# Az Európai Unió C 58/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 58 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. február 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 58

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. február 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. április 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 181, 2017.6.8 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. április 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 181, 2017.6.8 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 181, 2017.6.8 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. április 12., kedd |
| 2018/C 58/01 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségéről szóló nemzetközi megállapodás keretében a halászati vonatkozásokról – az ENSZ tengerjogi egyezményéről (2015/2109(INI)) | 2 |
| 2018/C 58/02 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről (2015/2095(INI)) | 9 |
| 2018/C 58/03 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012–2013. évi éves jelentésekről (2014/2252(INI)) | 33 |
| 2018/C 58/04 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a Célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT): helyzetkép és kilátások (2014/2150(INI)) | 39 |
| 2018/C 58/05 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a hatékonyabb egységes piaci szabályozás felé (2015/2089(INI)) | 48 |
| 2018/C 58/06 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról (2015/2138(INI)) | 57 |
| 2018/C 58/07 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az Erasmus+ programról és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközeiről – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából (2015/2257(INI)) | 65 |
| 2018/C 58/08 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az EU szerepéről a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben (2015/2060(INI)) | 76 |
| 2018/C 58/09 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az innovációról és a kisüzemi part menti halászat diverzifikálásáról a halászatból élő területeken (2015/2090(INI)) | 82 |
| 2018/C 58/10 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójának – többek között a halászati megállapodások – alkalmazására vonatkozó közös szabályokról (2015/2091(INI)) | 93 |
| | 2016. április 13., szerda |
| 2018/C 58/11 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D044281/01 – 2016/2624(RSP)) | 102 |
| 2018/C 58/12 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban (2015/2272(INI)) | 109 |
| 2018/C 58/13 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról és felülvizsgálatáról (2015/2220(INI)) | 119 |
| 2018/C 58/14 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a Zika-vírus okozta járványról (2016/2584(RSP)) | 142 |
| 2018/C 58/15 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a lengyelországi helyzetről (2015/3031(RSP)) | 148 |
| | 2016. április 14., csütörtök |
| 2018/C 58/16 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel a lahori támadásra (2016/2644(RSP)) | 151 |
| 2018/C 58/17 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Hondurasról: az emberijog-védők helyzetéről (2016/2648(RSP)) | 155 |
| 2018/C 58/18 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Nigériáról (2016/2649(RSP)) | 159 |
| 2018/C 58/19 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Törökországról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2898(RSP)) | 164 |
| 2018/C 58/20 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Albániáról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2896(RSP)) | 175 |
| 2018/C 58/21 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovináról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2897(RSP)) | 182 |
| 2018/C 58/22 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről a növekvő rezsiköltségek fényében (2015/2223(INI)) | 192 |
| 2018/C 58/23 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről (2014/2205(INI)) | 209 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. április 12., kedd

2018/C 58/01

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségéről szóló nemzetközi megállapodás keretében a halászati vonatkozásokról – az ENSZ tengerjogi egyezményéről (2015/2109(INI))

2

2018/C 58/02

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről (2015/2095(INI))

9

2018/C 58/03

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012–2013. évi éves jelentésekről (2014/2252(INI))

33

2018/C 58/04

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a Célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT): helyzetkép és kilátások (2014/2150(INI))

39

2018/C 58/05

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a hatékonyabb egységes piaci szabályozás felé (2015/2089(INI))

48

2018/C 58/06

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról (2015/2138(INI))

57

2018/C 58/07

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az Erasmus+ programról és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközeiről – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából (2015/2257(INI))

65

2018/C 58/08

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az EU szerepéről a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben (2015/2060(INI))

76

2018/C 58/09

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az innovációról és a kisüzemi part menti halászat diverzifikálásáról a halászatból élő területeken (2015/2090(INI))

82

2018/C 58/10

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójának – többek között a halászati megállapodások – alkalmazására vonatkozó közös szabályokról (2015/2091(INI))

93

2016. április 13., szerda

2018/C 58/11

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D044281/01 – 2016/2624(RSP))

102

2018/C 58/12

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban (2015/2272(INI))

109

2018/C 58/13

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról és felülvizsgálatáról (2015/2220(INI))

119

2018/C 58/14

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a Zika-vírus okozta járványról (2016/2584(RSP))

142

2018/C 58/15

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a lengyelországi helyzetről (2015/3031(RSP))

148

2016. április 14., csütörtök

2018/C 58/16

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel a lahori támadásra (2016/2644(RSP))

151

2018/C 58/17

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Hondurasról: az emberijog-védők helyzetéről (2016/2648(RSP))

155

2018/C 58/18

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Nigériáról (2016/2649(RSP))

159

2018/C 58/19

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Törökországról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2898(RSP))

164

2018/C 58/20

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Albániáról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2896(RSP))

175

2018/C 58/21

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovináról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2897(RSP))

182

2018/C 58/22

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről a növekvő rezsiköltségek fényében (2015/2223(INI))

192

2018/C 58/23

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről (2014/2205(INI))

209

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. április 12., kedd |
| 2018/C 58/24 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i határozata a Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2000(IMM)) | 223 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2016. április 12., kedd

2018/C 58/24

Az Európai Parlament 2016. április 12-i határozata a Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2000(IMM))

223

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2016. április 12., kedd |
| 2018/C 58/25 | P8_TA(2016)0094Az AKCS-államok csoportjának egyes tagjaiból származó termékek ***IAz Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))P8_TC1-COD(2015)0128Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 225 |
| 2018/C 58/26 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE)) | 227 |
| 2018/C 58/27 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területének kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE)) | 228 |
| 2018/C 58/28 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS)) | 229 |
| 2018/C 58/29 | Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS)) | 230 |
| 2018/C 58/30 | P8_TA(2016)0101A tenyészállatok és szaporítóanyagaik ***IAz Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))P8_TC1-COD(2014)0032Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) .../2016 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (Állattenyésztési rendelet) | 231 |
| | 2016. április 13., szerda |
| 2018/C 58/31 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Svédország kérelme: EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD)) | 232 |
| 2018/C 58/32 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2016/000 TA 2016 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD)) | 237 |
| 2018/C 58/33 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, az Unión belül vészhelyzeti támogatás nyújtására szolgáló új eszköz létrehozására irányuló, 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD)) | 242 |
| 2018/C 58/34 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Samo Jerebnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE)) | 245 |
| 2018/C 58/35 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Mihails Kozlovsnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE)) | 246 |
| 2018/C 58/36 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Jan Gregornak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE)) | 247 |
| 2018/C 58/37 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Ladislav Balkónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE)) | 248 |
| 2018/C 58/38 | Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Janusz Wojciechowskinak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE)) | 249 |
| | 2016. április 14., csütörtök |
| 2018/C 58/39 | Az Európai Parlament határozata a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítéséről szóló, 2016. április 5-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA)) | 250 |
| 2018/C 58/40 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD)) | 252 |
| 2018/C 58/41 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, üldözése vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/JHA tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD)) | 253 |
| 2018/C 58/42 | P8_TA(2016)0127Az utas-nyilvántartási adatállomány (EU PNR) felhasználása ***IAz Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése érdekében történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, l (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))P8_TC1-COD(2011)0023Az Európai Parlament álláspontja, amely 2016. április 14-én került elfogadásra az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 254 |
| 2018/C 58/43 | P8_TA(2016)0131Az üzleti titkok jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))P8_TC1-COD(2013)0402Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 14-én került elfogadásra a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 256 |
| 2018/C 58/44 | Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Európai Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2016/2019(BUD)) | 257 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. április 12., kedd

2018/C 58/25

P8_TA(2016)0094Az AKCS-államok csoportjának egyes tagjaiból származó termékek ***IAz Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))P8_TC1-COD(2015)0128Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

225

2018/C 58/26

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE))

227

2018/C 58/27

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területének kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE))

228

2018/C 58/28

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS))

229

2018/C 58/29

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS))

230

2018/C 58/30

P8_TA(2016)0101A tenyészállatok és szaporítóanyagaik ***IAz Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))P8_TC1-COD(2014)0032Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) .../2016 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (Állattenyésztési rendelet)

231

2016. április 13., szerda

2018/C 58/31

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Svédország kérelme: EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD))

232

2018/C 58/32

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2016/000 TA 2016 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD))

237

2018/C 58/33

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, az Unión belül vészhelyzeti támogatás nyújtására szolgáló új eszköz létrehozására irányuló, 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD))

242

2018/C 58/34

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Samo Jerebnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE))

245

2018/C 58/35

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Mihails Kozlovsnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE))

246

2018/C 58/36

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Jan Gregornak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE))

247

2018/C 58/37

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Ladislav Balkónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE))

248

2018/C 58/38

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Janusz Wojciechowskinak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE))

249

2016. április 14., csütörtök

2018/C 58/39

Az Európai Parlament határozata a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítéséről szóló, 2016. április 5-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA))

250

2018/C 58/40

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD))

252

2018/C 58/41

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, üldözése vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/JHA tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD))

253

2018/C 58/42

P8_TA(2016)0127Az utas-nyilvántartási adatállomány (EU PNR) felhasználása ***IAz Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése érdekében történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, l (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))P8_TC1-COD(2011)0023Az Európai Parlament álláspontja, amely 2016. április 14-én került elfogadásra az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

254

2018/C 58/43

P8_TA(2016)0131Az üzleti titkok jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))P8_TC1-COD(2013)0402Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 14-én került elfogadásra a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

256

2018/C 58/44

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Európai Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2016/2019(BUD))

257

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

15.2.2018

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2016–2017

2016. április 11–14-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 181, 2017.6.8 .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. április 12., kedd

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/2

---

P8_TA(2016)0100

Az ENSZ tengerjogi egyezménye: halászati vonatkozások

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségéről szóló nemzetközi megállapodás keretében a halászati vonatkozásokról – az ENSZ tengerjogi egyezményéről (2015/2109(INI))

