za priznavanje veščin in kompetenc; lokalni organi in socialni partnerji bi morali imeti ključno vlogo pri omogočanju dejanskega vključevanja migrantov na trg dela in preprečevanju, da bi bili žrtve izkoriščanja delovne sile; |
| --- | --- |

55.

spodbuja države članice, naj izvajajo potrebne ukrepe za socialno vključevanje beguncev, migrantov, ki zakonito prebivajo v EU, in prosilcev za azil, v skladu z ustrezno azilno zakonodajo; poudarja pa, da so lahko ti ukrepi učinkoviti samo, če jih izvajajo vse države članice; meni, da tak pristop zahteva ustrezno dodelitev sredstev, ki jih v tako nestabilnih razmerah ne morejo zagotoviti izključno države članice; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira zagotovi sredstva, potrebna za razvoj tega celovitega pristopa k migracijam; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za pomoč beguncem pri nastanitvi in integraciji ter zagotovijo, da imajo javne službe na voljo dovolj virov in da se zgodaj predvidijo zahteve, da bi beguncem omogočili nemoten prehod na trg dela, vključno z mehanizmi za priznavanje veščin in kompetenc; lokalni organi in socialni partnerji bi morali imeti ključno vlogo pri omogočanju dejanskega vključevanja migrantov na trg dela in preprečevanju, da bi bili žrtve izkoriščanja delovne sile;

| 56. | poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo prenesejo vse določbe iz posodobljene evropske agende o migracijah ter jih v celoti izvajajo; obžaluje, da je morala Komisija sprejeti 40 sklepov o kršitvi zoper več držav članic, med drugim tudi uradne opomine za 19 držav članic, ker niso sprejele ukrepov, potrebnih za prenos direktive o pogojih za sprejem; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za okrepitev evropske agende o migracijah; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo prenesejo vse določbe iz posodobljene evropske agende o migracijah ter jih v celoti izvajajo; obžaluje, da je morala Komisija sprejeti 40 sklepov o kršitvi zoper več držav članic, med drugim tudi uradne opomine za 19 držav članic, ker niso sprejele ukrepov, potrebnih za prenos direktive o pogojih za sprejem; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za okrepitev evropske agende o migracijah;

| 57. | ob upoštevanju staranja evropskega prebivalstva in visokih stopenj brezposelnosti med mladimi v nekaterih delih EU spominja države članice na socialno tveganje, ki ga predstavlja nezmožnost zagotavljanja vzdržnosti, varnosti, ustreznosti in uspešnosti sistemov socialne varnosti v prihodnjih desetletjih; zato jih spodbuja, naj razvijejo strategije, s katerimi bi zagotovili, da bo lahko več ljudi dejavnih v družbi; |
| --- | --- |

57.

ob upoštevanju staranja evropskega prebivalstva in visokih stopenj brezposelnosti med mladimi v nekaterih delih EU spominja države članice na socialno tveganje, ki ga predstavlja nezmožnost zagotavljanja vzdržnosti, varnosti, ustreznosti in uspešnosti sistemov socialne varnosti v prihodnjih desetletjih; zato jih spodbuja, naj razvijejo strategije, s katerimi bi zagotovili, da bo lahko več ljudi dejavnih v družbi;

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za odstranitev ovir za pravično mobilnost delavcev, saj je prosto gibanje temeljna pravica v EU; naj si prizadevajo za izboljšanje stopnje zaposlenosti, a hkrati zagotovijo, da bodo mobilni delavci EU obravnavani enako kot nacionalni delavci in ne bodo zlorabljeni ali diskriminirani ter da bodo zagotovljene njihove zaposlitvene in socialne pravice; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za odstranitev ovir za pravično mobilnost delavcev, saj je prosto gibanje temeljna pravica v EU; naj si prizadevajo za izboljšanje stopnje zaposlenosti, a hkrati zagotovijo, da bodo mobilni delavci EU obravnavani enako kot nacionalni delavci in ne bodo zlorabljeni ali diskriminirani ter da bodo zagotovljene njihove zaposlitvene in socialne pravice;

| 59. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo mobilnost delavcev znotraj EU kot način za ustvarjanje novih priložnosti za delavce in podjetja; poziva države članice, naj uporabljajo in spodbujajo evropska orodja, ki so na voljo za omogočanje mobilnosti delavcev, zlasti evropsko mrežo za zaposlovanje EURES; spodbuja države članice, naj v čezmejnih regijah, kjer je mobilnost delavcev zelo visoka, oblikujejo čezmejna partnerstva EURES za pomoč delavcem pri njihovih projektih mobilnosti; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo mobilnost delavcev znotraj EU kot način za ustvarjanje novih priložnosti za delavce in podjetja; poziva države članice, naj uporabljajo in spodbujajo evropska orodja, ki so na voljo za omogočanje mobilnosti delavcev, zlasti evropsko mrežo za zaposlovanje EURES; spodbuja države članice, naj v čezmejnih regijah, kjer je mobilnost delavcev zelo visoka, oblikujejo čezmejna partnerstva EURES za pomoč delavcem pri njihovih projektih mobilnosti;

| 60. | poziva Komisijo, naj pripravi konkreten načrt o uporabi evropskega semestra za izvajanje načel Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj pripravi konkreten načrt o uporabi evropskega semestra za izvajanje načel Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| 61. | izjavlja, da je socialni dialog ključni instrument za izboljšanje delovnih razmer in da so močni sindikati, udeležba zaposlenih pri zadevah podjetja in okrepitev kolektivnih pogodb bistveni za zagotavljanje najboljših pogojev za dialog med socialnimi partnerji; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo kakovost socialnega dialoga tudi na evropski ravni in sicer z zagotavljanjem pravočasnih in smiselnih posvetovanj s socialnimi partnerji, ki bodo omogočila nujno analizo in vključevanje predlogov v postopek odločanja; |
| --- | --- |

61.

izjavlja, da je socialni dialog ključni instrument za izboljšanje delovnih razmer in da so močni sindikati, udeležba zaposlenih pri zadevah podjetja in okrepitev kolektivnih pogodb bistveni za zagotavljanje najboljših pogojev za dialog med socialnimi partnerji; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo kakovost socialnega dialoga tudi na evropski ravni in sicer z zagotavljanjem pravočasnih in smiselnih posvetovanj s socialnimi partnerji, ki bodo omogočila nujno analizo in vključevanje predlogov v postopek odločanja;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za odpravo socialnega in plačnega dampinga v EU, ki močno škoduje delavcem in sistemom socialnega varstva v državah članicah; prav tako poziva k vključevanju socialnih partnerjev v ta prizadevanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za odpravo socialnega in plačnega dampinga v EU, ki močno škoduje delavcem in sistemom socialnega varstva v državah članicah; prav tako poziva k vključevanju socialnih partnerjev v ta prizadevanja na vseh ravneh;

Boljše usklajevanje evropskega semestra

| 63. | pozdravlja priporočilo Komisije o euroobmočju, ki združuje skupno analizo in opredelitev strategij za socialne in gospodarske razsežnosti držav članic v EMU, v katerem je poudarjena potreba po uskladitvi teh meril; vseeno pa svari pred oblikovanjem dvotirne EU; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja priporočilo Komisije o euroobmočju, ki združuje skupno analizo in opredelitev strategij za socialne in gospodarske razsežnosti držav članic v EMU, v katerem je poudarjena potreba po uskladitvi teh meril; vseeno pa svari pred oblikovanjem dvotirne EU;

| 64. | meni, da mora biti priporočilo o euroobmočju izhodišče za okrepitev socialne razsežnosti v smislu:






  (a) | okrepljenega mehanizma demokratične odgovornosti na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z medinstitucionalnim sporazumom z Evropskim parlamentom in zagotovitvijo, da bodo vsi nacionalni parlamenti v euroobmočju lahko sledili vsakemu koraku v procesu evropskega semestra; |
| --- | --- | --- |

64.

meni, da mora biti priporočilo o euroobmočju izhodišče za okrepitev socialne razsežnosti v smislu:

(a)

okrepljenega mehanizma demokratične odgovornosti na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z medinstitucionalnim sporazumom z Evropskim parlamentom in zagotovitvijo, da bodo vsi nacionalni parlamenti v euroobmočju lahko sledili vsakemu koraku v procesu evropskega semestra;

| (b) | socialne razsežnosti, katere cilj je ohranitev socialnega tržnega gospodarstva Evrope in zagotovitev višjih spodnjih mej plač v obliki, kadar je to ustrezno in v skladu z načelom subsidiarnosti, minimalnih plač, določenih na ustrezni ravni in z udeležbo socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

(b)

socialne razsežnosti, katere cilj je ohranitev socialnega tržnega gospodarstva Evrope in zagotovitev višjih spodnjih mej plač v obliki, kadar je to ustrezno in v skladu z načelom subsidiarnosti, minimalnih plač, določenih na ustrezni ravni in z udeležbo socialnih partnerjev;

| (c) | skupnih sestankov Sveta EPSCO in Sveta ECOFIN, ki so namenjeni spodbujanju usklajenih družbeno-gospodarskih politik, usmerjenih v krepitev konkurenčnosti v Evropi in trajnostni pospešek rasti in kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

(c)

skupnih sestankov Sveta EPSCO in Sveta ECOFIN, ki so namenjeni spodbujanju usklajenih družbeno-gospodarskih politik, usmerjenih v krepitev konkurenčnosti v Evropi in trajnostni pospešek rasti in kakovostnih delovnih mest;

| (d) | srečanj ministrov za delo in socialne zadeve euroobmočja, da bi bolje vključili njegovo socialno dimenzijo in ustrezno obravnavali socialna neravnovesja; |
| --- | --- |

(d)

srečanj ministrov za delo in socialne zadeve euroobmočja, da bi bolje vključili njegovo socialno dimenzijo in ustrezno obravnavali socialna neravnovesja;

| 65. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog o stebru socialnih pravic, s katerim bi zagotovila enake pogoje po vsej EU, kot del prizadevanj za pravičen in resnično vseevropski trg dela, pa tudi za spodbujanje ekonomskega in socialnega zbliževanja na višji ravni, da bi odpravili gospodarske in socialne razlike znotraj držav članic in med njimi; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog o stebru socialnih pravic, s katerim bi zagotovila enake pogoje po vsej EU, kot del prizadevanj za pravičen in resnično vseevropski trg dela, pa tudi za spodbujanje ekonomskega in socialnega zbliževanja na višji ravni, da bi odpravili gospodarske in socialne razlike znotraj držav članic in med njimi;

| 66. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje in nadaljnjo obravnavo izvajanja priporočil za posamezne države ter poskrbi, da bo ustrezna pozornost namenjena vprašanjem zaposlenosti in socialne vključenosti; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje in nadaljnjo obravnavo izvajanja priporočil za posamezne države ter poskrbi, da bo ustrezna pozornost namenjena vprašanjem zaposlenosti in socialne vključenosti;

| 67. | zahteva okrepljeno vlogo strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast ter njene cilje, zlasti socialne, ki se na enak način odražajo v vseh instrumentih semestra, tudi v priporočilih za posamezne države; |
| --- | --- |

67.

zahteva okrepljeno vlogo strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast ter njene cilje, zlasti socialne, ki se na enak način odražajo v vseh instrumentih semestra, tudi v priporočilih za posamezne države;

| 68. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija jasno razločila evropsko in nacionalno fazo, kar zadeva evropski semester; poudarja, da se morajo evropske institucije tesneje usklajevati pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju evropske strategije za trajnostno in vključujočo rast; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem določi jasen načrt, ki bo vključeval tudi socialne partnerje, nacionalne parlamente in druge pomembne deležnike iz civilne družbe, ter zagotovi, da bo spomladansko zasedanje Sveta še naprej glavni časovni okvir za opredelitev prednostnih nalog politike na podlagi prispevkov Komisije, Parlamenta in Sveta; meni, da bi lahko Komisija spremljala in poročala, ali so bili nasveti glede izvajanja določenih priporočil za posamezne države ob posvetovanju s socialnimi partnerji upoštevani; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija jasno razločila evropsko in nacionalno fazo, kar zadeva evropski semester; poudarja, da se morajo evropske institucije tesneje usklajevati pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju evropske strategije za trajnostno in vključujočo rast; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem določi jasen načrt, ki bo vključeval tudi socialne partnerje, nacionalne parlamente in druge pomembne deležnike iz civilne družbe, ter zagotovi, da bo spomladansko zasedanje Sveta še naprej glavni časovni okvir za opredelitev prednostnih nalog politike na podlagi prispevkov Komisije, Parlamenta in Sveta; meni, da bi lahko Komisija spremljala in poročala, ali so bili nasveti glede izvajanja določenih priporočil za posamezne države ob posvetovanju s socialnimi partnerji upoštevani;

| 69. | meni, da je za uskladitev evropskih in nacionalnih politik na področju rasti ter za zagotovitev njihove vzdržnosti na terenu ključna okrepitev vloge socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni; poudarja, da si je treba prizadevati za socialni dialog v vseh fazah evropskega semestra, da bi napredovali pri doseganju zbliževanja na višji ravni ter uravnotežili konkurenčnost in pravičnost; v tem smislu pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi ponovno odprla socialni dialog in poenostavljen pristop, ki sta bila uvedena v letnem pregledu rasti za leto 2015; vseeno poudarja, da so razmere v številnih državah članicah na nacionalni ravni še vedno slabe; |
| --- | --- |

69.

meni, da je za uskladitev evropskih in nacionalnih politik na področju rasti ter za zagotovitev njihove vzdržnosti na terenu ključna okrepitev vloge socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni; poudarja, da si je treba prizadevati za socialni dialog v vseh fazah evropskega semestra, da bi napredovali pri doseganju zbliževanja na višji ravni ter uravnotežili konkurenčnost in pravičnost; v tem smislu pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi ponovno odprla socialni dialog in poenostavljen pristop, ki sta bila uvedena v letnem pregledu rasti za leto 2015; vseeno poudarja, da so razmere v številnih državah članicah na nacionalni ravni še vedno slabe;

| 70. | meni, da bi Komisija lahko okrepila vlogo uradnikov za evropski semester, in sicer z boljšo opredelitvijo njihovih ciljev in nalog; |
| --- | --- |

70.

meni, da bi Komisija lahko okrepila vlogo uradnikov za evropski semester, in sicer z boljšo opredelitvijo njihovih ciljev in nalog;

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

71.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0261.

(2)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0401.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0384.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0389.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0320.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0068.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0060.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0010.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0394.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0043.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0062.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0033.

(14)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_SL.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89{Id=en≠wsId=2193&furtherNews=yes

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/sl/surveys/ewcs

(17)  Skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2016, str. 2.

(18)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_SL.pdf

(19)  Study on Precarious Work and Social Rights (Študija o prekarnem delu in socialnih pravicah) (VT/2010/084), str. 164–170.

(20)  Skupna neaktivna populacija v primerjavi z zaposlenimi starimi med 20 in 64.

(21)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=9770&langId=en

(22)  Kot izhaja iz priporočila Komisije z dne 12. marca 2014 (C(2014)1500).

(23)  Skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2016, str. 19.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/109

---

P8_TA(2016)0060

Upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2016 (2015/2256(INI))

(2018/C 035/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (3) in odgovora Komisije, sprejetega 28. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (3) in odgovora Komisije, sprejetega 28. maja 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisiji o upravljanju enotnega trga (5) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisiji o upravljanju enotnega trga (5) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015)0601),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 o letnem pregledu rasti za leto 2016 – krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2015 o letnem pregledu rasti za leto 2016 – krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (COM(2015)0690),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o naložbenih izzivih držav članic (SWD(2015)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o naložbenih izzivih držav članic (SWD(2015)0400),

| — | ob upoštevanju smernic raziskovalnega inštituta Bruegel iz novembra 2015 o omejitvah političnega usklajevanja v euroobmočju v okviru evropskega semestra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic raziskovalnega inštituta Bruegel iz novembra 2015 o omejitvah političnega usklajevanja v euroobmočju v okviru evropskega semestra,

| — | ob upoštevanju četrtletnega poročila o euroobmočju, zvezek 14, št. 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega poročila o euroobmočju, zvezek 14, št. 2,

| — | ob upoštevanju študije službe za parlamentarne raziskovalne storitve iz septembra 2014 o stroških neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe za parlamentarne raziskovalne storitve iz septembra 2014 o stroških neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 o izpopolnitvi enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550) in poročila o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 o izpopolnitvi enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550) in poročila o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda notranjega trga, objavljenega leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda notranjega trga, objavljenega leta 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 o izvajanju direktive o storitvah (COM(2012)0261), posodobljenega oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 o izvajanju direktive o storitvah (COM(2012)0261), posodobljenega oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0017/2016),

| A. | ker se EU sooča z različnimi izzivi po svetu in doma, kot so šibka rast, visoka stopnja brezposelnosti in zlasti močna mednarodna konkurenca; |
| --- | --- |

A.

ker se EU sooča z različnimi izzivi po svetu in doma, kot so šibka rast, visoka stopnja brezposelnosti in zlasti močna mednarodna konkurenca;

| B. | ker je namen evropskega semestra povečati usklajevanje ekonomske in fiskalne politike v EU-28, da bi zagotovili večjo stabilnost, spodbujali rast in zaposlovanje ter okrepili konkurenčnost; |
| --- | --- |

B.

ker je namen evropskega semestra povečati usklajevanje ekonomske in fiskalne politike v EU-28, da bi zagotovili večjo stabilnost, spodbujali rast in zaposlovanje ter okrepili konkurenčnost;

| C. | ker je nujno treba izkoristiti vse potencialne možnosti za spodbujanje gospodarstva in konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

C.

ker je nujno treba izkoristiti vse potencialne možnosti za spodbujanje gospodarstva in konkurenčnosti EU;

| D. | ker je enotni trg eden od temeljev EU in eden njenih najpomembnejših dosežkov; ker mora evropski semester za uspešno spodbujanje gospodarske rasti in stabilizacijo gospodarstev v enaki meri zajemati enotni trg in politike za dokončanje enotnega trga; |
| --- | --- |

D.

ker je enotni trg eden od temeljev EU in eden njenih najpomembnejših dosežkov; ker mora evropski semester za uspešno spodbujanje gospodarske rasti in stabilizacijo gospodarstev v enaki meri zajemati enotni trg in politike za dokončanje enotnega trga;

| E. | ker je vključujoč enotni trg z okrepljenim upravljanjem, ki daje prednost boljši pripravi zakonodaje in konkurenci, bistven instrument za izboljšanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, s tem pa tudi za ohranjanje zaupanja poslovnega sektorja in potrošnikov; |
| --- | --- |

E.

ker je vključujoč enotni trg z okrepljenim upravljanjem, ki daje prednost boljši pripravi zakonodaje in konkurenci, bistven instrument za izboljšanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, s tem pa tudi za ohranjanje zaupanja poslovnega sektorja in potrošnikov;

| F. | ker sedanje tehnološke, družbene in vedenjske spremembe pomembno vplivajo na vedenje podjetij in potrošnikov ter ustvarjajo številne gospodarske priložnosti in izzive, ki jih je treba obravnavati v okviru enotnega trga; |
| --- | --- |

F.

ker sedanje tehnološke, družbene in vedenjske spremembe pomembno vplivajo na vedenje podjetij in potrošnikov ter ustvarjajo številne gospodarske priložnosti in izzive, ki jih je treba obravnavati v okviru enotnega trga;

| G. | ker bo predvsem upoštevanje obstoječih pravil v okviru evropskega semestra in enotnega trga zagotovilo pravi vpogled v njihovo primernost oziroma pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

G.

ker bo predvsem upoštevanje obstoječih pravil v okviru evropskega semestra in enotnega trga zagotovilo pravi vpogled v njihovo primernost oziroma pomanjkljivosti;

Enotni trg kot pomembno orodje pri spodbujanju konkurenčnosti EU ter ustvarjanju delovnih mest in rasti

| 1. | ponavlja, da je enotni trg eden od temeljev EU; poudarja, da mora evropski semester za uspešno spodbujanje gospodarske rasti in stabilizacijo gospodarstev držav članic v enaki meri zajemati enotni trg in politike za dokončanje enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da je enotni trg eden od temeljev EU; poudarja, da mora evropski semester za uspešno spodbujanje gospodarske rasti in stabilizacijo gospodarstev držav članic v enaki meri zajemati enotni trg in politike za dokončanje enotnega trga;

| 2. | poudarja, da je enotni trg steber gospodarstva držav članic in projekta evropskega povezovanja kot celote; poudarja njegove ekonomske koristi, kot so na primer standardizacija proizvodov in povezovanje trgov, ekonomija obsega in močnejša konkurenca ter enaki konkurenčni pogoji za 500 milijonov potrošnikov v 28 državah članicah, kar zagotavlja zlasti večjo izbiro visokokakovostnih proizvodov in storitev po nižjih cenah za potrošnike; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je enotni trg steber gospodarstva držav članic in projekta evropskega povezovanja kot celote; poudarja njegove ekonomske koristi, kot so na primer standardizacija proizvodov in povezovanje trgov, ekonomija obsega in močnejša konkurenca ter enaki konkurenčni pogoji za 500 milijonov potrošnikov v 28 državah članicah, kar zagotavlja zlasti večjo izbiro visokokakovostnih proizvodov in storitev po nižjih cenah za potrošnike;

| 3. | poudarja, da je pomembno razvijati enotni trg, da bi dosegli strukturno in trajnostno gospodarsko rast in privabili naložbe, v okviru pravil o preglednosti in učinkovitosti, kar bo prispevalo k ustvarjanju delovnih mest in spodbujalo blaginjo državljanov držav članic; poziva Komisijo, naj sistematično spremlja izvajanje in izvrševanje pravil enotnega trga prek priporočil za posamezne države, zlasti tam, kjer ta pravila pomembno prispevajo k strukturnim reformam; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je pomembno razvijati enotni trg, da bi dosegli strukturno in trajnostno gospodarsko rast in privabili naložbe, v okviru pravil o preglednosti in učinkovitosti, kar bo prispevalo k ustvarjanju delovnih mest in spodbujalo blaginjo državljanov držav članic; poziva Komisijo, naj sistematično spremlja izvajanje in izvrševanje pravil enotnega trga prek priporočil za posamezne države, zlasti tam, kjer ta pravila pomembno prispevajo k strukturnim reformam;

| 4. | meni, da je treba spodbujati ustrezno okolje za razvoj gospodarskih pobud in podjetij, spodbujanje konkurenčnosti ter sodelovanje med malimi ni srednjimi podjetji, saj bi s tem izkoristili potencial industrije za inovacije, razvoj in tehnologijo; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba spodbujati ustrezno okolje za razvoj gospodarskih pobud in podjetij, spodbujanje konkurenčnosti ter sodelovanje med malimi ni srednjimi podjetji, saj bi s tem izkoristili potencial industrije za inovacije, razvoj in tehnologijo;

| 5. | je seznanjen z nedavnim delom služb Komisije v zvezi z opredeljevanjem in popisovanjem izzivov za naložbe ter pripravo naložbenih profilov posameznih držav; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z nedavnim delom služb Komisije v zvezi z opredeljevanjem in popisovanjem izzivov za naložbe ter pripravo naložbenih profilov posameznih držav;

| 6. | je zaskrbljen, ker je bila raven izvajanja priporočil evropskega semestra za obdobje 2011–2014 nižja od pričakovane; zato poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, ki bo države spodbujal k izvajanju priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen, ker je bila raven izvajanja priporočil evropskega semestra za obdobje 2011–2014 nižja od pričakovane; zato poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, ki bo države spodbujal k izvajanju priporočil za posamezne države;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija poenostavila novi proces evropskega semestra, in razume, da se je število priporočil za posamezne države zmanjšalo, da bi podali priporočila, ki so biolj osredotočena na prednostne naloge držav; ugotavlja, da se v letnem pregledu rasti več pozornosti namenja vprašanjem glede enotnega trga kot pa priporočilom za posamezne države; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija poenostavila novi proces evropskega semestra, in razume, da se je število priporočil za posamezne države zmanjšalo, da bi podali priporočila, ki so biolj osredotočena na prednostne naloge držav; ugotavlja, da se v letnem pregledu rasti več pozornosti namenja vprašanjem glede enotnega trga kot pa priporočilom za posamezne države;

| 8. | ponovno poziva, da je treba v evropski semester vključiti steber enotnega trga, ki bo vseboval sistem za redno spremljanje, opredelitev ovir za enotni trg v posameznih državah ter ocenjevanje povezovanja in konkurenčnosti enotnega trga, ki se bo osredotočal na vrsto prednostnih nalog, z izvajanjem katerih bi najbolj vplivali na rast in delovna mesta, vključno s trajnostnim razvojem podjetništva, kar bi zajemalo tudi mala in srednja podjetja; meni, da bi moral ta sistem vključevati zanesljivo podatkovno zbirko, niz kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov – med drugim usmerjenih v merjenje gospodarskih učinkov izvajanja pravil enotnega trga –, primerjalne analize, medsebojne strokovne preglede in izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva, da je treba v evropski semester vključiti steber enotnega trga, ki bo vseboval sistem za redno spremljanje, opredelitev ovir za enotni trg v posameznih državah ter ocenjevanje povezovanja in konkurenčnosti enotnega trga, ki se bo osredotočal na vrsto prednostnih nalog, z izvajanjem katerih bi najbolj vplivali na rast in delovna mesta, vključno s trajnostnim razvojem podjetništva, kar bi zajemalo tudi mala in srednja podjetja; meni, da bi moral ta sistem vključevati zanesljivo podatkovno zbirko, niz kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov – med drugim usmerjenih v merjenje gospodarskih učinkov izvajanja pravil enotnega trga –, primerjalne analize, medsebojne strokovne preglede in izmenjavo primerov dobre prakse;

| 9. | pozdravlja poročilo iz leta 2015 o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah; ugotavlja, da je bilo to poročilo, ki nadomešča tako poročilo o stanju povezovanja enotnega trga, ki se je prej prilagalo letnemu pregledu rasti, kot poročilo o uspešnosti evropske industrije, objavljeno kot dokument, ki spremlja sporočilo o strategiji enotnega trga, namesto da bi bilo priloženo k letnemu pregledu rasti, kot je veljalo v preteklosti; poziva, naj se še poglobi in postane del stebra upravljanja enotnega trga in podlaga za letno ocenjevanje napredka enotnega trga; meni, da bi moralo biti poročilo vključeno v posebnem poglavju o enotnem trgu v letnem pregledu rasti, priporočilih za posamezne države in v rednih strukturiranih dialogih o skladnosti z državami članicami; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja poročilo iz leta 2015 o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah; ugotavlja, da je bilo to poročilo, ki nadomešča tako poročilo o stanju povezovanja enotnega trga, ki se je prej prilagalo letnemu pregledu rasti, kot poročilo o uspešnosti evropske industrije, objavljeno kot dokument, ki spremlja sporočilo o strategiji enotnega trga, namesto da bi bilo priloženo k letnemu pregledu rasti, kot je veljalo v preteklosti; poziva, naj se še poglobi in postane del stebra upravljanja enotnega trga in podlaga za letno ocenjevanje napredka enotnega trga; meni, da bi moralo biti poročilo vključeno v posebnem poglavju o enotnem trgu v letnem pregledu rasti, priporočilih za posamezne države in v rednih strukturiranih dialogih o skladnosti z državami članicami;

| 10. | pozdravlja namero Komisije, da bo nadalje analizirala opredeljene izzive za naložbe v posameznih državah v okviru evropskega semestra, zlasti v poročilih za posamezne države in prek tematskih razprav v Svetu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja namero Komisije, da bo nadalje analizirala opredeljene izzive za naložbe v posameznih državah v okviru evropskega semestra, zlasti v poročilih za posamezne države in prek tematskih razprav v Svetu;

| 11. | opozarja na dejstvo, da so številni opredeljeni izzivi za naložbe povezani z delovanjem enotnega trga ter prenosom in izvajanjem zakonodaje o enotnem trgu; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja nadaljnje ukrepanje držav članic glede opredeljenih izzivov in ovir za naložbe, sodeluje v rednih strukturiranih dialogih o skladnosti z državami članicami ter ukrepa, kjer je ustrezno, da bi odpravila neupravičene in nesorazmerne ovire za enotni trg; |
| --- | --- |

11.

opozarja na dejstvo, da so številni opredeljeni izzivi za naložbe povezani z delovanjem enotnega trga ter prenosom in izvajanjem zakonodaje o enotnem trgu; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja nadaljnje ukrepanje držav članic glede opredeljenih izzivov in ovir za naložbe, sodeluje v rednih strukturiranih dialogih o skladnosti z državami članicami ter ukrepa, kjer je ustrezno, da bi odpravila neupravičene in nesorazmerne ovire za enotni trg;

| 12. | poudarja, da je treba omogočiti, da bodo pri pregledu evropskega semestra ustrezno udeleženi Evropski parlament, nacionalni in regionalni parlamenti ter vsi ustrezni deležniki, tudi organizacije delodajalcev in sindikati, da ne bi zgolj povečali prevzemanja odgovornosti za evropski semester, temveč tudi okrepili raven izvajanja priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba omogočiti, da bodo pri pregledu evropskega semestra ustrezno udeleženi Evropski parlament, nacionalni in regionalni parlamenti ter vsi ustrezni deležniki, tudi organizacije delodajalcev in sindikati, da ne bi zgolj povečali prevzemanja odgovornosti za evropski semester, temveč tudi okrepili raven izvajanja priporočil za posamezne države;

| 13. | poudarja, kako pomembno je, da se v okviru evropskega semestra sprejme vseobsežen in pregleden pristop, ki bo vodil k primernim in potrebnim reformam; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno je, da se v okviru evropskega semestra sprejme vseobsežen in pregleden pristop, ki bo vodil k primernim in potrebnim reformam;

Neizkoriščen potencial enotnega trga

| 14. | opozarja, da je treba izvajati ustrezne in pravične gospodarske in socialne reforme ter obravnavati birokracijo in protekcionizem, da bi izboljšali produktivnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izvajati ustrezne in pravične gospodarske in socialne reforme ter obravnavati birokracijo in protekcionizem, da bi izboljšali produktivnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva;

| 15. | poudarja, da je kljub temu, da na enotnem trgu sicer ni neposrednih tarifnih ovir, je pa veliko različnih netarifnih ovir; spodbuja institucije EU, države članice in vse ustrezne deležnike, naj sprožijo konstruktivno razpravo o tem vprašanju, da bi premagali netarifne ovire v EU; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je kljub temu, da na enotnem trgu sicer ni neposrednih tarifnih ovir, je pa veliko različnih netarifnih ovir; spodbuja institucije EU, države članice in vse ustrezne deležnike, naj sprožijo konstruktivno razpravo o tem vprašanju, da bi premagali netarifne ovire v EU;

| 16. | obžaluje, da so v več državah članicah znatne pomanjkljivosti pri izvajanju direktive o storitvah, ki se nanaša na dejavnosti, s katerimi se ustvari več kot 45-odstotni delež BDP in zaposlenosti v EU, med drugim zaradi velike količine nacionalnih predpisov in pravil, ki niso vedno v javnem interesu; obžaluje, da se priglasitveni postopek pogosto ne upošteva; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da so v več državah članicah znatne pomanjkljivosti pri izvajanju direktive o storitvah, ki se nanaša na dejavnosti, s katerimi se ustvari več kot 45-odstotni delež BDP in zaposlenosti v EU, med drugim zaradi velike količine nacionalnih predpisov in pravil, ki niso vedno v javnem interesu; obžaluje, da se priglasitveni postopek pogosto ne upošteva;

| 17. | pozdravlja posodobitev direktive o poklicnih kvalifikacijah, za katero se predlaga učinkovitejši sistem priznavanja kvalifikacij, ki naj bi spodbujal mobilnost delovne sile; ugotavlja, da se predpisi o reguliranih poklicih v državah članicah razlikujejo, prav tako pa tudi omejitve za opravljanje nekaterih dejavnosti; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja posodobitev direktive o poklicnih kvalifikacijah, za katero se predlaga učinkovitejši sistem priznavanja kvalifikacij, ki naj bi spodbujal mobilnost delovne sile; ugotavlja, da se predpisi o reguliranih poklicih v državah članicah razlikujejo, prav tako pa tudi omejitve za opravljanje nekaterih dejavnosti;

| 18. | pozdravlja namero Komisije, da razmisli o pobudi, v skladu s katero bi uvedli potni list za storitve in poenoten obrazec za priglasitev, pod pogojem, da bi ta pobuda vodila k večji preglednosti, kar zadeva obseg pooblastil ponudnikov čezmejnih storitev, in k zmanjšanju birokracije in upravnega bremena; poudarja, da tovrstna pobuda ne bi smela voditi k uvedbi načela države izvora; vendar meni, da bi bilo ustrezno zagotoviti več podrobnosti o tem predlogu; meni, da je potni list za storitve začasna rešitev, namenjena uporabi v času prehoda na povsem povezan enotni trg; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja namero Komisije, da razmisli o pobudi, v skladu s katero bi uvedli potni list za storitve in poenoten obrazec za priglasitev, pod pogojem, da bi ta pobuda vodila k večji preglednosti, kar zadeva obseg pooblastil ponudnikov čezmejnih storitev, in k zmanjšanju birokracije in upravnega bremena; poudarja, da tovrstna pobuda ne bi smela voditi k uvedbi načela države izvora; vendar meni, da bi bilo ustrezno zagotoviti več podrobnosti o tem predlogu; meni, da je potni list za storitve začasna rešitev, namenjena uporabi v času prehoda na povsem povezan enotni trg;

| 19. | poudarja, da predstavlja trg javnih naročil pomemben del enotnega trga kot celote in bistveno prispeva k poslovni rasti, ustvarjanju delovnih mest in večji konkurenčnosti držav članic; poziva Komisijo, naj podpira preglednost javnega naročanja v javnem sektorju, čezmejno konkurenco in boljšo uporabo javnih sredstev, vključno s socialnimi in okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da predstavlja trg javnih naročil pomemben del enotnega trga kot celote in bistveno prispeva k poslovni rasti, ustvarjanju delovnih mest in večji konkurenčnosti držav članic; poziva Komisijo, naj podpira preglednost javnega naročanja v javnem sektorju, čezmejno konkurenco in boljšo uporabo javnih sredstev, vključno s socialnimi in okoljskimi standardi;

| 20. | poudarja, da je EU leta 2014 sprejela korenit pregled okvira EU za javno naročanje, pri čemer je poenostavila postopke in izboljšala prožnost pravil ter jih prilagodila, da bi bolje služila drugim politikam javnega sektorja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je EU leta 2014 sprejela korenit pregled okvira EU za javno naročanje, pri čemer je poenostavila postopke in izboljšala prožnost pravil ter jih prilagodila, da bi bolje služila drugim politikam javnega sektorja;

| 21. | poudarja, da še vedno obstaja velika neučinkovitost v javnem naročanju v državah članicah, ki omejuje čezmejno širitev in rast na domačih trgih; poudarja potrebo po pravilnem in hitrem prenosu in izvajanju zakonodaje o javnih naročilih in koncesijah, ki jih podeljujejo države članice; meni, da bi s pravilnim izvajanjem postopka glede pravnih sredstev iz leta 2007 zagotovili, da bi bilo javno naročanje bolj učinkovito, uspešno in pregledno; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da še vedno obstaja velika neučinkovitost v javnem naročanju v državah članicah, ki omejuje čezmejno širitev in rast na domačih trgih; poudarja potrebo po pravilnem in hitrem prenosu in izvajanju zakonodaje o javnih naročilih in koncesijah, ki jih podeljujejo države članice; meni, da bi s pravilnim izvajanjem postopka glede pravnih sredstev iz leta 2007 zagotovili, da bi bilo javno naročanje bolj učinkovito, uspešno in pregledno;

| 22. | pozdravlja drugi program ISA2 – Interoperabilnostne rešitve za evropske javne uprave, ki se je začel 1. januarja 2016 in ki podpira razvoj interoperabilnih digitalnih rešitev, ki so brezplačno na voljo vsem zainteresiranim javnim upravam ter podjetjem in državljanom v Evropi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja drugi program ISA2 – Interoperabilnostne rešitve za evropske javne uprave, ki se je začel 1. januarja 2016 in ki podpira razvoj interoperabilnih digitalnih rešitev, ki so brezplačno na voljo vsem zainteresiranim javnim upravam ter podjetjem in državljanom v Evropi;

| 23. | poudarja, da bosta razvoj in široko razširjena uporaba e-uprave v državah članicah služila kot ključno orodje, ki bo podjetnikom omogočalo lažje poslovanje na enotnem trgu, potrošnikom pa lažje uveljavljanje pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvoj e-uprave obravnava kot ključno in nujno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bosta razvoj in široko razširjena uporaba e-uprave v državah članicah služila kot ključno orodje, ki bo podjetnikom omogočalo lažje poslovanje na enotnem trgu, potrošnikom pa lažje uveljavljanje pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvoj e-uprave obravnava kot ključno in nujno prednostno nalogo;

| 24. | poudarja, da je zasebni sektor ključno gonilo trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da lahko posamezni nacionalni predpisi in prakse skupaj z neustreznim izvajanjem načela vzajemnega priznavanja povzročijo nepotrebne in škodljive ovire in bremena za podjetnike in potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo in boljše izvrševanje načela vzajemnega priznavanja in stroškovno učinkovitih instrumentov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je zasebni sektor ključno gonilo trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da lahko posamezni nacionalni predpisi in prakse skupaj z neustreznim izvajanjem načela vzajemnega priznavanja povzročijo nepotrebne in škodljive ovire in bremena za podjetnike in potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo in boljše izvrševanje načela vzajemnega priznavanja in stroškovno učinkovitih instrumentov za reševanje sporov;

| 25. | poziva Komisijo, naj se posvetuje z deležniki, da bi opredelila sektorje in trge, kjer je uporaba načela vzajemnega priznavanja nezadostna ali težavna; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj se posvetuje z deležniki, da bi opredelila sektorje in trge, kjer je uporaba načela vzajemnega priznavanja nezadostna ali težavna;

| 26. | meni, da bo okrepljena vloga obstoječih kontaktnih točk za proizvode kot enotnih točk, kjer bodo gospodarski subjekti dobili informacije o vprašanjih, povezanih z enotnim trgom, prispevala k večjemu poznavanju in razumevanju veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