(2018/C 058/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ tengerjogi egyezményére (UNCLOS) és az annak végrehajtását érintő két megállapodásra: a XI. rész végrehajtásáról szóló megállapodásra és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásra (UNFSA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ tengerjogi egyezményére (UNCLOS) és az annak végrehajtását érintő két megállapodásra: a XI. rész végrehajtásáról szóló megállapodásra és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásra (UNFSA),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az ENSZ tengerjogi egyezményének keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközről szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az ENSZ tengerjogi egyezményének keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközről szóló határozatára,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012-ben Rio de Janeiróban tartott ENSZ-konferencia (Rio+20) „A jövő, amelyet akarunk” című záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012-ben Rio de Janeiróban tartott ENSZ-konferencia (Rio+20) „A jövő, amelyet akarunk” című záródokumentumára,

| — | tekintettel az ENSZ nyitott végű informális ad hoc munkacsoportjának jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nyitott végű informális ad hoc munkacsoportjának jelentéseire,

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre (CBD) és a CBD részes felei által elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre, és különösen a 6., 10. és 11. célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre (CBD) és a CBD részes felei által elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre, és különösen a 6., 10. és 11. célkitűzésre,

| — | tekintettel az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek meghatározásáról és a CBD hatálya alá tartozó nyílt óceáni területeken és mélytengeri élőhelyeken található védett tengeri területek reprezentatív hálózatainak kialakításáról szóló, 2009. évi azori-szigeteki tudományos kritériumokra és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek meghatározásáról és a CBD hatálya alá tartozó nyílt óceáni területeken és mélytengeri élőhelyeken található védett tengeri területek reprezentatív hálózatainak kialakításáról szóló, 2009. évi azori-szigeteki tudományos kritériumokra és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a CBD keretében folyó, az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek leírására irányuló folyamatra, amely már 204, a kritériumoknak megfelelő terület leírását eredményezte, amelyek között sok a nemzeti joghatóságokon kívül eső terület, |
| --- | --- |

—

tekintettel a CBD keretében folyó, az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek leírására irányuló folyamatra, amely már 204, a kritériumoknak megfelelő terület leírását eredményezte, amelyek között sok a nemzeti joghatóságokon kívül eső terület,

| — | tekintettel arra, hogy míg az Indiai-óceán déli részén, a Csendes-óceán keleti trópusi és mérsékelt égövi részein, a Csendes-óceán északi részén, az Atlanti-óceán délkeleti részén, az Északi-sarkvidéken, az Atlanti-óceán északnyugati részén, a Földközi-tengeren, a Csendes-óceán délnyugati részén, a tágan értelmezett karibi térségben és az Atlanti-óceán középnyugati részén az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területeket már leírták, az más régiókra még nem terjedt ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy míg az Indiai-óceán déli részén, a Csendes-óceán keleti trópusi és mérsékelt égövi részein, a Csendes-óceán északi részén, az Atlanti-óceán délkeleti részén, az Északi-sarkvidéken, az Atlanti-óceán északnyugati részén, a Földközi-tengeren, a Csendes-óceán délnyugati részén, a tágan értelmezett karibi térségben és az Atlanti-óceán középnyugati részén az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területeket már leírták, az más régiókra még nem terjedt ki,

| — | tekintettel a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozatra, az Agenda 21-re, az Agenda 21 további végrehajtását szolgáló programra, valamint a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón elfogadott végrehajtási tervre (a fenntartható fejlődésről szóló johannesbourgi nyilatkozatra és a végrehajtási tervre), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozatra, az Agenda 21-re, az Agenda 21 további végrehajtását szolgáló programra, valamint a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón elfogadott végrehajtási tervre (a fenntartható fejlődésről szóló johannesbourgi nyilatkozatra és a végrehajtási tervre),

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére és az ahhoz kapcsolódó okmányokra, különösen a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1995. évi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére és az ahhoz kapcsolódó okmányokra, különösen a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1995. évi megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési menetrendjére (UNGA A/RES/70/1, elfogadva 2015-ben) és a 14. fenntartható fejlesztési célra („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési menetrendjére (UNGA A/RES/70/1, elfogadva 2015-ben) és a 14. fenntartható fejlesztési célra („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési programjának 14. céljára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési programjának 14. céljára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0042/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0042/2016),

| A. | mivel a Föld felszínének 71 %-át tenger borítja, és a bolygó vízkészletének 97 %-a a tengerekben található; mivel a tenger a világ biológiai sokféleségének jelentős – továbbra is nagyrészt feltáratlan – része számára biztosít otthont; |
| --- | --- |

A.

mivel a Föld felszínének 71 %-át tenger borítja, és a bolygó vízkészletének 97 %-a a tengerekben található; mivel a tenger a világ biológiai sokféleségének jelentős – továbbra is nagyrészt feltáratlan – része számára biztosít otthont;

| B. | mivel becslések szerint a tengerek 64 %-a, különösen a mélytengerek és a mély tengerfenék az államok nemzeti joghatóságán kívül eső terület, amelyet nemzetközi jog szabályoz; |
| --- | --- |

B.

mivel becslések szerint a tengerek 64 %-a, különösen a mélytengerek és a mély tengerfenék az államok nemzeti joghatóságán kívül eső terület, amelyet nemzetközi jog szabályoz;

| C. | mivel az óceán a Föld számos rendszerében, többek között az éghajlatban és az időjárásban jelentős szerepet játszik, és egy sor emberi tevékenység – például a halászat, energiatermelés, közlekedés és kereskedelem – folytatásának helyszíne; |
| --- | --- |

C.

mivel az óceán a Föld számos rendszerében, többek között az éghajlatban és az időjárásban jelentős szerepet játszik, és egy sor emberi tevékenység – például a halászat, energiatermelés, közlekedés és kereskedelem – folytatásának helyszíne;

| D. | mivel a védett tengeri területek kialakítása nyomán a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek kevesebb mint 1 %-a áll védelem alatt, és mivel az óceáni régiók túlnyomó többségében nincs olyan irányítási keret, amely jogi felhatalmazással rendelkezne védett tengeri területek létrehozására; |
| --- | --- |

D.

mivel a védett tengeri területek kialakítása nyomán a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek kevesebb mint 1 %-a áll védelem alatt, és mivel az óceáni régiók túlnyomó többségében nincs olyan irányítási keret, amely jogi felhatalmazással rendelkezne védett tengeri területek létrehozására;

| E. | mivel a tengeri biológiai sokféleség védelme és megőrzése az egész emberiség közös érdeke, és ennek megfelelően kell kezelni; |
| --- | --- |

E.

mivel a tengeri biológiai sokféleség védelme és megőrzése az egész emberiség közös érdeke, és ennek megfelelően kell kezelni;

| F. | mivel az egészséges tengeri élőhelyek és a fenntartható halállományok megőrzése alapvetően fontos a halászat hosszú távú fenntarthatósága szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel az egészséges tengeri élőhelyek és a fenntartható halállományok megőrzése alapvetően fontos a halászat hosszú távú fenntarthatósága szempontjából;

| G. | mivel 2014-ben a védett ökoszisztémák világszerte a földterület 15,2 %-át, a tengeri területeknek pedig csupán 8,4 %-át tették ki; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014-ben a védett ökoszisztémák világszerte a földterület 15,2 %-át, a tengeri területeknek pedig csupán 8,4 %-át tették ki;

| H. | mivel a túlzott kiaknázás, a szennyezés, a tengeri szemét és a tengeri élőhelyek és ökoszisztémák pusztulásának negatív hatását az éghajlatváltozás és az elsavasodás is súlyosbítja; |
| --- | --- |

H.

mivel a túlzott kiaknázás, a szennyezés, a tengeri szemét és a tengeri élőhelyek és ökoszisztémák pusztulásának negatív hatását az éghajlatváltozás és az elsavasodás is súlyosbítja;

| I. | mivel a fenntartható fejlődésről szóló (2012. évi, Rio de Janeiró-i) ENSZ-konferencia „A jövő, amelyet akarunk” című záródokumentuma hangsúlyozta, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés alapját képező természeti erőforrások védelme és az azokkal való gazdálkodás a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéseit és alapvető feltételeit jelenti; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenntartható fejlődésről szóló (2012. évi, Rio de Janeiró-i) ENSZ-konferencia „A jövő, amelyet akarunk” című záródokumentuma hangsúlyozta, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés alapját képező természeti erőforrások védelme és az azokkal való gazdálkodás a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéseit és alapvető feltételeit jelenti;

| J. | mivel a tengerekben és óceánokban komoly – eddig nagyrészt kiaknázatlan – lehetőségek rejlenek a kék növekedésre, például a megújuló energia és a gyógyászati termékek terén, amit a mai fejlődő országok számára a fejlődés lehetséges útjának lehetne tekinteni; mivel a tengerfejlesztés és a kék növekedési potenciál előfeltétele a tengeri fajokkal és a tengeri környezettel, a víz alatti domborzattal kapcsolatos ismeretek bővítése és a sérülékeny tengeri ökoszisztémák feltérképezése; |
| --- | --- |

J.

mivel a tengerekben és óceánokban komoly – eddig nagyrészt kiaknázatlan – lehetőségek rejlenek a kék növekedésre, például a megújuló energia és a gyógyászati termékek terén, amit a mai fejlődő országok számára a fejlődés lehetséges útjának lehetne tekinteni; mivel a tengerfejlesztés és a kék növekedési potenciál előfeltétele a tengeri fajokkal és a tengeri környezettel, a víz alatti domborzattal kapcsolatos ismeretek bővítése és a sérülékeny tengeri ökoszisztémák feltérképezése;

| K. | mivel a tengeri biológiai sokféleség megőrzése és annak fenntartható használata közvetlenül összefügg a hosszú távú fenntartható fejlődéssel, és ezért valamennyi ország és terület számára társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

K.