26.

meni, da bo okrepljena vloga obstoječih kontaktnih točk za proizvode kot enotnih točk, kjer bodo gospodarski subjekti dobili informacije o vprašanjih, povezanih z enotnim trgom, prispevala k večjemu poznavanju in razumevanju veljavne zakonodaje;

| 27. | poudarja, da bi z boljšimi pogoji za ustanavljanje zagonskih, malih in srednjih podjetij lahko pospešili inovacije in ustvarjanje delovnih mest ter ustvarili trajnostno rast; poudarja, da obstajajo številne ovire, nekatere med njimi birokratske, ki ovirajo razvoj malih in srednjih podjetij na nacionalni in mednarodni ravni; poziva k opredelitvi in odpravi ovir, ki preprečujejo domačo in mednarodno rast; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi z boljšimi pogoji za ustanavljanje zagonskih, malih in srednjih podjetij lahko pospešili inovacije in ustvarjanje delovnih mest ter ustvarili trajnostno rast; poudarja, da obstajajo številne ovire, nekatere med njimi birokratske, ki ovirajo razvoj malih in srednjih podjetij na nacionalni in mednarodni ravni; poziva k opredelitvi in odpravi ovir, ki preprečujejo domačo in mednarodno rast;

| 28. | poudarja, da je po finančni krizi akumulacija opredmetenega in neopredmetenega kapitala v EU šibkejša kot v konkurenčnih državah, kar je škodljivo za gospodarski in socialni razvoj; poudarja, da so naložbe, tudi v IKT, izredno pomembne za povrnitev produktivnosti in dolgoročne rasti v EU; meni, da bi morali okrepiti enotni trg in zmanjšati ovire za naložbe, da bi spremenili ta negativni trend; zahteva, da se naložbe osredotočajo na financiranje realnega gospodarstva in da se ohrani podpora ukrepom, ki se sprejemajo za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je po finančni krizi akumulacija opredmetenega in neopredmetenega kapitala v EU šibkejša kot v konkurenčnih državah, kar je škodljivo za gospodarski in socialni razvoj; poudarja, da so naložbe, tudi v IKT, izredno pomembne za povrnitev produktivnosti in dolgoročne rasti v EU; meni, da bi morali okrepiti enotni trg in zmanjšati ovire za naložbe, da bi spremenili ta negativni trend; zahteva, da se naložbe osredotočajo na financiranje realnega gospodarstva in da se ohrani podpora ukrepom, ki se sprejemajo za dosego tega cilja;

| 29. | poziva k takojšnji odpravi neutemeljenih ozemeljskih omejitev, znanih kot geografsko blokiranje, zlasti prek polnega izvajanja člena 20 direktive o storitvah, s čimer bi odpravili neutemeljeno diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev ter cenovno diskriminacijo, ki temelji na geografski lokaciji ali nacionalnosti; |
| --- | --- |

29.

poziva k takojšnji odpravi neutemeljenih ozemeljskih omejitev, znanih kot geografsko blokiranje, zlasti prek polnega izvajanja člena 20 direktive o storitvah, s čimer bi odpravili neutemeljeno diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev ter cenovno diskriminacijo, ki temelji na geografski lokaciji ali nacionalnosti;

| 30. | poziva k čim prejšnji nadgradnji evropskega standardizacijskega sistema, da bi podprli politike EU na področju digitalnih inovacij, povečanja kibernetske varnosti in izboljšanja interoperabilnosti; |
| --- | --- |

30.

poziva k čim prejšnji nadgradnji evropskega standardizacijskega sistema, da bi podprli politike EU na področju digitalnih inovacij, povečanja kibernetske varnosti in izboljšanja interoperabilnosti;

| 31. | poziva države članice, naj ustrezno in pravočasno izvajajo in izvršujejo pravila enotnega trga; poudarja pomen izvajanja priporočil za posamezne države – vključno z reformami nacionalnih trgov proizvodov in storitev – da bi izkoristili potencial držav članic za rast; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj ustrezno in pravočasno izvajajo in izvršujejo pravila enotnega trga; poudarja pomen izvajanja priporočil za posamezne države – vključno z reformami nacionalnih trgov proizvodov in storitev – da bi izkoristili potencial držav članic za rast;

| 32. | meni, da morajo države članice okrepiti prizadevanja za posodobitev svoje javne uprave, in sicer z zagotavljanjem več in dostopnejših digitalnih storitev za državljane in podjetja, ter za omogočanje lažjega čezmejnega sodelovanja in interoperabilnosti javnih uprav; |
| --- | --- |

32.

meni, da morajo države članice okrepiti prizadevanja za posodobitev svoje javne uprave, in sicer z zagotavljanjem več in dostopnejših digitalnih storitev za državljane in podjetja, ter za omogočanje lažjega čezmejnega sodelovanja in interoperabilnosti javnih uprav;

Enotni trg v 21. stoletju

| 33. | poudarja, da se pojem sodobnega gospodarstva hitro spreminja zaradi digitalnega in tehnološkega napredka, močnejše mednarodne konkurence in sprememb v vedenjskih vzorcih gospodarskih akterjev in potrošnikov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se pojem sodobnega gospodarstva hitro spreminja zaradi digitalnega in tehnološkega napredka, močnejše mednarodne konkurence in sprememb v vedenjskih vzorcih gospodarskih akterjev in potrošnikov;

| 34. | opozarja, da so se zabrisale meje med proizvodi in storitvami; poudarja, da postajajo poslovne storitve in sistemi z integriranimi proizvodi in storitvami vse bolj pomembni; meni, da je treba te razvojne spremembe upoštevati v regulativnih okvirih za enotni trg; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da so se zabrisale meje med proizvodi in storitvami; poudarja, da postajajo poslovne storitve in sistemi z integriranimi proizvodi in storitvami vse bolj pomembni; meni, da je treba te razvojne spremembe upoštevati v regulativnih okvirih za enotni trg;

| 35. | pozdravlja nove modele ekonomije delitve in prepoznava njihov izjemen potencial za inovacije, ki bi ga morali izkoristiti v skladu z obstoječimi pravnimi standardi in standardi zaščite potrošnikov ter ob upoštevanju enakih konkurenčnih pogojev; poudarja pomen zagotavljanja najboljših možnih pogojev za razvoj in razcvet ekonomije delitve; poziva Komisijo, naj sprejme strateški pristop, da bi omogočila podjetjem ekonomije delitve, da konkurirajo tradicionalnim podjetjem v pravičnem okolju; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja nove modele ekonomije delitve in prepoznava njihov izjemen potencial za inovacije, ki bi ga morali izkoristiti v skladu z obstoječimi pravnimi standardi in standardi zaščite potrošnikov ter ob upoštevanju enakih konkurenčnih pogojev; poudarja pomen zagotavljanja najboljših možnih pogojev za razvoj in razcvet ekonomije delitve; poziva Komisijo, naj sprejme strateški pristop, da bi omogočila podjetjem ekonomije delitve, da konkurirajo tradicionalnim podjetjem v pravičnem okolju;

| 36. | poudarja, da so se naložbeni vzorci podjetij izredno spremenili, pri čemer izdatki za neopredmetena osnovna sredstva močno rastejo v primerjavi z naložbami v opredmetena osnovna sredstva; poudarja, da je pri neopredmetenih osnovnih sredstvih zgolj 17 % naložb podjetij namenjenih znanstvenim raziskavam in razvoju; poziva oblikovalce politike, naj si prizadevajo za odstranitev regulativnih ovir, ki preprečujejo izkoriščanje celotnega potenciala novega vzvoda za inovacije; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so se naložbeni vzorci podjetij izredno spremenili, pri čemer izdatki za neopredmetena osnovna sredstva močno rastejo v primerjavi z naložbami v opredmetena osnovna sredstva; poudarja, da je pri neopredmetenih osnovnih sredstvih zgolj 17 % naložb podjetij namenjenih znanstvenim raziskavam in razvoju; poziva oblikovalce politike, naj si prizadevajo za odstranitev regulativnih ovir, ki preprečujejo izkoriščanje celotnega potenciala novega vzvoda za inovacije;

| 37. | pozdravlja strategijo za enotni trg, ki navaja, kako so različni ukrepi Komisije (unija kapitalskih trgov, enotni digitalni trg, energetska unija itd.) usmerjeni h glavnemu cilju – izkoriščanju potenciala enotnega trga EU; poudarja, da je v sporočilu o strategiji za enotni trg podana ugotovitev, da bi moral biti enotni trg v večji meri obravnavan v procesu evropskega semestra; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja strategijo za enotni trg, ki navaja, kako so različni ukrepi Komisije (unija kapitalskih trgov, enotni digitalni trg, energetska unija itd.) usmerjeni h glavnemu cilju – izkoriščanju potenciala enotnega trga EU; poudarja, da je v sporočilu o strategiji za enotni trg podana ugotovitev, da bi moral biti enotni trg v večji meri obravnavan v procesu evropskega semestra;

| 38. | pozdravlja strategijo za enotni digitalni trg, saj meni, da je to pravi pristop, da bo EU prilagojena digitalni dobi; poziva k hitremu uresničevanju in izvajanju te strategije, da bi EU zopet pridobila prednost, ki jo je izgubila zaradi počasnega sprejemanja in uporabe digitalne tehnologije; meni, da to zahteva dodelitev nacionalnih sredstev in sredstev EU, da bi zagotovili potrebno infrastrukturo, zlasti na podeželskih območjih; ugotavlja, da je prav tako pomembno podpirati digitalne inovacije in izboljšano interoperabilnost ter da bi morali posebno pozornost posvečati vprašanjem kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja strategijo za enotni digitalni trg, saj meni, da je to pravi pristop, da bo EU prilagojena digitalni dobi; poziva k hitremu uresničevanju in izvajanju te strategije, da bi EU zopet pridobila prednost, ki jo je izgubila zaradi počasnega sprejemanja in uporabe digitalne tehnologije; meni, da to zahteva dodelitev nacionalnih sredstev in sredstev EU, da bi zagotovili potrebno infrastrukturo, zlasti na podeželskih območjih; ugotavlja, da je prav tako pomembno podpirati digitalne inovacije in izboljšano interoperabilnost ter da bi morali posebno pozornost posvečati vprašanjem kibernetske varnosti;

| 39. | poudarja, da je dostopna, cenovno sprejemljiva, učinkovita in visokokakovostna dostava paketov ključni pogoj za cvetočo čezmejno e-trgovino, ki zlasti koristi malim in srednjim podjetjem ter potrošnikom; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je dostopna, cenovno sprejemljiva, učinkovita in visokokakovostna dostava paketov ključni pogoj za cvetočo čezmejno e-trgovino, ki zlasti koristi malim in srednjim podjetjem ter potrošnikom;

| 40. | želi spomniti, da je povezovanje enotnega trga blaga in storitev skoraj vedno povezano z zagotavljanjem podatkov, interoperabilnost pa je vezni člen, ki izboljšuje povezavo vzdolž dobavne verige in zagotavlja učinkovito komunikacijo med digitalnimi komponentami; poziva Komisijo, naj začne čim prej posodabljati evropski okvir interoperabilnosti ter pripravi celovit načrt za standardizacijo, v katerem naj opredeli poglavitne prednostne naloge; |
| --- | --- |

40.

želi spomniti, da je povezovanje enotnega trga blaga in storitev skoraj vedno povezano z zagotavljanjem podatkov, interoperabilnost pa je vezni člen, ki izboljšuje povezavo vzdolž dobavne verige in zagotavlja učinkovito komunikacijo med digitalnimi komponentami; poziva Komisijo, naj začne čim prej posodabljati evropski okvir interoperabilnosti ter pripravi celovit načrt za standardizacijo, v katerem naj opredeli poglavitne prednostne naloge;

| 41. | poudarja, da so javne in zasebne naložbe v hitra in ultrahitra komunikacijska omrežja pogoj za kakršen koli digitalni napredek in da jih je treba spodbujati s stabilnim regulativnim okvirom EU, ki vsem akterjem omogoča naložbe, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so javne in zasebne naložbe v hitra in ultrahitra komunikacijska omrežja pogoj za kakršen koli digitalni napredek in da jih je treba spodbujati s stabilnim regulativnim okvirom EU, ki vsem akterjem omogoča naložbe, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih;

| 42. | poudarja pomen uspešnega izvajanja Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi karseda povečali naložbe in podprli inovativna podjetja v različnih fazah financiranja njihovega razvoja; kjer gre za tržne nepopolnosti, poudarja pomen polnega izkoriščanja javnih sredstev, ki so že na voljo za naložbe v digitalni trg, ter pomen omogočanja sinergij med programi EU, kot so Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, drugi zadevni strukturni skladi in drugi instrumenti; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen uspešnega izvajanja Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi karseda povečali naložbe in podprli inovativna podjetja v različnih fazah financiranja njihovega razvoja; kjer gre za tržne nepopolnosti, poudarja pomen polnega izkoriščanja javnih sredstev, ki so že na voljo za naložbe v digitalni trg, ter pomen omogočanja sinergij med programi EU, kot so Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, drugi zadevni strukturni skladi in drugi instrumenti;

| 43. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je sedanja strategija za širokopasovne povezave za mobilna in fiksna omrežja, vključno s cilji, kos izzivom prihodnosti ter izpolnjuje pogoje za visoko povezljivost za vse – da bi preprečili digitalni razkorak –, potrebe podatkovno vodenega gospodarstva in pogoje za hitro uvajanje omrežja 5G; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je sedanja strategija za širokopasovne povezave za mobilna in fiksna omrežja, vključno s cilji, kos izzivom prihodnosti ter izpolnjuje pogoje za visoko povezljivost za vse – da bi preprečili digitalni razkorak –, potrebe podatkovno vodenega gospodarstva in pogoje za hitro uvajanje omrežja 5G;

| 44. | poudarja, da bi morala EU povečati svojo konkurenčno prednost, in sicer z vzpostavitvijo popolnega okolja za ustanavljanje inovativnih podjetij, za to pa bi potrebovali sodobno industrijsko politiko in bolje integrirano infrastrukturo, pri kateri bi dajali prednost uvajanju tehnologije ter inovacijam in podjetnikom prijaznemu okolju; poziva, da morajo biti prihodnji digitalni okviri vključujoči in dostopni ter zagotavljati visoko raven zaščite za potrošnike; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi morala EU povečati svojo konkurenčno prednost, in sicer z vzpostavitvijo popolnega okolja za ustanavljanje inovativnih podjetij, za to pa bi potrebovali sodobno industrijsko politiko in bolje integrirano infrastrukturo, pri kateri bi dajali prednost uvajanju tehnologije ter inovacijam in podjetnikom prijaznemu okolju; poziva, da morajo biti prihodnji digitalni okviri vključujoči in dostopni ter zagotavljati visoko raven zaščite za potrošnike;

Upravljanje enotnega trga

| 45. | poudarja, da je treba za močnejše upravljanje enotnega trga na vseh ravneh in večjo odgovornost pri tem jasno določiti delitev nalog na posameznih ravneh in okvire, ki bodo zagotavljali večje spodbude in jasno opredeljene odgovornosti za izvajanje in uveljavljanje zakonodaje o enotnem trgu, s čimer bi dali enotnemu trgu nov zagon; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba za močnejše upravljanje enotnega trga na vseh ravneh in večjo odgovornost pri tem jasno določiti delitev nalog na posameznih ravneh in okvire, ki bodo zagotavljali večje spodbude in jasno opredeljene odgovornosti za izvajanje in uveljavljanje zakonodaje o enotnem trgu, s čimer bi dali enotnemu trgu nov zagon;

| 46. | ugotavlja, da bi odgovornost na več ravneh za učinkovito upravljanje enotnega trga lahko uspešno dosegli z boljšo pripravo zakonodaje na eni strani in širšo kulturo izvrševanja zakonodaje na drugi; poziva k razvoju človeškega kapitala, med drugim na podlagi bolj dostopnih informacij in ustreznega usposabljanja, da bi povečali ravni znanja in ozaveščenosti; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da bi odgovornost na več ravneh za učinkovito upravljanje enotnega trga lahko uspešno dosegli z boljšo pripravo zakonodaje na eni strani in širšo kulturo izvrševanja zakonodaje na drugi; poziva k razvoju človeškega kapitala, med drugim na podlagi bolj dostopnih informacij in ustreznega usposabljanja, da bi povečali ravni znanja in ozaveščenosti;

| 47. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice dosledno izvajale pravila enotnega trga, z uporabo vseh informacij, podatkov in instrumentov, ki jih ima na voljo, in z nalaganjem sankcij, ki jih določajo Pogodbe, v primerih, ko države članice ne ravnajo v skladu s politikami in predpisi EU; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice dosledno izvajale pravila enotnega trga, z uporabo vseh informacij, podatkov in instrumentov, ki jih ima na voljo, in z nalaganjem sankcij, ki jih določajo Pogodbe, v primerih, ko države članice ne ravnajo v skladu s politikami in predpisi EU;

| 48. | poudarja, da je pomembno spremljati in zbirati podatke ter da je potreben trden in celovit sistem; je zaskrbljen, ker so informacije o javnih posvetovanjih v večini primerov na voljo zgolj v enem jeziku, kar ne omogoča vsem zainteresiranim stranem, da podajo mnenje o pomembnih vprašanjih in predlogih; meni, da bi bilo treba pri sprejemanju strateških odločitev, pomembnih za vzpostavitev enotnega trga, zmanjševanje razlik med državami članicami in krepitev upravljanja enotnega trga, na primer pri opredeljevanju prednostnih nalog za ukrepanje in izvrševanje ter ocenjevanju povezovanja in konkurenčnosti enotnega trga, pa tudi znotraj strukturiranega dialoga z državami članicami o skladnosti, upoštevati podatke in dejstva; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je pomembno spremljati in zbirati podatke ter da je potreben trden in celovit sistem; je zaskrbljen, ker so informacije o javnih posvetovanjih v večini primerov na voljo zgolj v enem jeziku, kar ne omogoča vsem zainteresiranim stranem, da podajo mnenje o pomembnih vprašanjih in predlogih; meni, da bi bilo treba pri sprejemanju strateških odločitev, pomembnih za vzpostavitev enotnega trga, zmanjševanje razlik med državami članicami in krepitev upravljanja enotnega trga, na primer pri opredeljevanju prednostnih nalog za ukrepanje in izvrševanje ter ocenjevanju povezovanja in konkurenčnosti enotnega trga, pa tudi znotraj strukturiranega dialoga z državami članicami o skladnosti, upoštevati podatke in dejstva;

| 49. | poziva Komisijo, naj izda letno poročilo o ovirah za enotni trg v različnih državah članicah ter v EU kot celoti ter naj v priporočilih za posamezne države članice objavi priporočila o tem, kako jih odpraviti; poudarja, da bi moral enotni trg imeti pomembnejšo vlogo pri priporočilih za posamezne države članice; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj izda letno poročilo o ovirah za enotni trg v različnih državah članicah ter v EU kot celoti ter naj v priporočilih za posamezne države članice objavi priporočila o tem, kako jih odpraviti; poudarja, da bi moral enotni trg imeti pomembnejšo vlogo pri priporočilih za posamezne države članice;

| 50. | poziva Komisijo, naj uporabi vse ukrepe, ki jih ima na voljo, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, kadar je potrebno, da bi zagotovila polno izvajanje zakonodaje o enotnem trgu; je zaskrbljen zaradi dolgotrajnosti postopka za ugotavljanje kršitev, ko gre za obravnavo in reševanje kršitev pravil enotnega trga, zaskrbljen pa je tudi zaradi velikega števila nerešenih zadev; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj uporabi vse ukrepe, ki jih ima na voljo, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, kadar je potrebno, da bi zagotovila polno izvajanje zakonodaje o enotnem trgu; je zaskrbljen zaradi dolgotrajnosti postopka za ugotavljanje kršitev, ko gre za obravnavo in reševanje kršitev pravil enotnega trga, zaskrbljen pa je tudi zaradi velikega števila nerešenih zadev;

| 51. | ugotavlja prednosti mreže SOLVIT; poziva, da jo je treba okrepiti in bolje povezati s storitvami Komisije ter ustrezno vključiti v obstoječe projekte in podatkovne zbirke, kot sta CHAP in EU Pilot, da bi ustvarili sinergijo na področju informacij in izmenjevali primere dobre prakse; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja nerešene zadeve; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebno podporo in strokovno pomoč za mrežo SOLVIT, da bo lahko učinkovito obravnavala prejete primere; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja prednosti mreže SOLVIT; poziva, da jo je treba okrepiti in bolje povezati s storitvami Komisije ter ustrezno vključiti v obstoječe projekte in podatkovne zbirke, kot sta CHAP in EU Pilot, da bi ustvarili sinergijo na področju informacij in izmenjevali primere dobre prakse; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja nerešene zadeve; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebno podporo in strokovno pomoč za mrežo SOLVIT, da bo lahko učinkovito obravnavala prejete primere;

| 52. | meni, da je treba organe za nadzor trga v okviru enotnega trga okrepiti, bolje povezati ter zagotoviti, da bodo imeli ustrezno osebje, da bi bili kos sedanjim izzivom, zlasti tistim, ki jih predstavlja svetovna konkurenca; poziva nacionalne organe za nadzor trga, naj tesneje sodelujejo ter si izmenjujejo informacije in primere dobre prakse, da bi učinkovito obravnavali različne oblike nepoštene konkurence na enotnem trgu, med drugim številne nezakonite in neskladne proizvode, ki podjetjem, ki spoštujejo predpise, povzročajo visoke stroške, obenem pa pomenijo veliko tveganje za potrošnike, zlasti najbolj ranljive; je zaskrbljen zaradi časa, ki ga potrebuje Svet Evropske unije za sprejetje svežnja ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, kar ogroža varnost proizvodov v EU; poziva Svet, naj ta sveženj nemudoma sprejme; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba organe za nadzor trga v okviru enotnega trga okrepiti, bolje povezati ter zagotoviti, da bodo imeli ustrezno osebje, da bi bili kos sedanjim izzivom, zlasti tistim, ki jih predstavlja svetovna konkurenca; poziva nacionalne organe za nadzor trga, naj tesneje sodelujejo ter si izmenjujejo informacije in primere dobre prakse, da bi učinkovito obravnavali različne oblike nepoštene konkurence na enotnem trgu, med drugim številne nezakonite in neskladne proizvode, ki podjetjem, ki spoštujejo predpise, povzročajo visoke stroške, obenem pa pomenijo veliko tveganje za potrošnike, zlasti najbolj ranljive; je zaskrbljen zaradi časa, ki ga potrebuje Svet Evropske unije za sprejetje svežnja ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, kar ogroža varnost proizvodov v EU; poziva Svet, naj ta sveženj nemudoma sprejme;

| 53. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi ustvarili enotni digitalni portal kot dostopen krovni portal, s katerim bi izboljšali in poenostavili dostop do informacij ter spodbujali obstoječe namenske platforme za uporabnike; poudarja, da bi imele pri spodbujanju teh platform pomembno vlogo nacionalne in regionalne vlade, ki bi zagotovile njihovo dostopnost in izobraževale uporabnike; poziva Komisijo, naj nadalje okrepi in poenostavi spletna orodja za enotni trg; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi ustvarili enotni digitalni portal kot dostopen krovni portal, s katerim bi izboljšali in poenostavili dostop do informacij ter spodbujali obstoječe namenske platforme za uporabnike; poudarja, da bi imele pri spodbujanju teh platform pomembno vlogo nacionalne in regionalne vlade, ki bi zagotovile njihovo dostopnost in izobraževale uporabnike; poziva Komisijo, naj nadalje okrepi in poenostavi spletna orodja za enotni trg;

| 54. | priznava, da so načela za boljšo pripravo zakonodaje in pobuda REFIT (program ustreznosti in uspešnosti predpisov) pomembni in da je treba pri oblikovanju novih zakonodajnih pobud zagotoviti varnost in predvidljivost; poudarja, da načelo boljše priprave zakonodaje ne bi smelo posegati v pravico EU in držav članic, da sprejemajo zakonodajo na področjih, ki so ključnega pomena za javni interes, kot sta zdravstvo in okolje; |
| --- | --- |

54.

priznava, da so načela za boljšo pripravo zakonodaje in pobuda REFIT (program ustreznosti in uspešnosti predpisov) pomembni in da je treba pri oblikovanju novih zakonodajnih pobud zagotoviti varnost in predvidljivost; poudarja, da načelo boljše priprave zakonodaje ne bi smelo posegati v pravico EU in držav članic, da sprejemajo zakonodajo na področjih, ki so ključnega pomena za javni interes, kot sta zdravstvo in okolje;

o

o o

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0067.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0069.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0130.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0038.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0054.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/117 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/117

---

P8_TA(2016)0061

Začetek pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (2015/2791(RSP))

(2018/C 035/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju začetka pogajanj za prostotrgovinski sporazum med Evropsko unijo in Tunizijo dne 13. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetka pogajanj za prostotrgovinski sporazum med Evropsko unijo in Tunizijo dne 13. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji in členov 3, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji in členov 3, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju izjav komisarke Cecilie Malmström z dne 13. oktobra 2015 v Tunisu ob začetku pogajanj za celovit in poglobljen prostotrgovinski sporazum med Evropsko unijo in Tunizijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarke Cecilie Malmström z dne 13. oktobra 2015 v Tunisu ob začetku pogajanj za celovit in poglobljen prostotrgovinski sporazum med Evropsko unijo in Tunizijo,

| — | ob upoštevanju odločitve, sprejete 9. oktobra 2015, da se Nobelova nagrada za mir za leto 2015 podeli tunizijski četverici, ki predstavlja tunizijsko civilno družbo, za nacionalni dialog, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve, sprejete 9. oktobra 2015, da se Nobelova nagrada za mir za leto 2015 podeli tunizijski četverici, ki predstavlja tunizijsko civilno družbo, za nacionalni dialog,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Tuniziji z dne 20. julija 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Tuniziji z dne 20. julija 2015 (1),

| — | ob upoštevanju Priporočila št. 1/2015 pridružitvenega sveta EU/Tunizija z dne 17. marca 2015 o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017), ki v okviru evropske sosedske politike uveljavlja privilegirano partnerstvo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. 1/2015 pridružitvenega sveta EU/Tunizija z dne 17. marca 2015 o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017), ki v okviru evropske sosedske politike uveljavlja privilegirano partnerstvo (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 534/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Tuniziji (3) in dejstva, da je bil prvi obrok dan Tuniziji na voljo 26. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 534/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Tuniziji (3) in dejstva, da je bil prvi obrok dan Tuniziji na voljo 26. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju presoje vplivov trgovine na trajnostni razvoj, ki jo je opravilo podjetje Ecorys, katere zaključki podpirajo pogajanja o celovitem in poglobljenem sporazumu o prosti trgovini med EU in Tunizijo (4); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju presoje vplivov trgovine na trajnostni razvoj, ki jo je opravilo podjetje Ecorys, katere zaključki podpirajo pogajanja o celovitem in poglobljenem sporazumu o prosti trgovini med EU in Tunizijo (4);

| — | ob upoštevanju presoje vpliva na trajnostni razvoj, izvedene v zvezi z evro-sredozemskim območjem proste trgovine, končnega poročila o projektu presoje vpliva na trajnostni razvoj za omenjeno območje in posvetovalnega projekta, ki so ga septembra 2007 opravili v Impact Assessment Research Centre (Raziskovalni center za presojo vpliva) Inštituta za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju presoje vpliva na trajnostni razvoj, izvedene v zvezi z evro-sredozemskim območjem proste trgovine, končnega poročila o projektu presoje vpliva na trajnostni razvoj za omenjeno območje in posvetovalnega projekta, ki so ga septembra 2007 opravili v Impact Assessment Research Centre (Raziskovalni center za presojo vpliva) Inštituta za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru (5),

| — | ob upoštevanju evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Tunizijo na drugi strani (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Tunizijo na drugi strani (6),

| — | ob upoštevanju skupnih sporočil Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled sosedske politike“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sporočil Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled sosedske politike“,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Uniji za Sredozemlje in državah južnega sosedstva, zlasti svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o trgovini z naslovom Trgovina za spremembe: trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Uniji za Sredozemlje in državah južnega sosedstva, zlasti svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o trgovini z naslovom Trgovina za spremembe: trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi (7),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker imata EU in Tunizija že dolgo tesne odnose in ker je Evropska unija najpomembnejša trgovinska partnerica Tunizije, Tunizija pa je med partnerji Unije na 34. mestu; |
| --- | --- |

A.

ker imata EU in Tunizija že dolgo tesne odnose in ker je Evropska unija najpomembnejša trgovinska partnerica Tunizije, Tunizija pa je med partnerji Unije na 34. mestu;

| B. | ker sta partnerici prvi sporazum o trgovinskem sodelovanju podpisali leta 1969 in ker je Tunizija leta 1995 kot prva država južnega Sredozemlja podpisala pridružitveni sporazum z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

B.

ker sta partnerici prvi sporazum o trgovinskem sodelovanju podpisali leta 1969 in ker je Tunizija leta 1995 kot prva država južnega Sredozemlja podpisala pridružitveni sporazum z Evropsko unijo;

| C. | ker sta Evropska unija in Tunizija 13. oktobra 2015 začeli pogajanja o ambicioznem sporazumu o prosti trgovini na podlagi pooblastila, ki so ga države članice Unije soglasno sprejele 14. decembra 2011, in ker je prvi krog pogajanj potekal med 19. in 22. oktobrom 2015; |
| --- | --- |

C.

ker sta Evropska unija in Tunizija 13. oktobra 2015 začeli pogajanja o ambicioznem sporazumu o prosti trgovini na podlagi pooblastila, ki so ga države članice Unije soglasno sprejele 14. decembra 2011, in ker je prvi krog pogajanj potekal med 19. in 22. oktobrom 2015;

| D. | ker so uvodni razgovori med Evropsko unijo in Tunizijo o celovitem in poglobljenem sporazumu o prosti trgovini trajali štiri leta in ker je Tunizija ustanovila nacionalno komisijo za določitev svojih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

D.

ker so uvodni razgovori med Evropsko unijo in Tunizijo o celovitem in poglobljenem sporazumu o prosti trgovini trajali štiri leta in ker je Tunizija ustanovila nacionalno komisijo za določitev svojih prednostnih nalog;

| E. | ker je poglobitev evro-tunizijskih trgovinskih odnosov s sklenitvijo ambicioznega sporazuma o partnerstvu na področju trgovine priložnost za rast in zbliževanje gospodarstev Tunizije in Evropske unije; ker mora to partnerstvo prispevati k politični in demokratični stabilizaciji Tunizije; |
| --- | --- |

E.

ker je poglobitev evro-tunizijskih trgovinskih odnosov s sklenitvijo ambicioznega sporazuma o partnerstvu na področju trgovine priložnost za rast in zbliževanje gospodarstev Tunizije in Evropske unije; ker mora to partnerstvo prispevati k politični in demokratični stabilizaciji Tunizije;

| F. | ker je trgovinsko partnerstvo del širšega okvira odnosov med Evropsko unijo in Tunizijo, ki jih ureja sredozemski pridružitveni sporazum iz leta 1995, ki določa vzpostavitev prostotrgovinskega območja ter uvaja določbe o kmetijstvu in storitvah; ker je pridružitveni svet EU-Tunizija 17. marca 2015 sprejel nov akcijski načrt, ki uveljavlja privilegirano partnerstvo, katerega namen je doseči visoko stopnjo gospodarskega povezovanja; ker je treba v okviru pregleda evropske sosedske politike spodbujati skupne vrednote in interese Unije in Tunizije, solidaren družbeno-ekonomski razvoj in ustvarjanje delovnih mest za mlade ter doseči gospodarsko stabilizacijo; |
| --- | --- |

F.

ker je trgovinsko partnerstvo del širšega okvira odnosov med Evropsko unijo in Tunizijo, ki jih ureja sredozemski pridružitveni sporazum iz leta 1995, ki določa vzpostavitev prostotrgovinskega območja ter uvaja določbe o kmetijstvu in storitvah; ker je pridružitveni svet EU-Tunizija 17. marca 2015 sprejel nov akcijski načrt, ki uveljavlja privilegirano partnerstvo, katerega namen je doseči visoko stopnjo gospodarskega povezovanja; ker je treba v okviru pregleda evropske sosedske politike spodbujati skupne vrednote in interese Unije in Tunizije, solidaren družbeno-ekonomski razvoj in ustvarjanje delovnih mest za mlade ter doseči gospodarsko stabilizacijo;

| G. | ker je Tunizija, ki je bila zibelka dogodkov, znanih pod imenom „arabska pomlad“, edina država na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki, kjer poteka proces demokratične in politične tranzicije, zaradi česar je lahko vzor za celotno regijo; |
| --- | --- |

G.

ker je Tunizija, ki je bila zibelka dogodkov, znanih pod imenom „arabska pomlad“, edina država na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki, kjer poteka proces demokratične in politične tranzicije, zaradi česar je lahko vzor za celotno regijo;

| H. | ker sta politična stabilnost in gospodarski razvoj tesno povezana in ker mora biti cilj tega trgovinskega sporazuma ponuditi resnične obete tunizijskemu in evropskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

H.

ker sta politična stabilnost in gospodarski razvoj tesno povezana in ker mora biti cilj tega trgovinskega sporazuma ponuditi resnične obete tunizijskemu in evropskemu gospodarstvu;

| I. | ker mora Evropska unija vzporedno s temi pogajanji nadaljevati in okrepiti pomoč Tuniziji ter ji med trajanjem pogajanj in ob uveljavitvi določb sporazuma zagotavljati primerno in ustrezno finančno in tehnično podporo, kar lahko stori le z oblikovanjem resničnega partnerstva, ki bo omogočalo spoštovanje interesov prebivalcev z obeh strani Sredozemlja; |
| --- | --- |

I.

ker mora Evropska unija vzporedno s temi pogajanji nadaljevati in okrepiti pomoč Tuniziji ter ji med trajanjem pogajanj in ob uveljavitvi določb sporazuma zagotavljati primerno in ustrezno finančno in tehnično podporo, kar lahko stori le z oblikovanjem resničnega partnerstva, ki bo omogočalo spoštovanje interesov prebivalcev z obeh strani Sredozemlja;

| J. | ker je v interesu Tunizije in Evropske unije, da spodbujata in krepita proces regionalnega povezovanja jug–jug med Tunizijo in sosednjimi državami, zlasti s sporazumom iz Agadirja; ker morajo evro-tunizijska pogajanja o prosti trgovini ta prizadevanja dopolniti; |
| --- | --- |

J.

ker je v interesu Tunizije in Evropske unije, da spodbujata in krepita proces regionalnega povezovanja jug–jug med Tunizijo in sosednjimi državami, zlasti s sporazumom iz Agadirja; ker morajo evro-tunizijska pogajanja o prosti trgovini ta prizadevanja dopolniti;

| K. | ker je tunizijska demokratična tranzicija še vedno lahko vzor za druge države v regiji; ker je 26. januarja 2014 nacionalna ustavodajna skupščina sprejela novo tunizijsko ustavo; ker ta zgledno ureja varstvo pravic in svoboščin; ker je bil Bedži Kaid Esebsi 21. decembra 2014 na svobodnih, pluralnih in preglednih volitvah izvoljen za predsednika Republike Tunizije; |
| --- | --- |

K.

ker je tunizijska demokratična tranzicija še vedno lahko vzor za druge države v regiji; ker je 26. januarja 2014 nacionalna ustavodajna skupščina sprejela novo tunizijsko ustavo; ker ta zgledno ureja varstvo pravic in svoboščin; ker je bil Bedži Kaid Esebsi 21. decembra 2014 na svobodnih, pluralnih in preglednih volitvah izvoljen za predsednika Republike Tunizije;

| L. | ker je imela tunizijska civilna družba zaradi dinamičnosti in izobraženosti bistveno vlogo pri prehodu države v demokracijo; ker mora ostati tesno povezana s procesom političnih posvetovanj, tudi s potekajočimi pogajanji; |
| --- | --- |

L.

ker je imela tunizijska civilna družba zaradi dinamičnosti in izobraženosti bistveno vlogo pri prehodu države v demokracijo; ker mora ostati tesno povezana s procesom političnih posvetovanj, tudi s potekajočimi pogajanji;

| M. | ker je podelitev Nobelove nagrade za mir tunizijski četverici za nacionalni dialog priznanje prizadevanjem za utrditev demokracije, pa tudi spodbuda za nadaljevanje začrtane poti; ker je nujno treba skleniti vzoren sporazum ter s tem pomiriti strahove civilne družbe; |
| --- | --- |

M.

ker je podelitev Nobelove nagrade za mir tunizijski četverici za nacionalni dialog priznanje prizadevanjem za utrditev demokracije, pa tudi spodbuda za nadaljevanje začrtane poti; ker je nujno treba skleniti vzoren sporazum ter s tem pomiriti strahove civilne družbe;

Pregled gospodarskih, političnih in socialnih razmer v Tuniziji

| 1. | odločno obsoja teroristične napade, ki so bili izvedeni v zadnjih mesecih v Tuniziji in so povzročili številne žrtve; meni, da se Tunizija sooča z visoko stopnjo teroristične ogroženosti in opominja, da so bili z napadom na avtobus predsedniške varnostne službe 24. novembra 2015, terorističnimi napadi 26. junija 2015 v Susu in napadom na muzej Bardo 18. marca 2015 močno zmanjšani turistični obeti za poletje 2015, turizem in z njim povezani sektorji pa zagotavljajo 15 % BNP te države; izraža popolno solidarnost s Tunizijo in ponovno potrjuje svojo podporo tunizijskim organom v njihovem boju proti terorizmu, ob spoštovanju človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja teroristične napade, ki so bili izvedeni v zadnjih mesecih v Tuniziji in so povzročili številne žrtve; meni, da se Tunizija sooča z visoko stopnjo teroristične ogroženosti in opominja, da so bili z napadom na avtobus predsedniške varnostne službe 24. novembra 2015, terorističnimi napadi 26. junija 2015 v Susu in napadom na muzej Bardo 18. marca 2015 močno zmanjšani turistični obeti za poletje 2015, turizem in z njim povezani sektorji pa zagotavljajo 15 % BNP te države; izraža popolno solidarnost s Tunizijo in ponovno potrjuje svojo podporo tunizijskim organom v njihovem boju proti terorizmu, ob spoštovanju človekovih pravic in pravne države;

| 2. | ugotavlja, da je tunizijsko gospodarstvo v velikih težavah, da je bila stopnja rasti BDP leta 2014 2,3 %, da je stopnja brezposelnosti med aktivnim prebivalstvom za leto 2015 15 % ter da 28,6 % visokošolskih diplomantov nima zaposlitve in da brezposelnost med mladimi Tunizijci raste; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je tunizijsko gospodarstvo v velikih težavah, da je bila stopnja rasti BDP leta 2014 2,3 %, da je stopnja brezposelnosti med aktivnim prebivalstvom za leto 2015 15 % ter da 28,6 % visokošolskih diplomantov nima zaposlitve in da brezposelnost med mladimi Tunizijci raste;

| 3. | je seznanjen z očitnim demografskim in gospodarskim neravnovesjem med Evropsko unijo in Tunizijo, ki opravičuje asimetrično in postopno strategijo v pogajanjih; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z očitnim demografskim in gospodarskim neravnovesjem med Evropsko unijo in Tunizijo, ki opravičuje asimetrično in postopno strategijo v pogajanjih;

| 4. | želi spomniti, da je za Tunizijo značilna velika neenakost med glavnim mestom Tunisom in ostalimi regijami v državi, velike razvojne vrzeli pa obstajajo tudi med obalnim pasom in notranjostjo države, zlasti kar zadeva stopnjo brezposelnosti ter dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja, te vrzeli pa bi se lahko zaradi podnebnih sprememb še povečale; |
| --- | --- |

4.

želi spomniti, da je za Tunizijo značilna velika neenakost med glavnim mestom Tunisom in ostalimi regijami v državi, velike razvojne vrzeli pa obstajajo tudi med obalnim pasom in notranjostjo države, zlasti kar zadeva stopnjo brezposelnosti ter dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja, te vrzeli pa bi se lahko zaradi podnebnih sprememb še povečale;

| 5. | opozarja, da so na tunizijskem trgu dela prisotne neenakosti med različnimi sektorji, ki so zajeti v trgovinskem sporazumu, in da bi te neenakosti, če ne bodo odpravljene, lahko privedle do presežka delovne sile v kmetijskem sektorju in izginjanja drugih sektorjev, ki so pomembni zaradi gospodarske raznolikosti v državi, na primer predelovalna in rudarska industrija; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so na tunizijskem trgu dela prisotne neenakosti med različnimi sektorji, ki so zajeti v trgovinskem sporazumu, in da bi te neenakosti, če ne bodo odpravljene, lahko privedle do presežka delovne sile v kmetijskem sektorju in izginjanja drugih sektorjev, ki so pomembni zaradi gospodarske raznolikosti v državi, na primer predelovalna in rudarska industrija;

| 6. | ugotavlja, da je proces demokratične tranzicije v Tuniziji najbolj uspešen v regiji in da je država izbrala edinstven model politike in gospodarskega razvoja med državami južne obale Sredozemlja, zato poziva Komisijo, naj to pri pogajanjih v celoti upošteva; meni, da mora Unija sprejeti vse možne ukrepe, da podpre Tunizijo pri njenem demokratičnem prehodu v stabilno in pluralno družbo; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je proces demokratične tranzicije v Tuniziji najbolj uspešen v regiji in da je država izbrala edinstven model politike in gospodarskega razvoja med državami južne obale Sredozemlja, zato poziva Komisijo, naj to pri pogajanjih v celoti upošteva; meni, da mora Unija sprejeti vse možne ukrepe, da podpre Tunizijo pri njenem demokratičnem prehodu v stabilno in pluralno družbo;

| 7. | ugotavlja, da Tunizija trpi zaradi zelo nestabilnega regionalnega okolja, zlasti zaradi konflikta v Libiji in ponavljajočega se nasilja v Alžiriji, dveh sosednjih državah; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Tunizija trpi zaradi zelo nestabilnega regionalnega okolja, zlasti zaradi konflikta v Libiji in ponavljajočega se nasilja v Alžiriji, dveh sosednjih državah;

| 8. | ugotavlja, da je Tunizija sprejela več kot 1,8 milijona libijskih beguncev, kar predstavlja 16 % vsega tunizijskega prebivalstva; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Tunizija sprejela več kot 1,8 milijona libijskih beguncev, kar predstavlja 16 % vsega tunizijskega prebivalstva;

Pogoji za uspešen sporazum o trgovini med Evropsko unijo in Tunizijo

| 9. | pozdravlja, da so se jeseni 2015 začela pogajanja za sklenitev prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Tunizijo na podlagi pooblastila, ki ga je Svet sprejel po arabski pomladi leta 2011; ugotavlja, da je Tunizija od leta 2011 svojo demokratično tranzicijo utrdila z razglasitvijo nove ustave 26. januarja 2014 in izvedbo parlamentarnih in predsedniških volitev 26. oktobra oziroma 23. novembra 2014; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da so se jeseni 2015 začela pogajanja za sklenitev prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Tunizijo na podlagi pooblastila, ki ga je Svet sprejel po arabski pomladi leta 2011; ugotavlja, da je Tunizija od leta 2011 svojo demokratično tranzicijo utrdila z razglasitvijo nove ustave 26. januarja 2014 in izvedbo parlamentarnih in predsedniških volitev 26. oktobra oziroma 23. novembra 2014;

| 10. | meni, da ima ta sporazum več kot zgolj trgovinsko razsežnost in da mora biti njegov cilj vsekakor tudi prispevati k stabilnosti Tunizije, okrepitvi njene demokracije in oživitvi njenega gospodarstva, pri čemer mora pozitivno vplivati tako na potrošniške cene, zaposlenost, plače kvalificiranih in nekvalificiranih delavcev in zmanjševanje neenakosti; poziva, naj sporazum še pred sprejetjem ponudi odgovor na vse te izzive; |
| --- | --- |

10.

meni, da ima ta sporazum več kot zgolj trgovinsko razsežnost in da mora biti njegov cilj vsekakor tudi prispevati k stabilnosti Tunizije, okrepitvi njene demokracije in oživitvi njenega gospodarstva, pri čemer mora pozitivno vplivati tako na potrošniške cene, zaposlenost, plače kvalificiranih in nekvalificiranih delavcev in zmanjševanje neenakosti; poziva, naj sporazum še pred sprejetjem ponudi odgovor na vse te izzive;

| 11. | poziva pogajalce, naj sklenejo postopen in asimetričen sporazum, pri čemer naj upoštevajo velike gospodarske neenakosti med obema stranema ter pokažejo prožnost, odzivnost, inovativnost, preglednost in sposobnost prilagajanja; spomnijo naj se, da mora sporazum prinesti koristi gospodarstvu in družbi obeh strani, Tunizije in Evropske unije, pri čemer je seveda treba spoštovati posebnosti, občutljiva vprašanja, kulturo in lokalne družbeno-ekonomske danosti, ne da bi preprečevali, da bi Tunizija še naprej trgovala znotraj regije z državami v regiji; |
| --- | --- |

11.

poziva pogajalce, naj sklenejo postopen in asimetričen sporazum, pri čemer naj upoštevajo velike gospodarske neenakosti med obema stranema ter pokažejo prožnost, odzivnost, inovativnost, preglednost in sposobnost prilagajanja; spomnijo naj se, da mora sporazum prinesti koristi gospodarstvu in družbi obeh strani, Tunizije in Evropske unije, pri čemer je seveda treba spoštovati posebnosti, občutljiva vprašanja, kulturo in lokalne družbeno-ekonomske danosti, ne da bi preprečevali, da bi Tunizija še naprej trgovala znotraj regije z državami v regiji;

| 12. | pozdravlja, da je tunizijska vlada predstavila petletni načrt reform gospodarstva za obdobje 2015–2020, s katerimi namerava zmanjšati stopnjo brezposelnosti in regionalne neenakosti v državi ter doseči večjo raznolikost gospodarstva; meni, da bi moral biti sporazum o prosti trgovini skladen s cilji tega načrta; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da je tunizijska vlada predstavila petletni načrt reform gospodarstva za obdobje 2015–2020, s katerimi namerava zmanjšati stopnjo brezposelnosti in regionalne neenakosti v državi ter doseči večjo raznolikost gospodarstva; meni, da bi moral biti sporazum o prosti trgovini skladen s cilji tega načrta;

| 13. | želi spomniti, da gre za prva tako obsežna trgovinska pogajanja za Tunizijo, zato je pomembno, da se bodo tunizijski gospodarski sektorji odpirali postopno in asimetrično, in da bodo predvidena prehodna obdobja za občutljive sektorje, tudi z izključitvijo nekaterih izdelkov, ki jih strani štejeta za občutljive, iz pogajanj; |
| --- | --- |

13.

želi spomniti, da gre za prva tako obsežna trgovinska pogajanja za Tunizijo, zato je pomembno, da se bodo tunizijski gospodarski sektorji odpirali postopno in asimetrično, in da bodo predvidena prehodna obdobja za občutljive sektorje, tudi z izključitvijo nekaterih izdelkov, ki jih strani štejeta za občutljive, iz pogajanj;

| 14. | meni, da je bistvenega pomena, da Unija dodeli Tuniziji izdatno finančno in tehnično pomoč ter pomoč pri trgovinskih pogajanjih, da bo ta država lahko pravilno izvajala različne določbe prostotrgovinskega sporazuma; poziva, da je treba finančno pomoč dodeliti pregledno, da bodo dejansko imeli koristi od nje tisti, ki jim je namenjena; |
| --- | --- |

14.

meni, da je bistvenega pomena, da Unija dodeli Tuniziji izdatno finančno in tehnično pomoč ter pomoč pri trgovinskih pogajanjih, da bo ta država lahko pravilno izvajala različne določbe prostotrgovinskega sporazuma; poziva, da je treba finančno pomoč dodeliti pregledno, da bodo dejansko imeli koristi od nje tisti, ki jim je namenjena;

| 15. | pozdravlja podporo Evropske investicijske banke številnim projektom v Tuniziji; poudarja, da ta podpora prispeva h gospodarski raznolikosti Tunizije, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja podporo Evropske investicijske banke številnim projektom v Tuniziji; poudarja, da ta podpora prispeva h gospodarski raznolikosti Tunizije, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da je med državami južnega Sredozemlja Tunizija ena od prednostnih držav za sosedsko politiko Evropske unije ter da ji je Unija v obliki makrofinančne pomoči namenila posojilo v višini 300 milijonov EUR za izvedbo gospodarskih reform; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da je med državami južnega Sredozemlja Tunizija ena od prednostnih držav za sosedsko politiko Evropske unije ter da ji je Unija v obliki makrofinančne pomoči namenila posojilo v višini 300 milijonov EUR za izvedbo gospodarskih reform;

| 17. | vseeno poziva Evropsko unijo, pa tudi njene države članice, Evropsko investicijsko banko ter Evropsko banko za obnovo in razvoj, naj tudi v prihodnje stojijo ob strani Tuniziji in razširijo svoje programe pomoči in podpore, tudi z uvedbo izrednih avtonomnih trgovinskih ukrepov, s čimer bi pomagali utrditi demokratični proces v Tuniziji; pozdravlja „partnerstva za preobrazbo Tunizije“, ki so jih vzpostavile nekatere države članice; poziva Evropsko unijo, naj v Tuniziji nadaljuje svoj program zmanjševanja regionalnih neenakosti na področju dostopa do osnovne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

17.

vseeno poziva Evropsko unijo, pa tudi njene države članice, Evropsko investicijsko banko ter Evropsko banko za obnovo in razvoj, naj tudi v prihodnje stojijo ob strani Tuniziji in razširijo svoje programe pomoči in podpore, tudi z uvedbo izrednih avtonomnih trgovinskih ukrepov, s čimer bi pomagali utrditi demokratični proces v Tuniziji; pozdravlja „partnerstva za preobrazbo Tunizije“, ki so jih vzpostavile nekatere države članice; poziva Evropsko unijo, naj v Tuniziji nadaljuje svoj program zmanjševanja regionalnih neenakosti na področju dostopa do osnovne zdravstvene oskrbe;

| 18. | poziva Evropsko unijo, naj upošteva posebni položaj Tunizije v teh pogajanjih, zlasti glede krhke demokratične tranzicije in razkoraka v razvoju med Unijo in Tunizijo, pri čemer naj ne pozabi, da so najboljše rešitve tiste, ki koristijo obema stranema; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko unijo, naj upošteva posebni položaj Tunizije v teh pogajanjih, zlasti glede krhke demokratične tranzicije in razkoraka v razvoju med Unijo in Tunizijo, pri čemer naj ne pozabi, da so najboljše rešitve tiste, ki koristijo obema stranema;

| 19. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pogajanja čim prej prinesla konkretne koristi evropskemu in tunizijskemu gospodarstvu v najpomembnejših sektorjih ter vsem deležnikom, zlasti malim, srednjim in mikro podjetjem; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pogajanja čim prej prinesla konkretne koristi evropskemu in tunizijskemu gospodarstvu v najpomembnejših sektorjih ter vsem deležnikom, zlasti malim, srednjim in mikro podjetjem;

| 20. | poudarja, da mora ta sporazum prispevati k razvoju in diverzifikaciji tunizijskega gospodarstva, ki pretežno temelji na kmetijstvu, ter zmanjšanju regionalnih razlik in da mora dejansko koristiti vsem tunizijskim in evropskim prebivalcem; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora ta sporazum prispevati k razvoju in diverzifikaciji tunizijskega gospodarstva, ki pretežno temelji na kmetijstvu, ter zmanjšanju regionalnih razlik in da mora dejansko koristiti vsem tunizijskim in evropskim prebivalcem;

| 21. | pozdravlja, da je Tunizija začela izvajati pomembne družbene in gospodarske reforme; vztraja, da se te morajo nadaljevati, tudi med pogajanji, da bi imela ta država od sporazuma kar največje koristi; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja, da je Tunizija začela izvajati pomembne družbene in gospodarske reforme; vztraja, da se te morajo nadaljevati, tudi med pogajanji, da bi imela ta država od sporazuma kar največje koristi;

| 22. | meni, da mora sporazum poglobiti gospodarsko sodelovanje med Evropsko unijo in Tunizijo, ki je zaradi odprave carin na industrijske izdelke v skladu s pridružitvenim sporazumom že precej napredovalo; zato predlaga, da bi ga preimenovali v gospodarsko partnerstvo med Evropsko unijo in Tunizijo; |
| --- | --- |

22.

meni, da mora sporazum poglobiti gospodarsko sodelovanje med Evropsko unijo in Tunizijo, ki je zaradi odprave carin na industrijske izdelke v skladu s pridružitvenim sporazumom že precej napredovalo; zato predlaga, da bi ga preimenovali v gospodarsko partnerstvo med Evropsko unijo in Tunizijo;

| 23. | odločno spodbuja Komisijo in tunizijsko vlado, naj vzpostavita jasen in natančen proces vključevanja tunizijske in evropske civilne družbe v vse faze pogajanja ter naj bodita inovativna; ob tem je zadovoljen z vlogo, ki jo je imela tunizijska civilna družba v prvem krogu pogajanj, in poziva, naj posvetovanja potekajo odprto in pregledno ter ob večjem upoštevanju raznolikosti tunizijske civilne družbe in primerov dobre prakse, ki so bili vzpostavljeni v okviru podobnih pogajanj; |
| --- | --- |

23.

odločno spodbuja Komisijo in tunizijsko vlado, naj vzpostavita jasen in natančen proces vključevanja tunizijske in evropske civilne družbe v vse faze pogajanja ter naj bodita inovativna; ob tem je zadovoljen z vlogo, ki jo je imela tunizijska civilna družba v prvem krogu pogajanj, in poziva, naj posvetovanja potekajo odprto in pregledno ter ob večjem upoštevanju raznolikosti tunizijske civilne družbe in primerov dobre prakse, ki so bili vzpostavljeni v okviru podobnih pogajanj;

| 24. | v zvezi s tem pozdravlja, da je ministrstvo za trgovino in obrt oblikovalo spletno mesto za obveščanje javnosti o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini ter da nameravajo pogajalci končno besedilo objaviti v treh jezikih; meni, da bi lahko pri pogajanjih prek odbora za nadzor nad analizami učinka sodelovala tudi tunizijska civilna družba; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s tem pozdravlja, da je ministrstvo za trgovino in obrt oblikovalo spletno mesto za obveščanje javnosti o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini ter da nameravajo pogajalci končno besedilo objaviti v treh jezikih; meni, da bi lahko pri pogajanjih prek odbora za nadzor nad analizami učinka sodelovala tudi tunizijska civilna družba;

| 25. | poziva Svet, naj objavi pogajalski mandat, ki so ga države članice soglasno sprejele 14. decembra 2011; |
| --- | --- |

25.

poziva Svet, naj objavi pogajalski mandat, ki so ga države članice soglasno sprejele 14. decembra 2011;

| 26. | želi, da bi se pri pogajanjih med tunizijskimi in evropskimi poslanci vzpostavil redni dialog; pri tem pozdravlja ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora EU-Tunizija, ki bo evropskim in tunizijskim poslancem omogočil, da se bodo redno sestajali in dejansko spremljali pogajanja za prostotrgovinski sporazum; |
| --- | --- |

26.

želi, da bi se pri pogajanjih med tunizijskimi in evropskimi poslanci vzpostavil redni dialog; pri tem pozdravlja ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora EU-Tunizija, ki bo evropskim in tunizijskim poslancem omogočil, da se bodo redno sestajali in dejansko spremljali pogajanja za prostotrgovinski sporazum;

| 27. | želi, da bi ta dialog omogočil boljšo oceno pričakovanj in pomislekov obeh strani, s tem pa tudi boljše pogoje sporazuma; |
| --- | --- |

27.

želi, da bi ta dialog omogočil boljšo oceno pričakovanj in pomislekov obeh strani, s tem pa tudi boljše pogoje sporazuma;

| 28. | želi spomniti, da Unija za Sredozemlje podpira razvoj konkretnih projektov v regiji in lahko med pogajanji za sporazum zagotovi strokovno pomoč; |
| --- | --- |

28.

želi spomniti, da Unija za Sredozemlje podpira razvoj konkretnih projektov v regiji in lahko med pogajanji za sporazum zagotovi strokovno pomoč;

| 29. | poziva, naj obe strani, tudi Evropski parlament s sodelovanjem tunizijskih strokovnjakov, izvedeta dosledne in pregledne ocene učinka in sektorske ocene o posledicah sporazuma za različna področja, zlasti storitve, javna naročila, konkurenčnost malih in srednjih podjetij, kmetijstvo, okolje ali druge prednostne sektorje; ugotavlja, da Tunizija želi že takoj na začetku vključiti tunizijske strokovnjake in tako v sami državi zagotoviti, da bi bili podatki v oceni učinka verodostojni; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj obe strani, tudi Evropski parlament s sodelovanjem tunizijskih strokovnjakov, izvedeta dosledne in pregledne ocene učinka in sektorske ocene o posledicah sporazuma za različna področja, zlasti storitve, javna naročila, konkurenčnost malih in srednjih podjetij, kmetijstvo, okolje ali druge prednostne sektorje; ugotavlja, da Tunizija želi že takoj na začetku vključiti tunizijske strokovnjake in tako v sami državi zagotoviti, da bi bili podatki v oceni učinka verodostojni;

| 30. | poziva, naj te ocene učinka in sektorske ocene financira Evropska unija, še prej pa naj se v skladu z zahtevami več organizacij tunizijske civilne družbe, če je le mogoče, izvede naknadna ocena socialno-ekonomskih učinkov pridružitvenega sporazuma iz leta 1995; |
| --- | --- |

30.

poziva, naj te ocene učinka in sektorske ocene financira Evropska unija, še prej pa naj se v skladu z zahtevami več organizacij tunizijske civilne družbe, če je le mogoče, izvede naknadna ocena socialno-ekonomskih učinkov pridružitvenega sporazuma iz leta 1995;

| 31. | poziva Komisijo, naj čim hitreje opredeli, ali je sporazum mešan ali ekskluziven, in naj od začetka razprave vanjo vključi nacionalne parlamente držav članic; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj čim hitreje opredeli, ali je sporazum mešan ali ekskluziven, in naj od začetka razprave vanjo vključi nacionalne parlamente držav članic;

| 32. | poudarja, da je treba pri pogajanjih upoštevati okoljske razmere v sredozemskih državah, zlasti pomanjkanje vode, ki otežujejo kmetovanje, in spodbujati gospodarski model, ki je okoljsko trajnosten in zagotavlja trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba pri pogajanjih upoštevati okoljske razmere v sredozemskih državah, zlasti pomanjkanje vode, ki otežujejo kmetovanje, in spodbujati gospodarski model, ki je okoljsko trajnosten in zagotavlja trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri;

| 33. | poudarja, da so trgovinska pogajanja s Tunizijo del širšega okvira evro-sredozemskih trgovinskih odnosov; vztraja, da je treba čim prej organizirati deseto ministrsko konferenco Unije za Sredozemlje o trgovini, ki je bila leta 2013 odložena za nedoločen čas, da bi preučili trgovinske izzive v tej regiji in določili prednostne naloge v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so trgovinska pogajanja s Tunizijo del širšega okvira evro-sredozemskih trgovinskih odnosov; vztraja, da je treba čim prej organizirati deseto ministrsko konferenco Unije za Sredozemlje o trgovini, ki je bila leta 2013 odložena za nedoločen čas, da bi preučili trgovinske izzive v tej regiji in določili prednostne naloge v prihodnjih letih;

Sektorski pristop k pogajanjem

| 34. | poziva, naj bo v sporazumu ustrezen poudarek na sektorju storitev, ki ima v tunizijskem gospodarstvu velik potencial rasti in bi moral pritegniti strateške naložbe; glede na to, da gre za prva tako obsežna trgovinska pogajanja v Tuniziji, meni, da bi morali v poglavju o storitvah izrecno navesti, v katerih sektorjih želijo strani sprejeti zaveze glede dostopa do trga in nacionalne obravnave; |
| --- | --- |

34.

poziva, naj bo v sporazumu ustrezen poudarek na sektorju storitev, ki ima v tunizijskem gospodarstvu velik potencial rasti in bi moral pritegniti strateške naložbe; glede na to, da gre za prva tako obsežna trgovinska pogajanja v Tuniziji, meni, da bi morali v poglavju o storitvah izrecno navesti, v katerih sektorjih želijo strani sprejeti zaveze glede dostopa do trga in nacionalne obravnave;

| 35. | želi opomniti, da je javni sektor za Tunizijo zelo pomemben in da zaposluje večino tunizijske kvalificirane delovne sile; |
| --- | --- |

35.

želi opomniti, da je javni sektor za Tunizijo zelo pomemben in da zaposluje večino tunizijske kvalificirane delovne sile;

| 36. | opozarja, da ima Tunizija številna zelo dinamična visokotehnološka zagonska, mikro, mala in srednja podjetja, in poziva, naj sporazum podpre njihove zmožnosti za razvoj in internacionalizacijo; je seznanjen z zahtevo Tunizijcev, da se v sporazum vključijo ambiciozne in uravnotežene določbe o spletni trgovini; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da ima Tunizija številna zelo dinamična visokotehnološka zagonska, mikro, mala in srednja podjetja, in poziva, naj sporazum podpre njihove zmožnosti za razvoj in internacionalizacijo; je seznanjen z zahtevo Tunizijcev, da se v sporazum vključijo ambiciozne in uravnotežene določbe o spletni trgovini;

| 37. | poziva obe strani, naj spodbujata zaposlovanje, tudi s skupnimi pobudami, saj je to bistveni pogoj za oživitev gospodarske rasti in politično stabilnost v Tuniziji; |
| --- | --- |

37.

poziva obe strani, naj spodbujata zaposlovanje, tudi s skupnimi pobudami, saj je to bistveni pogoj za oživitev gospodarske rasti in politično stabilnost v Tuniziji;

| 38. | meni, da mora sporazum koristiti malim proizvajalcem in malim podjetnikom v Tuniziji, ki so nepogrešljivi za gospodarsko strukturo te države; spodbuja vzpostavitev rednega dialoga med podjetniki, poslovnimi organizacijami in organizacijami za usposabljanje, ki bo zlasti omogočil spodbujanje dobre prakse in boljše razumevanje njihovih težav in pričakovanj; |
| --- | --- |

38.

meni, da mora sporazum koristiti malim proizvajalcem in malim podjetnikom v Tuniziji, ki so nepogrešljivi za gospodarsko strukturo te države; spodbuja vzpostavitev rednega dialoga med podjetniki, poslovnimi organizacijami in organizacijami za usposabljanje, ki bo zlasti omogočil spodbujanje dobre prakse in boljše razumevanje njihovih težav in pričakovanj;

| 39. | meni, da je treba pri pogajanjih o poglavju, ki se nanaša na konkurenco, delovati previdno, postopno in prožno, saj je treba upoštevati strateški značaj državne pomoči za razvoj tunizijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba pri pogajanjih o poglavju, ki se nanaša na konkurenco, delovati previdno, postopno in prožno, saj je treba upoštevati strateški značaj državne pomoči za razvoj tunizijskega gospodarstva;

| 40. | poudarja, da je treba ustanoviti dvostranske trgovinske zbornice, ki bodo predstavljale stalne forume, v okviru katerih bodo lahko različni deležniki ustvarjali partnerstva in razvijali svoje gospodarske in trgovinske dejavnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba ustanoviti dvostranske trgovinske zbornice, ki bodo predstavljale stalne forume, v okviru katerih bodo lahko različni deležniki ustvarjali partnerstva in razvijali svoje gospodarske in trgovinske dejavnosti;

| 41. | poziva Komisijo, naj olajša izdajo vizumov za kratkoročno bivanje za opravljanje storitev vrste „Move IV“, pri katerih morajo osebe potovati za omejeno obdobje v skladu z natančno določenimi pogoji v pogodbah in nacionalni zakonodaji; poudarja, da v sporazumu ne sme biti ničesar, kar bi Evropski uniji in državam članicam preprečevalo, da bi izvajale ukrepe za ureditev vstopa fizičnih oseb na njihovo ozemlje ali njihovo začasno bivanje, vključno z ukrepi za zagotavljanje urejenega gibanja fizičnih oseb zunaj njihovih meja, na primer določitvijo pogojev za vstop; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj olajša izdajo vizumov za kratkoročno bivanje za opravljanje storitev vrste „Move IV“, pri katerih morajo osebe potovati za omejeno obdobje v skladu z natančno določenimi pogoji v pogodbah in nacionalni zakonodaji; poudarja, da v sporazumu ne sme biti ničesar, kar bi Evropski uniji in državam članicam preprečevalo, da bi izvajale ukrepe za ureditev vstopa fizičnih oseb na njihovo ozemlje ali njihovo začasno bivanje, vključno z ukrepi za zagotavljanje urejenega gibanja fizičnih oseb zunaj njihovih meja, na primer določitvijo pogojev za vstop;

| 42. | želi, da bi ta sporazum prispeval k temu, da bi v Tuniziji trajno vzpostavili ugodne in spodbudne pogoje za dolgoročne naložbe v poglavitnih gospodarskih in dinamičnih sektorjih z močno dodano vrednostjo, kot so turizem, energija, vključno z obnovljivimi viri energije, visokotehnološke storitve, digitalno gospodarstvo in izmenjava podatkov; poziva Komisijo, naj vključi poglavje o naložbah, da bi olajšala neposredne tuje naložbe med Evropsko unijo in Tunizijo, ter pospeši vzpostavitev evro-sredozemskega mehanizma za spodbujanje naložb in trgovine, ki bo omogočil zbiranje ustreznih informacij in podatkov, okrepil trgovinska partnerstva in koristil zlasti Tuniziji; |
| --- | --- |

42.

želi, da bi ta sporazum prispeval k temu, da bi v Tuniziji trajno vzpostavili ugodne in spodbudne pogoje za dolgoročne naložbe v poglavitnih gospodarskih in dinamičnih sektorjih z močno dodano vrednostjo, kot so turizem, energija, vključno z obnovljivimi viri energije, visokotehnološke storitve, digitalno gospodarstvo in izmenjava podatkov; poziva Komisijo, naj vključi poglavje o naložbah, da bi olajšala neposredne tuje naložbe med Evropsko unijo in Tunizijo, ter pospeši vzpostavitev evro-sredozemskega mehanizma za spodbujanje naložb in trgovine, ki bo omogočil zbiranje ustreznih informacij in podatkov, okrepil trgovinska partnerstva in koristil zlasti Tuniziji;

| 43. | meni, da bi moral sporazum vsebovati določbe o javnih naročilih, pri čemer bi se bilo treba previdno pogajati o stopnji odprtosti evropskega in tunizijskega trga ter upoštevati strukturo in posebne gospodarske razmere v Tuniziji; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi moral sporazum vsebovati določbe o javnih naročilih, pri čemer bi se bilo treba previdno pogajati o stopnji odprtosti evropskega in tunizijskega trga ter upoštevati strukturo in posebne gospodarske razmere v Tuniziji;

| 44. | meni, da lahko Evropska unija in Tunizija veliko pridobita z boljšim vzajemnim dostopom do njunih kmetijskih trgov in da mora sporazum prispevati k znižanju carin, odpravi necarinskih ovir in boljšim izvoznim postopkom; |
| --- | --- |

44.

meni, da lahko Evropska unija in Tunizija veliko pridobita z boljšim vzajemnim dostopom do njunih kmetijskih trgov in da mora sporazum prispevati k znižanju carin, odpravi necarinskih ovir in boljšim izvoznim postopkom;

| 45. | ugotavlja, da se je Tunizija osredotočila na razvoj ekološkega kmetijstva in da mora sporazum tunizijskim proizvodom iz tovrstnega kmetijstva omogočiti dostop do novih trgov; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da se je Tunizija osredotočila na razvoj ekološkega kmetijstva in da mora sporazum tunizijskim proizvodom iz tovrstnega kmetijstva omogočiti dostop do novih trgov;

| 46. | želi, da pogajanja nobeni strani ne bi povzročila škode v gospodarstvu; poziva Evropsko unijo in Tunizijo, naj upoštevata, da na obeh straneh Sredozemskega morja obstaja več občutljivih kmetijskih sektorjev, za katera bo treba med pogajanji sestaviti popolne sezname s prehodnimi obdobji in ustreznimi kvotami, po potrebi pa jih tudi izključiti iz pogajanj; |
| --- | --- |

46.