mivel a tengeri biológiai sokféleség megőrzése és annak fenntartható használata közvetlenül összefügg a hosszú távú fenntartható fejlődéssel, és ezért valamennyi ország és terület számára társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi jelentőséggel bír;

| L. | mivel a több mint 30 évvel ezelőtt kialakított, a nyílt tenger szabadságának elvén alapuló, a nemzeti joghatóságokon kívül eső területekre vonatkozó jelenlegi jogi keret a joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának sikeres előmozdítása érdekében további fejlesztésre szorul; |
| --- | --- |

L.

mivel a több mint 30 évvel ezelőtt kialakított, a nyílt tenger szabadságának elvén alapuló, a nemzeti joghatóságokon kívül eső területekre vonatkozó jelenlegi jogi keret a joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának sikeres előmozdítása érdekében további fejlesztésre szorul;

| M. | mivel az elmúlt évtizedekben megemelkedett a tengeri környezetben kialakított tevékenységek száma; mivel tudomásul vesszük a mélytengereken folytatott különböző tevékenységek és a tengerek biológiai sokféleségére gyakorolt hatásuk közötti dinamikát; |
| --- | --- |

M.

mivel az elmúlt évtizedekben megemelkedett a tengeri környezetben kialakított tevékenységek száma; mivel tudomásul vesszük a mélytengereken folytatott különböző tevékenységek és a tengerek biológiai sokféleségére gyakorolt hatásuk közötti dinamikát;

| N. | mivel tudomásul vesszük a mélytengereken folytatott különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat és halmozódó hatásokat, és mivel azok hatást gyakorolnak a tengerek biológiai sokféleségére; |
| --- | --- |

N.

mivel tudomásul vesszük a mélytengereken folytatott különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat és halmozódó hatásokat, és mivel azok hatást gyakorolnak a tengerek biológiai sokféleségére;

| O. | mivel az ENSZ Közgyűlése 2004-ben létrehozta a nyitott végű informális ad hoc munkacsoportot, azzal a céllal, hogy tanulmányozza és elemezze a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzését és fenntartható használatát; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Közgyűlése 2004-ben létrehozta a nyitott végű informális ad hoc munkacsoportot, azzal a céllal, hogy tanulmányozza és elemezze a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzését és fenntartható használatát;

| P. | mivel a munkacsoport 2011-ban ajánlást tett egy olyan folyamat elindítására, amely feltárná a hiányosságokat és a lehetséges további lépéseket, ideértve az UNCLOS keretében létrehozandó esetleges többoldalú megállapodást, valamint arra, hogy a folyamat terjedjen ki a tengeri genetikai erőforrások összességére (a hasznuk megosztásának kérdését is ideértve), valamint olyan intézkedésekre, mint a területalapú irányítási eszközök (például védett tengeri területek), a környezeti hatásvizsgálati folyamatok, a kapacitásépítés és a tengeri technológia átadása; |
| --- | --- |

P.

mivel a munkacsoport 2011-ban ajánlást tett egy olyan folyamat elindítására, amely feltárná a hiányosságokat és a lehetséges további lépéseket, ideértve az UNCLOS keretében létrehozandó esetleges többoldalú megállapodást, valamint arra, hogy a folyamat terjedjen ki a tengeri genetikai erőforrások összességére (a hasznuk megosztásának kérdését is ideértve), valamint olyan intézkedésekre, mint a területalapú irányítási eszközök (például védett tengeri területek), a környezeti hatásvizsgálati folyamatok, a kapacitásépítés és a tengeri technológia átadása;

| Q. | mivel a 2011. évi munkacsoport társelnökei által készített összefoglaló elismerte, hogy az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos területek leírására irányuló tudományos folyamat és e területek tényleges meghatározása/kijelölése között szakadék tátong, mivel akkoriban egyetlen globális fórum sem rendelkezett hivatalos felhatalmazással, a regionális és ágazati fórumok pedig ezzel kapcsolatban legitimitási problémákkal szembesültek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2011. évi munkacsoport társelnökei által készített összefoglaló elismerte, hogy az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos területek leírására irányuló tudományos folyamat és e területek tényleges meghatározása/kijelölése között szakadék tátong, mivel akkoriban egyetlen globális fórum sem rendelkezett hivatalos felhatalmazással, a regionális és ágazati fórumok pedig ezzel kapcsolatban legitimitási problémákkal szembesültek;

| R. | mivel a 2011. évi munkacsoport társelnökei által készített összefoglaló megállapította, hogy általánosságban elismerik az aktuális helyzet korlátait és hiányosságait; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2011. évi munkacsoport társelnökei által készített összefoglaló megállapította, hogy általánosságban elismerik az aktuális helyzet korlátait és hiányosságait;

| S. | mivel az állam- és kormányfők 2012 júniusában, a Rio+20 záróokmányában elkötelezték magukat amellett, hogy a munkacsoport munkája alapján sürgősen és az ENSZ Közgyűlés 69. ülésének lezárása előtt foglalkoznak a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának kérdésével, többek között annak révén, hogy határozatot hoznak egy, a tengerjogi egyezmény hatálya alá tartozó nemzetközi eszköz létrehozásáról; |
| --- | --- |

S.

mivel az állam- és kormányfők 2012 júniusában, a Rio+20 záróokmányában elkötelezték magukat amellett, hogy a munkacsoport munkája alapján sürgősen és az ENSZ Közgyűlés 69. ülésének lezárása előtt foglalkoznak a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának kérdésével, többek között annak révén, hogy határozatot hoznak egy, a tengerjogi egyezmény hatálya alá tartozó nemzetközi eszköz létrehozásáról;

| T. | mivel a halászat önmagában és az éghajlatváltozással, a tengerszennyezéssel és az ember által folytatott más tengeri tevékenységekkel együtt is jelentős hatást gyakorol a tengeri biomasszára és a biológiai sokféleségre, így minden tengeri megőrzési és irányítási intézkedésnek átfogóan kell kezelnie a halászatnak a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokféleségére gyakorolt hatásait, azok elkerülése vagy minimálisra csökkentése érdekében; mivel továbbá a halászat nem az egyetlen olyan emberi tevékenység, amelynek következtében pusztulnak az óceánok erőforrásai, ezért a nemzetközi fellépés sem összpontosíthat mindössze erre az egy területre; |
| --- | --- |

T.

mivel a halászat önmagában és az éghajlatváltozással, a tengerszennyezéssel és az ember által folytatott más tengeri tevékenységekkel együtt is jelentős hatást gyakorol a tengeri biomasszára és a biológiai sokféleségre, így minden tengeri megőrzési és irányítási intézkedésnek átfogóan kell kezelnie a halászatnak a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokféleségére gyakorolt hatásait, azok elkerülése vagy minimálisra csökkentése érdekében; mivel továbbá a halászat nem az egyetlen olyan emberi tevékenység, amelynek következtében pusztulnak az óceánok erőforrásai, ezért a nemzetközi fellépés sem összpontosíthat mindössze erre az egy területre;

| U. | mivel a halászati erőforrások esetében ma többek között az ásványkitermelés, az energiahordozók utáni fúrás és a földterületek városi platformok általi használata további halálozási tényezőket jelent, és a jövőbeli tengerfejlesztés nem várt halálozási tényezőket válthat ki, amelyekre való tekintettel körültekintően kell eljárni; |
| --- | --- |

U.

mivel a halászati erőforrások esetében ma többek között az ásványkitermelés, az energiahordozók utáni fúrás és a földterületek városi platformok általi használata további halálozási tényezőket jelent, és a jövőbeli tengerfejlesztés nem várt halálozási tényezőket válthat ki, amelyekre való tekintettel körültekintően kell eljárni;

| V. | mivel a tengeri biológiai sokféleség már eddig is jelentős hanyatlást szenvedett el; mivel a halászati lehetőségek jövő nemzedékei számára való megőrzése, illetve a tengeri biológiai sokféleség védelme és a tengeri ökoszisztémák megőrzése között szoros kapcsolat áll fenn; |
| --- | --- |

V.

mivel a tengeri biológiai sokféleség már eddig is jelentős hanyatlást szenvedett el; mivel a halászati lehetőségek jövő nemzedékei számára való megőrzése, illetve a tengeri biológiai sokféleség védelme és a tengeri ökoszisztémák megőrzése között szoros kapcsolat áll fenn;

| W. | mivel a fenntartható és szelektív halászati technikák a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és a járulékos fogások minimalizálásának létfontosságú eszközei, és ezáltal hozzájárulnak a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséhez; |
| --- | --- |

W.

mivel a fenntartható és szelektív halászati technikák a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és a járulékos fogások minimalizálásának létfontosságú eszközei, és ezáltal hozzájárulnak a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséhez;

| X. | mivel a tengeri tevékenységekben érintett valamennyi szereplő közötti koordináció és konzultáció alapvetően fontos a tengeri biológiai sokféleség megőrzésének és az erőforrások fenntartható használatának biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

X.

mivel a tengeri tevékenységekben érintett valamennyi szereplő közötti koordináció és konzultáció alapvetően fontos a tengeri biológiai sokféleség megőrzésének és az erőforrások fenntartható használatának biztosítása szempontjából;

| Y. | mivel az Unió legkülső régióira jellegüknél fogva sajátos földrajzi és esetenként geopolitikai körülmények jellemzők, és specifikus regionális együttműködési mechanizmusokban vesznek részt; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Unió legkülső régióira jellegüknél fogva sajátos földrajzi és esetenként geopolitikai körülmények jellemzők, és specifikus regionális együttműködési mechanizmusokban vesznek részt;

| Z. | mivel a halászat igen fontos tevékenység, amely mind a nemzeti joghatóságok alá tartozó, mint az azokon kívül eső területeken folyik; |
| --- | --- |

Z.

mivel a halászat igen fontos tevékenység, amely mind a nemzeti joghatóságok alá tartozó, mint az azokon kívül eső területeken folyik;

| AA. | mivel az Unió kulcsszerepet tölt be a tengerek és óceánok világszintű irányításában, és nemzetközi szinten hatalmas befolyást gyakorol a halászatra, többek között a 17 regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétele révén; mivel e vezető szerep azzal jár, hogy az Unió felelősséggel tartozik azért, hogy világszerte proaktív politikát fogadjanak el a tengeri biológiai sokféleség védelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Unió kulcsszerepet tölt be a tengerek és óceánok világszintű irányításában, és nemzetközi szinten hatalmas befolyást gyakorol a halászatra, többek között a 17 regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétele révén; mivel e vezető szerep azzal jár, hogy az Unió felelősséggel tartozik azért, hogy világszerte proaktív politikát fogadjanak el a tengeri biológiai sokféleség védelmére vonatkozóan;

| AB. | mivel az UNFSA, amely a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelme és kezelése tekintetében megállapítja a részes államok jogait és kötelezettségeit, átfogó és előremutató dokumentum, amelyet nem szabad megváltoztatni, veszélyeztetni vagy enyhíteni, és amelynek maradéktalan végrehajtását az új nemzetközi eszköz keretében elfogadandó megerősített együttműködési folyamatok révén biztosítani kell; |
| --- | --- |

AB.

mivel az UNFSA, amely a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelme és kezelése tekintetében megállapítja a részes államok jogait és kötelezettségeit, átfogó és előremutató dokumentum, amelyet nem szabad megváltoztatni, veszélyeztetni vagy enyhíteni, és amelynek maradéktalan végrehajtását az új nemzetközi eszköz keretében elfogadandó megerősített együttműködési folyamatok révén biztosítani kell;

| AC. | mivel le kell vonni a tanulságot az Unió és a Feröer szigetek, illetve Izland között kialakult közelmúltbeli nézeteltérésekből annak lehetővé tétele érdekében, hogy az állományokat világszerte fenntartható módon kezeljék; |
| --- | --- |

AC.

mivel le kell vonni a tanulságot az Unió és a Feröer szigetek, illetve Izland között kialakult közelmúltbeli nézeteltérésekből annak lehetővé tétele érdekében, hogy az állományokat világszerte fenntartható módon kezeljék;

| AD. | mivel az UNCLOS rendelkezései értelmében minden országnak joga van ahhoz, hogy élvezze az erőforrásainak megőrzéséből és fenntartható használatából fakadó előnyöket; |
| --- | --- |

AD.

mivel az UNCLOS rendelkezései értelmében minden országnak joga van ahhoz, hogy élvezze az erőforrásainak megőrzéséből és fenntartható használatából fakadó előnyöket;

| AE. | mivel elismerjük az államok azon kötelezettségét, hogy megvédjék és megőrizzék a tengeri környezetet, ideértve a ritka és sérülékeny ökoszisztémákat és a csökkenő állományú, veszélyeztetett és kihalással fenyegetett fajok élőhelyeit; |
| --- | --- |

AE.

mivel elismerjük az államok azon kötelezettségét, hogy megvédjék és megőrizzék a tengeri környezetet, ideértve a ritka és sérülékeny ökoszisztémákat és a csökkenő állományú, veszélyeztetett és kihalással fenyegetett fajok élőhelyeit;

| AF. | mivel az UNFSA keretet biztosít az elővigyázatossági megközelítés és a halászati gazdálkodás ökoszisztéma alapú megközelítéseinek alkalmazása, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a hosszú távon vándorló halállományokra vonatkozó megőrzési és állománykezelési intézkedések és a nemzetközi együttműködés számára a regionális és szubregionális halászati gazdálkodási szervezetek és mechanizmusok révén; mivel tényleges végrehajtását javítani kell; |
| --- | --- |

AF.

mivel az UNFSA keretet biztosít az elővigyázatossági megközelítés és a halászati gazdálkodás ökoszisztéma alapú megközelítéseinek alkalmazása, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a hosszú távon vándorló halállományokra vonatkozó megőrzési és állománykezelési intézkedések és a nemzetközi együttműködés számára a regionális és szubregionális halászati gazdálkodási szervezetek és mechanizmusok révén; mivel tényleges végrehajtását javítani kell;

| AG. | mivel az ENSZ Közgyűlés 61/105. és 64/72. határozata felhívja az államokat és a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy fogadjanak el intézkedéseket a mélytengeri erőforrások hatékony védelmének biztosítása és annak megelőzése érdekében, hogy a fenékhalászat jelentős negatív hatást gyakoroljon a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek sérülékeny tengeri ökoszisztémáira; |
| --- | --- |

AG.

mivel az ENSZ Közgyűlés 61/105. és 64/72. határozata felhívja az államokat és a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy fogadjanak el intézkedéseket a mélytengeri erőforrások hatékony védelmének biztosítása és annak megelőzése érdekében, hogy a fenékhalászat jelentős negatív hatást gyakoroljon a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek sérülékeny tengeri ökoszisztémáira;

| AH. | mivel a kapacitásépítéssel összefüggésben elismerjük és támogatjuk a fejlődő országok jogait és különleges elvárásait annak érdekében, hogy módjuk nyíljon élvezni az erőforrások megőrzéséből és fenntartható használatából, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a vándorló halállományokból eredő előnyöket; |
| --- | --- |

AH.

mivel a kapacitásépítéssel összefüggésben elismerjük és támogatjuk a fejlődő országok jogait és különleges elvárásait annak érdekében, hogy módjuk nyíljon élvezni az erőforrások megőrzéséből és fenntartható használatából, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a vándorló halállományokból eredő előnyöket;

| AI. | mivel az úgynevezett kóbei folyamat keretében tett intézkedések elismerik a tonhalállományokkal gazdálkodó azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek által eddig tett erőfeszítéseket, amelyek vállalták, hogy független teljesítményértékelést végeznek, és felhívják ezen regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy rendszeresen készítsenek ilyen értékeléseket, és az eredményeket tegyék nyilvánosan elérhetővé, valamint ajánlásaikat maradéktalanul hajtsák végre; mivel egyes hatóságok, például az ENSZ Közgyűlése és az OECD Halászati Bizottsága szintén felszólították ugyanerre a többi regionális halászati gazdálkodási szervezetet, és mivel sor került ezen értékelésekre; |
| --- | --- |

AI.

mivel az úgynevezett kóbei folyamat keretében tett intézkedések elismerik a tonhalállományokkal gazdálkodó azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek által eddig tett erőfeszítéseket, amelyek vállalták, hogy független teljesítményértékelést végeznek, és felhívják ezen regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy rendszeresen készítsenek ilyen értékeléseket, és az eredményeket tegyék nyilvánosan elérhetővé, valamint ajánlásaikat maradéktalanul hajtsák végre; mivel egyes hatóságok, például az ENSZ Közgyűlése és az OECD Halászati Bizottsága szintén felszólították ugyanerre a többi regionális halászati gazdálkodási szervezetet, és mivel sor került ezen értékelésekre;

| AJ. | mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek léteznek, és némelyikük védett tengeri területek létrehozásán fáradozik a halállományok megőrzése és fenntartható szintre való visszaállítása érdekében; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek léteznek, és némelyikük védett tengeri területek létrehozásán fáradozik a halállományok megőrzése és fenntartható szintre való visszaállítása érdekében;

| AK. | mivel a CBD egy sor olyan munkaértekezlet létrejöttét segítette elő, amelyek célja az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek leírása, többek között a nemzeti joghatóságokon kívül eső területeken, és e munkaértekezletek eredményei most vezetési konzultációs célokra széles körben hozzáférhetők a CBD egy weboldalán; |
| --- | --- |

AK.

mivel a CBD egy sor olyan munkaértekezlet létrejöttét segítette elő, amelyek célja az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek leírása, többek között a nemzeti joghatóságokon kívül eső területeken, és e munkaértekezletek eredményei most vezetési konzultációs célokra széles körben hozzáférhetők a CBD egy weboldalán;

| AL. | mivel a tudományos adatok és ismeretek gyűjtése és megosztása a jóhiszemű és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapuló döntések meghozatala szempontjából kiemelkedően fontos; |
| --- | --- |

AL.

mivel a tudományos adatok és ismeretek gyűjtése és megosztása a jóhiszemű és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapuló döntések meghozatala szempontjából kiemelkedően fontos;

| AM. | mivel a tengeri műanyag szemét környezeti problémája közvetlen fenyegetést jelent a tengeri sokféleségre nézve, és mivel a probléma leküzdésének terjedelmét és eszközeit továbbra sem tárták fel megfelelő módon, és mivel megoldása gazdasági lehetőségnek is bizonyulhat; |
| --- | --- |

AM.

mivel a tengeri műanyag szemét környezeti problémája közvetlen fenyegetést jelent a tengeri sokféleségre nézve, és mivel a probléma leküzdésének terjedelmét és eszközeit továbbra sem tárták fel megfelelő módon, és mivel megoldása gazdasági lehetőségnek is bizonyulhat;

| AN. | mivel a munkacsoport 2015. január 23-i dokumentumában hangsúlyozta, hogy átfogó, globális rendszerre van szükség annak érdekében, hogy jobban kezeljék a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának kérdését; |
| --- | --- |

AN.

mivel a munkacsoport 2015. január 23-i dokumentumában hangsúlyozta, hogy átfogó, globális rendszerre van szükség annak érdekében, hogy jobban kezeljék a nemzeti joghatóságokon kívüli területek tengeri biológiai sokfélesége megőrzésének és fenntartható használatának kérdését;

| AO. | mivel az Unió hatékonyan fejleszti és ösztönzi a bevált gyakorlatokat a halállományok fenntartható használatának megvalósítása érdekében, és programjai – többek között Horizont 2020 – révén serkenti az adatgyűjtést, a kutatást és a fenntartható fejlesztést; |
| --- | --- |

AO.

mivel az Unió hatékonyan fejleszti és ösztönzi a bevált gyakorlatokat a halállományok fenntartható használatának megvalósítása érdekében, és programjai – többek között Horizont 2020 – révén serkenti az adatgyűjtést, a kutatást és a fenntartható fejlesztést;

| AP. | mivel a munkacsoport 2015. január 23-án támogatásáról biztosította azt az ajánlást, miszerint az egyezmény keretében jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközt kell kialakítani; |
| --- | --- |

AP.