želi, da pogajanja nobeni strani ne bi povzročila škode v gospodarstvu; poziva Evropsko unijo in Tunizijo, naj upoštevata, da na obeh straneh Sredozemskega morja obstaja več občutljivih kmetijskih sektorjev, za katera bo treba med pogajanji sestaviti popolne sezname s prehodnimi obdobji in ustreznimi kvotami, po potrebi pa jih tudi izključiti iz pogajanj;

| 47. | spodbuja Komisijo, naj v pogajanjih zahteva visoke standarde in kakovost na sanitarnem in fitosanitarnem področju, rešitev veterinarskih problemov ter problemov pri nadzoru mesa, sadja in zelenjave v Tuniziji; poziva Komisijo, naj predvidi posebne določbe za tehnično pomoč, ki bodo tunizijskim proizvajalcem pomagale spoštovati strožje sanitarne in fitosanitarne standarde Evropske unije; |
| --- | --- |

47.

spodbuja Komisijo, naj v pogajanjih zahteva visoke standarde in kakovost na sanitarnem in fitosanitarnem področju, rešitev veterinarskih problemov ter problemov pri nadzoru mesa, sadja in zelenjave v Tuniziji; poziva Komisijo, naj predvidi posebne določbe za tehnično pomoč, ki bodo tunizijskim proizvajalcem pomagale spoštovati strožje sanitarne in fitosanitarne standarde Evropske unije;

| 48. | meni, da mora sporazum prispevati k opredelitvi številnih standardov na področju trajnostnega razvoja, zlasti socialnih; |
| --- | --- |

48.

meni, da mora sporazum prispevati k opredelitvi številnih standardov na področju trajnostnega razvoja, zlasti socialnih;

| 49. | pričakuje, do bodo tunizijska vlada in evropske institucije oblikovale ustrezne določbe, ki bodo jasno opredeljevale izvor, poreklo in sledljivost tunizijskih proizvodov ter proizvajalcem, posrednikom in potrošnikom zagotavljale večjo preglednost; |
| --- | --- |

49.

pričakuje, do bodo tunizijska vlada in evropske institucije oblikovale ustrezne določbe, ki bodo jasno opredeljevale izvor, poreklo in sledljivost tunizijskih proizvodov ter proizvajalcem, posrednikom in potrošnikom zagotavljale večjo preglednost;

| 50. | želi, da bi sporazum vseboval ambiciozno poglavje o sektorskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki bo zajemalo priznavanje in okrepljeno zaščito geografskih označb ter Evropski uniji in Tuniziji zagotavljalo polno priznavanje geografskih označb, sledljivost proizvodov in zaščito strokovnega znanja proizvajalcev; |
| --- | --- |

50.

želi, da bi sporazum vseboval ambiciozno poglavje o sektorskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki bo zajemalo priznavanje in okrepljeno zaščito geografskih označb ter Evropski uniji in Tuniziji zagotavljalo polno priznavanje geografskih označb, sledljivost proizvodov in zaščito strokovnega znanja proizvajalcev;

| 51. | poziva Komisijo, naj razširi zaščito geografskih označb na nekmetijske proizvode, zlasti za ta sporazum, saj jo Tunizija že priznava; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj razširi zaščito geografskih označb na nekmetijske proizvode, zlasti za ta sporazum, saj jo Tunizija že priznava;

| 52. | želi, da bi sporazum tunizijski industriji omogočil posodobitev in okrepitev strokovnega znanja, da bi pokrivala širše dele oskrbovalne verige z izdelki in si torej prizadevala za višjo raven usposobljenosti in lokalno zaposlovala bolje kvalificirane osebe; |
| --- | --- |

52.

želi, da bi sporazum tunizijski industriji omogočil posodobitev in okrepitev strokovnega znanja, da bi pokrivala širše dele oskrbovalne verige z izdelki in si torej prizadevala za višjo raven usposobljenosti in lokalno zaposlovala bolje kvalificirane osebe;

| 53. | poziva Komisijo, naj v sporazum vključi ambiciozno poglavje o energiji in surovinah, ki bo omogočilo okrepljene raziskave in sodelovanje v sektorjih proizvodnje plina, električne, vetrne in sončne energije ter drugih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj v sporazum vključi ambiciozno poglavje o energiji in surovinah, ki bo omogočilo okrepljene raziskave in sodelovanje v sektorjih proizvodnje plina, električne, vetrne in sončne energije ter drugih obnovljivih virov energije;

| 54. | želi, da bi s tem sporazumom okrepilo sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi centri in ustanovami za usposabljanje v Evropi in Tuniziji na področju raziskav, inovacij, razvoja novih tehnologij ter, splošneje, kulture in izobraževanja in da bi te pobude prispevale tudi k podpori tunizijskega trga dela; |
| --- | --- |

54.

želi, da bi s tem sporazumom okrepilo sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi centri in ustanovami za usposabljanje v Evropi in Tuniziji na področju raziskav, inovacij, razvoja novih tehnologij ter, splošneje, kulture in izobraževanja in da bi te pobude prispevale tudi k podpori tunizijskega trga dela;

| 55. | pozdravlja, da je bila Tunizija vključena v evropski raziskovalni program Obzorje 2020, in poziva Komisijo in tunizijsko vlado, naj v sporazum vključita ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo v skladu z določbami konvencij Mednarodne organizacije dela in okoljskih standardov, ki so določeni v večstranskih sporazumih na tem področju, spodbujal visoke socialne in delovne standarde; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja, da je bila Tunizija vključena v evropski raziskovalni program Obzorje 2020, in poziva Komisijo in tunizijsko vlado, naj v sporazum vključita ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo v skladu z določbami konvencij Mednarodne organizacije dela in okoljskih standardov, ki so določeni v večstranskih sporazumih na tem področju, spodbujal visoke socialne in delovne standarde;

| 56. | želi spomniti, da je Tunizija ratificirala vse konvencije Mednarodne organizacije dela, vendar mora po mnenju nekega neodvisnega nadzornega organa okrepiti prizadevanja za spodbujanje visokih delovnih standardov; želi, da bi poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini Tuniziji pomagal pri oblikovanju socialnih in delovnih standardov, ki bodo zagotavljali večjo zaščito, zlasti glede spoštovanja sindikalnih pravic; pričakuje, da bo ta sporazum v tunizijskem kontekstu demokratične tranzicije in terorističnih groženj spodbujal, da se bodo okrepile pravna država in temeljne svoboščine, zlasti svoboda združevanja, izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

56.

želi spomniti, da je Tunizija ratificirala vse konvencije Mednarodne organizacije dela, vendar mora po mnenju nekega neodvisnega nadzornega organa okrepiti prizadevanja za spodbujanje visokih delovnih standardov; želi, da bi poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini Tuniziji pomagal pri oblikovanju socialnih in delovnih standardov, ki bodo zagotavljali večjo zaščito, zlasti glede spoštovanja sindikalnih pravic; pričakuje, da bo ta sporazum v tunizijskem kontekstu demokratične tranzicije in terorističnih groženj spodbujal, da se bodo okrepile pravna država in temeljne svoboščine, zlasti svoboda združevanja, izražanja in obveščanja;

| 57. | poziva Komisijo, naj v besedilo sporazuma vključi klavzulo o človekovih pravicah, v skladu s katero bo lahko Evropska unija enostransko prekinila njegovo izvajanje, če bo ena od pogodbenic kršila te pravice; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj v besedilo sporazuma vključi klavzulo o človekovih pravicah, v skladu s katero bo lahko Evropska unija enostransko prekinila njegovo izvajanje, če bo ena od pogodbenic kršila te pravice;

| 58. | poziva obe strani, naj razmislita o uvedbi klavzule o dobrem davčnem upravljanju, pri čemer naj upoštevata delo platforme Evropske komisije za dobro davčno upravljanje, da bi preprečili dvojno neobdavčevanje; |
| --- | --- |

58.

poziva obe strani, naj razmislita o uvedbi klavzule o dobrem davčnem upravljanju, pri čemer naj upoštevata delo platforme Evropske komisije za dobro davčno upravljanje, da bi preprečili dvojno neobdavčevanje;

| 59. | pozdravlja skupni interes za poglobitev partnerstva za mobilnost, vzpostavljenega 3. marca 2014, in želi, da bi bila sklenjena sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja skupni interes za poglobitev partnerstva za mobilnost, vzpostavljenega 3. marca 2014, in želi, da bi bila sklenjena sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu;

| 60. | v primeru dejanske ali morebitne škode, ki bi bila povzročena enemu ali več trgovinskim sektorjem, zajetim v sporazumu, poziva evropske institucije, naj sprejmejo ustrezne izravnalne ukrepe; |
| --- | --- |

60.

v primeru dejanske ali morebitne škode, ki bi bila povzročena enemu ali več trgovinskim sektorjem, zajetim v sporazumu, poziva evropske institucije, naj sprejmejo ustrezne izravnalne ukrepe;

o

o o

| 61. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

61.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sklepi 11076/15 RELEX 626 Sveta Evropske unije z dne 20. julija 2015.

(2)  UL L 151, 18.6.2015, str. 25.

(3)  UL L 151, 21.5.2014, str. 9.

(4)  http://www.trade-sia.com/tunisia/the-study/?lang=fr.

(5)  http://www.sia-trade.org/emfta.

(6)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

(7)  UL C 261 E, 10.9.2013, str. 21.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/125

---

P8_TA(2016)0062

Dejavnosti Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014 (2015/2231(INI))

(2018/C 035/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014,

| — | ob upoštevanju člena 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 11, 19, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11, 19, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 220(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 220(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0020/2016),

| A. | ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2014 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta 26. maja 2015, varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly pa ga je Odboru za peticije predstavila 23. junija 2015 v Bruslju; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2014 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta 26. maja 2015, varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly pa ga je Odboru za peticije predstavila 23. junija 2015 v Bruslju;

| B. | ker je Evropski parlament 16. decembra 2014 na plenarnem zasedanju v Strasbourgu Emily O’Reilly ponovno izvolil za evropsko varuhinjo človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament 16. decembra 2014 na plenarnem zasedanju v Strasbourgu Emily O’Reilly ponovno izvolil za evropsko varuhinjo človekovih pravic;

| C. | ker je osrednja prednostna naloga Evropskega varuha človekovih pravic zagotoviti, da se bodo pravice državljanov dosledno spoštovale in da bo pravica do dobrega upravljanja odražala najvišje standarde, ki se pričakujejo od institucij, organov, uradov ter agencij Unije; ker ima varuhinja bistveno vlogo, s tem ko institucijam EU pomaga pri doseganju večje odprtosti in učinkovitosti ter da bi postale državljanom prijazne in tako okrepile njihovo zaupanje v Unijo; |
| --- | --- |

C.

ker je osrednja prednostna naloga Evropskega varuha človekovih pravic zagotoviti, da se bodo pravice državljanov dosledno spoštovale in da bo pravica do dobrega upravljanja odražala najvišje standarde, ki se pričakujejo od institucij, organov, uradov ter agencij Unije; ker ima varuhinja bistveno vlogo, s tem ko institucijam EU pomaga pri doseganju večje odprtosti in učinkovitosti ter da bi postale državljanom prijazne in tako okrepile njihovo zaupanje v Unijo;

| D. | ker po raziskavi Eurobarometra iz maja 2015 40 % državljanov zaupa v Evropsko unijo, 46 % pa ne; ker je medsebojno nadzorovanje institucij bistveno za izboljšanje ravni zadovoljstva evropskih državljanov; |
| --- | --- |

D.

ker po raziskavi Eurobarometra iz maja 2015 40 % državljanov zaupa v Evropsko unijo, 46 % pa ne; ker je medsebojno nadzorovanje institucij bistveno za izboljšanje ravni zadovoljstva evropskih državljanov;

| E. | ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“; |
| --- | --- |

E.

ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“;

| F. | ker je evropski varuh človekovih v skladu s členom 228 PDEU pooblaščen, da izvaja preiskave glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, „da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“; |
| --- | --- |

F.

ker je evropski varuh človekovih v skladu s členom 228 PDEU pooblaščen, da izvaja preiskave glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, „da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“;

| G. | ker člen 43 Listine o temeljnih pravicah določa: „Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“; |
| --- | --- |

G.

ker člen 43 Listine o temeljnih pravicah določa: „Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“;

| H. | ker po mnenju prvega evropskega varuha človekovih pravic do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli (2); ker morajo zato institucije, organi, uradi ter agencije Unije poleg spoštovanja pravnih zavez zagotoviti, da bodo delovali storilnostno naravnano in da bodo posamezniki primerno obravnavani ter v celoti uživali svoje pravice; ker bi bilo treba pojem dobrega upravljanja razumeti kot stalen proces izboljševanja; |
| --- | --- |

H.

ker po mnenju prvega evropskega varuha človekovih pravic do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli (2); ker morajo zato institucije, organi, uradi ter agencije Unije poleg spoštovanja pravnih zavez zagotoviti, da bodo delovali storilnostno naravnano in da bodo posamezniki primerno obravnavani ter v celoti uživali svoje pravice; ker bi bilo treba pojem dobrega upravljanja razumeti kot stalen proces izboljševanja;

| I. | ker je v letu 2014 evropsko varuhinjo človekovih pravic za pomoč prosilo 23 072 državljanov; ker je 19 170 državljanov dobilo nasvet prek interaktivnega vodnika na spletnem mestu njenega urada; ker je urad Evropskega varuha človekovih pravic leta 2014 zabeležil 2 079 pritožb in 1 823 zahtevkov za informacije; |
| --- | --- |

I.

ker je v letu 2014 evropsko varuhinjo človekovih pravic za pomoč prosilo 23 072 državljanov; ker je 19 170 državljanov dobilo nasvet prek interaktivnega vodnika na spletnem mestu njenega urada; ker je urad Evropskega varuha človekovih pravic leta 2014 zabeležil 2 079 pritožb in 1 823 zahtevkov za informacije;

| J. | ker je 736 od skupno 2 163 pritožb, ki jih je obravnavala varuhinja, sodilo v njeno pristojnost, 1 427 pa ne; |
| --- | --- |

J.

ker je 736 od skupno 2 163 pritožb, ki jih je obravnavala varuhinja, sodilo v njeno pristojnost, 1 427 pa ne;

| K. | ker je varuhinja od 2 163 obravnavanih pritožb v 1 217 primerih pritožniku svetovala ali primer posredovala primer, v 621 primerih je bil pritožnik obveščen, da nadaljnje svetovanje ni mogoče, v 325 primerih pa je sprožila preiskavo; |
| --- | --- |

K.

ker je varuhinja od 2 163 obravnavanih pritožb v 1 217 primerih pritožniku svetovala ali primer posredovala primer, v 621 primerih je bil pritožnik obveščen, da nadaljnje svetovanje ni mogoče, v 325 primerih pa je sprožila preiskavo;

| L. | ker je varuhinja sprožila 342 preiskav, od tega 325 preiskav na podlagi pritožb in 17 preiskav na lastno pobudo; ker je zaključila 400 preiskav, od tega 13 preiskav na lastno pobudo; ker je 335 zaključenih preiskav temeljilo na pritožbah posameznih državljanov in 52 na pritožbah podjetij, združenj ali drugih pravnih oseb; |
| --- | --- |

L.

ker je varuhinja sprožila 342 preiskav, od tega 325 preiskav na podlagi pritožb in 17 preiskav na lastno pobudo; ker je zaključila 400 preiskav, od tega 13 preiskav na lastno pobudo; ker je 335 zaključenih preiskav temeljilo na pritožbah posameznih državljanov in 52 na pritožbah podjetij, združenj ali drugih pravnih oseb;

| M. | ker je varuhinja 772 pritožb posredovala članom Evropske mreže varuhov človekovih pravic, pri čemer jih je bilo 86 posredovanih Odboru za peticije, 144 Komisiji ter 524 drugim institucijam in organom; ker je večina preiskav zadevala Komisijo (59,6 %), ki ji sledijo agencije EU (13,7 %), EPSO (9,4 %), druge institucije (8,5 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (3,8 %), Parlament (3,5 %) in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (3,2 %). |
| --- | --- |

M.

ker je varuhinja 772 pritožb posredovala članom Evropske mreže varuhov človekovih pravic, pri čemer jih je bilo 86 posredovanih Odboru za peticije, 144 Komisiji ter 524 drugim institucijam in organom; ker je večina preiskav zadevala Komisijo (59,6 %), ki ji sledijo agencije EU (13,7 %), EPSO (9,4 %), druge institucije (8,5 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (3,8 %), Parlament (3,5 %) in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (3,2 %).

| N. | ker je 21,5 % zaključenih preiskav zadevalo zahteve za informacije in dostop do dokumentov, 19,3 % Komisijo kot varuhinjo pogodb, 19,3 % natečajne in izbirne postopke, 16 % institucionalne in politične zadeve, 11,3 % upravne in kadrovske predpise, 8,3 % dodeljevanje javnih naročil ali subvencij ter 6 % izvajanje pogodb; |
| --- | --- |

N.

ker je 21,5 % zaključenih preiskav zadevalo zahteve za informacije in dostop do dokumentov, 19,3 % Komisijo kot varuhinjo pogodb, 19,3 % natečajne in izbirne postopke, 16 % institucionalne in politične zadeve, 11,3 % upravne in kadrovske predpise, 8,3 % dodeljevanje javnih naročil ali subvencij ter 6 % izvajanje pogodb;

| O. | ker je od zaključenih preiskav 133 primerov rešila institucija ali je bil primer zaključen, ker je bila sprejeta sporazumna rešitev, v 163 primerih pa je varuhinja ocenila, da nadaljnja preiskava ni upravičena; |
| --- | --- |

O.

ker je od zaključenih preiskav 133 primerov rešila institucija ali je bil primer zaključen, ker je bila sprejeta sporazumna rešitev, v 163 primerih pa je varuhinja ocenila, da nadaljnja preiskava ni upravičena;

| P. | ker v 76 primerih niso bile ugotovljene nepravilnosti; ker so bile v 39 primerih ugotovljene nepravilnosti, 13 primerov pa je bilo rešenih na drugačen način; ker je varuhinja v 27 primerih, kjer so bile ugotovljene nepravilnosti, podala kritično oceno, v 12 primerih pa osnutek priporočila; |
| --- | --- |

P.

ker v 76 primerih niso bile ugotovljene nepravilnosti; ker so bile v 39 primerih ugotovljene nepravilnosti, 13 primerov pa je bilo rešenih na drugačen način; ker je varuhinja v 27 primerih, kjer so bile ugotovljene nepravilnosti, podala kritično oceno, v 12 primerih pa osnutek priporočila;

| Q. | ker so preiskave, ki jih je varuhinja zaključila v letu 2014, v večini primerov trajale od 3 do 18 mesecev; ker so bile preiskave zaključene v povprečju v 11 mesecih; |
| --- | --- |

Q.

ker so preiskave, ki jih je varuhinja zaključila v letu 2014, v večini primerov trajale od 3 do 18 mesecev; ker so bile preiskave zaključene v povprečju v 11 mesecih;

| R. | ker so institucije v 80 % primerov upoštevale priporočila varuhinje človekovih pravic; ker je 20 % priporočil še vedno odprtih in jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

R.

ker so institucije v 80 % primerov upoštevale priporočila varuhinje človekovih pravic; ker je 20 % priporočil še vedno odprtih in jih je treba upoštevati;

| S. | ker je Odbor za peticije, ki je samo leta 2014 prejel 2 714 peticij, pomemben element v institucionalnem delovanju Evropske unije ter s tem Parlament združuje z državljani; ker bi tesno sodelovanje med Evropskim varuhom človekovih pravic in Odborom za peticije izboljšalo raven demokratičnega nadzora nad delovanjem evropskih institucij; |
| --- | --- |

S.

ker je Odbor za peticije, ki je samo leta 2014 prejel 2 714 peticij, pomemben element v institucionalnem delovanju Evropske unije ter s tem Parlament združuje z državljani; ker bi tesno sodelovanje med Evropskim varuhom človekovih pravic in Odborom za peticije izboljšalo raven demokratičnega nadzora nad delovanjem evropskih institucij;

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2014, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

odobri letno poročilo za leto 2014, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic;

| 2. | čestita Emily O'Reilly za njeno ponovno izvolitev za evropsko varuhinjo človekovih pravic; podpira njen cilj, da institucijam EU pomaga pri prizadevanjih, da državljanom in prebivalcem Evrope zagotovijo čim boljše storitve; meni, da je bistveno, da se varuhinja osredotoči na preglednost kot zagotovilo dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

2.

čestita Emily O'Reilly za njeno ponovno izvolitev za evropsko varuhinjo človekovih pravic; podpira njen cilj, da institucijam EU pomaga pri prizadevanjih, da državljanom in prebivalcem Evrope zagotovijo čim boljše storitve; meni, da je bistveno, da se varuhinja osredotoči na preglednost kot zagotovilo dobrega upravljanja;

| 3. | pozdravlja in v celoti podpira odločitev varuhinje, da bolje izrablja svojo pristojnost odpiranja strateških preiskav na lastno pobudo; pozdravlja imenovanje koordinatorke za preiskave na lastno pobudo in uvedbo novih notranjih pravil o prijavljanju nepravilnosti; čestita varuhinji za opravljeno delo na področju reorganizacije njenega urada, ki že deluje bistveno učinkoviteje; pozdravlja in podpira njen dolgoročni pristop in sprejetje nove petletne strategije z naslovom „Do leta 2019“, ki prinaša bolj strateški pristop k reševanju sistemskih težav in spodbujanju dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja in v celoti podpira odločitev varuhinje, da bolje izrablja svojo pristojnost odpiranja strateških preiskav na lastno pobudo; pozdravlja imenovanje koordinatorke za preiskave na lastno pobudo in uvedbo novih notranjih pravil o prijavljanju nepravilnosti; čestita varuhinji za opravljeno delo na področju reorganizacije njenega urada, ki že deluje bistveno učinkoviteje; pozdravlja in podpira njen dolgoročni pristop in sprejetje nove petletne strategije z naslovom „Do leta 2019“, ki prinaša bolj strateški pristop k reševanju sistemskih težav in spodbujanju dobrega upravljanja;

| 4. | pozdravlja preiskave, ki jih je varuhinja sprožila v letu 2014 in zadevajo naslednje glavne teme: preglednost v institucijah EU, preglednost pri lobiranju in v kliničnih preskušanjih, temeljne pravice, etična vprašanja, sodelovanje državljanov pri sprejemanju odločitev v EU, projekti in programi, financirani s sredstvi EU, ter konkurenčna politika EU; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja preiskave, ki jih je varuhinja sprožila v letu 2014 in zadevajo naslednje glavne teme: preglednost v institucijah EU, preglednost pri lobiranju in v kliničnih preskušanjih, temeljne pravice, etična vprašanja, sodelovanje državljanov pri sprejemanju odločitev v EU, projekti in programi, financirani s sredstvi EU, ter konkurenčna politika EU;

| 5. | želi spomniti, da se je tekom let 20–30 % pritožb nanašalo na preglednost in da je bila najpogostejša težava v zvezi s preglednostjo ta, da institucije niso omogočile dostopa do dokumentov in/ali informacij; meni, da sta odprtost in dostop do dokumentov v skladu s členom 15 PDEU in členom 42 Listine bistveni del sistema institucionalnega nadzora in ravnotežja; podpira pobude Komisije in drugih institucij za zagotovitev pravičnega in preprostega dostopa za vse do dokumentov EU; pozdravlja okrepljeno preglednost zaradi vzpostavitve spletnega javnega registra dokumentov; poziva varuhinjo, naj razišče vprašanje preglednosti pri pravočasnem dostopu Parlamenta do ustreznih dokumentov Komisije o kršitvah in pilotnih postopkih EU, zlasti ko se nanašajo na obstoječe peticije; meni, da je treba opredeliti in vzpostaviti ustrezne mehanizme, da bi zagotovili zvest medinstitucionalni dialog; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti, da se je tekom let 20–30 % pritožb nanašalo na preglednost in da je bila najpogostejša težava v zvezi s preglednostjo ta, da institucije niso omogočile dostopa do dokumentov in/ali informacij; meni, da sta odprtost in dostop do dokumentov v skladu s členom 15 PDEU in členom 42 Listine bistveni del sistema institucionalnega nadzora in ravnotežja; podpira pobude Komisije in drugih institucij za zagotovitev pravičnega in preprostega dostopa za vse do dokumentov EU; pozdravlja okrepljeno preglednost zaradi vzpostavitve spletnega javnega registra dokumentov; poziva varuhinjo, naj razišče vprašanje preglednosti pri pravočasnem dostopu Parlamenta do ustreznih dokumentov Komisije o kršitvah in pilotnih postopkih EU, zlasti ko se nanašajo na obstoječe peticije; meni, da je treba opredeliti in vzpostaviti ustrezne mehanizme, da bi zagotovili zvest medinstitucionalni dialog;

| 6. | opozarja, da vse določbe v zvezi z Aarhuško konvencijo in z njo povezanima uredbama ((ES) št. 1367/2006 in (ES) št. 1049/2001) še niso ustrezno upoštevane; meni, da lahko Komisija na področju preglednosti še veliko izboljša, zlasti kar zadeva razpoložljivost informacij (s kakovostnega in kvantitativnega vidika), ki se jih zagotovi posameznim državljanom in organizacijam civilne družbe na njihovo zahtevo za dostop do dokumentov; poziva varuhinjo, naj izvede preiskavo na osnovi izčrpne peticije 0134/2012 na tem področju, da bi opredelila in odpravila morebitne nepravilnosti v zvezi z izvajanjem teh uredb v okviru zadevnih institucij EU; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da vse določbe v zvezi z Aarhuško konvencijo in z njo povezanima uredbama ((ES) št. 1367/2006 in (ES) št. 1049/2001) še niso ustrezno upoštevane; meni, da lahko Komisija na področju preglednosti še veliko izboljša, zlasti kar zadeva razpoložljivost informacij (s kakovostnega in kvantitativnega vidika), ki se jih zagotovi posameznim državljanom in organizacijam civilne družbe na njihovo zahtevo za dostop do dokumentov; poziva varuhinjo, naj izvede preiskavo na osnovi izčrpne peticije 0134/2012 na tem področju, da bi opredelila in odpravila morebitne nepravilnosti v zvezi z izvajanjem teh uredb v okviru zadevnih institucij EU;

| 7. | pozdravlja preiskave, ki jih je varuhinja opravila v zvezi s pojavom „vrtljivih vrat“, tj. prestopanjem visokih uradnikov EU v zasebni sektor oziroma obratno; je seznanjen s preiskavami, ki jih je varuhinja opravila v zvezi s pritožbami petih nevladnih organizacij in v 54 primerih, ki zadevajo Komisijo; spodbuja varuhinjo, naj pomaga pri razvoju jasnih in podrobnih meril in izvršnih mehanizmov in jih tudi uvede, da bi opredelili, preiskali in po možnosti preprečili navzkrižja interesov na kateri koli ravni institucij, organov in agencij EU; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja preiskave, ki jih je varuhinja opravila v zvezi s pojavom „vrtljivih vrat“, tj. prestopanjem visokih uradnikov EU v zasebni sektor oziroma obratno; je seznanjen s preiskavami, ki jih je varuhinja opravila v zvezi s pritožbami petih nevladnih organizacij in v 54 primerih, ki zadevajo Komisijo; spodbuja varuhinjo, naj pomaga pri razvoju jasnih in podrobnih meril in izvršnih mehanizmov in jih tudi uvede, da bi opredelili, preiskali in po možnosti preprečili navzkrižja interesov na kateri koli ravni institucij, organov in agencij EU;

| 8. | meni, da pri navzkrižju interesov še zdaleč ne gre zgolj za vprašanje preglednosti in da je bistveno, da se v okviru prizadevanj za vzpostavitev resnične evropske demokracije ter zaupanja evropskih državljanov, med javnimi uslužbenci in institucijami zagotovi odsotnost tovrstnih navzkrižij interesov v evropski javni upravi; priporoča varuhinji, naj v okviru preiskav upošteva določbe Konvencije Združenih narodov proti korupciji, smernice OECD za obvladovanje navzkrižja interesov v javnem sektorju in posebna priporočila organizacije Transparency International; |
| --- | --- |

8.

meni, da pri navzkrižju interesov še zdaleč ne gre zgolj za vprašanje preglednosti in da je bistveno, da se v okviru prizadevanj za vzpostavitev resnične evropske demokracije ter zaupanja evropskih državljanov, med javnimi uslužbenci in institucijami zagotovi odsotnost tovrstnih navzkrižij interesov v evropski javni upravi; priporoča varuhinji, naj v okviru preiskav upošteva določbe Konvencije Združenih narodov proti korupciji, smernice OECD za obvladovanje navzkrižja interesov v javnem sektorju in posebna priporočila organizacije Transparency International;

| 9. | ugotavlja, da je zaradi preiskav, ki jih je sprožila varuhinja, Komisija objavila dokumente o vstopu Grčije v euroobmočje, Evropska centralna banka je objavila pismo irski vladi o finančni krizi, obenem pa je Komisija upoštevala priporočilo varuhinje in objavila dokumente o reformi skupne ribiške politike, čeprav šele po doseženem dogovoru o reformi; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je zaradi preiskav, ki jih je sprožila varuhinja, Komisija objavila dokumente o vstopu Grčije v euroobmočje, Evropska centralna banka je objavila pismo irski vladi o finančni krizi, obenem pa je Komisija upoštevala priporočilo varuhinje in objavila dokumente o reformi skupne ribiške politike, čeprav šele po doseženem dogovoru o reformi;

| 10. | pozdravlja napredek na področju odprtosti pri pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP), dosežen po preiskavah v zvezi s preglednostjo v okviru teh pogajanj, ki jih je izvedla varuhinja; ugotavlja, da je Svet po tem objavil smernice, ki jim EU sledi v pogajanjih o TTIP, Komisija pa je objavila, da namerava povečati preglednost na področju lobiranja in razširiti dostop do dokumentov o TTIP; je seznanjen s pomisleki državljanov glede preglednosti pri pogajanjih o TTIP; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredek na področju odprtosti pri pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP), dosežen po preiskavah v zvezi s preglednostjo v okviru teh pogajanj, ki jih je izvedla varuhinja; ugotavlja, da je Svet po tem objavil smernice, ki jim EU sledi v pogajanjih o TTIP, Komisija pa je objavila, da namerava povečati preglednost na področju lobiranja in razširiti dostop do dokumentov o TTIP; je seznanjen s pomisleki državljanov glede preglednosti pri pogajanjih o TTIP;

| 11. | želi opomniti, da njegov Odbor za peticije prejema številne anonimne pritožbe skupin in državljanov v zvezi s pomanjkanjem preglednosti pri pogajanjih o TTIP, kar kaže na globoko zaskrbljenost evropske javnosti o tem vprašanju; |
| --- | --- |

11.