mivel a munkacsoport 2015. január 23-án támogatásáról biztosította azt az ajánlást, miszerint az egyezmény keretében jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközt kell kialakítani;

| AQ. | mivel az ENSZ Közgyűlése 2015. június 19-én határozatot fogadott el a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az UNCLOS keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközről; |
| --- | --- |

AQ.

mivel az ENSZ Közgyűlése 2015. június 19-én határozatot fogadott el a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az UNCLOS keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközről;

| 1. | üdvözli az ENSZ Közgyűlésének azon határozatát, hogy a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az UNCLOS keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközt dolgoz ki többek között a jelenlegi hiányosságok orvoslása érdekében; hangsúlyozza, hogy e folyamat nem veszélyezteti majd a vonatkozó hatályos eszközöket és kereteket, sem pedig az érintett globális, regionális és ágazati szerveket (pl. a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket); kiemeli, hogy gyors, ámde körültekintő előrelépésre van szükség ezen új eszköz kidolgozása során, és el kell érni a szövegtervezet 2017 végéig történő véglegesítésére vonatkozó célt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ENSZ Közgyűlésének azon határozatát, hogy a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, az UNCLOS keretében kialakítandó, kötelező erejű nemzetközi eszközt dolgoz ki többek között a jelenlegi hiányosságok orvoslása érdekében; hangsúlyozza, hogy e folyamat nem veszélyezteti majd a vonatkozó hatályos eszközöket és kereteket, sem pedig az érintett globális, regionális és ágazati szerveket (pl. a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket); kiemeli, hogy gyors, ámde körültekintő előrelépésre van szükség ezen új eszköz kidolgozása során, és el kell érni a szövegtervezet 2017 végéig történő véglegesítésére vonatkozó célt;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az államok közötti jó kapcsolatok és az erőforrások fenntartható kiaknázása szempontjából az UCLOS keretében végzett munka kitűnő kilátásokat, lehetőségeket és következményeket kínál, ugyanakkor elismeri, hogy az új kihívások és lehetőségek kiigazításokat tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az államok közötti jó kapcsolatok és az erőforrások fenntartható kiaknázása szempontjából az UCLOS keretében végzett munka kitűnő kilátásokat, lehetőségeket és következményeket kínál, ugyanakkor elismeri, hogy az új kihívások és lehetőségek kiigazításokat tesznek szükségessé;

| 3. | hangsúlyozza az óceánok és tengerek és az azokban található erőforrások megőrzésének és fenntartható használatának jelentőségét; felhívja az Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy segítsék elő a tengeri biológiai sokféleség megőrzését és fenntartható használatát egyéb intézkedések mellett a tengeri ökoszisztéma-gazdálkodás modern és fenntartható koncepciói, óceánirányítási elvek, a tengeri erőforrásokkal való gazdálkodás (ásványkitermelés, energiahordozók utáni fúrás stb.) és a halászat irányítása, a tudományos alapú tengerpolitikai irányítás beépítése, az állományok helyreállítása és a maximális fenntartható hozam előállítására képes szinten tartása, a tengeri biológiai sokféleség ökoszisztéma-alapú kezelése és megőrzése, a hatályos jogszabályok érvényre juttatása és az elővigyázatossági megközelítés végrehajtása révén; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az óceánok és tengerek és az azokban található erőforrások megőrzésének és fenntartható használatának jelentőségét; felhívja az Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy segítsék elő a tengeri biológiai sokféleség megőrzését és fenntartható használatát egyéb intézkedések mellett a tengeri ökoszisztéma-gazdálkodás modern és fenntartható koncepciói, óceánirányítási elvek, a tengeri erőforrásokkal való gazdálkodás (ásványkitermelés, energiahordozók utáni fúrás stb.) és a halászat irányítása, a tudományos alapú tengerpolitikai irányítás beépítése, az állományok helyreállítása és a maximális fenntartható hozam előállítására képes szinten tartása, a tengeri biológiai sokféleség ökoszisztéma-alapú kezelése és megőrzése, a hatályos jogszabályok érvényre juttatása és az elővigyázatossági megközelítés végrehajtása révén;

| 4. | rámutat, hogy a tengeri biológiai sokféleségre nehezedő nyomás 2020-ig történő kezelése érdekében a tagállamoknak lépéseket kell tenniük kezelési tervek végrehajtása, a szabályok alkalmazásának nyomon követése, tudásalapjuk elmélyítése, a kutatási hálózatok megerősítése és a tengeri biológiai sokféleséggel kapcsolatos információk koordinációja céljából; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a tengeri biológiai sokféleségre nehezedő nyomás 2020-ig történő kezelése érdekében a tagállamoknak lépéseket kell tenniük kezelési tervek végrehajtása, a szabályok alkalmazásának nyomon követése, tudásalapjuk elmélyítése, a kutatási hálózatok megerősítése és a tengeri biológiai sokféleséggel kapcsolatos információk koordinációja céljából;

| 5. | elismeri és támogatja, hogy az Unió és a Bizottság pozitív vezető szerepet játszik, figyelembe véve az uniós halászati ágazat és piac fő szereplőinek álláspontját is, valamint hogy az európai halászati politika a fenntarthatóságra irányul; |
| --- | --- |

5.

elismeri és támogatja, hogy az Unió és a Bizottság pozitív vezető szerepet játszik, figyelembe véve az uniós halászati ágazat és piac fő szereplőinek álláspontját is, valamint hogy az európai halászati politika a fenntarthatóságra irányul;

| 6. | elismeri, hogy az Unió régóta fontos szerepet tölt be a tengeri élő erőforrások fenntartható kezelésének biztosításában, különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat jellegénél fogva fenyegetést jelent a tengeri biológiai sokféleségre nézve, és súlyosan veszélyezteti a tengeri ökoszisztémák védelmét; rámutat, hogy az Unió prioritásává tette a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot, és hogy a küzdelem sikere szempontjából a nemzetközi együttműködés kiemelkedő jelentőségű; ösztönzi a FAO-t és a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy a többoldalú együttműködés javítása érdekében fokozzák erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy az Unió régóta fontos szerepet tölt be a tengeri élő erőforrások fenntartható kezelésének biztosításában, különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat jellegénél fogva fenyegetést jelent a tengeri biológiai sokféleségre nézve, és súlyosan veszélyezteti a tengeri ökoszisztémák védelmét; rámutat, hogy az Unió prioritásává tette a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot, és hogy a küzdelem sikere szempontjából a nemzetközi együttműködés kiemelkedő jelentőségű; ösztönzi a FAO-t és a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy a többoldalú együttműködés javítása érdekében fokozzák erőfeszítéseiket;

| 7. | kiemeli, hogy a tengeri eredetű élelmiszerek ágazatában pozitív szerepet játszik a környezetvédelmi címkézés, amely lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy hozzájáruljanak az erőforrások fenntarthatóságához és a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséhez, miközben megalapozott döntést hoznak; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy a tengeri eredetű élelmiszerek ágazatában pozitív szerepet játszik a környezetvédelmi címkézés, amely lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy hozzájáruljanak az erőforrások fenntarthatóságához és a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséhez, miközben megalapozott döntést hoznak;

| 8. | arra bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa a támogatást és koordinációt, és biztosítsa, hogy ezen új nemzetközi megállapodás keretében hatékonyan kezeljék az emberi tevékenységek – többek között a halászatnak és a tengerfenék és az óceánok kiaknázásának minden formájának – a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek biológiai sokféleségére gyakorolt hatását; megállapítja ezért, hogy a meglévő jogszabályok érvényre juttatását továbbra is elő kell segíteni, és a koherencia és következetesség biztosítása érdekében ki kell alakítani a szükséges irányítási eszközöket; |
| --- | --- |

8.

arra bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa a támogatást és koordinációt, és biztosítsa, hogy ezen új nemzetközi megállapodás keretében hatékonyan kezeljék az emberi tevékenységek – többek között a halászatnak és a tengerfenék és az óceánok kiaknázásának minden formájának – a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek biológiai sokféleségére gyakorolt hatását; megállapítja ezért, hogy a meglévő jogszabályok érvényre juttatását továbbra is elő kell segíteni, és a koherencia és következetesség biztosítása érdekében ki kell alakítani a szükséges irányítási eszközöket;

| 9. | arra ösztönzi a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy biztosítsák ajánlásaik maradéktalan végrehajtását, továbbra is végezzenek rendszeresen független értékeléseket, és biztosítsák ezen értékelések megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy biztosítsák ajánlásaik maradéktalan végrehajtását, továbbra is végezzenek rendszeresen független értékeléseket, és biztosítsák ezen értékelések megfelelő végrehajtását;

| 10. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy segítse elő és támogassa a védett tengeri területekre vonatkozó holisztikus és átfogó megközelítést, mivel a megőrzést célzó erőfeszítések tekintetében valódi koordináció és együttműködés nem lehetséges az óceánokon és a tengereken folytatott emberi tevékenységek széles körében részt vevő érdekelt felek lehető legszélesebb körének bevonása nélkül; |
| --- | --- |

10.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy segítse elő és támogassa a védett tengeri területekre vonatkozó holisztikus és átfogó megközelítést, mivel a megőrzést célzó erőfeszítések tekintetében valódi koordináció és együttműködés nem lehetséges az óceánokon és a tengereken folytatott emberi tevékenységek széles körében részt vevő érdekelt felek lehető legszélesebb körének bevonása nélkül;

| 11. | ösztönzi és nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek kijelölését és végrehajtását a nemzeti joghatóságokon kívül eső területeken; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi és nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek kijelölését és végrehajtását a nemzeti joghatóságokon kívül eső területeken;

| 12. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt minden érintett féllel annak érdekében, hogy az UNCLOS keretében kialakítandó új nemzetközi eszköz kapcsán továbbra is támogassák és segítsék elő egy intézményi mechanizmus kidolgozását a védett tengeri területek folytonos, koherens, működőképes és reprezentatív hálózatainak – mint az ökológiai és biológiai folytonosság biztosításához elengedhetetlen eszközök – nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó, szükséges szabályok meghatározása, kezelése és kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

12.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt minden érintett féllel annak érdekében, hogy az UNCLOS keretében kialakítandó új nemzetközi eszköz kapcsán továbbra is támogassák és segítsék elő egy intézményi mechanizmus kidolgozását a védett tengeri területek folytonos, koherens, működőképes és reprezentatív hálózatainak – mint az ökológiai és biológiai folytonosság biztosításához elengedhetetlen eszközök – nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó, szükséges szabályok meghatározása, kezelése és kidolgozása érdekében;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon fel egy sor átfogó adatot Európa regionális tengereinek biológiai sokféleségéről; úgy véli, hogy ezen adatok összegyűjtése szükséges kihívás, mivel a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv hatálya alá tartozó fajok és élőhelyek 80 %-át ismeretlenként sorolták be; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon fel egy sor átfogó adatot Európa regionális tengereinek biológiai sokféleségéről; úgy véli, hogy ezen adatok összegyűjtése szükséges kihívás, mivel a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv hatálya alá tartozó fajok és élőhelyek 80 %-át ismeretlenként sorolták be;

| 14. | kéri, hogy az Unió vállaljon vezető szerepet a tengeri műanyag szemét problémájának leküzdésében és a kék gazdaság keretében az erre vonatkozó kutatás finanszírozásában; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az Unió vállaljon vezető szerepet a tengeri műanyag szemét problémájának leküzdésében és a kék gazdaság keretében az erre vonatkozó kutatás finanszírozásában;

| 15. | hangsúlyozza, hogy ezen új nemzetközi megállapodásnak valamennyi érdekelt fél számára egyenlő feltételeket kell biztosítania; úgy véli, hogy az új nemzetközi megállapodásnak ezenfelül a fejlődő országok, különösen a kis szigetállamok egyedi szükségleteit is figyelembe kell vennie a kapacitásépítés tekintetében annak érdekében, hogy a nemzetközi közösségnek többek között a védett tengeri területekre vonatkozó céljai teljesüljenek; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy ezen új nemzetközi megállapodásnak valamennyi érdekelt fél számára egyenlő feltételeket kell biztosítania; úgy véli, hogy az új nemzetközi megállapodásnak ezenfelül a fejlődő országok, különösen a kis szigetállamok egyedi szükségleteit is figyelembe kell vennie a kapacitásépítés tekintetében annak érdekében, hogy a nemzetközi közösségnek többek között a védett tengeri területekre vonatkozó céljai teljesüljenek;

| 16. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy valamennyi ágazat, többek között az újonnan elfogadott eszközök, az UNFSA és a FAO meglévő eszközei, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és egyéb ágazati szervezetek – például a Nemzetközi Tengeri Talapzat Hatóság és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet – között mozdítsa elő a fokozott együttműködést, koordinációt, átláthatóságot és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

16.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy valamennyi ágazat, többek között az újonnan elfogadott eszközök, az UNFSA és a FAO meglévő eszközei, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és egyéb ágazati szervezetek – például a Nemzetközi Tengeri Talapzat Hatóság és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet – között mozdítsa elő a fokozott együttműködést, koordinációt, átláthatóságot és elszámoltathatóságot;

| 17. | felhívja az ENSZ-t, hogy működjön együtt az államokkal a meglévő szabályok hatékonyabb végrehajtása érdekében, és szükség esetén alkosson további szabályokat, amelyek közvetetten elősegítik a mélytengeri biológiai sokféleség védelmét és javítják a társadalmi, biztonsági és ellenőrzési feltételeket, például olyan globális irányítási eszközök létrehozása révén, mint egy, a hajók lajstromozására szolgáló központosított eszköz, például a FAO égisze alatt fejlesztett globális halászhajólajstrom, elkerülve ugyanakkor a halászokra háruló bürokratikus terheket; |
| --- | --- |

17.

felhívja az ENSZ-t, hogy működjön együtt az államokkal a meglévő szabályok hatékonyabb végrehajtása érdekében, és szükség esetén alkosson további szabályokat, amelyek közvetetten elősegítik a mélytengeri biológiai sokféleség védelmét és javítják a társadalmi, biztonsági és ellenőrzési feltételeket, például olyan globális irányítási eszközök létrehozása révén, mint egy, a hajók lajstromozására szolgáló központosított eszköz, például a FAO égisze alatt fejlesztett globális halászhajólajstrom, elkerülve ugyanakkor a halászokra háruló bürokratikus terheket;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek felhatalmazásának ki kell majd terjednie a halászat nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségére gyakorolt hatásaira; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek felhatalmazásának ki kell majd terjednie a halászat nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségére gyakorolt hatásaira;

| 19. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az UNCLOS keretében megkötendő új nemzetközi megállapodás biztosította felhatalmazás révén támogassák és segítsék elő egy olyan intézményi mechanizmus kidolgozását, amely a tengeri környezetre potenciálisan jelentős hatást gyakorló tevékenységekre – többek között a tengeri erőforrások kiaknázására – vonatkozó, az UNCLOS 206. cikke által előírt előzetes környezeti hatásvizsgálat végrehajtására irányul, amennyire kivitelezhető, szilárd tudományos alapokon, és hogy e tevékenységekhez részletes környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági ellenőrzés kapcsolódjon; |
| --- | --- |

19.

nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az UNCLOS keretében megkötendő új nemzetközi megállapodás biztosította felhatalmazás révén támogassák és segítsék elő egy olyan intézményi mechanizmus kidolgozását, amely a tengeri környezetre potenciálisan jelentős hatást gyakorló tevékenységekre – többek között a tengeri erőforrások kiaknázására – vonatkozó, az UNCLOS 206. cikke által előírt előzetes környezeti hatásvizsgálat végrehajtására irányul, amennyire kivitelezhető, szilárd tudományos alapokon, és hogy e tevékenységekhez részletes környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági ellenőrzés kapcsolódjon;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy az új nemzetközi megállapodással összefüggésben tegyen meg mindent a tengeri környezeti károkozás elismertetéséért és az e károkért való felelősség láncolatának meghatározásáért; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy az új nemzetközi megállapodással összefüggésben tegyen meg mindent a tengeri környezeti károkozás elismertetéséért és az e károkért való felelősség láncolatának meghatározásáért;

| 21. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy hívja fel azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy ratifikálják az UNCLOS-t vagy csatlakozzanak hozzá; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy hívja fel azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy ratifikálják az UNCLOS-t vagy csatlakozzanak hozzá;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az ENSZ Közgyűlésének és a jövőbeli nemzetközi megállapodás szövegének kidolgozásáért felelős előkészítő bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az ENSZ Közgyűlésének és a jövőbeli nemzetközi megállapodás szövegének kidolgozásáért felelős előkészítő bizottságnak.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/9

---

P8_TA(2016)0102

A Földközi-tenger térségében kialakult helyzet és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségessége

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről (2015/2095(INI))

(2018/C 058/02)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az 1951-es genfi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, különösen a visszaküldés tilalmához fűződő jogra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1951-es genfi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, különösen a visszaküldés tilalmához fűződő jogra;

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre és annak 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre és annak 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS, 1982), az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményre (SOLAS, 1974) és a tengeri felkutatásról és mentésről szóló (módosított) nemzetközi egyezményre (SAR, 1979), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS, 1982), az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményre (SOLAS, 1974) és a tengeri felkutatásról és mentésről szóló (módosított) nemzetközi egyezményre (SAR, 1979),