želi opomniti, da njegov Odbor za peticije prejema številne anonimne pritožbe skupin in državljanov v zvezi s pomanjkanjem preglednosti pri pogajanjih o TTIP, kar kaže na globoko zaskrbljenost evropske javnosti o tem vprašanju;

| 12. | se sprašuje, ali morda dolge zamude pri odločanju Sveta o nekaterih zakonodajnih pobudah, denimo v primeru horizontalne direktive o preprečevanju diskriminacije, ki je v obravnavi že več kot šest let, ali ratifikacije Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do književnih del za slepe, slabovidne ali osebe z drugimi težavami z branjem, niso povezane z nepravilnostmi, saj ustvarjajo veliko nezadovoljstvo državljanov, ki jih ti vprašanji zadevata, z delovanjem institucij EU; poziva Svet, zlasti manjšine, ki v njem preprečujejo sprejetje odločitev, naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo navedenih nesprejemljivih razmer; predlaga varuhinji, naj to vprašanje preuči v okviru svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

12.

se sprašuje, ali morda dolge zamude pri odločanju Sveta o nekaterih zakonodajnih pobudah, denimo v primeru horizontalne direktive o preprečevanju diskriminacije, ki je v obravnavi že več kot šest let, ali ratifikacije Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do književnih del za slepe, slabovidne ali osebe z drugimi težavami z branjem, niso povezane z nepravilnostmi, saj ustvarjajo veliko nezadovoljstvo državljanov, ki jih ti vprašanji zadevata, z delovanjem institucij EU; poziva Svet, zlasti manjšine, ki v njem preprečujejo sprejetje odločitev, naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo navedenih nesprejemljivih razmer; predlaga varuhinji, naj to vprašanje preuči v okviru svojih pristojnosti;

| 13. | pozdravlja nujno večjo osredotočenost varuhinje na preglednost pri lobističnih dejavnostih in njena prizadevanja za obvezni register za preglednost, da bi državljani vedeli, kdo poskuša vplivati na organe odločanja v EU; pozdravlja njeno preiskavo o sestavi in preglednosti skupin strokovnjakov pri Komisiji, zlasti tistih, ki svetujejo pri skupni kmetijski politiki, za katero EU porabi več kot tretjino svojega proračuna; podpira njen pristop v zvezi s temi skupinami in jo spodbuja, naj še naprej spremlja njihovo preglednost in sestavo, da bi zagotovili uravnoteženo zastopanost različnih deležnikov in spolov v vrsti gospodarskih in negospodarskih interesnih skupin na vseh političnih področjih; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nujno večjo osredotočenost varuhinje na preglednost pri lobističnih dejavnostih in njena prizadevanja za obvezni register za preglednost, da bi državljani vedeli, kdo poskuša vplivati na organe odločanja v EU; pozdravlja njeno preiskavo o sestavi in preglednosti skupin strokovnjakov pri Komisiji, zlasti tistih, ki svetujejo pri skupni kmetijski politiki, za katero EU porabi več kot tretjino svojega proračuna; podpira njen pristop v zvezi s temi skupinami in jo spodbuja, naj še naprej spremlja njihovo preglednost in sestavo, da bi zagotovili uravnoteženo zastopanost različnih deležnikov in spolov v vrsti gospodarskih in negospodarskih interesnih skupin na vseh političnih področjih;

| 14. | ugotavlja, da se je več kot 7 000 institucij prostovoljno vpisalo v register za preglednost, kar kaže na raznolikost javnih in zasebnih deležnikov, s katerimi sodelujejo evropske institucije; pozdravlja podporo, ki jo je varuhinja izrazila načrtu podpredsednika Fransa Timmermansa za uvedbo obveznega registra; pozdravlja odločitev z dne 1. decembra 2014, v skladu s katero morajo vsi člani in vodstveno osebje Komisije objaviti vse stike in srečanja z deležniki in lobisti; pozdravlja obvezo, da se v register vključijo informacije o kadrovskih in finančnih virih, ki jih imajo na voljo lobistične organizacije, kar je bolj skladno z veljavnimi pravili in določbami o odprtosti in dobremu upravljanju v institucijah EU; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se je več kot 7 000 institucij prostovoljno vpisalo v register za preglednost, kar kaže na raznolikost javnih in zasebnih deležnikov, s katerimi sodelujejo evropske institucije; pozdravlja podporo, ki jo je varuhinja izrazila načrtu podpredsednika Fransa Timmermansa za uvedbo obveznega registra; pozdravlja odločitev z dne 1. decembra 2014, v skladu s katero morajo vsi člani in vodstveno osebje Komisije objaviti vse stike in srečanja z deležniki in lobisti; pozdravlja obvezo, da se v register vključijo informacije o kadrovskih in finančnih virih, ki jih imajo na voljo lobistične organizacije, kar je bolj skladno z veljavnimi pravili in določbami o odprtosti in dobremu upravljanju v institucijah EU;

| 15. | spodbuja varuhinjo, naj ostane pozorna in odločna ter naj Komisijo še naprej poziva k popolni preglednosti podatkov o njenih članih in srečanjih vseh strokovnih skupin, tehnoloških platformah in agencijah; želi opomniti na pogoje, ki jih je določil leta 2012 ob odpravi zamrznitve proračuna za strokovne skupine; |
| --- | --- |

15.

spodbuja varuhinjo, naj ostane pozorna in odločna ter naj Komisijo še naprej poziva k popolni preglednosti podatkov o njenih članih in srečanjih vseh strokovnih skupin, tehnoloških platformah in agencijah; želi opomniti na pogoje, ki jih je določil leta 2012 ob odpravi zamrznitve proračuna za strokovne skupine;

| 16. | ugotavlja, da je imela varuhinja leta 2014 ključno vlogo pri zagotavljanju preglednosti podatkov o kliničnih preskušanjih, saj je pomagala pri oblikovanju proaktivne politike preglednosti Evropske agencije za zdravila (EMA); je seznanjen, da se je EMA oktobra 2014 odločila, da bo aktivno objavljala svoja poročila o kliničnih preskušanjih; spodbuja varuhinjo, naj še naprej spremlja, kako EMA daje na voljo podatke kliničnih preskušanj, in zagotovi, da ustreza najvišjim standardom preglednosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je imela varuhinja leta 2014 ključno vlogo pri zagotavljanju preglednosti podatkov o kliničnih preskušanjih, saj je pomagala pri oblikovanju proaktivne politike preglednosti Evropske agencije za zdravila (EMA); je seznanjen, da se je EMA oktobra 2014 odločila, da bo aktivno objavljala svoja poročila o kliničnih preskušanjih; spodbuja varuhinjo, naj še naprej spremlja, kako EMA daje na voljo podatke kliničnih preskušanj, in zagotovi, da ustreza najvišjim standardom preglednosti;

| 17. | poziva države članice, naj bodo bolj dosledne pri obveznem sodelovanju z varuhinjo; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj bodo bolj dosledne pri obveznem sodelovanju z varuhinjo;

| 18. | poziva varuhinjo, naj še naprej spodbuja večjo preglednost o kliničnih preskušanjih, zlasti glede ocen kakovosti rezultatov, ki jih pripravlja EMA; opozarja, da bi morale te ocene temeljiti na dodani vrednosti inovativnih zdravil in dejanskih stroških raziskav, da bi državam članicam olajšali oblikovanje modelov za določanje cen in financiranje; |
| --- | --- |

18.

poziva varuhinjo, naj še naprej spodbuja večjo preglednost o kliničnih preskušanjih, zlasti glede ocen kakovosti rezultatov, ki jih pripravlja EMA; opozarja, da bi morale te ocene temeljiti na dodani vrednosti inovativnih zdravil in dejanskih stroških raziskav, da bi državam članicam olajšali oblikovanje modelov za določanje cen in financiranje;

| 19. | poziva varuhinjo, naj v okviru svojih pristojnosti še naprej podpira prizadevanje za večjo preglednost na področju raziskav in razvoja, da bi zagotovili dostop do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

19.

poziva varuhinjo, naj v okviru svojih pristojnosti še naprej podpira prizadevanje za večjo preglednost na področju raziskav in razvoja, da bi zagotovili dostop do zdravstvenega varstva;

| 20. | pozdravlja novo uredbo EU o kliničnem preskušanju, ki zahteva dostopnost informacij o kliničnih preskušanjih; je seznanjen, da je varuhinja mednarodni dan pravice do informacij v letu 2014 posvetila preglednosti podatkov kliničnih preskušanj; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja novo uredbo EU o kliničnem preskušanju, ki zahteva dostopnost informacij o kliničnih preskušanjih; je seznanjen, da je varuhinja mednarodni dan pravice do informacij v letu 2014 posvetila preglednosti podatkov kliničnih preskušanj;

| 21. | pozdravlja preiskavo, ki jo je varuhinja izvedla na področju varstva temeljnih pravic v vseh primerih izvajanja kohezijske politike EU, ki je bila zasnovana za doseganje rasti in ustvarjanje delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih sprememb in energetske odvisnosti ter zmanjševanje revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja preiskavo, ki jo je varuhinja izvedla na področju varstva temeljnih pravic v vseh primerih izvajanja kohezijske politike EU, ki je bila zasnovana za doseganje rasti in ustvarjanje delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih sprememb in energetske odvisnosti ter zmanjševanje revščine in socialne izključenosti;

| 22. | ugotavlja, da je program Obzorje 2020 s proračunom v višini skoraj 80 000 milijonov EUR tretji najpomembnejši sveženj proračunskih naložb (za skupno kmetijsko politiko in strukturnimi skladi) ter je bistven za gospodarski in socialni razvoj v prihodnosti; poziva varuhinjo, naj še naprej zagotavlja preglednost celotnega postopka analize in dodeljevanje projektov v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je program Obzorje 2020 s proračunom v višini skoraj 80 000 milijonov EUR tretji najpomembnejši sveženj proračunskih naložb (za skupno kmetijsko politiko in strukturnimi skladi) ter je bistven za gospodarski in socialni razvoj v prihodnosti; poziva varuhinjo, naj še naprej zagotavlja preglednost celotnega postopka analize in dodeljevanje projektov v okviru programa Obzorje 2020;

| 23. | poziva agencijo Frontex, naj zagotovi spoštovanje dobrobiti povratnikov med povratnimi leti in pravilno izvajanje njenega kodeksa ravnanja za skupne operacije vračanja; pozdravlja poziv varuhinje tej agenciji, naj vzpostavi mehanizem za posamezne pritožbe v primerih morebitnih kršitev temeljnih pravic; jo vabi, naj glede na trenutne razmere, ko je na mejah EU čedalje več beguncev, nadaljuje preiskavo v zvezi s tem; |
| --- | --- |

23.

poziva agencijo Frontex, naj zagotovi spoštovanje dobrobiti povratnikov med povratnimi leti in pravilno izvajanje njenega kodeksa ravnanja za skupne operacije vračanja; pozdravlja poziv varuhinje tej agenciji, naj vzpostavi mehanizem za posamezne pritožbe v primerih morebitnih kršitev temeljnih pravic; jo vabi, naj glede na trenutne razmere, ko je na mejah EU čedalje več beguncev, nadaljuje preiskavo v zvezi s tem;

| 24. | pozdravlja preiskavo, s katero želi varuhinja ugotoviti, ali institucije EU izpolnjujejo svojo obvezo v zvezi z uvedbo notranjih pravil o prijavljanju nepravilnosti; želi opomniti devet institucij EU, vključno s Komisijo, Parlamentom in Svetom, da jih je varuhinja pozvala, naj jo obvestijo o njihovih veljavnih in načrtovanih pravilih; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja preiskavo, s katero želi varuhinja ugotoviti, ali institucije EU izpolnjujejo svojo obvezo v zvezi z uvedbo notranjih pravil o prijavljanju nepravilnosti; želi opomniti devet institucij EU, vključno s Komisijo, Parlamentom in Svetom, da jih je varuhinja pozvala, naj jo obvestijo o njihovih veljavnih in načrtovanih pravilih;

| 25. | izreka pohvalo varuhinji za preiskave v zvezi s pravico državljanov, da sodelujejo v procesu odločanja v EU, zlasti v zvezi z delovanjem Evropske državljanske pobude; je seznanjen, da je leta 2014 povabila organizatorje Evropske državljanske pobude, organizacije civilne družbe in druge deležnike, naj ji posredujejo povratne informacije o evropski državljanski pobudi, da bi jo lahko izboljšali; izraža zaskrbljenost, ker so predstavniki organizacij za vlaganje peticij pozvali k boljšemu usklajevanju ter izboljšanju upravnih metod za zbiranje in beleženje podpisov; pričakuje nadaljnje predloge za izboljšanje, zlasti na področju obstoječih tehničnih omejitev in omejitev v zvezi z varstvom podatkov v procesu zbiranja podpisov; poziva varuhinjo, naj deli svoje izkušnje in prispeva k pregledu uredbe o evropski državljanski uredbi; |
| --- | --- |

25.

izreka pohvalo varuhinji za preiskave v zvezi s pravico državljanov, da sodelujejo v procesu odločanja v EU, zlasti v zvezi z delovanjem Evropske državljanske pobude; je seznanjen, da je leta 2014 povabila organizatorje Evropske državljanske pobude, organizacije civilne družbe in druge deležnike, naj ji posredujejo povratne informacije o evropski državljanski pobudi, da bi jo lahko izboljšali; izraža zaskrbljenost, ker so predstavniki organizacij za vlaganje peticij pozvali k boljšemu usklajevanju ter izboljšanju upravnih metod za zbiranje in beleženje podpisov; pričakuje nadaljnje predloge za izboljšanje, zlasti na področju obstoječih tehničnih omejitev in omejitev v zvezi z varstvom podatkov v procesu zbiranja podpisov; poziva varuhinjo, naj deli svoje izkušnje in prispeva k pregledu uredbe o evropski državljanski uredbi;

| 26. | pozdravlja dejstvo, da institucije EU v 80 % primerov upoštevajo predloge varuhinje človekovih pravic; je zaskrbljen, ker se 20 % predlogov ne upošteva; se zaveda, da predlogi varuhinje niso pravno zavezujoči; poziva institucije, organe in agencije EU, naj se hitro, učinkovito in odgovorno odzovejo na kritične ocene in osnutke priporočil varuhinje človekovih pravic; podpira varuhinjo pri nadaljnjih preiskavah v okviru njenih pristojnosti, da bi ugotovila morebitno pomanjkljivo preglednost pri izvajanju proračuna EU, po potrebi v sodelovanju z Računskim sodiščem, OLAF in odborom Parlamenta za proračunski nadzor; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dejstvo, da institucije EU v 80 % primerov upoštevajo predloge varuhinje človekovih pravic; je zaskrbljen, ker se 20 % predlogov ne upošteva; se zaveda, da predlogi varuhinje niso pravno zavezujoči; poziva institucije, organe in agencije EU, naj se hitro, učinkovito in odgovorno odzovejo na kritične ocene in osnutke priporočil varuhinje človekovih pravic; podpira varuhinjo pri nadaljnjih preiskavah v okviru njenih pristojnosti, da bi ugotovila morebitno pomanjkljivo preglednost pri izvajanju proračuna EU, po potrebi v sodelovanju z Računskim sodiščem, OLAF in odborom Parlamenta za proračunski nadzor;

| 27. | opozarja, da ima varuhinja tudi pristojnost, in torej dolžnost, da v okviru prizadevanj za dobro upravljanje v korist državljanov EU nadzira Parlament; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da ima varuhinja tudi pristojnost, in torej dolžnost, da v okviru prizadevanj za dobro upravljanje v korist državljanov EU nadzira Parlament;

| 28. | izreka pohvalo varuhinji za njeno pobudo, da v času pred evropskimi volitvami priredi interaktivni dogodek z naslovom „Vaš seznam želja za Evropo“ (Your wish list for Europe), s katerim je državljane skušala postaviti v središče odločanja; |
| --- | --- |

28.

izreka pohvalo varuhinji za njeno pobudo, da v času pred evropskimi volitvami priredi interaktivni dogodek z naslovom „Vaš seznam želja za Evropo“ (Your wish list for Europe), s katerim je državljane skušala postaviti v središče odločanja;

| 29. | spodbuja varuhinjo, naj še naprej podpira Evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, da bi državljane EU bolje obveščali o porazdelitvi odgovornosti med evropskim ter nacionalnimi in regionalnimi varuhi človekovih pravic ter Odborom Parlamenta za peticije; priznava, da mreža pomembno prispeva k izmenjavi zgledov najboljše prakse in informacij o mandatu in pristojnostih njenih članov; ugotavlja, da je 59,3 % pritožb, obravnavanih leta 2014, sodilo v pristojnost člana te mreže; poziva Odbor za peticije, naj bo bolj aktiven član mreže in okrepi svoje sodelovanje z njo na področju skupnih politik, ki sodijo na področje dejavnosti Evropske unije; ugotavlja, da je varuhinja v letu 2014 Odboru za peticije posredovala 86 pritožb; |
| --- | --- |

29.

spodbuja varuhinjo, naj še naprej podpira Evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, da bi državljane EU bolje obveščali o porazdelitvi odgovornosti med evropskim ter nacionalnimi in regionalnimi varuhi človekovih pravic ter Odborom Parlamenta za peticije; priznava, da mreža pomembno prispeva k izmenjavi zgledov najboljše prakse in informacij o mandatu in pristojnostih njenih članov; ugotavlja, da je 59,3 % pritožb, obravnavanih leta 2014, sodilo v pristojnost člana te mreže; poziva Odbor za peticije, naj bo bolj aktiven član mreže in okrepi svoje sodelovanje z njo na področju skupnih politik, ki sodijo na področje dejavnosti Evropske unije; ugotavlja, da je varuhinja v letu 2014 Odboru za peticije posredovala 86 pritožb;

| 30. | spodbuja varuhinjo, naj ob usklajevanju z Evropskim računskim sodiščem razišče programe in projekte, ki jih financira Evropska unija, zlasti financiranje projektov, namenjenih zmanjšanju neenakosti v razvoju; |
| --- | --- |

30.

spodbuja varuhinjo, naj ob usklajevanju z Evropskim računskim sodiščem razišče programe in projekte, ki jih financira Evropska unija, zlasti financiranje projektov, namenjenih zmanjšanju neenakosti v razvoju;

| 31. | se strinja z varuhinjo, da bi morale institucije EU invalidnim osebam zagotoviti dostop do svojih storitev ter dostop do informacij in sredstev komunikacije; poziva institucije, naj zagotovijo odprto, vključujoče in dostopno delovno okolje za invalide, da se bodo lahko učinkovito in v celoti vključevali v politično in javno življenje; |
| --- | --- |

31.

se strinja z varuhinjo, da bi morale institucije EU invalidnim osebam zagotoviti dostop do svojih storitev ter dostop do informacij in sredstev komunikacije; poziva institucije, naj zagotovijo odprto, vključujoče in dostopno delovno okolje za invalide, da se bodo lahko učinkovito in v celoti vključevali v politično in javno življenje;

| 32. | poziva k povečanju proračuna urada Varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

32.

poziva k povečanju proračuna urada Varuha človekovih pravic;

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  „Evropski varuh človekovih pravic – Letno poročilo za leto 1999“ (UL C 260, 11.9.2000, str. 1).

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/131

---

P8_TA(2016)0063

Letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2014 (2015/2115(INI))

(2018/C 035/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2014,

| — | ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-62/14 z dne 16. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-62/14 z dne 16. junija 2015,

| — | ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, zlasti člena 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, zlasti člena 15,

| — | ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0012/2016),

| A. | ker je po podatkih iz zadnje jesenske napovedi Komisije pričakovati, da se bo gospodarsko okrevanje v euroobmočju okrepilo, realni BDP pa naj bi se v letu 2015 povečal za 1,4 %, v letu 2016 za 1,7 % in za 1,8 % v letu 2017; ker so temelji rasti šibki; ker je odločna politična zavezanost izvajanju trajnostnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform bistvena za povečanje gospodarske rasti; |
| --- | --- |

A.

ker je po podatkih iz zadnje jesenske napovedi Komisije pričakovati, da se bo gospodarsko okrevanje v euroobmočju okrepilo, realni BDP pa naj bi se v letu 2015 povečal za 1,4 %, v letu 2016 za 1,7 % in za 1,8 % v letu 2017; ker so temelji rasti šibki; ker je odločna politična zavezanost izvajanju trajnostnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform bistvena za povečanje gospodarske rasti;

| B. | ker naj bi se glede na to napoved brezposelnost v euroobmočju počasi zmanjševala, in sicer z 11,6 % konec leta 2014 na 10,5 % konec leta 2016; ker se stopnja brezposelnosti v državah članicah močno razlikuje, saj se giblje od 6,4 % v Nemčiji do 26,6 % v Grčiji; ker brezposelnost v številnih državah članicah ostaja na zaskrbljujoči ravni in prizadene zlasti mlade in dolgotrajno brezposelne osebe; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se glede na to napoved brezposelnost v euroobmočju počasi zmanjševala, in sicer z 11,6 % konec leta 2014 na 10,5 % konec leta 2016; ker se stopnja brezposelnosti v državah članicah močno razlikuje, saj se giblje od 6,4 % v Nemčiji do 26,6 % v Grčiji; ker brezposelnost v številnih državah članicah ostaja na zaskrbljujoči ravni in prizadene zlasti mlade in dolgotrajno brezposelne osebe;

| C. | ker naj bi se glede na to napoved javnofinančni obeti za euroobmočje izboljšali, saj naj bi se po pričakovanjih zmanjšal tako javni primanjkljaj (z 2,4 % v letu 2014 na 1,7 % v letu 2016) kot javni dolg (s 94 % konec leta 2014 na 92,5 % konec leta 2016); |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se glede na to napoved javnofinančni obeti za euroobmočje izboljšali, saj naj bi se po pričakovanjih zmanjšal tako javni primanjkljaj (z 2,4 % v letu 2014 na 1,7 % v letu 2016) kot javni dolg (s 94 % konec leta 2014 na 92,5 % konec leta 2016);

| D. | ker bi nizke cene energije, čeprav negativno vplivajo na inflacijska pričakovanja, morebiti lahko prispevale h gospodarskemu okrevanju; |
| --- | --- |

D.

ker bi nizke cene energije, čeprav negativno vplivajo na inflacijska pričakovanja, morebiti lahko prispevale h gospodarskemu okrevanju;

| E. | ker te procese podpirajo predvsem zasebna poraba, izvoz in zunanji dejavniki, kot so nizka cena energije, zlasti surove nafte, medtem ko se zasebne in javne naložbe v euroobmočju le postopoma povečujejo in ostajajo na znatno nižji ravni kot pred začetkom krize, relativni delež naložb v BDP pa stalno upada že nekaj desetletij; |
| --- | --- |

E.

ker te procese podpirajo predvsem zasebna poraba, izvoz in zunanji dejavniki, kot so nizka cena energije, zlasti surove nafte, medtem ko se zasebne in javne naložbe v euroobmočju le postopoma povečujejo in ostajajo na znatno nižji ravni kot pred začetkom krize, relativni delež naložb v BDP pa stalno upada že nekaj desetletij;

| F. | ker naj bi se po predvidevanjih ECB iz septembra 2015 povprečna stopnja inflacije v euroobmočju, potem ko je v prvi polovici leta 2015 ostala blizu ničle, povečala, in sicer na 1,1 % v letu 2016 in 1,7 % v letu 2017; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se po predvidevanjih ECB iz septembra 2015 povprečna stopnja inflacije v euroobmočju, potem ko je v prvi polovici leta 2015 ostala blizu ničle, povečala, in sicer na 1,1 % v letu 2016 in 1,7 % v letu 2017;

| G. | ker člen 127(2) PDEU zahteva, da Evropski sistem centralnih bank (ESCB) podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov; |
| --- | --- |

G.

ker člen 127(2) PDEU zahteva, da Evropski sistem centralnih bank (ESCB) podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov;

| H. | ker je ECB leta 2014 znižala svoje ključne obrestne mere za refinanciranje na efektivno spodnjo mejo, obrestno mero za denarne depozite pa na -0,20 %; ker nižje realne obrestne mere niso znatno povečale kreditiranja gospodinjstev in podjetij, zlasti malih in srednjih, in se ECB tudi zato zateka k nekonvencionalnim ukrepom monetarne politike; |
| --- | --- |

H.

ker je ECB leta 2014 znižala svoje ključne obrestne mere za refinanciranje na efektivno spodnjo mejo, obrestno mero za denarne depozite pa na -0,20 %; ker nižje realne obrestne mere niso znatno povečale kreditiranja gospodinjstev in podjetij, zlasti malih in srednjih, in se ECB tudi zato zateka k nekonvencionalnim ukrepom monetarne politike;

| I. | ker ECB v okviru svoje nadzorne vloge doslej ni vedno v zadostni meri upoštevala načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

I.

ker ECB v okviru svoje nadzorne vloge doslej ni vedno v zadostni meri upoštevala načela sorazmernosti;

| J. | ker so mala in srednja podjetja temelj evropskega gospodarstva in ker bančni sistem prispeva k zagotavljanju njihove konkurenčnosti in rasti; ker je lažji dostop do posojil za mikro, mala in srednja podjetja ključnega pomena, saj predstavljajo 99 % vseh podjetij in zaposlujejo 80 % delovne sile v Uniji, zato imajo ključno vlogo pri ustvarjanju gospodarske rasti in delovnih mest ter zmanjševanju socialnih razlik; ker se obseg bančnih posojil počasi povečuje; |
| --- | --- |

J.

ker so mala in srednja podjetja temelj evropskega gospodarstva in ker bančni sistem prispeva k zagotavljanju njihove konkurenčnosti in rasti; ker je lažji dostop do posojil za mikro, mala in srednja podjetja ključnega pomena, saj predstavljajo 99 % vseh podjetij in zaposlujejo 80 % delovne sile v Uniji, zato imajo ključno vlogo pri ustvarjanju gospodarske rasti in delovnih mest ter zmanjševanju socialnih razlik; ker se obseg bančnih posojil počasi povečuje;

| K. | ker je ECB leta 2014 začela izvajati vrsto ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in programe nakupa za izbrana sredstva zasebnega sektorja, da bi podprla posojanje realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

K.

ker je ECB leta 2014 začela izvajati vrsto ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in programe nakupa za izbrana sredstva zasebnega sektorja, da bi podprla posojanje realnemu gospodarstvu;

| L. | ker je ECB 22. januarja 2015 uvedla razširjen program nakupa sredstev v vrednosti 1,1 bilijona EUR, ki naj bi potekal do septembra 2016, v vsakem primeru pa, dokler ne pride do trajne prilagoditve gibanja inflacije; |
| --- | --- |

L.

ker je ECB 22. januarja 2015 uvedla razširjen program nakupa sredstev v vrednosti 1,1 bilijona EUR, ki naj bi potekal do septembra 2016, v vsakem primeru pa, dokler ne pride do trajne prilagoditve gibanja inflacije;

| M. | ker je ECB s programom nakupa državnih obveznic v svojo bilanco vnesla znatna tveganja; |
| --- | --- |

M.

ker je ECB s programom nakupa državnih obveznic v svojo bilanco vnesla znatna tveganja;

| N. | ker je enotni nadzorni mehanizem, prvi steber bančne unije, začel v celoti delovati 4. novembra 2014 s prenosom neposrednega nadzora nad 122 največjimi bankami v euroobmočju na ECB; ker je bila 26. oktobra 2014 vzporedno opravljena in dokončana celovita ocena, ki vključuje pregled kakovosti sredstev in stresni test; ker je enotni mehanizem za reševanje, drugi steber bančne unije, začel veljati v začetku leta 2015, njen tretji steber, enotni sistem zajamčenih vlog, pa še ni vzpostavljen; |
| --- | --- |

N.

ker je enotni nadzorni mehanizem, prvi steber bančne unije, začel v celoti delovati 4. novembra 2014 s prenosom neposrednega nadzora nad 122 največjimi bankami v euroobmočju na ECB; ker je bila 26. oktobra 2014 vzporedno opravljena in dokončana celovita ocena, ki vključuje pregled kakovosti sredstev in stresni test; ker je enotni mehanizem za reševanje, drugi steber bančne unije, začel veljati v začetku leta 2015, njen tretji steber, enotni sistem zajamčenih vlog, pa še ni vzpostavljen;

| 1. | opozarja, da bo treba okrepiti geografsko neenakomerno in skromno okrevanje, ki ga je v naslednjih letih pričakovati v euroobmočju, in povečati potencialno gospodarsko rast, da bo mogoče znižati visoko stopnjo brezposelnosti v mnogih državah članicah euroobmočja in zmanjšati breme dolga; poudarja, da se številne države članice srečujejo s podobnimi makroekonomskimi izzivi; poudarja, da je treba izboljšati pogoje za javne in zasebne naložbe, namenjene krepitvi rasti in ustvarjanju delovnih mest, in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotovitev financiranja realnega gospodarstva; meni, da morajo države članice izvesti trajnostne in socialno uravnotežene strukturne reforme; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da bo treba okrepiti geografsko neenakomerno in skromno okrevanje, ki ga je v naslednjih letih pričakovati v euroobmočju, in povečati potencialno gospodarsko rast, da bo mogoče znižati visoko stopnjo brezposelnosti v mnogih državah članicah euroobmočja in zmanjšati breme dolga; poudarja, da se številne države članice srečujejo s podobnimi makroekonomskimi izzivi; poudarja, da je treba izboljšati pogoje za javne in zasebne naložbe, namenjene krepitvi rasti in ustvarjanju delovnih mest, in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotovitev financiranja realnega gospodarstva; meni, da morajo države članice izvesti trajnostne in socialno uravnotežene strukturne reforme;

| 2. | obžaluje obstoječa nesorazmerja – ki se sicer postopno zmanjšujejo – med obrestnimi merami za posojila malim in srednjim podjetjem in za posojila večjim podjetjem, med obrestnimi merami za mala in velika posojila ter med pogoji kreditiranja za mala in srednja podjetja iz različnih držav euroobmočja, vendar se zaveda, da so monetarne politike pri tem omejene; v zvezi s tem opozarja na vlogo hranilnic ter zadružnih in vzajemnih bank in ugotavlja, da bi moral regulativni okvir upoštevati njihova posebna načela delovanja in spoštovati njihovo posebno nalogo, ter da bi se morali nadzorni organi zavedati teh vidikov ter jih upoštevati v svojih praksah in pristopih; |
| --- | --- |

2.

obžaluje obstoječa nesorazmerja – ki se sicer postopno zmanjšujejo – med obrestnimi merami za posojila malim in srednjim podjetjem in za posojila večjim podjetjem, med obrestnimi merami za mala in velika posojila ter med pogoji kreditiranja za mala in srednja podjetja iz različnih držav euroobmočja, vendar se zaveda, da so monetarne politike pri tem omejene; v zvezi s tem opozarja na vlogo hranilnic ter zadružnih in vzajemnih bank in ugotavlja, da bi moral regulativni okvir upoštevati njihova posebna načela delovanja in spoštovati njihovo posebno nalogo, ter da bi se morali nadzorni organi zavedati teh vidikov ter jih upoštevati v svojih praksah in pristopih;

| 3. | poudarja, da so zasebne in javne naložbe v euroobmočju zastale na znatno nižjih ravneh, kot so bile pred krizo, čeprav je ECB izvedla ukrepe za ohranitev ugodnih pogojev financiranja; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe ter načrt Komisije za vzpostavitev pristne unije kapitalskih trgov, ki bi morala diverzificirati vire financiranja v gospodarstvu EU, povečati čezmejne naložbe in izboljšati dostop do financiranja za podjetja, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so zasebne in javne naložbe v euroobmočju zastale na znatno nižjih ravneh, kot so bile pred krizo, čeprav je ECB izvedla ukrepe za ohranitev ugodnih pogojev financiranja; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe ter načrt Komisije za vzpostavitev pristne unije kapitalskih trgov, ki bi morala diverzificirati vire financiranja v gospodarstvu EU, povečati čezmejne naložbe in izboljšati dostop do financiranja za podjetja, zlasti mala in srednja;

| 4. | ugotavlja, da se je ECB v odziv na kompleksno okolje, ki ga zaznamujejo državna dolžniška kriza, upadanje inflacije, kreditni krč in počasna gospodarska rast, in glede na svoje obrestne mere blizu spodnje meje nič zatekla k nekonvencionalnim instrumentom monetarne politike; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je ECB v odziv na kompleksno okolje, ki ga zaznamujejo državna dolžniška kriza, upadanje inflacije, kreditni krč in počasna gospodarska rast, in glede na svoje obrestne mere blizu spodnje meje nič zatekla k nekonvencionalnim instrumentom monetarne politike;

| 5. | ugotavlja pozitiven, vendar skromen učinek programa nakupa sredstev na denarno in kreditno dinamiko, saj je zagotavljanje posojil podjetjem še vedno skromno, čeprav je postalo lažje s postopnim zniževanjem kreditnih standardov, nadaljnjo omilitvijo pogojev za nova posojila, zmanjšanjem števila zavrnjenih vlog, krepitvijo povpraševanja po posojilih in postopnim povečevanjem zasebnih naložb v prvih treh četrtletjih leta 2015, med gospodarstvi euroobmočja pa so še naprej prisotne znatne razlike; poleg tega ugotavlja, da so srednjeročna inflacijska pričakovanja od začetka izvajanja programa nakupa sredstev pričela naraščati in se postopoma približala cilju 2 %, medtem ko se tveganja za deflacijsko past morda zmanjšujejo; poziva ECB, naj program nakupa sredstev po možnosti izvaja v vseh državah članicah brez diskriminacije in ob upoštevanju pravil, ki zavezujejo ECB; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja pozitiven, vendar skromen učinek programa nakupa sredstev na denarno in kreditno dinamiko, saj je zagotavljanje posojil podjetjem še vedno skromno, čeprav je postalo lažje s postopnim zniževanjem kreditnih standardov, nadaljnjo omilitvijo pogojev za nova posojila, zmanjšanjem števila zavrnjenih vlog, krepitvijo povpraševanja po posojilih in postopnim povečevanjem zasebnih naložb v prvih treh četrtletjih leta 2015, med gospodarstvi euroobmočja pa so še naprej prisotne znatne razlike; poleg tega ugotavlja, da so srednjeročna inflacijska pričakovanja od začetka izvajanja programa nakupa sredstev pričela naraščati in se postopoma približala cilju 2 %, medtem ko se tveganja za deflacijsko past morda zmanjšujejo; poziva ECB, naj program nakupa sredstev po možnosti izvaja v vseh državah članicah brez diskriminacije in ob upoštevanju pravil, ki zavezujejo ECB;

| 6. | pričakuje, da bo ECB prispevala k splošnim ekonomskim politikam v Uniji in k doseganju njenih ciljev v skladu s členom 282 PDEU, če ne bo ogrožen njen glavni cilj vzdrževanja stabilnosti cen; |
| --- | --- |

6.

pričakuje, da bo ECB prispevala k splošnim ekonomskim politikam v Uniji in k doseganju njenih ciljev v skladu s členom 282 PDEU, če ne bo ogrožen njen glavni cilj vzdrževanja stabilnosti cen;

| 7. | poudarja, da prispevek ECB vključuje prizadevanja za povečanje ugodnih posojil realnemu gospodarstvu in spodbujanje gospodarskega okrevanja za ustvarjanje delovnih mest, rast in stabilnost; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da prispevek ECB vključuje prizadevanja za povečanje ugodnih posojil realnemu gospodarstvu in spodbujanje gospodarskega okrevanja za ustvarjanje delovnih mest, rast in stabilnost;

| 8. | je zaskrbljen zaradi možnih neželenih posledic in dolgoročnih učinkov nekonvencionalnih instrumentov monetarne politike; se zaveda, da bo opuščanje teh ukrepov kompleksno in da ga bo treba skrbno načrtovati, da bi preprečili neželene motnje na trgu, zlasti kar zadeva ustrezno, skrbno in pravočasno organizacijo opustitve ter izbiro pravega trenutka; poziva ECB, naj pozorno spremlja tveganja, povezana s svojimi programi nakupa; vztraja, da monetarna politika ne more rešiti fiskalnih in gospodarskih težav, s katerimi se srečujejo mnoge države članice, in ne more nadomestiti potrebnih vzdržnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform, fiskalne konsolidacije in ciljno usmerjenih naložb; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi možnih neželenih posledic in dolgoročnih učinkov nekonvencionalnih instrumentov monetarne politike; se zaveda, da bo opuščanje teh ukrepov kompleksno in da ga bo treba skrbno načrtovati, da bi preprečili neželene motnje na trgu, zlasti kar zadeva ustrezno, skrbno in pravočasno organizacijo opustitve ter izbiro pravega trenutka; poziva ECB, naj pozorno spremlja tveganja, povezana s svojimi programi nakupa; vztraja, da monetarna politika ne more rešiti fiskalnih in gospodarskih težav, s katerimi se srečujejo mnoge države članice, in ne more nadomestiti potrebnih vzdržnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform, fiskalne konsolidacije in ciljno usmerjenih naložb;

| 9. | je previden glede potencialnega tveganja dolgotrajno nizkih obrestnih mer za finančno stabilnost nekaterih držav članic, ker bi lahko negativno vplivale na sheme življenjskih in pokojninskih zavarovanj; priznava, da so dolgoročne obrestne mere odraz temeljnih makroekonomskih razmer in odločitev monetarne politike; |
| --- | --- |

9.

je previden glede potencialnega tveganja dolgotrajno nizkih obrestnih mer za finančno stabilnost nekaterih držav članic, ker bi lahko negativno vplivale na sheme življenjskih in pokojninskih zavarovanj; priznava, da so dolgoročne obrestne mere odraz temeljnih makroekonomskih razmer in odločitev monetarne politike;

| 10. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za izboljšanje makrobonitetnega nadzora in orodij politike, ki so na voljo za blaženje tveganj v bančništvu v senci, v skladu s opozorilom ECB v letnem poročilu, da so glede na vztrajno širitev nebančne kreditne dejavnosti v zadnjem desetletju, tj. na 22 bilijonov EUR v sredstvih, potrebne dodatne pobude za spremljanje in ocenjevanje občutljivosti v rastočem sektorju bančništva v senci; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za izboljšanje makrobonitetnega nadzora in orodij politike, ki so na voljo za blaženje tveganj v bančništvu v senci, v skladu s opozorilom ECB v letnem poročilu, da so glede na vztrajno širitev nebančne kreditne dejavnosti v zadnjem desetletju, tj. na 22 bilijonov EUR v sredstvih, potrebne dodatne pobude za spremljanje in ocenjevanje občutljivosti v rastočem sektorju bančništva v senci;

| 11. | pozdravlja odločno zavezo Evropske centralne banke iz avgusta 2012, da bo storila vse, kar je treba, da zaščiti euro; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja odločno zavezo Evropske centralne banke iz avgusta 2012, da bo storila vse, kar je treba, da zaščiti euro;

| 12. | ugotavlja, da bi bil lahko program odkupa vrednostnih papirjev javnega in zasebnega dolga na sekundarnem trgu učinkovitejši; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da bi bil lahko program odkupa vrednostnih papirjev javnega in zasebnega dolga na sekundarnem trgu učinkovitejši;

| 13. | poudarja pomisleke iz sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. junija 2015 v zadevi C-62/14, v kateri je navedeno, da je ECB pri nakupu državnih obveznic na sekundarnih trgih izpostavljena znatnemu tveganju izgub kot tudi tveganju delnega odpisa dolgov; ugotavlja, da ista sodba pojasnjuje, da to ne spremeni ugotovitve, da ECB sme kupovati državne obveznice na sekundarnih trgih in da to ni v nasprotju z monetarnim financiranjem držav članic; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomisleke iz sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. junija 2015 v zadevi C-62/14, v kateri je navedeno, da je ECB pri nakupu državnih obveznic na sekundarnih trgih izpostavljena znatnemu tveganju izgub kot tudi tveganju delnega odpisa dolgov; ugotavlja, da ista sodba pojasnjuje, da to ne spremeni ugotovitve, da ECB sme kupovati državne obveznice na sekundarnih trgih in da to ni v nasprotju z monetarnim financiranjem držav članic;

| 14. | poudarja, da so visoke in različne stopnje javne in zasebne zadolženosti v nekaterih državnih članicah poleg še vedno prisotnih strukturnih pomanjkljivosti v bančnem sektorju ovira za pravilen prenos monetarne politike in da nekonvencionalna monetarna politika, ki jo izvaja ECB, sama po sebi ne more spremeniti tega položaja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so visoke in različne stopnje javne in zasebne zadolženosti v nekaterih državnih članicah poleg še vedno prisotnih strukturnih pomanjkljivosti v bančnem sektorju ovira za pravilen prenos monetarne politike in da nekonvencionalna monetarna politika, ki jo izvaja ECB, sama po sebi ne more spremeniti tega položaja;

| 15. | poziva tiste države članice euroobmočja, v katerih poteka program makroekonomskega prilagajanja, naj ravnajo v skladu s členom 7(9) Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013, ki državam članicam nalaga, naj izvedejo izčrpno revizijo svojih javnih financ, da bi med drugim ocenile razloge za nastanek prekomernih ravni dolga in izsledile morebitne nepravilnosti; poudarja, da bi moral biti namen te revizije doseči boljše razumevanje preteklih napak in ne uvedba ad hoc procesa prestrukturiranja dolga, ki bi lahko ponovno zanetil dolžniško krizo v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poziva tiste države članice euroobmočja, v katerih poteka program makroekonomskega prilagajanja, naj ravnajo v skladu s členom 7(9) Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013, ki državam članicam nalaga, naj izvedejo izčrpno revizijo svojih javnih financ, da bi med drugim ocenile razloge za nastanek prekomernih ravni dolga in izsledile morebitne nepravilnosti; poudarja, da bi moral biti namen te revizije doseči boljše razumevanje preteklih napak in ne uvedba ad hoc procesa prestrukturiranja dolga, ki bi lahko ponovno zanetil dolžniško krizo v nekaterih državah članicah;

| 16. | poudarja, da bi bilo treba pravila obstoječega okvira ekonomskega upravljanja ustrezno spoštovati in izvajati, brez razlikovanja med velikimi in malimi državami članicami; ponovno poudarja, da bodo države članice lahko obvladale običajna ciklična nihanja in ohranile državni primanjkljaj znotraj referenčne vrednosti 3 % BDP, če bodo upoštevale srednjeročni cilj uravnoteženja proračuna ali ustvarjanja presežka v ciklično prilagojenih pogojih in brez upoštevanja enkratnih in začasnih ukrepov; meni, da bi bilo treba uporabiti vsa obstoječa orodja znotraj okrepljenega Pakta za stabilnost in rast, da bi ustvarili boljšo podlago za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi bilo treba pravila obstoječega okvira ekonomskega upravljanja ustrezno spoštovati in izvajati, brez razlikovanja med velikimi in malimi državami članicami; ponovno poudarja, da bodo države članice lahko obvladale običajna ciklična nihanja in ohranile državni primanjkljaj znotraj referenčne vrednosti 3 % BDP, če bodo upoštevale srednjeročni cilj uravnoteženja proračuna ali ustvarjanja presežka v ciklično prilagojenih pogojih in brez upoštevanja enkratnih in začasnih ukrepov; meni, da bi bilo treba uporabiti vsa obstoječa orodja znotraj okrepljenega Pakta za stabilnost in rast, da bi ustvarili boljšo podlago za stabilnost in rast;

| 17. | potrjuje svojo zavezo, da bo spoštoval neodvisnost ECB pri izvajanju monetarne politike, ki je zapisana v Pogodbah; meni, da je neodvisnost centralne banke ključna za cilj ohranjanja stabilnosti cen; poudarja, da zato nobena vlada in nacionalni javni organ ne bi smel pozivati ECB k sprejemanju določenih ukrepov; |
| --- | --- |

17.

potrjuje svojo zavezo, da bo spoštoval neodvisnost ECB pri izvajanju monetarne politike, ki je zapisana v Pogodbah; meni, da je neodvisnost centralne banke ključna za cilj ohranjanja stabilnosti cen; poudarja, da zato nobena vlada in nacionalni javni organ ne bi smel pozivati ECB k sprejemanju določenih ukrepov;

| 18. | opozarja, da člen 127 PDEU navaja, da ECB brez poseganja v svoj glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen podpira splošne ekonomske politike v Uniji, kar je podrobneje določeno v členu 282 PDEU; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da člen 127 PDEU navaja, da ECB brez poseganja v svoj glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen podpira splošne ekonomske politike v Uniji, kar je podrobneje določeno v členu 282 PDEU;

| 19. | opozarja na člen 123 PDEU, člen 21 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993, ki prepovedujejo, da bi nacionalne centralne banke ali ECB neposredno kupovale dolžniške instrumente EU ali nacionalnih javnih organov; opozarja pa, da so taki nakupi na sekundarnih trgih dovoljeni; |
| --- | --- |

19.

opozarja na člen 123 PDEU, člen 21 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993, ki prepovedujejo, da bi nacionalne centralne banke ali ECB neposredno kupovale dolžniške instrumente EU ali nacionalnih javnih organov; opozarja pa, da so taki nakupi na sekundarnih trgih dovoljeni;

| 20. | pozdravlja prizadevanje ECB, da bi dvignila inflacijo na raven pod ali blizu 2 %, ker tudi to lahko prispeva k uspešnosti drugih politik EU in okrepi konkurenčnost, gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, če se bo izvajalo skupaj z usmerjenimi naložbami, ambicioznimi in socialno uravnoteženimi strukturnimi reformami in fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja prizadevanje ECB, da bi dvignila inflacijo na raven pod ali blizu 2 %, ker tudi to lahko prispeva k uspešnosti drugih politik EU in okrepi konkurenčnost, gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, če se bo izvajalo skupaj z usmerjenimi naložbami, ambicioznimi in socialno uravnoteženimi strukturnimi reformami in fiskalno konsolidacijo;

| 21. | pozdravlja korak naprej, ki ga je naredila ECB z objavo povzetkov zapisnikov sej, in z zanimanjem pričakuje napoved nadaljnjih ukrepov za izboljšanje preglednosti njenih komunikacijskih poti; meni, da je možen še nadaljnji napredek, zlasti kar zadeva enotni mehanizem nadzora; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja korak naprej, ki ga je naredila ECB z objavo povzetkov zapisnikov sej, in z zanimanjem pričakuje napoved nadaljnjih ukrepov za izboljšanje preglednosti njenih komunikacijskih poti; meni, da je možen še nadaljnji napredek, zlasti kar zadeva enotni mehanizem nadzora;

| 22. | pozdravlja splošno težnjo velikih centralnih bank, da javno pojasnijo monetarne odločitve, takoj ko so sprejete, to prakso pa je vpeljala ECB; pozdravlja tudi jasnejšo in preglednejšo objavo postopkov, povezanih z nujno likvidnostno pomočjo za solventne finančne institucije (zlasti nacionalne banke), ki imajo kratkotrajne likvidnostne težave; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja splošno težnjo velikih centralnih bank, da javno pojasnijo monetarne odločitve, takoj ko so sprejete, to prakso pa je vpeljala ECB; pozdravlja tudi jasnejšo in preglednejšo objavo postopkov, povezanih z nujno likvidnostno pomočjo za solventne finančne institucije (zlasti nacionalne banke), ki imajo kratkotrajne likvidnostne težave;

| 23. | ponavlja svoj poziv, da bi se morala ECB v svojem letnem poročilu odzivati na predloge, podane v letnem poročilu Parlamenta; meni, da bi bilo koristno, če bi ECB – skupaj s svojo oceno monetarnih in finančnih pogojev – v svoji izjavi po mesečnem zasedanju Sveta guvernerjev zagotovila tudi oceno obsega proizvodnih vrzeli v euroobmočju; |
| --- | --- |

23.

ponavlja svoj poziv, da bi se morala ECB v svojem letnem poročilu odzivati na predloge, podane v letnem poročilu Parlamenta; meni, da bi bilo koristno, če bi ECB – skupaj s svojo oceno monetarnih in finančnih pogojev – v svoji izjavi po mesečnem zasedanju Sveta guvernerjev zagotovila tudi oceno obsega proizvodnih vrzeli v euroobmočju;

| 24. | opozarja, da je četrtletni monetarni dialog pomemben za zagotovitev preglednosti monetarne politike v odnosu do Parlamenta in širše javnosti; pozdravlja prakso, da predstavniki ECB na vprašanja poslancev EP odgovarjajo natančno in podrobno; pozdravlja tudi prakso ECB, da kadar odgovori, dani med razpravami, niso povsem zadovoljivi in/ali izčrpni, posredujejo dodatne informacije v pisni obliki; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je četrtletni monetarni dialog pomemben za zagotovitev preglednosti monetarne politike v odnosu do Parlamenta in širše javnosti; pozdravlja prakso, da predstavniki ECB na vprašanja poslancev EP odgovarjajo natančno in podrobno; pozdravlja tudi prakso ECB, da kadar odgovori, dani med razpravami, niso povsem zadovoljivi in/ali izčrpni, posredujejo dodatne informacije v pisni obliki;

| 25. | poudarja, da je treba jasno razlikovati med nadzorno vlogo ECB in njenimi nalogami v zvezi z monetarno politiko ter da kombinacija obeh ne sme povzročiti navzkrižja interesov pri ECB; v zvezi s tem opozarja na vodilno načelo, da bi bilo treba instrument, ki se uporablja za oblikovanje politike, bodisi monetarne ali nadzorne, izbrati glede na zastavljeni cilj in zadevno problematiko; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba jasno razlikovati med nadzorno vlogo ECB in njenimi nalogami v zvezi z monetarno politiko ter da kombinacija obeh ne sme povzročiti navzkrižja interesov pri ECB; v zvezi s tem opozarja na vodilno načelo, da bi bilo treba instrument, ki se uporablja za oblikovanje politike, bodisi monetarne ali nadzorne, izbrati glede na zastavljeni cilj in zadevno problematiko;

| 26. | opozarja na potrebo po demokratični odgovornosti, ker so bile na ECB prenesene nove pristojnosti v zvezi z nadzornimi nalogami in njeno svetovalno vlogo v programih trojke in kvadrige; |
| --- | --- |

26.

opozarja na potrebo po demokratični odgovornosti, ker so bile na ECB prenesene nove pristojnosti v zvezi z nadzornimi nalogami in njeno svetovalno vlogo v programih trojke in kvadrige;

| 27. | poudarja, kako pomembna je organizacijska neodvisnost Evropskega odbora za sistemska tveganja, in poziva ECB, naj preuči, kako bi lahko povečali neodvisnost tega odbora; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako pomembna je organizacijska neodvisnost Evropskega odbora za sistemska tveganja, in poziva ECB, naj preuči, kako bi lahko povečali neodvisnost tega odbora;

| 28. | poziva Evropsko centralno banko, naj še enkrat temeljito preoblikuje predlog za vzpostavitev celovite podatkovne zbirke o kreditnih tveganjih (AnaCredit) in pri tem izrecno upošteva načelo sorazmernosti ter posebno pozornost nameni določitvi primernih pragov, da bi karseda zmanjšala upravno breme, zlasti za manjše finančne institucije; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko centralno banko, naj še enkrat temeljito preoblikuje predlog za vzpostavitev celovite podatkovne zbirke o kreditnih tveganjih (AnaCredit) in pri tem izrecno upošteva načelo sorazmernosti ter posebno pozornost nameni določitvi primernih pragov, da bi karseda zmanjšala upravno breme, zlasti za manjše finančne institucije;

| 29. | pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazil Mario Draghi med monetarnim dialogom 23. septembra 2015, za obveščanje Evropskega parlamenta o stališčih ECB v organih, kot je Odbor za finančno stabilnost ali Baselski odbor za bančni nadzor; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazil Mario Draghi med monetarnim dialogom 23. septembra 2015, za obveščanje Evropskega parlamenta o stališčih ECB v organih, kot je Odbor za finančno stabilnost ali Baselski odbor za bančni nadzor;

| 30. | opozarja, da vloga ECB vključuje zaščito finančne stabilnosti in mora zato zagotoviti zadostna likvidnostna sredstva, da bi preprečila množično dvigovanje vlog iz solventnih bank, povezanih z omrežjem Eurosistema; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da vloga ECB vključuje zaščito finančne stabilnosti in mora zato zagotoviti zadostna likvidnostna sredstva, da bi preprečila množično dvigovanje vlog iz solventnih bank, povezanih z omrežjem Eurosistema;

| 31. | opozarja, da je bila vloga ECB v trojki in zdaj v kvadrigi določena v zakonodajnem dvojčku (člen 7 Uredbe (EU) št. 472/2013); je seznanjen s sodbo Sodišča z dne 16. junija 2015 v zadevi C-62/14, in poziva ECB, naj jo upošteva pri svojem delovanju; poziva ECB, naj ponovno oceni in po potrebi okrepi svojo neodvisnost od političnih odločitev; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je bila vloga ECB v trojki in zdaj v kvadrigi določena v zakonodajnem dvojčku (člen 7 Uredbe (EU) št. 472/2013); je seznanjen s sodbo Sodišča z dne 16. junija 2015 v zadevi C-62/14, in poziva ECB, naj jo upošteva pri svojem delovanju; poziva ECB, naj ponovno oceni in po potrebi okrepi svojo neodvisnost od političnih odločitev;

| 32. | poziva k temeljiti oceni načina delovanja trojke in udeležbe ECB v okviru trojke in kvadrige, da bi razjasnili obseg odgovornosti ter zagotovili večjo demokratično odgovornost pri sprejemanju in izvajanju programov reševanja; |
| --- | --- |

32.

poziva k temeljiti oceni načina delovanja trojke in udeležbe ECB v okviru trojke in kvadrige, da bi razjasnili obseg odgovornosti ter zagotovili večjo demokratično odgovornost pri sprejemanju in izvajanju programov reševanja;

| 33. | opozarja na poročilo Parlamenta z dne 28. februarja 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke, v kateri poziva naslednji Parlament, naj nadaljuje delo na podlagi tega poročila, razvije njegove ključne ugotovitve in nadaljuje preiskavo; |
| --- | --- |

33.

opozarja na poročilo Parlamenta z dne 28. februarja 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke, v kateri poziva naslednji Parlament, naj nadaljuje delo na podlagi tega poročila, razvije njegove ključne ugotovitve in nadaljuje preiskavo;

| 34. | poziva države članice, Svet in ECB, naj storijo vse za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov v organih odločanja ECB in naj temu dejavniku namenijo večjo pozornost ob prenovi članstva v njih, zlasti v Svetu ECB in v izvršilnem odboru; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, Svet in ECB, naj storijo vse za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov v organih odločanja ECB in naj temu dejavniku namenijo večjo pozornost ob prenovi članstva v njih, zlasti v Svetu ECB in v izvršilnem odboru;

| 35. | ugotavlja, da je Komisija 24. novembra 2015 predlagala evropski sistem jamstva za bančne vloge (EDIS); |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je Komisija 24. novembra 2015 predlagala evropski sistem jamstva za bančne vloge (EDIS);

| 36. | pozdravlja projekt unije kapitalskih trgov in njegov potencial za ponovno uravnoteženje načinov financiranja, ne z zmanjšanjem virov financiranja ali njihovo ohranitvijo na sedanji ravni, temveč z njihovim povečanjem in diverzifikacijo, s čimer bi prispevali k zmanjšanju čezmerne odvisnosti gospodarstev euroobmočja od bančnega sistema in ustvarili nujno potreben blažilnik za monetarno unijo; vendar opozarja, da unija kapitalskih trgov ne bi smela preprečevati bančništva odnosov, usmerjenega v realno gospodarstvo, ki je najustreznejša oblika financiranja za mala podjetja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja projekt unije kapitalskih trgov in njegov potencial za ponovno uravnoteženje načinov financiranja, ne z zmanjšanjem virov financiranja ali njihovo ohranitvijo na sedanji ravni, temveč z njihovim povečanjem in diverzifikacijo, s čimer bi prispevali k zmanjšanju čezmerne odvisnosti gospodarstev euroobmočja od bančnega sistema in ustvarili nujno potreben blažilnik za monetarno unijo; vendar opozarja, da unija kapitalskih trgov ne bi smela preprečevati bančništva odnosov, usmerjenega v realno gospodarstvo, ki je najustreznejša oblika financiranja za mala podjetja;

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/136

---

P8_TA(2016)0064

Začetek pogajanj o sporazumih o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (2015/2932(RSP))

(2018/C 035/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja in predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska ter novozelandskega predsednika vlade Johna Keyja z dne 29. oktobra 2015 oziroma avstralskega predsednika vlade Malcolma Turnbulla z dne 15. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja in predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska ter novozelandskega predsednika vlade Johna Keyja z dne 29. oktobra 2015 oziroma avstralskega predsednika vlade Malcolma Turnbulla z dne 15. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju partnerskega okvira EU in Avstralije z dne 29. oktobra 2008 ter skupne izjave EU in Nove Zelandije o odnosih in sodelovanju z dne 21. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega okvira EU in Avstralije z dne 29. oktobra 2008 ter skupne izjave EU in Nove Zelandije o odnosih in sodelovanju z dne 21. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju drugih dvostranskih sporazumov med EU in Avstralijo, zlasti sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak ter sporazuma o trgovini z vinom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih dvostranskih sporazumov med EU in Avstralijo, zlasti sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak ter sporazuma o trgovini z vinom,

| — | ob upoštevanju drugih dvostranskih sporazumov med EU in Novo Zelandijo, zlasti sporazuma o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, in sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih dvostranskih sporazumov med EU in Novo Zelandijo, zlasti sporazuma o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, in sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in zlasti svojih stališč z dne 12. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti (1) in z dne 12. septembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in zlasti svojih stališč z dne 12. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti (1) in z dne 12. septembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti (2),

| — | ob upoštevanju sporočila po srečanju voditeljev držav in vlad skupine G-20, ki je bilo 15. in 16. novembra 2014 v Brisbanu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila po srečanju voditeljev držav in vlad skupine G-20, ki je bilo 15. in 16. novembra 2014 v Brisbanu;

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter avstralskega zunanjega ministra z naslovom „Tesnejšemu partnerstvu med EU in Avstralijo naproti“ z dne 22. aprila 2015 ter skupne izjave predsednika Hermana Van Rompuyja, predsednika Joséja Manuela Barrosa in predsednika vlade Johna Keya o poglobitvi partnerstva med Novo Zelandijo in Evropsko unijo z dne 25. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter avstralskega zunanjega ministra z naslovom „Tesnejšemu partnerstvu med EU in Avstralijo naproti“ z dne 22. aprila 2015 ter skupne izjave predsednika Hermana Van Rompuyja, predsednika Joséja Manuela Barrosa in predsednika vlade Johna Keya o poglobitvi partnerstva med Novo Zelandijo in Evropsko unijo z dne 25. marca 2014,

| — | ob upoštevanju občutljivosti nekaterih kmetijskih sektorjev v teh pogajanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju občutljivosti nekaterih kmetijskih sektorjev v teh pogajanjih,

| — | ob upoštevanju, da že obstaja precejšnje število sporazumov med EU in njenimi poglavitnimi trgovinskimi partnerji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da že obstaja precejšnje število sporazumov med EU in njenimi poglavitnimi trgovinskimi partnerji,

| — | ob upoštevanju členov 207(3) in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207(3) in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (O-000154/2015 – B8-0101/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (O-000154/2015 – B8-0101/2016),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker sta Avstralija in Nova Zelandija med najstarejšimi in najtesnejšimi partnericami EU, imata enake vrednote ter sta zavezani povečevanju blaginje in varnosti znotraj svetovnega sistema, temelječega na pravilih; |
| --- | --- |

A.

ker sta Avstralija in Nova Zelandija med najstarejšimi in najtesnejšimi partnericami EU, imata enake vrednote ter sta zavezani povečevanju blaginje in varnosti znotraj svetovnega sistema, temelječega na pravilih;

| B. | ker si EU, Avstralija in Nova Zelandija pomagajo pri soočanju s skupnimi izzivi na najrazličnejših področjih in sodelujejo v številnih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

B.

ker si EU, Avstralija in Nova Zelandija pomagajo pri soočanju s skupnimi izzivi na najrazličnejših področjih in sodelujejo v številnih mednarodnih forumih;

| C. | ker je EU z Novo Zelandijo že sklenila sporazum o javnih naročilih, postopek z Avstralijo pa še poteka; |
| --- | --- |

C.

ker je EU z Novo Zelandijo že sklenila sporazum o javnih naročilih, postopek z Avstralijo pa še poteka;

| D. | ker EU, Avstralija in Nova Zelandija sodelujejo v mnogostranskih pogajanjih o nadaljnji sprostitvi trgovine z ekološkimi proizvodi (sporazum o okoljskem blagu) in o trgovini s storitvami (TiSA); |
| --- | --- |

D.

ker EU, Avstralija in Nova Zelandija sodelujejo v mnogostranskih pogajanjih o nadaljnji sprostitvi trgovine z ekološkimi proizvodi (sporazum o okoljskem blagu) in o trgovini s storitvami (TiSA);

| E. | ker sta bili Avstralija in Nova Zelandija obe udeleženi v nedavno zaključenih pogajanjih o čezpacifiškem partnerstvu ter v pogajanjih o regionalnem gospodarskem partnerstvu, ki potekajo v Vzhodni Aziji in ki združujejo najpomembnejše trgovinske partnerje Avstralije in Nove Zelandije; |
| --- | --- |

E.

ker sta bili Avstralija in Nova Zelandija obe udeleženi v nedavno zaključenih pogajanjih o čezpacifiškem partnerstvu ter v pogajanjih o regionalnem gospodarskem partnerstvu, ki potekajo v Vzhodni Aziji in ki združujejo najpomembnejše trgovinske partnerje Avstralije in Nove Zelandije;

| F. | ker sta Avstralija in Nova Zelandija dve izmed zgolj šestih članic Svetovne trgovinske organizacije, ki še vedno nimajo preferencialnega dostopa do trga EU oziroma se ne pogajajo o njem; |
| --- | --- |

F.

ker sta Avstralija in Nova Zelandija dve izmed zgolj šestih članic Svetovne trgovinske organizacije, ki še vedno nimajo preferencialnega dostopa do trga EU oziroma se ne pogajajo o njem;

| G. | ker Avstralija in Nova Zelandija obe v celoti spoštujeta pravno državo in trenutno dosledno skrbita za varstvo okolja ter varovanje človekovih in socialnih pravic ter pravic delavcev; |
| --- | --- |

G.

ker Avstralija in Nova Zelandija obe v celoti spoštujeta pravno državo in trenutno dosledno skrbita za varstvo okolja ter varovanje človekovih in socialnih pravic ter pravic delavcev;

| H. | ker se bodo s sklenitvijo sporazumov o prosti trgovini med EU ter Avstralijo in Novo Zelandijo poglobili trgovinski in naložbeni odnosi in ker o sklenitvi teh sporazumov ne bi mogli razmišljati, če bi udeleženim stranem jemala možnost, da ohranjajo ali povečujejo socialne in okoljske standarde ali standarde dela; |
| --- | --- |

H.

ker se bodo s sklenitvijo sporazumov o prosti trgovini med EU ter Avstralijo in Novo Zelandijo poglobili trgovinski in naložbeni odnosi in ker o sklenitvi teh sporazumov ne bi mogli razmišljati, če bi udeleženim stranem jemala možnost, da ohranjajo ali povečujejo socialne in okoljske standarde ali standarde dela;

| I. | ker je EU 30. julija 2014 končala pogajanja o partnerskem sporazumu z Novo Zelandijo o odnosih in sodelovanju, 22. aprila 2015 pa pogajanja o okvirnem sporazumu z Avstralijo; |
| --- | --- |

I.

ker je EU 30. julija 2014 končala pogajanja o partnerskem sporazumu z Novo Zelandijo o odnosih in sodelovanju, 22. aprila 2015 pa pogajanja o okvirnem sporazumu z Avstralijo;

| J. | ker je EU tretja najpomembnejša trgovinska partnerica Avstralije in Nove Zelandije, ki sta po obsegu 21. oziroma 51. trgovinska partnerica EU (2014); |
| --- | --- |

J.

ker je EU tretja najpomembnejša trgovinska partnerica Avstralije in Nove Zelandije, ki sta po obsegu 21. oziroma 51. trgovinska partnerica EU (2014);

| K. | ker je Nova Zelandija ena od redkih držav, za katere je Komisija potrdila, da imajo ustrezno raven varstva zasebnih podatkov; |
| --- | --- |

K.

ker je Nova Zelandija ena od redkih držav, za katere je Komisija potrdila, da imajo ustrezno raven varstva zasebnih podatkov;

| L. | ker bi sklenitev sodobnih, velikopoteznih, uravnoteženih in celovitih sporazumov omogočila novo raven gospodarskih odnosov; |
| --- | --- |

L.

ker bi sklenitev sodobnih, velikopoteznih, uravnoteženih in celovitih sporazumov omogočila novo raven gospodarskih odnosov;

| M. | ker bo moral Parlament odločati o tem, ali bo odobril morebitna sporazuma o prosti trgovini med EU in Avstralijo oziroma Novo Zelandijo, |
| --- | --- |

M.

ker bo moral Parlament odločati o tem, ali bo odobril morebitna sporazuma o prosti trgovini med EU in Avstralijo oziroma Novo Zelandijo,

| 1. | poudarja pomen poglobitve odnosov med EU in azijsko-pacifiško regijo za gospodarsko rast v Evropi in opozarja, da bi morali to dejstvo upoštevati v trgovinski politiki Evropske unije; priznava, da sta Avstralija in Nova Zelandija ključni del te strategije ter da bi razširitev in poglobitev trgovine z njima kot partnericama prispevala k uresničitvi tega cilja; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen poglobitve odnosov med EU in azijsko-pacifiško regijo za gospodarsko rast v Evropi in opozarja, da bi morali to dejstvo upoštevati v trgovinski politiki Evropske unije; priznava, da sta Avstralija in Nova Zelandija ključni del te strategije ter da bi razširitev in poglobitev trgovine z njima kot partnericama prispevala k uresničitvi tega cilja;

| 2. | izraža pohvalo Avstraliji in Novi Zelandiji za odločno in vztrajno zavezanost večstranskemu trgovinskemu programu; |
| --- | --- |

2.

izraža pohvalo Avstraliji in Novi Zelandiji za odločno in vztrajno zavezanost večstranskemu trgovinskemu programu;

| 3. | meni, da bo mogoče celoten potencial strategije Unije za dvostransko in regionalno sodelovanje izkoristiti samo s sklenitvijo visokokakovostnih sporazumov o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo v duhu vzajemnosti in obojestranske koristi, pri čemer ne bi smeli pod nobenim pogojem spodkopavati ali preusmerjati sredstev in pozornosti od namere, da se doseže večstranski napredek ali izvajajo že obstoječi večstranski in dvostranski sporazumi; |
| --- | --- |

3.

meni, da bo mogoče celoten potencial strategije Unije za dvostransko in regionalno sodelovanje izkoristiti samo s sklenitvijo visokokakovostnih sporazumov o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo v duhu vzajemnosti in obojestranske koristi, pri čemer ne bi smeli pod nobenim pogojem spodkopavati ali preusmerjati sredstev in pozornosti od namere, da se doseže večstranski napredek ali izvajajo že obstoječi večstranski in dvostranski sporazumi;

| 4. | meni, da je sklenitev dveh ločenih, sodobnih, velikopoteznih, uravnoteženih in celovitih sporazumov o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo, ki bosta usklajena s posebnimi značilnostmi njunih gospodarstev, pragmatičen način za poglobitev dvostranskega partnerstva in bo še okrepil obstoječe zrele dvostranske trgovinske in naložbene odnose ter pomagal omiliti morebitne preusmeritvene učinke nedavno sklenjenega čezpacifiškega partnerstva; predvideva, da bodo lahko rezultati pogajanj služili kot vzorec za bodoče prostotrgovinske sporazume; |
| --- | --- |

4.

meni, da je sklenitev dveh ločenih, sodobnih, velikopoteznih, uravnoteženih in celovitih sporazumov o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo, ki bosta usklajena s posebnimi značilnostmi njunih gospodarstev, pragmatičen način za poglobitev dvostranskega partnerstva in bo še okrepil obstoječe zrele dvostranske trgovinske in naložbene odnose ter pomagal omiliti morebitne preusmeritvene učinke nedavno sklenjenega čezpacifiškega partnerstva; predvideva, da bodo lahko rezultati pogajanj služili kot vzorec za bodoče prostotrgovinske sporazume;

| 5. | poziva Komisijo, naj med predhodno študijo temeljito preuči vse dodatne priložnosti za tržni dostop za evropske gospodarske subjekte, zlasti mala in srednja podjetja, ki se ponujajo z morebitnima sporazumoma o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo, ter jih pretehta glede na morebitne defenzivne interese, ob upoštevanju, da imata Avstralija in Nova Zelandija že razmeroma odprta trga in v mednarodni primerjavi zelo nizke carine; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj med predhodno študijo temeljito preuči vse dodatne priložnosti za tržni dostop za evropske gospodarske subjekte, zlasti mala in srednja podjetja, ki se ponujajo z morebitnima sporazumoma o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo, ter jih pretehta glede na morebitne defenzivne interese, ob upoštevanju, da imata Avstralija in Nova Zelandija že razmeroma odprta trga in v mednarodni primerjavi zelo nizke carine;

| 6. | poudarja, da morata velikopotezna sporazuma med tremi razvitimi gospodarstvi smiselno obravnavati naložbe, trgovino z blagom in storitvami (ob upoštevanju nedavnih priporočil Evropskega parlamenta o pridržkih glede posameznih področij politike in občutljivih sektorjev), e-trgovino, javna naročila, energijo, državna podjetja, konkurenco, boj proti korupciji, regulativne zadeve, kot so sanitarne in fitosanitarne ovire, tehnološke raziskave in predvsem potrebe malih in srednjih podjetij, prispevata pa lahko tudi k upravljanju svetovnega gospodarstva na osnovi večjega zbliževanja in sodelovanja na področju mednarodnih standardov, ne da bi bilo pri tem ogroženo varstvo potrošnikov, okolja ter socialnih in delovnih pravic; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morata velikopotezna sporazuma med tremi razvitimi gospodarstvi smiselno obravnavati naložbe, trgovino z blagom in storitvami (ob upoštevanju nedavnih priporočil Evropskega parlamenta o pridržkih glede posameznih področij politike in občutljivih sektorjev), e-trgovino, javna naročila, energijo, državna podjetja, konkurenco, boj proti korupciji, regulativne zadeve, kot so sanitarne in fitosanitarne ovire, tehnološke raziskave in predvsem potrebe malih in srednjih podjetij, prispevata pa lahko tudi k upravljanju svetovnega gospodarstva na osnovi večjega zbliževanja in sodelovanja na področju mednarodnih standardov, ne da bi bilo pri tem ogroženo varstvo potrošnikov, okolja ter socialnih in delovnih pravic;

| 7. | poudarja, da bi morali morebitni sporazumi v posebnem poglavju v celoti upoštevati potrebe in interese, ki jih imajo mala in srednja podjetja pri vprašanju možnosti dostopa do trga, da se ustvarijo konkretne poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali morebitni sporazumi v posebnem poglavju v celoti upoštevati potrebe in interese, ki jih imajo mala in srednja podjetja pri vprašanju možnosti dostopa do trga, da se ustvarijo konkretne poslovne priložnosti;

| 8. | meni, da je učinkovito in velikopotezno poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo vključevalo tudi osnovne delovne standarde, štiri prednostne konvencije o vodenju Mednarodne organizacije dela (ILO) ter večstranske okoljske sporazume, nepogrešljiv del vseh sporazumov o prosti trgovini; meni, da bi bilo treba v ta sporazum vključiti tudi ustanovitev skupnega foruma civilne družbe, ki bo nadzoroval in podajal pripombe o njegovem izvajanju ter spoštovanju zavez in obveznosti glede človekovih pravic, delovnih standardov in varstva okolja s strani pogodbenic; |
| --- | --- |

8.

meni, da je učinkovito in velikopotezno poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo vključevalo tudi osnovne delovne standarde, štiri prednostne konvencije o vodenju Mednarodne organizacije dela (ILO) ter večstranske okoljske sporazume, nepogrešljiv del vseh sporazumov o prosti trgovini; meni, da bi bilo treba v ta sporazum vključiti tudi ustanovitev skupnega foruma civilne družbe, ki bo nadzoroval in podajal pripombe o njegovem izvajanju ter spoštovanju zavez in obveznosti glede človekovih pravic, delovnih standardov in varstva okolja s strani pogodbenic;

| 9. | ugotavlja, da je kmetijstvo zelo občutljiv sektor in bi bilo treba pri dokončnem uravnoteženem rezultatu pri poglavjih o kmetijstvu in ribištvu upoštevati interese vseh evropskih proizvajalcev, na primer proizvajalcev mesa, mlečnih izdelkov, sladkorja, žit in tekstila, pa tudi tistih v najbolj oddaljenih regijah, na primer tako, da se uvedejo prehodno obdobje ali primerne kvote ali opustijo zaveze za najbolj občutljive sektorje; meni, da bi lahko le tak rezultat spodbuja konkurenčnost in je v korist potrošnikom in proizvajalcem; poziva k vključitvi učinkovitih dvostranskih zaščitnih ukrepov, da bi preprečili nenaden porast uvoza, ki bi lahko močno oškodoval ali ogrozil evropske proizvajalce v občutljivih sektorjih ter k izvajanju posebnih ukrepov za zaščito občutljivih izdelkov iz najbolj oddaljenih regij, zlasti izključitvi posebnega sladkorja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je kmetijstvo zelo občutljiv sektor in bi bilo treba pri dokončnem uravnoteženem rezultatu pri poglavjih o kmetijstvu in ribištvu upoštevati interese vseh evropskih proizvajalcev, na primer proizvajalcev mesa, mlečnih izdelkov, sladkorja, žit in tekstila, pa tudi tistih v najbolj oddaljenih regijah, na primer tako, da se uvedejo prehodno obdobje ali primerne kvote ali opustijo zaveze za najbolj občutljive sektorje; meni, da bi lahko le tak rezultat spodbuja konkurenčnost in je v korist potrošnikom in proizvajalcem; poziva k vključitvi učinkovitih dvostranskih zaščitnih ukrepov, da bi preprečili nenaden porast uvoza, ki bi lahko močno oškodoval ali ogrozil evropske proizvajalce v občutljivih sektorjih ter k izvajanju posebnih ukrepov za zaščito občutljivih izdelkov iz najbolj oddaljenih regij, zlasti izključitvi posebnega sladkorja;

| 10. | poudarja, da morajo iz pogajanj iziti učinkovite in izvršljive določbe o priznavanju in zaščiti pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo iz pogajanj iziti učinkovite in izvršljive določbe o priznavanju in zaščiti pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami;

| 11. | poziva Komisijo, naj čim prej opravi obsežno oceno učinka, ki bi ga ta sporazuma utegnila imeti na trajnostnost, da bo lahko temeljito ovrednotila morebitne prednosti in slabosti poglabljanja trgovinskih in naložbenih odnosov EU z Avstralijo in Novo Zelandijo, ki bodo koristile prebivalstvu in podjetje na obeh straneh, tudi v najbolj oddaljenih regijah in čezmorskih državah in ozemljih; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj čim prej opravi obsežno oceno učinka, ki bi ga ta sporazuma utegnila imeti na trajnostnost, da bo lahko temeljito ovrednotila morebitne prednosti in slabosti poglabljanja trgovinskih in naložbenih odnosov EU z Avstralijo in Novo Zelandijo, ki bodo koristile prebivalstvu in podjetje na obeh straneh, tudi v najbolj oddaljenih regijah in čezmorskih državah in ozemljih;

| 12. | poziva Komisijo, naj začetek pogajanj z Avstralijo in Novo Zelandijo pogoji z zavezo vseh pogodbenic, da bodo pogajanja vodile čim bolj pregledno ter pri tem v celoti spoštovale najboljšo prakso, pridobljeno pri drugih pogajanjih, ter vodile stalen dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo, ter vključi v predpriprave nanje pričakovano raven ambicij; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj začetek pogajanj z Avstralijo in Novo Zelandijo pogoji z zavezo vseh pogodbenic, da bodo pogajanja vodile čim bolj pregledno ter pri tem v celoti spoštovale najboljšo prakso, pridobljeno pri drugih pogajanjih, ter vodile stalen dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo, ter vključi v predpriprave nanje pričakovano raven ambicij;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladama in parlamentoma Avstralije in Nove Zelandije. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladama in parlamentoma Avstralije in Nove Zelandije.