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (2010–2014) (COM(2010)0213) és a kísérő nélküli kiskorúak helyzetéről szóló, 2013. szeptember 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (2010–2014) (COM(2010)0213) és a kísérő nélküli kiskorúak helyzetéről szóló, 2013. szeptember 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságában 2015-ben tartott vitákra: április 14-én, Avramopoulos biztos jelenlétében tartott vitára; május 6-án a szolidaritásról és a felelősség méltányos megosztásáról, többek között a kutatási és mentési kötelezettségekről tartott vitára; május 26-án a harmadik országokkal folytatott együttműködés stratégiájáról tartott vitára; június 4-én az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára biztonságos és jogszerű utak kidolgozásáról és a közös európai menekültügyi rendszer megvalósításáról tartott vitára; június 25-én az emberkereskedelemmel és -csempészettel, valamint a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről, a megfelelő legális gazdasági migrációs csatornák kifejlesztéséről, valamint a határigazgatásról és vízumpolitikáról tartott vitára; július 2-án a migráció és a fejlesztés összefüggésrendszerében az uniós belügyi alapok elköltésének módjáról tartott vitára; július 6-án a migrációra vonatkozó menetrendből kiinduló első bizottsági javaslatcsomagról, valamint a szolidaritásról és a felelősség méltányos megosztásáról, többek között a kutatási és mentési kötelezettségekről és az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára biztonságos és jogszerű utak kidolgozásáról tartott vitára; július 16-án szakértők jelenlétében a migrációs politikával kapcsolatos uniós finanszírozásról, az uniós tagállamokban és Norvégiában a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról, az EU-nak a migráció területén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről, valamint a gazdasági migráció szabályozásának új módjairól tartott vitára; szeptember 22-én az európai migrációs stratégiát követő második bizottsági javaslatcsomagról tartott vitára; szeptember 23-án a nemzeti parlamentekkel a fogadóállomásokon alapuló koncepcióról és a migráció nemzeti és helyi szinten történő kezeléséről tartott vitára; október 19-én az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel és a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről tartott vitára; november 10-én „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című bizottsági közleményről (COM(2015)0510) tartott vitára; november 19-én az EU migrációs és menekültügyi politikáihoz kapcsolódó belső és külső finanszírozásáról tartott vitára; december 10-én az EU migrációs területen harmadik országokkal folytatott együttműködéséről tartott vitára; és december 21-én a határigazgatásról és vízumpolitikáról, a közös európai menekültügyi rendszer hatékony megvalósításáról, valamint a megfelelő jogszerű gazdasági migrációs csatornák kidolgozásáról tartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságában 2015-ben tartott vitákra: április 14-én, Avramopoulos biztos jelenlétében tartott vitára; május 6-án a szolidaritásról és a felelősség méltányos megosztásáról, többek között a kutatási és mentési kötelezettségekről tartott vitára; május 26-án a harmadik országokkal folytatott együttműködés stratégiájáról tartott vitára; június 4-én az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára biztonságos és jogszerű utak kidolgozásáról és a közös európai menekültügyi rendszer megvalósításáról tartott vitára; június 25-én az emberkereskedelemmel és -csempészettel, valamint a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről, a megfelelő legális gazdasági migrációs csatornák kifejlesztéséről, valamint a határigazgatásról és vízumpolitikáról tartott vitára; július 2-án a migráció és a fejlesztés összefüggésrendszerében az uniós belügyi alapok elköltésének módjáról tartott vitára; július 6-án a migrációra vonatkozó menetrendből kiinduló első bizottsági javaslatcsomagról, valamint a szolidaritásról és a felelősség méltányos megosztásáról, többek között a kutatási és mentési kötelezettségekről és az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára biztonságos és jogszerű utak kidolgozásáról tartott vitára; július 16-án szakértők jelenlétében a migrációs politikával kapcsolatos uniós finanszírozásról, az uniós tagállamokban és Norvégiában a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról, az EU-nak a migráció területén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről, valamint a gazdasági migráció szabályozásának új módjairól tartott vitára; szeptember 22-én az európai migrációs stratégiát követő második bizottsági javaslatcsomagról tartott vitára; szeptember 23-án a nemzeti parlamentekkel a fogadóállomásokon alapuló koncepcióról és a migráció nemzeti és helyi szinten történő kezeléséről tartott vitára; október 19-én az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel és a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről tartott vitára; november 10-én „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című bizottsági közleményről (COM(2015)0510) tartott vitára; november 19-én az EU migrációs és menekültügyi politikáihoz kapcsolódó belső és külső finanszírozásáról tartott vitára; december 10-én az EU migrációs területen harmadik országokkal folytatott együttműködéséről tartott vitára; és december 21-én a határigazgatásról és vízumpolitikáról, a közös európai menekültügyi rendszer hatékony megvalósításáról, valamint a megfelelő jogszerű gazdasági migrációs csatornák kidolgozásáról tartott vitára,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság 2015. április 1-jén a fejlesztés és a migráció kapcsolatáról tartott együttes ülésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Külügyi Bizottság és az Emberi Jogi Albizottság 2015. szeptember 15-én a Földközi-tenger térségében folyó migrációs áramlásokkal összefüggésben az emberi jogok tiszteletben tartásáról tartott együttes ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság 2015. április 1-jén a fejlesztés és a migráció kapcsolatáról tartott együttes ülésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Külügyi Bizottság és az Emberi Jogi Albizottság 2015. szeptember 15-én a Földközi-tenger térségében folyó migrációs áramlásokkal összefüggésben az emberi jogok tiszteletben tartásáról tartott együttes ülésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság küldöttségének 2015 szeptemberében Lampedusára tett, a kutatási-mentési műveletekkel kapcsolatos látogatásáról, valamint 2015 októberében Tunéziába tett, a harmadik országokkal a migráció, a menekültügy és a határellenőrzés terén folytatott együttműködéssel kapcsolatos látogatásáról szóló jelentésére, továbbá tekintettel a Költségvetési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság közös küldöttségének 2015 júliusában Szicíliába tett, a régióra nehezedő migrációs nyomás kezelésével, különösen annak költségvetési vonatkozásaival kapcsolatos látogatásáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság küldöttségének 2015 szeptemberében Lampedusára tett, a kutatási-mentési műveletekkel kapcsolatos látogatásáról, valamint 2015 októberében Tunéziába tett, a harmadik országokkal a migráció, a menekültügy és a határellenőrzés terén folytatott együttműködéssel kapcsolatos látogatásáról szóló jelentésére, továbbá tekintettel a Költségvetési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság közös küldöttségének 2015 júliusában Szicíliába tett, a régióra nehezedő migrációs nyomás kezelésével, különösen annak költségvetési vonatkozásaival kapcsolatos látogatásáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság migrációval kapcsolatos, tíz pontból álló intézkedési tervére, amelyet a közös Külügyi és Belügyi Tanács 2015. április 20-án Luxemburgban tartott ülésén ismertetett, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság migrációval kapcsolatos, tíz pontból álló intézkedési tervére, amelyet a közös Külügyi és Belügyi Tanács 2015. április 20-án Luxemburgban tartott ülésén ismertetett,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai migrációs stratégia” című közleményére (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai migrációs stratégia” című közleményére (COM(2015)0240),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a földközi-tengeri térség déli középső részén folytatott katonai műveletéről szóló, 2015. május 18-i (KKBP) 2015/778 tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a földközi-tengeri térség déli középső részén folytatott katonai műveletéről szóló, 2015. május 18-i (KKBP) 2015/778 tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az EUNAVFOR Med művelet második szakaszának, újabb nevén a Sophia műveletnek a megindítására vonatkozó határozatra, amelyet az uniós nagykövetek fogadtak el a Politikai és Biztonsági Bizottságban (5), valamint tekintettel az Égei-tengeren a NATO vezetésével végrehajtott műveletekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUNAVFOR Med művelet második szakaszának, újabb nevén a Sophia műveletnek a megindítására vonatkozó határozatra, amelyet az uniós nagykövetek fogadtak el a Politikai és Biztonsági Bizottságban (5), valamint tekintettel az Égei-tengeren a NATO vezetésével végrehajtott műveletekre;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i 2240(2015). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i 2240(2015). számú határozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről (2015–2020) szóló közleményére (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről (2015–2020) szóló közleményére (COM(2015)0285),

| — | tekintettel az Eurodac-rendeletnek az ujjlenyomat-vételi kötelezettség tekintetében való végrehajtásáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0150), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurodac-rendeletnek az ujjlenyomat-vételi kötelezettség tekintetében való végrehajtásáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0150),

| — | tekintettel az európai letelepítési programról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)3560) és a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek a többoldalú és nemzeti programokon keresztül 20 000, nemzetközi védelemre szoruló személy letelepítéséről szóló következtetéseire, amelyet a Bel- és Igazságügyi Tanács 2015. július 20-i ülésén ismertettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai letelepítési programról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)3560) és a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek a többoldalú és nemzeti programokon keresztül 20 000, nemzetközi védelemre szoruló személy letelepítéséről szóló következtetéseire, amelyet a Bel- és Igazságügyi Tanács 2015. július 20-i ülésén ismertettek,

| — | tekintettel a Bizottságnak a fogadóállomásokon (hotspotokon) alapuló megközelítéshez kapcsolódó magyarázó feljegyzésére, a Görögországban és Olaszországban kialakult helyzetről szóló 2016. február 10-i jelentésére, valamint a Görögország által elért eredményekről szóló 2016. március 4-i jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a fogadóállomásokon (hotspotokon) alapuló megközelítéshez kapcsolódó magyarázó feljegyzésére, a Görögországban és Olaszországban kialakult helyzetről szóló 2016. február 10-i jelentésére, valamint a Görögország által elért eredményekről szóló 2016. március 4-i jelentésére;

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az áthelyezési válságmechanizmus létrehozásáról, valamint a valamely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0450), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az áthelyezési válságmechanizmus létrehozásáról, valamint a valamely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0450),

| — | tekintettel a Bizottságnak a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása céljából a biztonságos országok közös uniós jegyzékének létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015) 0452), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása céljából a biztonságos országok közös uniós jegyzékének létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015) 0452),

| — | tekintettel „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0453),

| — | tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos tevékenységeik végzése során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” kidolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)6250) és annak mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos tevékenységeik végzése során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” kidolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)6250) és annak mellékletére,

| — | tekintettel „A jelenlegi menekültügyi válsággal kapcsolatos közbeszerzési szabályok” című bizottsági közleményre (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jelenlegi menekültügyi válsággal kapcsolatos közbeszerzési szabályok” című bizottsági közleményre (COM(2015)0454),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő „Az európai menekültügyi válság kezelése: az EU külső tevékenységének szerepe” című közös közleményére (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő „Az európai menekültügyi válság kezelése: az EU külső tevékenységének szerepe” című közös közleményére (JOIN(2015)0040),

| — | tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)7293),

| — | tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményére (COM(2015)0490) és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményére (COM(2015)0490) és annak mellékleteire,

| — | tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című közleményére (COM(2015)0510) és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című közleményére (COM(2015)0510) és annak mellékleteire,

| — | tekintettel a Bizottság „Az Európai Határ- és Parti Őrség és Európa külső határainak hatékony igazgatása” című közleményére (COM(2015)0673) és az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0671), az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérését szolgáló európai úti okmányról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0668), az 562/2006/EK rendeletnek a külső határokon végzett ellenőrzések releváns adatbázisok felhasználásával való megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0670), a Bizottságnak a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1523 és (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkével összhangban a nemzetközi védelem területén Svédország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (COM(2015)0677), valamint a Bizottság Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszerről szóló ajánlására (C(2015)9490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Európai Határ- és Parti Őrség és Európa külső határainak hatékony igazgatása” című közleményére (COM(2015)0673) és az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0671), az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérését szolgáló európai úti okmányról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0668), az 562/2006/EK rendeletnek a külső határokon végzett ellenőrzések releváns adatbázisok felhasználásával való megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0670), a Bizottságnak a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1523 és (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkével összhangban a nemzetközi védelem területén Svédország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (COM(2015)0677), valamint a Bizottság Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszerről szóló ajánlására (C(2015)9490),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című közleményére (COM(2016)0085), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című közleményére (COM(2016)0085),