---

(1)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 210.

(2)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 210.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/139

---

P8_TA(2016)0065

Uvedba usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o uvedbi usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah (2016/2540(RSP))

(2018/C 035/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 4. februarja 2016 o uvedbi usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 4. februarja 2016 o uvedbi usklajenih sistemov za registracijo hišnih živali v državah članicah,

| — | ob upoštevanju člena 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o delovanju skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o delovanju skupne kmetijske politike,

| — | ob upoštevanju člena 114 PDEU o vzpostavitvi in delovanju enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114 PDEU o vzpostavitvi in delovanju enotnega trga,

| — | ob upoštevanju člena 168(4)(b) PDEU o ukrepih na veterinarskem in fitosanitarnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168(4)(b) PDEU o ukrepih na veterinarskem in fitosanitarnem področju,

| — | ob upoštevanju člena 169 PDEU o ukrepih za varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 169 PDEU o ukrepih za varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju člena 13 PDEU, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije v celoti upoštevajo zahteve po dobrobiti živali kot čutečih bitij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 PDEU, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije v celoti upoštevajo zahteve po dobrobiti živali kot čutečih bitij,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 577/2013 z dne 28. junija 2013 o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo skladnost z nekaterimi pogoji iz Uredbe (EU) št. 576/2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 577/2013 z dne 28. junija 2013 o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo skladnost z nekaterimi pogoji iz Uredbe (EU) št. 576/2013,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. aprila 2014 o predlogu uredbe o zdravju živali (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. aprila 2014 o predlogu uredbe o zdravju živali (1),

| — | ob upoštevanju sklepov 3 050. seje Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. novembra 2010 o dobrem počutju psov in mačk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3 050. seje Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. novembra 2010 o dobrem počutju psov in mačk,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 792/2012 z dne 23. avgusta 2012 o določitvi pravil za obliko dovoljenj, potrdil in drugih dokumentov iz Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi in spremembi uUredbe Komisije (ES) št. 865/2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 792/2012 z dne 23. avgusta 2012 o določitvi pravil za obliko dovoljenj, potrdil in drugih dokumentov iz Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi in spremembi uUredbe Komisije (ES) št. 865/2006,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev študije večsektorske, medpanožne in interdisciplinarne strateške študijske skupine o zoonozah pri hišnih živalih (CALLISTO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev študije večsektorske, medpanožne in interdisciplinarne strateške študijske skupine o zoonozah pri hišnih živalih (CALLISTO),

| — | ob upoštevanju prvih rezultatov študije EU o psih in mačkah, vključenih v komercialne dejavnosti, ki je bila na podlagi izjave Komisije, priložene Uredbi (EU) št. 576/2013, izvedena v 12 državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvih rezultatov študije EU o psih in mačkah, vključenih v komercialne dejavnosti, ki je bila na podlagi izjave Komisije, priložene Uredbi (EU) št. 576/2013, izvedena v 12 državah članicah,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Komisija financirala študijo o dobrobiti psov in mačk, vključenih v komercialne dejavnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija financirala študijo o dobrobiti psov in mačk, vključenih v komercialne dejavnosti;

| B. | ker imajo nevladne organizacije, organi kazenskega pregona, pristojni organi in veterinarji dokaze o vse večjem obsegu nezakonite trgovine s hišnimi živalmi, razširjenih zlorabah ureditve o premikih hišnih živali, izogibanju pregledom in ponarejanju dokumentov; |
| --- | --- |

B.

ker imajo nevladne organizacije, organi kazenskega pregona, pristojni organi in veterinarji dokaze o vse večjem obsegu nezakonite trgovine s hišnimi živalmi, razširjenih zlorabah ureditve o premikih hišnih živali, izogibanju pregledom in ponarejanju dokumentov;

| C. | ker je po navedbah nevladnih organizacij, organov kazenskega pregona in pristojnih organov nezakonita trgovina s hišnimi živalmi, med drugim tudi prostoživečimi in eksotičnimi, povezana s hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

C.

ker je po navedbah nevladnih organizacij, organov kazenskega pregona in pristojnih organov nezakonita trgovina s hišnimi živalmi, med drugim tudi prostoživečimi in eksotičnimi, povezana s hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom;

| D. | ker kljub nedavnim izboljšavam še vedno obstajajo precejšnje težave v zvezi s podatki v potnih listih za hišne živali, zlasti glede zanesljivosti podatka o starosti posamezne živali; |
| --- | --- |

D.

ker kljub nedavnim izboljšavam še vedno obstajajo precejšnje težave v zvezi s podatki v potnih listih za hišne živali, zlasti glede zanesljivosti podatka o starosti posamezne živali;

| E. | ker se hišne živali, s katerimi se nezakonito trguje, pogosto gojijo v neprimernih razmerah, niso socializirane in so bolj izpostavljene tveganju bolezni in ker je 70 % novih bolezni, ki so se v zadnjih desetletjih pojavile pri ljudeh, živalskega izvora, poleg tega pa so živali, ki se običajno gojijo kot hišne, prenašalci in gostitelji številnih zoonoz, tudi stekline; |
| --- | --- |

E.

ker se hišne živali, s katerimi se nezakonito trguje, pogosto gojijo v neprimernih razmerah, niso socializirane in so bolj izpostavljene tveganju bolezni in ker je 70 % novih bolezni, ki so se v zadnjih desetletjih pojavile pri ljudeh, živalskega izvora, poleg tega pa so živali, ki se običajno gojijo kot hišne, prenašalci in gostitelji številnih zoonoz, tudi stekline;

| F. | ker v večini držav članic že veljajo določene zahteve glede registracije in/ali identifikacije hišnih živali; ker večina teh podatkovnih baz še ni usklajena, sledljivosti pri premikih hišnih živali po EU pa je omejena; |
| --- | --- |

F.

ker v večini držav članic že veljajo določene zahteve glede registracije in/ali identifikacije hišnih živali; ker večina teh podatkovnih baz še ni usklajena, sledljivosti pri premikih hišnih živali po EU pa je omejena;

| G. | ker bi bile usklajene zahteve za identifikacijo in registracijo hišnih živali pomemben korak naprej pri varstvu dobrobiti živali ter javnega zdravja in zdravja živali, zagotovile pa bi tudi učinkovito sledljivost hišnih živali znotraj Unije; |
| --- | --- |

G.

ker bi bile usklajene zahteve za identifikacijo in registracijo hišnih živali pomemben korak naprej pri varstvu dobrobiti živali ter javnega zdravja in zdravja živali, zagotovile pa bi tudi učinkovito sledljivost hišnih živali znotraj Unije;

| H. | ker nekatere države članice (Nizozemska in Belgija) že imajo pozitivne sezname za gojenje in/ali prodajo hišnih živali; |
| --- | --- |

H.

ker nekatere države članice (Nizozemska in Belgija) že imajo pozitivne sezname za gojenje in/ali prodajo hišnih živali;

| 1. | poudarja pozitivni prispevek hišnih živali v življenju milijonov posameznih lastnikov in družin po vsej EU ter ponovno potrjuje, da bi lastniki morali imeti možnost s svojimi hišnimi živalmi varno in nadzorovano potovati po vsej Uniji; |
| --- | --- |

1.

poudarja pozitivni prispevek hišnih živali v življenju milijonov posameznih lastnikov in družin po vsej EU ter ponovno potrjuje, da bi lastniki morali imeti možnost s svojimi hišnimi živalmi varno in nadzorovano potovati po vsej Uniji;

| 2. | pozdravlja izboljšave v ureditvi o premikih hišnih živali iz Uredbe (EU) št. 576/2013, na primer dodane zaščitne elemente v potnem listu za hišne živali, in prihodnje izboljšave, ko bosta sozakonodajalca sprejela zakon o zdravju živali; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izboljšave v ureditvi o premikih hišnih živali iz Uredbe (EU) št. 576/2013, na primer dodane zaščitne elemente v potnem listu za hišne živali, in prihodnje izboljšave, ko bosta sozakonodajalca sprejela zakon o zdravju živali;

| 3. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da imajo nevladne organizacije, organi kazenskega pregona, pristojni organi in veterinarji nedvomne dokaze o vse pogostejših zlorabah ureditve o premikih hišnih živali, saj se izkorišča v komercialne namene; |
| --- | --- |

3.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da imajo nevladne organizacije, organi kazenskega pregona, pristojni organi in veterinarji nedvomne dokaze o vse pogostejših zlorabah ureditve o premikih hišnih živali, saj se izkorišča v komercialne namene;

| 4. | ugotavlja, da pomanjkanje cepljenja, primernega protivirusnega zdravljenja ter veterinarske in sanitarne oskrbe pri hišnih živalih, s katerimi se nezakonito trguje, pogosto pomeni, da jih je treba zdraviti z antibiotiki; poudarja, da se s tem povečuje nevarnost protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da pomanjkanje cepljenja, primernega protivirusnega zdravljenja ter veterinarske in sanitarne oskrbe pri hišnih živalih, s katerimi se nezakonito trguje, pogosto pomeni, da jih je treba zdraviti z antibiotiki; poudarja, da se s tem povečuje nevarnost protimikrobne odpornosti;

| 5. | z zaskrbljenostjo opaža vse večji obseg trgovine – tako zakonite kot nezakonite – s prostoživečimi živalmi, ki se običajno gojijo kot hišne živali; ugotavlja, da gojenje prostoživečih živali kot hišnih živali pomembno ogroža dobrobit teh živali ter zdravje in varnosti ljudi; ugotavlja, da ima trgovina resne posledice za prostoživeče vrste, ki se lovijo za namene trgovanja; poziva Komisijo, naj sprejme odločne in učinkovite ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini s hišnimi živalmi, vključno s prostoživečimi živalmi, ki se gojijo kot hišne živali; |
| --- | --- |

5.

z zaskrbljenostjo opaža vse večji obseg trgovine – tako zakonite kot nezakonite – s prostoživečimi živalmi, ki se običajno gojijo kot hišne živali; ugotavlja, da gojenje prostoživečih živali kot hišnih živali pomembno ogroža dobrobit teh živali ter zdravje in varnosti ljudi; ugotavlja, da ima trgovina resne posledice za prostoživeče vrste, ki se lovijo za namene trgovanja; poziva Komisijo, naj sprejme odločne in učinkovite ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini s hišnimi živalmi, vključno s prostoživečimi živalmi, ki se gojijo kot hišne živali;

| 6. | ugotavlja, da imajo sicer mnoge države članice obvezen sistem za identifikacijo in registracijo hišnih živali, a so med njimi razlike glede tega, katere informacije se beležijo, za katere vrste živali veljajo zahteve za identifikacijo in registracijo ter na kateri ravni upravljanja se informacije hranijo; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da imajo sicer mnoge države članice obvezen sistem za identifikacijo in registracijo hišnih živali, a so med njimi razlike glede tega, katere informacije se beležijo, za katere vrste živali veljajo zahteve za identifikacijo in registracijo ter na kateri ravni upravljanja se informacije hranijo;

| 7. | meni, da bi bile z ustreznimi zahtevami za identifikacijo in registracijo psov (Canis lupus familiaris) in mačk (Felis silvestris catus) manjše možnosti za ponarejanje dokumentov in nezakonito trgovino, s čimer bi izboljšali dobrobit živali, zaščitili javno zdravje in zdravje živali ter zagotovili učinkovito sledljivost znotraj Unije; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bile z ustreznimi zahtevami za identifikacijo in registracijo psov (Canis lupus familiaris) in mačk (Felis silvestris catus) manjše možnosti za ponarejanje dokumentov in nezakonito trgovino, s čimer bi izboljšali dobrobit živali, zaščitili javno zdravje in zdravje živali ter zagotovili učinkovito sledljivost znotraj Unije;

| 8. | poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti uredbe o prenosljivih živalskih boleznih (zakon o zdravju živali) nemudoma sprejme delegirani akt o določitvi pravil v skladu s členoma 109 in 118 uredbe v zvezi z nadrobnimi usklajenimi sistemi za sredstva in načine identifikacije in registracije psov (Canis lupus familiaris) in mačk (Felis silvestris catus); poudarja, da bi bilo treba v skladu z ustreznimi pravnimi standardi EU o varstvu osebnih podatkov spoštovati osebne podatke lastnikov in prodajalcev hišnih živali; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti uredbe o prenosljivih živalskih boleznih (zakon o zdravju živali) nemudoma sprejme delegirani akt o določitvi pravil v skladu s členoma 109 in 118 uredbe v zvezi z nadrobnimi usklajenimi sistemi za sredstva in načine identifikacije in registracije psov (Canis lupus familiaris) in mačk (Felis silvestris catus); poudarja, da bi bilo treba v skladu z ustreznimi pravnimi standardi EU o varstvu osebnih podatkov spoštovati osebne podatke lastnikov in prodajalcev hišnih živali;

| 9. | poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti uredbe o prenosljivih živalskih boleznih razmisli o sprejetju delegiranih aktov, s katerimi bo v skladu s členoma 109 in 118 uredbe določila pravila v zvezi z nadrobnimi usklajenimi sistemi za sredstva in načine identifikacije in registracije hišnih živali, kot je določeno v Prilogi 1 k omenjeni uredbi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti uredbe o prenosljivih živalskih boleznih razmisli o sprejetju delegiranih aktov, s katerimi bo v skladu s členoma 109 in 118 uredbe določila pravila v zvezi z nadrobnimi usklajenimi sistemi za sredstva in načine identifikacije in registracije hišnih živali, kot je določeno v Prilogi 1 k omenjeni uredbi;

| 10. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja objavi sklepne ugotovitve študije o dobrobiti psov in mačk, vključenih v komercialne dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj brez odlašanja objavi sklepne ugotovitve študije o dobrobiti psov in mačk, vključenih v komercialne dejavnosti;

| 11. | meni, da bo usklajen sistem za identifikacijo in registracijo hišnih živali po vsej EU bolj koristen kot zgolj preprečevanje nezakonite trgovine; meni, da bo med drugim koristen za namene izsleditve vira živalskih kužnih bolezni ter obravnave zlorab živali in drugih vprašanj v zvezi z njihovo dobrobitjo; |
| --- | --- |

11.

meni, da bo usklajen sistem za identifikacijo in registracijo hišnih živali po vsej EU bolj koristen kot zgolj preprečevanje nezakonite trgovine; meni, da bo med drugim koristen za namene izsleditve vira živalskih kužnih bolezni ter obravnave zlorab živali in drugih vprašanj v zvezi z njihovo dobrobitjo;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0381.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0197.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/142

---

P8_TA(2016)0066

Humanitarne razmere v Jemnu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2016/2515(RSP))

(2018/C 035/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 10. januarja 2016 o napadu na zdravstveni center Zdravnikov brez meja v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 10. januarja 2016 o napadu na zdravstveni center Zdravnikov brez meja v Jemnu,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govornice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2015 o obnovitvi pogovorov o Jemnu pod okriljem OZN, in skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 2. oktobra 2015 o Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govornice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2015 o obnovitvi pogovorov o Jemnu pod okriljem OZN, in skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 2. oktobra 2015 o Jemnu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Jemnu, zlasti z dne 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Jemnu, zlasti z dne 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Organizacije združenih narodov o Jemnu, zlasti resolucij št. 2216 (2015), št. 2201 (2015) in št. 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Organizacije združenih narodov o Jemnu, zlasti resolucij št. 2216 (2015), št. 2201 (2015) in št. 2140 (2014),

| — | ob upoštevanju izjav predstavnika generalnega sekretarja OZN z dne 10. januarja 2016 in 8. januarja 2016 o Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predstavnika generalnega sekretarja OZN z dne 10. januarja 2016 in 8. januarja 2016 o Jemnu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in(4) Poslovnika,

| A. | ker so sedanjo krizo v Jemnu povzročile zaporedne vlade, ki niso uspele uresničiti legitimnih teženj jemenskega prebivalstva po demokraciji, gospodarskem in družbenem razvoju ter stabilnosti in varnosti; ker so s tem nastale ugodne razmere za izbruh nasilnih konfliktov, saj niso uspeli vzpostaviti vključujoče vlade in poštene delitve oblasti ter so si sistematično zatiskali oči pred številnimi plemenskimi napetostmi v državi, razširjeno negotovostjo in gospodarsko ohromelostjo; |
| --- | --- |

A.

ker so sedanjo krizo v Jemnu povzročile zaporedne vlade, ki niso uspele uresničiti legitimnih teženj jemenskega prebivalstva po demokraciji, gospodarskem in družbenem razvoju ter stabilnosti in varnosti; ker so s tem nastale ugodne razmere za izbruh nasilnih konfliktov, saj niso uspeli vzpostaviti vključujoče vlade in poštene delitve oblasti ter so si sistematično zatiskali oči pred številnimi plemenskimi napetostmi v državi, razširjeno negotovostjo in gospodarsko ohromelostjo;

| B. | ker je vojaško posredovanje v Jemnu pod vodstvom Saudove Arabije, za katero je zaprosil jemenski predsednik Abd Rabu Mansur Hadi, vključno z uporabo mednarodno prepovedanih kasetnih bomb, povzročilo katastrofalne humanitarne razmere, ki so prizadele prebivalstvo po vsej državi, prinesle hude posledice za vso regijo in pomenijo grožnjo za mednarodni mir in varnost; ker je jemensko civilno prebivalstvo ki ga že tako ogrožajo nevzdržne življenjske razmere, prva žrtev sedanjega vojaškega zaostrovanja; |
| --- | --- |

B.

ker je vojaško posredovanje v Jemnu pod vodstvom Saudove Arabije, za katero je zaprosil jemenski predsednik Abd Rabu Mansur Hadi, vključno z uporabo mednarodno prepovedanih kasetnih bomb, povzročilo katastrofalne humanitarne razmere, ki so prizadele prebivalstvo po vsej državi, prinesle hude posledice za vso regijo in pomenijo grožnjo za mednarodni mir in varnost; ker je jemensko civilno prebivalstvo ki ga že tako ogrožajo nevzdržne življenjske razmere, prva žrtev sedanjega vojaškega zaostrovanja;

| C. | ker hutijevski uporniki oblegajo Taiz, tretje največje mesto v Jemnu, in ovirajo dostavo humanitarne pomoči; ker je po navedbah Stephena O'Briena, generalnega podsekretarja OZN za humanitarne razmere in koordinatorja za nujno pomoč, tam ujetih približno 200 000 civilistov brez pitne vode, hrane, zdravil in druge življenjsko pomembne pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

C.

ker hutijevski uporniki oblegajo Taiz, tretje največje mesto v Jemnu, in ovirajo dostavo humanitarne pomoči; ker je po navedbah Stephena O'Briena, generalnega podsekretarja OZN za humanitarne razmere in koordinatorja za nujno pomoč, tam ujetih približno 200 000 civilistov brez pitne vode, hrane, zdravil in druge življenjsko pomembne pomoči in zaščite;

| D. | ker je bilo od začetka spopadov ubitih najmanj 5 979 ljudi, od tega skoraj polovica civilistov, 28 208 pa je bilo ranjenih; ker je med žrtvami na stotine žensk in otrok; ker humanitarne posledice nenehnih spopadov med različnimi milicami, bombardiranj in motenj pri zagotavljanju osnovnih storitev za civilno prebivalstvo dosegajo zaskrbljujoče razsežnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo od začetka spopadov ubitih najmanj 5 979 ljudi, od tega skoraj polovica civilistov, 28 208 pa je bilo ranjenih; ker je med žrtvami na stotine žensk in otrok; ker humanitarne posledice nenehnih spopadov med različnimi milicami, bombardiranj in motenj pri zagotavljanju osnovnih storitev za civilno prebivalstvo dosegajo zaskrbljujoče razsežnosti;

| E. | ker po podatkih pregleda humanitarnih potreb za leto 2016, objavljenega novembra 2015, 21,2 milijona ljudi (82 % tamkajšnjega prebivalstva) potrebuje neko obliko humanitarne pomoči; ker se tudi ocenjuje, da je podhranjenih skoraj 2,1 milijona ljudi, vključno z 1,3 milijona otrok, ki trpijo za hudo akutno podhranjenostjo; |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih pregleda humanitarnih potreb za leto 2016, objavljenega novembra 2015, 21,2 milijona ljudi (82 % tamkajšnjega prebivalstva) potrebuje neko obliko humanitarne pomoči; ker se tudi ocenjuje, da je podhranjenih skoraj 2,1 milijona ljudi, vključno z 1,3 milijona otrok, ki trpijo za hudo akutno podhranjenostjo;

| F. | ker je EU leta 2015 zagotovila 52 milijonov EUR nove humanitarne pomoči za krizo v Jemnu in njene posledice za države Afriškega roga; ker bo EU zagotovila do 2 milijona EUR za vzpostavitev mehanizma OZN za preverjanje in inšpekcijske preglede (UNVIM) trgovskega ladijskega prometa v Jemen, da bi olajšala nemoten pretok trgovskih izdelkov in humanitarne pomoči v to državo; |
| --- | --- |

F.

ker je EU leta 2015 zagotovila 52 milijonov EUR nove humanitarne pomoči za krizo v Jemnu in njene posledice za države Afriškega roga; ker bo EU zagotovila do 2 milijona EUR za vzpostavitev mehanizma OZN za preverjanje in inšpekcijske preglede (UNVIM) trgovskega ladijskega prometa v Jemen, da bi olajšala nemoten pretok trgovskih izdelkov in humanitarne pomoči v to državo;

| G. | ker pogosto poročajo o zračnih napadih vojaške koalicije pod vodstvom Saudove Arabije na civilne cilje, med njimi bolnišnice, šole, tržnice, žitnice, pristanišča in taborišče za razseljene osebe, pri čemer se uničuje osnovna infrastruktura za dostavo pomoči in poslabšuje hudo pomanjkanje hrane in goriva v državi; ker so 10. januarja 2016 bombardirali bolnišnico na severu Jemna, v kateri so delovali Zdravniki brez meja, pri čemer je bilo ubitih najmanj šest ljudi, več kot deset je bilo ranjenih, vključno z osebjem Zdravnikov brez meja, zdravstveni objekti pa so bili hudo poškodovani; ker je bil to najnovejši v vrsti napadov na zdravstvene objekte; ker so bili številni spomeniki in arheološka najdišča nepopravljivo poškodovani ali uničeni, tudi deli stare Sane, ki je na Unescovem seznamu kulturne dediščine; |
| --- | --- |

G.

ker pogosto poročajo o zračnih napadih vojaške koalicije pod vodstvom Saudove Arabije na civilne cilje, med njimi bolnišnice, šole, tržnice, žitnice, pristanišča in taborišče za razseljene osebe, pri čemer se uničuje osnovna infrastruktura za dostavo pomoči in poslabšuje hudo pomanjkanje hrane in goriva v državi; ker so 10. januarja 2016 bombardirali bolnišnico na severu Jemna, v kateri so delovali Zdravniki brez meja, pri čemer je bilo ubitih najmanj šest ljudi, več kot deset je bilo ranjenih, vključno z osebjem Zdravnikov brez meja, zdravstveni objekti pa so bili hudo poškodovani; ker je bil to najnovejši v vrsti napadov na zdravstvene objekte; ker so bili številni spomeniki in arheološka najdišča nepopravljivo poškodovani ali uničeni, tudi deli stare Sane, ki je na Unescovem seznamu kulturne dediščine;

| H. | ker zaradi zmanjšane zmogljivosti pristanišč ter zastojev zaradi poškodovane infrastrukture in objektov v državo pride zgolj 15 % uvoza goriva v primerjavi s količino pred krizo; ker je po podatkih Organizacije za prehrano in kmetijstvo na podlagi modela za klasifikacijo glede na prehransko varnost (IPC) osem provinc razvrščenih kot izredno ogroženih z vidika prehranske varnosti, in sicer Sada, Hadžah, Hodeida, Taiz, Al Dhale, Lahdž, Abjan in Hadramaut; |
| --- | --- |

H.

ker zaradi zmanjšane zmogljivosti pristanišč ter zastojev zaradi poškodovane infrastrukture in objektov v državo pride zgolj 15 % uvoza goriva v primerjavi s količino pred krizo; ker je po podatkih Organizacije za prehrano in kmetijstvo na podlagi modela za klasifikacijo glede na prehransko varnost (IPC) osem provinc razvrščenih kot izredno ogroženih z vidika prehranske varnosti, in sicer Sada, Hadžah, Hodeida, Taiz, Al Dhale, Lahdž, Abjan in Hadramaut;

| I. | ker so bile po podatkih organizacije Save the Children zaradi spopadov ali pomanjkanja goriva bolnišnice v najmanj 18 od 22 provinc v državi zaprte oziroma jih je to resno prizadelo; ker je 153 zdravstvenih centrov, ki so prej s hrano preskrbovali več kot 450 000 ogroženih otrok, zaprlo vrata, enako pa je storilo tudi 158 zdravstvenih ambulant, pristojnih za nudenje osnovne zdravstvene oskrbe skoraj pol milijona otrokom, mlajših od pet let; |
| --- | --- |

I.

ker so bile po podatkih organizacije Save the Children zaradi spopadov ali pomanjkanja goriva bolnišnice v najmanj 18 od 22 provinc v državi zaprte oziroma jih je to resno prizadelo; ker je 153 zdravstvenih centrov, ki so prej s hrano preskrbovali več kot 450 000 ogroženih otrok, zaprlo vrata, enako pa je storilo tudi 158 zdravstvenih ambulant, pristojnih za nudenje osnovne zdravstvene oskrbe skoraj pol milijona otrokom, mlajših od pet let;

| J. | ker imajo po podatkih Unicefa spopadi v Jemnu hude posledice tudi za dostop otrok do izobraževanja, saj je zaradi zaprtja 3 584 šol (kar je vsaka četrta) šolanje prekinilo skoraj dva milijona otrok; ker je 860 teh šol poškodovanih ali pa nudijo zatočišče razseljenim; |
| --- | --- |

J.

ker imajo po podatkih Unicefa spopadi v Jemnu hude posledice tudi za dostop otrok do izobraževanja, saj je zaradi zaprtja 3 584 šol (kar je vsaka četrta) šolanje prekinilo skoraj dva milijona otrok; ker je 860 teh šol poškodovanih ali pa nudijo zatočišče razseljenim;

| K. | ker so 15. decembra 2015 po vsej državi razglasili premirje, vendar so ga kasneje pogosto kršili; ker mirovni pogovori vojskujočih se strani v Švici sredi decembra 2015 niso prinesli večjega napredka za ustavitev spopadov; ker so obnovitev mirovnih pogovorov pod vodstvom OZN in okriljem posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda, predvideno za 14. januar 2016, začasno preložili zaradi neprekinjenega nasilja; |
| --- | --- |

K.

ker so 15. decembra 2015 po vsej državi razglasili premirje, vendar so ga kasneje pogosto kršili; ker mirovni pogovori vojskujočih se strani v Švici sredi decembra 2015 niso prinesli večjega napredka za ustavitev spopadov; ker so obnovitev mirovnih pogovorov pod vodstvom OZN in okriljem posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda, predvideno za 14. januar 2016, začasno preložili zaradi neprekinjenega nasilja;

| L. | ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in vsega Bližnjega vzhoda; ker je Al Kaida na Arabskem polotoku izkoristila poslabšanje političnih in varnostnih razmer v Jemnu, razširila svojo prisotnost ter povečala število in obseg terorističnih napadov; ker je t. i. Islamska država/Daiš prisotna v Jemnu in je izvedla teroristične napade na šiitske mošeje ter pri tem ubila na stotine ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in vsega Bližnjega vzhoda; ker je Al Kaida na Arabskem polotoku izkoristila poslabšanje političnih in varnostnih razmer v Jemnu, razširila svojo prisotnost ter povečala število in obseg terorističnih napadov; ker je t. i. Islamska država/Daiš prisotna v Jemnu in je izvedla teroristične napade na šiitske mošeje ter pri tem ubila na stotine ljudi;

| M. | ker je stabilen in varen Jemen z dobro delujočo vlado izjemno pomemben za mednarodna prizadevanja v boju proti ekstremizmu in nasilju v tej regiji in zunaj nje ter za mir in stabilnosti znotraj države; |
| --- | --- |

M.

ker je stabilen in varen Jemen z dobro delujočo vlado izjemno pomemben za mednarodna prizadevanja v boju proti ekstremizmu in nasilju v tej regiji in zunaj nje ter za mir in stabilnosti znotraj države;

| N. | ker države članice EU od začetka vojne še vedno dovoljujejo dobavo orožja in z njim povezane opreme v Saudovo Arabijo; ker so te pošiljke kršitev skupnega stališča 2008/944/SZVP o nadzoru nad izvozom orožja, ki državam članicam izrecno prepoveduje izdajanje licenc za orožje, če obstaja očitno tveganje, da se bo izvožena vojaška tehnologija ali oprema uporabila za resne kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter ogrožala mir, varnost in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

N.

ker države članice EU od začetka vojne še vedno dovoljujejo dobavo orožja in z njim povezane opreme v Saudovo Arabijo; ker so te pošiljke kršitev skupnega stališča 2008/944/SZVP o nadzoru nad izvozom orožja, ki državam članicam izrecno prepoveduje izdajanje licenc za orožje, če obstaja očitno tveganje, da se bo izvožena vojaška tehnologija ali oprema uporabila za resne kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter ogrožala mir, varnost in stabilnost v regiji;

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi skrb vzbujajočega poslabšanja humanitarnih razmer v Jemnu, za katere so značilni neustrezna prehranska varnost in huda podhranjenost, neselektivni napadi na civiliste ter zdravstveno in humanitarno osebje, uničevanje civilne in zdravstvene infrastrukture zaradi notranjega konflikta, zaostrovanje letalskih napadov koalicije pod vodstvom Saudove Arabije, spopadov na tleh in obstreljevanja, kljub večkratnim pozivom k ponovni prekinitvi spopadov; globoko obžaluje izgubo življenj zaradi konflikta in trpljenje tistih, ki so se znašli sredi spopadov, in izreka sožalje družinam žrtev; ponovno izraža svojo zavezanost nadaljnji podpori Jemnu in njegovim prebivalcem; |
| --- | --- |

1.

je močno zaskrbljen zaradi skrb vzbujajočega poslabšanja humanitarnih razmer v Jemnu, za katere so značilni neustrezna prehranska varnost in huda podhranjenost, neselektivni napadi na civiliste ter zdravstveno in humanitarno osebje, uničevanje civilne in zdravstvene infrastrukture zaradi notranjega konflikta, zaostrovanje letalskih napadov koalicije pod vodstvom Saudove Arabije, spopadov na tleh in obstreljevanja, kljub večkratnim pozivom k ponovni prekinitvi spopadov; globoko obžaluje izgubo življenj zaradi konflikta in trpljenje tistih, ki so se znašli sredi spopadov, in izreka sožalje družinam žrtev; ponovno izraža svojo zavezanost nadaljnji podpori Jemnu in njegovim prebivalcem;

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi letalskih napadov koalicije, ki jo vodi Saudova Arabija, in zaradi pomorske blokade, ki jo je naložila Jemnu, kar je povzročilo že na tisoče mrtvih, dodatno destabilizira Jemen, uničuje fizično infrastrukturo v državi, ustvarja nestabilnost, ki jo izkoriščajo teroristične in ekstremistične organizacije, kot sta Islamska država/Daiš in Al Kaida na Arabskem polotoku, ter poslabšuje že tako kritične humanitarne razmere; močno obsoja tudi destabilizacijo in nasilna dejanja hutijevcev, ki jih podpira Iran, vključno z obleganjem Taiza, ki ima katastrofalne humanitarne posledice za njegove prebivalce; |
| --- | --- |

2.

je zelo zaskrbljen zaradi letalskih napadov koalicije, ki jo vodi Saudova Arabija, in zaradi pomorske blokade, ki jo je naložila Jemnu, kar je povzročilo že na tisoče mrtvih, dodatno destabilizira Jemen, uničuje fizično infrastrukturo v državi, ustvarja nestabilnost, ki jo izkoriščajo teroristične in ekstremistične organizacije, kot sta Islamska država/Daiš in Al Kaida na Arabskem polotoku, ter poslabšuje že tako kritične humanitarne razmere; močno obsoja tudi destabilizacijo in nasilna dejanja hutijevcev, ki jih podpira Iran, vključno z obleganjem Taiza, ki ima katastrofalne humanitarne posledice za njegove prebivalce;

| 3. | poudarja, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje pod vodstvom Združenih narodov, in vse države poziva, naj pomagajo pri zadovoljevanju humanitarnih potreb; poziva vse strani, naj omogočijo vstop in dostavo nujno potrebne hrane, zdravil, goriva in druge potrebne pomoči prek OZN in mednarodnih humanitarnih poti, da bi zadovoljili nujne potrebe civilistov, ki jih je prizadela kriza, v skladu z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; poziva k humanitarni prekinitvi ognja, da bi lahko življenjsko pomembna pomoč nemudoma prišla do Jemencev; poudarja, da je zato nujno treba še bolj olajšati dostop trgovskega ladijskega prometa do Jemna; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje pod vodstvom Združenih narodov, in vse države poziva, naj pomagajo pri zadovoljevanju humanitarnih potreb; poziva vse strani, naj omogočijo vstop in dostavo nujno potrebne hrane, zdravil, goriva in druge potrebne pomoči prek OZN in mednarodnih humanitarnih poti, da bi zadovoljili nujne potrebe civilistov, ki jih je prizadela kriza, v skladu z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; poziva k humanitarni prekinitvi ognja, da bi lahko življenjsko pomembna pomoč nemudoma prišla do Jemencev; poudarja, da je zato nujno treba še bolj olajšati dostop trgovskega ladijskega prometa do Jemna;

| 4. | poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo na področju človekovih pravic, da bi zaščitili civiliste in preprečili neposredne napade na civilno infrastrukturo, zlasti zdravstvene objekte in sisteme vodooskrbe; zahteva neodvisno preiskavo vseh obtožb o zlorabah, mučenju, načrtnih pobojih civilistov in drugih kršitvah mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

4.

poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo na področju človekovih pravic, da bi zaščitili civiliste in preprečili neposredne napade na civilno infrastrukturo, zlasti zdravstvene objekte in sisteme vodooskrbe; zahteva neodvisno preiskavo vseh obtožb o zlorabah, mučenju, načrtnih pobojih civilistov in drugih kršitvah mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava;

| 5. | želi spomniti vse strani, da so bolnišnice in zdravstveno osebje izrecno zaščiteni z mednarodnim humanitarnim pravom in da so namerni napadi na civiliste in civilno infrastrukturo vojna hudodelstva; poziva k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; poziva vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna in poudarja, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti vse strani, da so bolnišnice in zdravstveno osebje izrecno zaščiteni z mednarodnim humanitarnim pravom in da so namerni napadi na civiliste in civilno infrastrukturo vojna hudodelstva; poziva k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; poziva vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna in poudarja, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji;

| 6. | poziva EU, naj učinkovito spodbuja spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, kot je določeno v ustreznih smernicah EU; zlasti poudarja, da mora EU v političnem dialogu s Saudovo Arabijo izpostaviti nujnost spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava ter razmisliti o drugih ukrepih, v skladu s smernicam EU za spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom, če dialog ne bo prinesel rezultatov; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj učinkovito spodbuja spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, kot je določeno v ustreznih smernicah EU; zlasti poudarja, da mora EU v političnem dialogu s Saudovo Arabijo izpostaviti nujnost spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava ter razmisliti o drugih ukrepih, v skladu s smernicam EU za spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom, če dialog ne bo prinesel rezultatov;

| 7. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sproži pobudo za vzpostavitev embarga EU na prodajo orožja Saudovi Arabiji, saj so bile za to državo izrečene hude obtožbe, da v Jemnu krši mednarodno humanitarno pravo, zato bi bilo nadaljnje izdajanje dovoljenj za prodajo orožja Saudovi Arabiji v nasprotju s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008; |
| --- | --- |

7.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sproži pobudo za vzpostavitev embarga EU na prodajo orožja Saudovi Arabiji, saj so bile za to državo izrečene hude obtožbe, da v Jemnu krši mednarodno humanitarno pravo, zato bi bilo nadaljnje izdajanje dovoljenj za prodajo orožja Saudovi Arabiji v nasprotju s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008;

| 8. | meni, da sta Saudova Arabija in Iran bistvena za rešitev krize, in ju poziva, naj delujeta pragmatično in v dobri veri, da bi končali spopade v Jemnu; |
| --- | --- |

8.

meni, da sta Saudova Arabija in Iran bistvena za rešitev krize, in ju poziva, naj delujeta pragmatično in v dobri veri, da bi končali spopade v Jemnu;

| 9. | poudarja, da lahko le politična in vključujoča rešitev konflikta, dosežena s pogajanji, ponovno vzpostavi mir ter ohrani enotnost, suverenost, neodvisnosti in ozemeljsko celovitost Jemna; poziva vse strani, naj se čimprej brezpogojno in v dobri veri udeležijo novega kroga mirovnih pogajanj pod vodstvom OZN, tudi tako, da svoje razlike premostijo z dialogom in posvetovanji, da zavrnejo nasilna dejanja za doseganje političnih ciljev ter da se vzdržijo izzivanja in vseh enostranskih dejanj, ki bi ogrozila politično rešitev; podpira prizadevanja posebnega odposlanca OZN Ismaila Ulda Šejka Ahmeda za mirovne pogovore pod okriljem OZN v skladu s pobudo Sveta za sodelovanje v Zalivu, izidom konference za nacionalni dialog in ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN, zlasti resolucij št. 2140 (2014) in št. 2216 (2015); |
| --- | --- |

9.

poudarja, da lahko le politična in vključujoča rešitev konflikta, dosežena s pogajanji, ponovno vzpostavi mir ter ohrani enotnost, suverenost, neodvisnosti in ozemeljsko celovitost Jemna; poziva vse strani, naj se čimprej brezpogojno in v dobri veri udeležijo novega kroga mirovnih pogajanj pod vodstvom OZN, tudi tako, da svoje razlike premostijo z dialogom in posvetovanji, da zavrnejo nasilna dejanja za doseganje političnih ciljev ter da se vzdržijo izzivanja in vseh enostranskih dejanj, ki bi ogrozila politično rešitev; podpira prizadevanja posebnega odposlanca OZN Ismaila Ulda Šejka Ahmeda za mirovne pogovore pod okriljem OZN v skladu s pobudo Sveta za sodelovanje v Zalivu, izidom konference za nacionalni dialog in ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN, zlasti resolucij št. 2140 (2014) in št. 2216 (2015);

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav in vladi Jemna. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav in vladi Jemna.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0270.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 2. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/146

---

P8_TA(2016)0030

Zahteva za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM))

(2018/C 035/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu, ki jo je dne 13. avgusta 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s postopkom, ki ga bo sprožil poljski generalni inšpektor za cestni transport (ref. št. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 29. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu, ki jo je dne 13. avgusta 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s postopkom, ki ga bo sprožil poljski generalni inšpektor za cestni transport (ref. št. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 29. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju členov 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvajanju mandata poslanca in senatorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvajanju mandata poslanca in senatorja,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0015/2016),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo poljskega generalnega inšpektorja za cestni transport za odvzem imunitete poljskemu izvoljenemu poslancu Evropskega parlamenta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu v zvezi s prekrškom po členu 92a Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) Zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo poljskega generalnega inšpektorja za cestni transport za odvzem imunitete poljskemu izvoljenemu poslancu Evropskega parlamenta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu v zvezi s prekrškom po členu 92a Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) Zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker člena 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske določata, da poslanec ali senator ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve Sejma oziroma Senata; |
| --- | --- |

C.

ker člena 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske določata, da poslanec ali senator ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve Sejma oziroma Senata;

| D. | ker lahko zgolj Evropski parlament sprejme odločitev o tem, ali se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta ali ne; |
| --- | --- |

D.

ker lahko zgolj Evropski parlament sprejme odločitev o tem, ali se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta ali ne;

| E. | ker se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu očita neupoštevanje omejitve hitrosti v naseljenem območju; |
| --- | --- |

E.

ker se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu očita neupoštevanje omejitve hitrosti v naseljenem območju;

| F. | ker domnevni prekršek nima neposredne ali očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza kot poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker domnevni prekršek nima neposredne ali očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza kot poslanca Evropskega parlamenta;

| G. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva podana z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

G.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva podana z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | sklene, da se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/148

---

P8_TA(2016)0031

Zahteva za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM))

(2018/C 035/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu, ki jo je dne 13. avgusta 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s postopkom, ki ga bo sprožil poljski generalni inšpektor za cestni transport (ref. št. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu, ki jo je dne 13. avgusta 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s postopkom, ki ga bo sprožil poljski generalni inšpektor za cestni transport (ref. št. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju členov 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvajanju mandata poslanca in senatorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvajanju mandata poslanca in senatorja,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0016/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0016/2016),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo poljskega generalnega inšpektorja za cestni transport za odvzem imunitete poljskemu izvoljenemu poslancu Evropskega parlamenta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu v zvezi s prekrškom po členu 92a Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) Zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo poljskega generalnega inšpektorja za cestni transport za odvzem imunitete poljskemu izvoljenemu poslancu Evropskega parlamenta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu v zvezi s prekrškom po členu 92a Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) Zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker člena 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske določata, da poslanec ali senator ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve Sejma oziroma Senata; |
| --- | --- |

C.

ker člena 105(2) in 108 Ustave Republike Poljske določata, da poslanec ali senator ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve Sejma oziroma Senata;

| D. | ker lahko zgolj Evropski parlament sprejme odločitev o tem, ali se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta ali ne; |
| --- | --- |

D.

ker lahko zgolj Evropski parlament sprejme odločitev o tem, ali se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta ali ne;

| E. | ker se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu očita neupoštevanje omejitve hitrosti v naseljenem območju; |
| --- | --- |

E.

ker se Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu očita neupoštevanje omejitve hitrosti v naseljenem območju;

| F. | ker domnevni prekršek nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker domnevni prekršek nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva podana z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

G.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva podana z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | sklene, da se odvzame Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se odvzame Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu odvzame imuniteta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v združenih zadevah Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/150

---

P8_TA(2016)0032

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Florianu Philippotu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Florianu Philippotu (2015/2267(IMM))

(2018/C 035/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Florianu Philippotu, ki jo je dne 2. septembra 2015 posredovalo Ministrstvo za pravosodje Francoske republike v zvezi s postopkom zaradi obrekovanja, v teku pred višjim sodiščem v Nanterru (ref. št. JIJI215000010), in ki je bila na plenarnem zasedanju razglašena 16. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Florianu Philippotu, ki jo je dne 2. septembra 2015 posredovalo Ministrstvo za pravosodje Francoske republike v zvezi s postopkom zaradi obrekovanja, v teku pred višjim sodiščem v Nanterru (ref. št. JIJI215000010), in ki je bila na plenarnem zasedanju razglašena 16. septembra 2015,

| — | po zagovoru Floriana Philippota v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Floriana Philippota v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0014/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0014/2016),

| A. | ker so francoski pravosodni organi podali zahtevo za odvzem imunitete Florianu Philippotu v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je začela država izven Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker so francoski pravosodni organi podali zahtevo za odvzem imunitete Florianu Philippotu v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je začela država izven Evropske unije;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker imajo poleg tega v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker imajo poleg tega v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 26 ustave Francoske republike poslanca ni mogoče preganjati, ga iskati, aretirati, pridržati oziroma se mu ne sme soditi zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, ter ker se poslanca v kazenski zadevi ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti ali omejiti prostost brez dovoljenja parlamenta; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 26 ustave Francoske republike poslanca ni mogoče preganjati, ga iskati, aretirati, pridržati oziroma se mu ne sme soditi zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, ter ker se poslanca v kazenski zadevi ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti ali omejiti prostost brez dovoljenja parlamenta;

| E. | ker je vlada države, ki ni članica Evropske unije, in sicer Katarja, Floriana Philippota obtožila, da je v radijski oddaji 9. januarja 2015 in televizijski oddaji 19. januarja 2015 to državo obrekoval z namigovanji, da financira terorizem; |
| --- | --- |

E.

ker je vlada države, ki ni članica Evropske unije, in sicer Katarja, Floriana Philippota obtožila, da je v radijski oddaji 9. januarja 2015 in televizijski oddaji 19. januarja 2015 to državo obrekoval z namigovanji, da financira terorizem;

| F. | ker so v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije in členom 26 ustave Francoske republike prepovedani civilni ali kazenski postopki proti poslancu zaradi mnenj, ki jih izrazi pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

F.

ker so v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije in členom 26 ustave Francoske republike prepovedani civilni ali kazenski postopki proti poslancu zaradi mnenj, ki jih izrazi pri opravljanju svojih dolžnosti;

| G. | ker določbe francoskega sistema, ki ščitijo predstavnike ljudstva pri opravljanju njihovih dolžnosti, veljajo od leta 1789 in izhajajo iz spoštovanja izražene volje ljudi ter potrebe, da izvoljeni predstavniki v demokratični državi svoje dolžnosti opravljajo svobodno, brez strahu pred sodnimi postopki ali vmešavanjem izvršilne ali sodne oblasti (2); |
| --- | --- |

G.

ker določbe francoskega sistema, ki ščitijo predstavnike ljudstva pri opravljanju njihovih dolžnosti, veljajo od leta 1789 in izhajajo iz spoštovanja izražene volje ljudi ter potrebe, da izvoljeni predstavniki v demokratični državi svoje dolžnosti opravljajo svobodno, brez strahu pred sodnimi postopki ali vmešavanjem izvršilne ali sodne oblasti (2);

| H. | ker se za poslanca evropskega parlamenta ta imuniteta ne nanaša zgolj na mnenja, ki jih izrazi na uradnih sejah Parlamenta, temveč tudi tista, ki jih izrazi drugje, na primer v medijih, če obstaja povezava med izraženim mnenjem in poslansko funkcijo (3); |
| --- | --- |

H.

ker se za poslanca evropskega parlamenta ta imuniteta ne nanaša zgolj na mnenja, ki jih izrazi na uradnih sejah Parlamenta, temveč tudi tista, ki jih izrazi drugje, na primer v medijih, če obstaja povezava med izraženim mnenjem in poslansko funkcijo (3);

| I. | ker spada izražanje mnenj o zunanji politiki Evropske unije in tretjih držav med dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker spada izražanje mnenj o zunanji politiki Evropske unije in tretjih držav med dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| J. | ker torej ni mogoče utemeljiti zahteve za odvzem imunitete Florianu Philippotu; |
| --- | --- |

J.

ker torej ni mogoče utemeljiti zahteve za odvzem imunitete Florianu Philippotu;

| K. | ker bi bilo treba v primeru, da člen 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije za to zadevo ne velja – quod non – zahtevo francoskih organov preučiti kot zahtevo v smislu člena 9 Protokola št. 7, skupaj s členom 26(2) ustave Francoske republike, in torej kot zahtevo za dovoljenje, da se Floriana Philippota v kazenski zadevi aretira „zaradi hudega kaznivega dejanja ali drugega hujšega prekrška“ ali da „se mu na drug način odvzame ali omeji prostost“; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba v primeru, da člen 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije za to zadevo ne velja – quod non – zahtevo francoskih organov preučiti kot zahtevo v smislu člena 9 Protokola št. 7, skupaj s členom 26(2) ustave Francoske republike, in torej kot zahtevo za dovoljenje, da se Floriana Philippota v kazenski zadevi aretira „zaradi hudega kaznivega dejanja ali drugega hujšega prekrška“ ali da „se mu na drug način odvzame ali omeji prostost“;

| L. | ker je na splošno funkcija poslanske imunitete zakonodajni oblasti omogočiti, da izpolnjuje svoje ustavne naloge brez neutemeljenih zunanjih vmešavanj, zlasti izvršilne oblasti (4); ker se to načelo očitno lahko uporabi tudi v kazenskem postopku zaradi obrekovanja, ki ga proti poslancu začne tretja država; |
| --- | --- |

L.

ker je na splošno funkcija poslanske imunitete zakonodajni oblasti omogočiti, da izpolnjuje svoje ustavne naloge brez neutemeljenih zunanjih vmešavanj, zlasti izvršilne oblasti (4); ker se to načelo očitno lahko uporabi tudi v kazenskem postopku zaradi obrekovanja, ki ga proti poslancu začne tretja država;

| M. | ker torej ni potrebno preučiti vprašanja fumus persecutionis oziroma tega, ali je bil kazenski postopek sprožen z namenom, da se oškoduje poslančevo politično delovanje; |
| --- | --- |

M.

ker torej ni potrebno preučiti vprašanja fumus persecutionis oziroma tega, ali je bil kazenski postopek sprožen z namenom, da se oškoduje poslančevo politično delovanje;

| 1. | se odloči, da ne odvzame imunitete Florianu Philippotu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da ne odvzame imunitete Florianu Philippotu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Florianu Philippotu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Florianu Philippotu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 17. decembra 2002, A. proti Združenemu kraljestvu, odstavek 47.

(3)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, odstavek 33.

(4)  Parliamentary Immunity. A Comprehensive Study of the Systems of Parliamentary Immunity of the United Kingdom, France, and the Netherlands in a European Context, Sascha Hardt, Intersentia, Ius Commune Europaeum Series, No. 119, ISBN 978-1-78068-191-7, Maastricht, julij 2013.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 2. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/152

---

P8_TA(2016)0025

Pravila, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2018/C 035/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0008),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(b) in (e) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0008/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(b) in (e) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0008/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0359/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0359/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2015)0006

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/399)

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/153 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/153

---

P8_TA(2016)0026

Spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 035/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08648/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08648/2015),

| — | ob upoštevanju spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08648/2015 ADD 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08648/2015 ADD 1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0157/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0002/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0002/2016),

| 1. | odobri sprejetje sprememb Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sprejetje sprememb Protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/154

---

P8_TA(2016)0027

Spremembe Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju sprememb Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 035/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08651/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08651/2015),

| — | ob upoštevanju spremembe Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08651/2015 ADD 1 in ADD 2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe Protokola iz leta 1998 o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (08651/2015 ADD 1 in ADD 2),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0158/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0001/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0001/2016),

| 1. | odobri sprejetje sprememb Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sprejetje sprememb Protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/155 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/155

---

P8_TA(2016)0028

Sporazum o sodelovanju med Eurojustom in Ukrajino *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Ukrajino s strani Eurojusta (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 035/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11592/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11592/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0300/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0007/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0007/2016),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Eurojustu. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Eurojustu.

---

(1)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/156 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/156

---

P8_TA(2016)0029

Sporazum o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro s strani Eurojusta (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 035/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11596/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11596/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0299/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0008/2016),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Eurojustu. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Eurojustu.

---

(1)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/157

---

P8_TA(2016)0033

Vzpostavitev evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 035/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0221), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0221),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0144/2014),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. septembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. septembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0172/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 458, 19.12.2014, str. 43.

(2)  UL C 415, 20.11.2014, str. 37.

---

P8_TC1-COD(2014)0124

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. februarja 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2016/344).

---

Sreda, 3. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/158

---

P8_TA(2016)0035

Pridružitveni sporazum med EU in Moldavijo: zaščitna klavzula in mehanizem za preprečevanje izogibanja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki zagotavljata začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 035/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0154),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0092/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0092/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0364/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0364/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2015)0079

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitne klavzule in mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/400.)

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/159

---

P8_TA(2016)0036

Pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo: mehanizem za preprečevanje izogibanja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja, ki omogoča začasno opustitev tarifnih preferencialov iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 035/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0155), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0155),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0091/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0091/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0365/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0365/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2015)0080

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju mehanizma za preprečevanje izogibanja iz Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/401.)

---

Četrtek, 25. februar 2016

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/160 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/160

---

P8_TA(2016)0052

Dovoljenje Avstriji za podpis in ratifikacijo Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 ter Malti za pristop k njej ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o osnutku sklepa Sveta, s katerim se v interesu Evropske unije dovolita Republiki Avstriji podpis in ratifikacija Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini ter Malti pristop k njej (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 035/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13777/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13777/2015),

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini (13777/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini (13777/15/ADD1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0401/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0401/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0018/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0018/2016),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, s katerim se Republiki Avstriji v interesu Evropske unije dovolita podpis in ratifikacija Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini ter Republiki Malti pristop k njej; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, s katerim se Republiki Avstriji v interesu Evropske unije dovolita podpis in ratifikacija Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini ter Republiki Malti pristop k njej;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/161

---

P8_TA(2016)0053

Sporazum med EU in San Marinom o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 035/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0518), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0518),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (13448/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (13448/2015),

| — | ob upoštevanju člena 115 ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0370/2015),

| — | ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0025/2016),

| 1. | odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike San Marino. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike San Marino.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/162

---

P8_TA(2016)0054

Pristop Hrvaške h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Unije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 035/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2015)0458), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2015)0458),

| — | ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0296/2015),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0019/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0019/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/163 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/163

---

P8_TA(2016)0055

Evropska mreža služb za zaposlovanje, dostop delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnje povezovanje trgov dela ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 035/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0006),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 46 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 46 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0015/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. junija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. junija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 25. junija 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 25. junija 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0224/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0224/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 424, 26.11.2014, str. 27.

(2)  UL C 271, 19.8.2014, str. 70.

---

P8_TC1-COD(2014)0002

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/589.)

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/164 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/164

---

P8_TA(2016)0056

Uvedba nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 25. februarja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 035/41)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0013/2016).

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

UREDBA (EU) 2016/...

EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo

[Spremembe 1-4, razen kjer je drugače navedeno]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) zagotavlja podlago za odnose med Unijo in Tunizijo. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) zagotavlja podlago za odnose med Unijo in Tunizijo.

| (2) | Svet je po terorističnem napadu 26. junija 2015 blizu tunizijskega mesta Sousse v svojih sklepih z dne 20. julija 2015 navedel, da bo Unija v posvetovanju z državami članicami preučila možnost za sprejemanje izrednih
  in začasnih
  ukrepov v podporo tunizijskemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po terorističnem napadu 26. junija 2015 blizu tunizijskega mesta Sousse v svojih sklepih z dne 20. julija 2015 navedel, da bo Unija v posvetovanju z državami članicami preučila možnost za sprejemanje izrednih
  in začasnih
  ukrepov v podporo tunizijskemu gospodarstvu.

| (3) | Oljčno olje je glavni kmetijski proizvod, ki ga Tunizija izvaža v Unijo, sektor oljčnega olja pa je pomemben del gospodarstva države
  , podobno kot velja tudi za nekatere regije nekaterih držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Oljčno olje je glavni kmetijski proizvod, ki ga Tunizija izvaža v Unijo, sektor oljčnega olja pa je pomemben del gospodarstva države
  , podobno kot velja tudi za nekatere regije nekaterih držav članic.

| (4) | V skladu s cilji, določenimi v okviru evropske sosedske politike in Evro-mediteranskemu sporazumu, lahko Unija najbolje podpre gospodarstvo Tunizije z zagotavljanjem privlačnega in zanesljivega trga za izvoz oljčnega olja Tunizije. Zagotavljanje takega trga zahteva uvedbo avtonomnih trgovinskih ukrepov, ki omogočajo uvoz tega proizvoda v Unijo na podlagi brezcarinske tarifne kvote. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s cilji, določenimi v okviru evropske sosedske politike in Evro-mediteranskemu sporazumu, lahko Unija najbolje podpre gospodarstvo Tunizije z zagotavljanjem privlačnega in zanesljivega trga za izvoz oljčnega olja Tunizije. Zagotavljanje takega trga zahteva uvedbo avtonomnih trgovinskih ukrepov, ki omogočajo uvoz tega proizvoda v Unijo na podlagi brezcarinske tarifne kvote.

| (5) | Da bi preprečili goljufije
  in zagotovili, da
  bodo predvideni avtonomni trgovinski ukrepi
  dejansko koristili tunizijskemu gospodarstvu
  , bi ti ukrepi morali biti pogojeni s tem, da Tunizija upošteva pravila iz Sporazuma glede porekla proizvodov in z njim povezanih postopkov ter da Tunizija učinkovito upravno sodeluje z Unijo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili goljufije
  in zagotovili, da
  bodo predvideni avtonomni trgovinski ukrepi
  dejansko koristili tunizijskemu gospodarstvu
  , bi ti ukrepi morali biti pogojeni s tem, da Tunizija upošteva pravila iz Sporazuma glede porekla proizvodov in z njim povezanih postopkov ter da Tunizija učinkovito upravno sodeluje z Unijo.

| (6) | Ohranjanje stabilnosti trga oljčnega olja v Uniji zahteva, da se dodatna količina, ki je posledica avtonomnih trgovinskih ukrepov, da na voljo šele po izčrpanju obsega iz letne brezcarinske tarifne kvote za neobdelano oljčno olje, določene v členu 3(1) Protokola št. 1 k Sporazumu. |
| --- | --- |

(6)

Ohranjanje stabilnosti trga oljčnega olja v Uniji zahteva, da se dodatna količina, ki je posledica avtonomnih trgovinskih ukrepov, da na voljo šele po izčrpanju obsega iz letne brezcarinske tarifne kvote za neobdelano oljčno olje, določene v členu 3(1) Protokola št. 1 k Sporazumu.

| (7) | Člen 184 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Navedena pravila bi se morala uporabljati tudi za avtonomne trgovinske ukrepe iz te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Člen 184 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Navedena pravila bi se morala uporabljati tudi za avtonomne trgovinske ukrepe iz te uredbe.

| (8) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, ki ji omogočijo, da začasno opusti preferencialne režime, določene s to uredbo, ter uvede korektivne ukrepe za primere, kjer ta uredba vpliva na trg Unije. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, ki ji omogočijo, da začasno opusti preferencialne režime, določene s to uredbo, ter uvede korektivne ukrepe za primere, kjer ta uredba vpliva na trg Unije. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (9) | Z nujnimi avtonomnimi trgovinskimi ukrepi, določenimi s to uredbo, naj bi se izboljšale težke gospodarske razmere, s katerimi se Tunizija trenutno sooča zaradi terorističnih napadov. Navedeni ukrepi bi zato morali biti časovno omejeni in ne bi smeli posegati v pogajanja med Unijo in Tunizijo o vzpostavitvi poglobljenega in celovitega območja proste trgovine (DCFTA). ▌[Spremembi 11 in 15] |
| --- | --- |

(9)

Z nujnimi avtonomnimi trgovinskimi ukrepi, določenimi s to uredbo, naj bi se izboljšale težke gospodarske razmere, s katerimi se Tunizija trenutno sooča zaradi terorističnih napadov. Navedeni ukrepi bi zato morali biti časovno omejeni in ne bi smeli posegati v pogajanja med Unijo in Tunizijo o vzpostavitvi poglobljenega in celovitega območja proste trgovine (DCFTA). ▌[Spremembi 11 in 15]

| (10) | Ob upoštevanju velike škode, ki jo je zaradi terorističnega napada blizu mesta Sousse 26. junija 2015 utrpelo tunizijsko gospodarstvo, zlasti v turističnem sektorju, in dejstva, da je treba sprejeti nujne avtonomne trgovinske ukrepe za izboljšanje gospodarskih razmer v Tuniziji v kratkoročnem obdobju, je bilo ugotovljeno, da je primerno predvideti izjemo od obdobja osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo – |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju velike škode, ki jo je zaradi terorističnega napada blizu mesta Sousse 26. junija 2015 utrpelo tunizijsko gospodarstvo, zlasti v turističnem sektorju, in dejstva, da je treba sprejeti nujne avtonomne trgovinske ukrepe za izboljšanje gospodarskih razmer v Tuniziji v kratkoročnem obdobju, je bilo ugotovljeno, da je primerno predvideti izjemo od obdobja osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preferencialni režimi

Letna brezcarinska uvozna tarifna kvota v višini 35 000 ton (v nadaljnjem besedilu: letna uvozna tarifna kvota) za koledarski leti 2016 in 2017 se odpre za uvoz neobdelanega oljčnega olja s poreklom iz Tunizije, ki se uvršča pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90,
  kadar je bilo v celoti pridelano v Tuniziji in pripeljano neposredno iz Tunizije
  v Unijo. [Spremembi 5 in 12]

Člen 2

Pogoji za upravičenost do letne uvozne tarifne kvote

Upravičenost do letne uvozne tarifne kvote je pogojena z upoštevanjem pravil o poreklu proizvodov in z njim povezanih postopkov s strani Tunizije, ki so določeni v Protokolu št. 4 k Sporazumu.

Člen 3

Dostop do letne uvozne tarifne kvote

Letna uvozna tarifna kvota se da na voljo šele po izčrpanju obsega iz letne brezcarinske tarifne kvote za neobdelano oljčno olje, določene v členu 3(1) Protokola št. 1 k Sporazumu.

Člen 4

Upravljanje letnih uvoznih tarifnih kvot

Komisija upravlja letne uvozne tarifne kvote v skladu s členom 184 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 5

Začasna opustitev

Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o neizpolnjevanju pogojev iz člena 2 s strani Tunizije, lahko sprejme izvedbeni akt, s katerim začasno v celoti ali delno opusti preferencialne režime iz člena 1. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2).

Člen 6

Vmesni pregled

1.
     
  Komisija opravi vmesni pregled učinka te uredbe na trg oljčnega olja v Uniji po začetku njene veljavnosti, ugotovitve tega pregleda pa predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.
     
  Če se ugotovi, da določbe te uredbe vplivajo na trg oljčnega olja v Uniji, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenega akta, s katerim uvede korektivne ukrepe, namenjene ureditvi položaja na tem trgu. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2).

Člen 7

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov, ustanovljen s členom 229 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 31. decembra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

2

(3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

3

---

| 31.1.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/167

---

P8_TA(2016)0057

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

(2018/C 035/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0001 – C8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0001 – C8-0013/2016),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13 medinstitucionalnega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13 medinstitucionalnega sporazuma,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0029/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0029/2016),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Belgija vložila vlogo EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju v oddelku 23 NACE po reviziji 2 (Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov) v belgijskih regijah Hainaut (BE32) in Namur (BE35) na ravni 2 NUTS in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 412 presežnih delavcev, pa tudi 100 mladih iz regije Hainaut, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 25 let; ker je bilo 144 presežnih delavcev odpuščenih po zaprtju proizvodnega obrata podjetja AGC Europe SA v kraju Roux (Hainaut), 268 delavcev pa po zaprtju proizvodnega obrata podjetja Saint-Gobain Glass Benelux v kraju Auvelais (regija Namur); |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija vložila vlogo EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju v oddelku 23 NACE po reviziji 2 (Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov) v belgijskih regijah Hainaut (BE32) in Namur (BE35) na ravni 2 NUTS in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 412 presežnih delavcev, pa tudi 100 mladih iz regije Hainaut, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 25 let; ker je bilo 144 presežnih delavcev odpuščenih po zaprtju proizvodnega obrata podjetja AGC Europe SA v kraju Roux (Hainaut), 268 delavcev pa po zaprtju proizvodnega obrata podjetja Saint-Gobain Glass Benelux v kraju Auvelais (regija Namur);

| E. | ker vloga sicer ne izpolnjuje običajnih meril za upravičenost iz člena 4(1) uredbe o ESPG, vendar je bila vložena v skladu z merilom za pomoč, ki omogoča odstopanje v izjemnih okoliščinah, in sicer členom 4(2) te uredbe v primeru presežnih delavcev ter členom 6(2) v primeru mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

E.

ker vloga sicer ne izpolnjuje običajnih meril za upravičenost iz člena 4(1) uredbe o ESPG, vendar je bila vložena v skladu z merilom za pomoč, ki omogoča odstopanje v izjemnih okoliščinah, in sicer členom 4(2) te uredbe v primeru presežnih delavcev ter členom 6(2) v primeru mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Belgija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 095 544 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 1 825 907 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Belgija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 095 544 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 1 825 907 EUR;

| 2. | ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. avgusta 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 20. januarja 2016 in še istega dne obvestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. avgusta 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 20. januarja 2016 in še istega dne obvestila Parlament;

| 3. | ugotavlja, da je trgovina z izdelki iz stekla v Uniji v zadnjih letih doživela resne motnje, in poudarja, da se je zaposlenost v celotnem steklarskem sektorju med letoma 2000 in 2010 zmanjšala za 32 %; poudarja, da so se v Valoniji, ki ima močno steklarsko tradicijo, številna velika podjetja v zadnjih letih soočala s težavami, tako da se je število delovnih mest v steklarskem sektorju v regijah Namur in Hainaut med letoma 2007 in 2012 zmanjšalo za 19 %, v Valoniji pa je bilo v letu 2013 izgubljenih 1 236 delovnih mest in v letu 2014 1 878 mest; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je trgovina z izdelki iz stekla v Uniji v zadnjih letih doživela resne motnje, in poudarja, da se je zaposlenost v celotnem steklarskem sektorju med letoma 2000 in 2010 zmanjšala za 32 %; poudarja, da so se v Valoniji, ki ima močno steklarsko tradicijo, številna velika podjetja v zadnjih letih soočala s težavami, tako da se je število delovnih mest v steklarskem sektorju v regijah Namur in Hainaut med letoma 2007 in 2012 zmanjšalo za 19 %, v Valoniji pa je bilo v letu 2013 izgubljenih 1 236 delovnih mest in v letu 2014 1 878 mest;

| 4. | poudarja, da se zlasti regija Hainaut sooča s težavnimi razmerami na trgu dela, saj je stopnja zaposlenosti za 9,2 % nižja od državnega povprečja; ugotavlja, da je za trg dela v obeh regijah poleg tega značilen velik delež premalo kvalificirane delovne sile (približno polovica iskalcev zaposlitve nima višje sekundarne izobrazbe); |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se zlasti regija Hainaut sooča s težavnimi razmerami na trgu dela, saj je stopnja zaposlenosti za 9,2 % nižja od državnega povprečja; ugotavlja, da je za trg dela v obeh regijah poleg tega značilen velik delež premalo kvalificirane delovne sile (približno polovica iskalcev zaposlitve nima višje sekundarne izobrazbe);

| 5. | ugotavlja, da je bilo podjetje Saint-Gobain Group leta 2013 prisiljeno zapreti drug proizvodni obrat v deindustrializiranem območju v Valoniji, ki je bil predmet vloge EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit v zvezi z 257 presežnimi delavci v isti panogi; ugotavlja, da je več ukrepov v obeh vlogah podobnih; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je bilo podjetje Saint-Gobain Group leta 2013 prisiljeno zapreti drug proizvodni obrat v deindustrializiranem območju v Valoniji, ki je bil predmet vloge EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit v zvezi z 257 presežnimi delavci v isti panogi; ugotavlja, da je več ukrepov v obeh vlogah podobnih;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so začeli belgijski organi prilagojene ukrepe izvajati 10. septembra 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so začeli belgijski organi prilagojene ukrepe izvajati 10. septembra 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj;

| 7. | ugotavlja, da se odstopanje od člena 4(1)(a) te uredbe v tem primeru nanaša na število presežnih delavcev, ki ni občutno nižje kot prag 500 delavcev; pozdravlja, da vloga namerava podpreti tudi 100 mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se odstopanje od člena 4(1)(a) te uredbe v tem primeru nanaša na število presežnih delavcev, ki ni občutno nižje kot prag 500 delavcev; pozdravlja, da vloga namerava podpreti tudi 100 mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo;

| 8. | je seznanjen, da Belgija načrtuje sedem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: pomoč/informiranje in svetovanje/vključevanje, (ii) spodbujanje pri iskanju zaposlitve, (iii) integrirano usposabljanje, (iv) prenos izkušenj, (v) podporo za ustanavljanje podjetja, (vi) podporo za skupne projekte ter (vii) nadomestila za iskanje zaposlitve in usposabljanje; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen, da Belgija načrtuje sedem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: pomoč/informiranje in svetovanje/vključevanje, (ii) spodbujanje pri iskanju zaposlitve, (iii) integrirano usposabljanje, (iv) prenos izkušenj, (v) podporo za ustanavljanje podjetja, (vi) podporo za skupne projekte ter (vii) nadomestila za iskanje zaposlitve in usposabljanje;

| 9. | pozdravlja podporo skupnim projektom; poziva Komisijo, naj oceni rezultate tovrstnih ukrepov v drugih vlogah, da bi ugotovila, ali prinašajo koristi udeležencem; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja podporo skupnim projektom; poziva Komisijo, naj oceni rezultate tovrstnih ukrepov v drugih vlogah, da bi ugotovila, ali prinašajo koristi udeležencem;

| 10. | je zadovoljen, da vloga vsebuje ukrepe, katerih cilj je izključno zagotoviti pomoč mladim, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo; ugotavlja, da bodo prilagojene storitve za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zajemale: mobilizacijo ter informiranje in svetovanje za nadaljnje izobraževanje/usposabljanje ali posebno uvajanje, (ii) usposabljanje, (iii) individualno izpopolnjevanje ter (iv) nadomestila za iskanje zaposlitve in usposabljanje; |
| --- | --- |

10.

je zadovoljen, da vloga vsebuje ukrepe, katerih cilj je izključno zagotoviti pomoč mladim, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo; ugotavlja, da bodo prilagojene storitve za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zajemale: mobilizacijo ter informiranje in svetovanje za nadaljnje izobraževanje/usposabljanje ali posebno uvajanje, (ii) usposabljanje, (iii) individualno izpopolnjevanje ter (iv) nadomestila za iskanje zaposlitve in usposabljanje;

| 11. | ceni, da so nadomestila in spodbude, zagotovljene v okviru predlaganih ukrepov, omejene na 5,52 % skupnih predvidenih stroškov; |
| --- | --- |

11.

ceni, da so nadomestila in spodbude, zagotovljene v okviru predlaganih ukrepov, omejene na 5,52 % skupnih predvidenih stroškov;

| 12. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji, podjetji in javnimi zavodi za zaposlovanje; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji, podjetji in javnimi zavodi za zaposlovanje;

| 13. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

13.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | poudarja, da bi morala Komisija v primeru zaporednih vlog iz iste geografske regije zbrati in analizirati izkušnje, pridobljene pri prejšnjih vlogah, in zagotoviti, da se bodo zaključki te analize ustrezno upoštevali pri novih vlogah; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morala Komisija v primeru zaporednih vlog iz iste geografske regije zbrati in analizirati izkušnje, pridobljene pri prejšnjih vlogah, in zagotoviti, da se bodo zaključki te analize ustrezno upoštevali pri novih vlogah;

| 16. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja;

| 17. | ugotavlja, da so belgijski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so belgijski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 18. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 19. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

19.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 20. | poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG;

| 21. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

21.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s Prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s Prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Belgije – EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2016/407.)

---