| — | tekintettel a Bizottság általa Görög Köztársasághoz intézett, a Görögország által a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel meghozandó sürgős intézkedésekről szóló ajánlására (C(2016)0871), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság általa Görög Köztársasághoz intézett, a Görögország által a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel meghozandó sürgős intézkedésekről szóló ajánlására (C(2016)0871),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat szerint Ausztriára jutó kérelmezői létszám 30 %-a áthelyezésének ideiglenes felfüggesztéséről szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetére (COM(2016)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat szerint Ausztriára jutó kérelmezői létszám 30 %-a áthelyezésének ideiglenes felfüggesztéséről szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetére (COM(2016)0080),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Vissza a schengeni rendszerhez – menetrend” című közleményére (COM(2016)0120), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Vissza a schengeni rendszerhez – menetrend” című közleményére (COM(2016)0120),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács számára készített, „Második jelentés a Törökország által a vízumliberalizációs menetrend követelményeinek teljesítése terén tett előrelépésekről” című jelentésére (COM(2016)0140) és a Bizottság ehhez kapcsolódó munkadokumentumára (SWD(2016)0097), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács számára készített, „Második jelentés a Törökország által a vízumliberalizációs menetrend követelményeinek teljesítése terén tett előrelépésekről” című jelentésére (COM(2016)0140) és a Bizottság ehhez kapcsolódó munkadokumentumára (SWD(2016)0097),

| — | tekintettel az Unióban nyújtandó vészhelyzeti támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0115) és a 2016. évi 1. sz. költségvetésnek ezen eszköz céljaira szolgáló költségvetési tétel létrehozása érdekében történő, a közeljövőben esedékes módosítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban nyújtandó vészhelyzeti támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0115) és a 2016. évi 1. sz. költségvetésnek ezen eszköz céljaira szolgáló költségvetési tétel létrehozása érdekében történő, a közeljövőben esedékes módosítására,

| — | tekintettel az Európai Tanács által a 2015. április 23-i rendkívüli ülésén, a 2015. június 25–26-i ülésén, az uniós állam- és kormányfők migrációról szóló 2015. szeptember 23-i informális ülésén, a 2015. október 15-i, a 2015. december 17-i és 18-i, valamint a 2016. február 18-i és 19-i ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által a 2015. április 23-i rendkívüli ülésén, a 2015. június 25–26-i ülésén, az uniós állam- és kormányfők migrációról szóló 2015. szeptember 23-i informális ülésén, a 2015. október 15-i, a 2015. december 17-i és 18-i, valamint a 2016. február 18-i és 19-i ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által a biztonságos származási országokról a 2015. július 20-i ülésén, a migrációról a 2015. július 20-i ülésén, a visszatérési politika jövőjéről a 2015. október 8-i ülésén, a migrációról a 2015. október 12-i ülésén, a menekültügyi és migrációs válság kezelését célzó intézkedésekről a 2015. november 9-i ülésén, a hontalanságról a 2015. december 4-i ülésén, valamint a migránscsempészetről a 2016. március 10-i ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által a biztonságos származási országokról a 2015. július 20-i ülésén, a migrációról a 2015. július 20-i ülésén, a visszatérési politika jövőjéről a 2015. október 8-i ülésén, a migrációról a 2015. október 12-i ülésén, a menekültügyi és migrációs válság kezelését célzó intézkedésekről a 2015. november 9-i ülésén, a hontalanságról a 2015. december 4-i ülésén, valamint a migránscsempészetről a 2016. március 10-i ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a 2015. szeptember 14-én elfogadott elnökségi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. szeptember 14-én elfogadott elnökségi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek 2015. július 20-i ülésükön elfogadott következtetéseire, amelyek tárgya többoldalú és nemzeti programok végrehajtása nemzetközi védelemre szoruló 20 000 személy letelepítése céljával, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek 2015. július 20-i ülésükön elfogadott következtetéseire, amelyek tárgya többoldalú és nemzeti programok végrehajtása nemzetközi védelemre szoruló 20 000 személy letelepítése céljával,

| — | tekintettel a 2015. október 15-i EU–Törökország közös cselekvési tervre, valamint az ahhoz kapcsolódó 2016. február 10-i és március 4-i végrehajtási jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. október 15-i EU–Törökország közös cselekvési tervre, valamint az ahhoz kapcsolódó 2016. február 10-i és március 4-i végrehajtási jelentésekre,

| — | tekintettel az EU állam- és kormányfőinek 2016. március 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU állam- és kormányfőinek 2016. március 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Földközi-tenger keleti térségében és a Nyugat-Balkánon húzódó útvonallal foglalkozó, 2015. október 8-án megrendezett magas szintű konferencián elfogadott nyilatkozatra, valamint a nyugat-balkáni útvonalon kialakult menekültáradattal foglalkozó, 2015. október 25-i találkozón a vezetők által elfogadott nyilatkozatra valamint az ehhez kapcsolódó, az elért haladásról szóló 2016. február 10-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tenger keleti térségében és a Nyugat-Balkánon húzódó útvonallal foglalkozó, 2015. október 8-án megrendezett magas szintű konferencián elfogadott nyilatkozatra, valamint a nyugat-balkáni útvonalon kialakult menekültáradattal foglalkozó, 2015. október 25-i találkozón a vezetők által elfogadott nyilatkozatra valamint az ehhez kapcsolódó, az elért haladásról szóló 2016. február 10-i jelentésre,

| — | tekintettel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, migrációval foglalkozó Európai Unió–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervre és politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, migrációval foglalkozó Európai Unió–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervre és politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) munkájára és jelentéseire, és különösen az Európai Unióban a menekültügy helyzetéről szóló 2014-es jelentésére és a havonta megjelenő menekültügyi trendekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) munkájára és jelentéseire, és különösen az Európai Unióban a menekültügy helyzetéről szóló 2014-es jelentésére és a havonta megjelenő menekültügyi trendekre,

| — | tekintettel a Frontex munkájára és jelentéseire, és különösen a 2015-ös éves kockázatelemzésére, valamint a kockázatelemzési hálózati negyedéves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frontex munkájára és jelentéseire, és különösen a 2015-ös éves kockázatelemzésére, valamint a kockázatelemzési hálózati negyedéves jelentéseire,

| — | tekintettel az Europol munkájára és jelentéseire, és különösen a „Mare” elnevezésű Közös Operatív Csapatra, valamint az Európai Migránscsempészeti Központnak (EMSC) Europol általi létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol munkájára és jelentéseire, és különösen a „Mare” elnevezésű Közös Operatív Csapatra, valamint az Európai Migránscsempészeti Központnak (EMSC) Europol általi létrehozására,

| — | tekintettel az Eurojust munkájára és jelentéseire, és különösen az emberkereskedelemről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurojust munkájára és jelentéseire, és különösen az emberkereskedelemről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) munkájára, éves jelentéseire és tanulmányaira, és különösen a munkaerő-kizsákmányolás súlyos formáiról, valamint a rendezetlen jogállású migránsok és a velük kapcsolatba lépő személyek kriminalizálásáról szóló tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) munkájára, éves jelentéseire és tanulmányaira, és különösen a munkaerő-kizsákmányolás súlyos formáiról, valamint a rendezetlen jogállású migránsok és a velük kapcsolatba lépő személyek kriminalizálásáról szóló tanulmányaira,

| — | tekintettel a C. politikai tematikus főosztálynak az EUMSZ 80. cikkének végrehajtásáról, a nemzetközi védelmet kérelmezők új módszereiről, alternatív útvonalairól és a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáférési módjaikról, az EU-ba irányuló munkavállalási célú migráció szabályozásának új módjairól, a közös európai menekültügyi rendszer erősítéséről és Dublin alternatíváiról, az EU-nak a migráció terén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről szóló, valamint „A női menedékkérők és menekültek fogadása az Unióban” című tanulmányaira, továbbá tekintettel a D. politikai tematikus főosztály „Migrációs politikák: a hatékonyság elemzése és a jövőben alkalmazandó bevált gyakorlatok” című, és az EXPO politikai tematikus főosztály „Migránsok a Földközi-tengeren: az emberi jogok védelme” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a C. politikai tematikus főosztálynak az EUMSZ 80. cikkének végrehajtásáról, a nemzetközi védelmet kérelmezők új módszereiről, alternatív útvonalairól és a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáférési módjaikról, az EU-ba irányuló munkavállalási célú migráció szabályozásának új módjairól, a közös európai menekültügyi rendszer erősítéséről és Dublin alternatíváiról, az EU-nak a migráció terén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről szóló, valamint „A női menedékkérők és menekültek fogadása az Unióban” című tanulmányaira, továbbá tekintettel a D. politikai tematikus főosztály „Migrációs politikák: a hatékonyság elemzése és a jövőben alkalmazandó bevált gyakorlatok” című, és az EXPO politikai tematikus főosztály „Migránsok a Földközi-tengeren: az emberi jogok védelme” című tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Migrációs Hálózat (EMH) tanulmányaira, és különösen a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról szóló tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Migrációs Hálózat (EMH) tanulmányaira, és különösen a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról szóló tanulmányára,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács munkájára, jelentéseire és állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács munkájára, jelentéseire és állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az európai migrációs stratégiáról szóló, a 2015. december 3–4-én megtartott 115. plenáris ülésén elfogadott véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az európai migrációs stratégiáról szóló, a 2015. december 3–4-én megtartott 115. plenáris ülésén elfogadott véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai migrációs stratégiáról és a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai migrációs stratégiáról és a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről szóló véleményére,

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „80. cikk – Szolidaritás és a felelősség méltányos megosztása, ideértve a kutatási és mentési kötelezettségeket is” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „80. cikk – Szolidaritás és a felelősség méltányos megosztása, ideértve a kutatási és mentési kötelezettségeket is” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel és a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről szóló munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel és a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezeléséről szóló munkadokumentumra,

| — | tekintettel a „Határigazgatás és vízumpolitika, a Frontex és más illetékes ügynökségek szerepét is ideértve” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Határigazgatás és vízumpolitika, a Frontex és más illetékes ügynökségek szerepét is ideértve” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel a „Biztonságos és jogszerű utak kidolgozása az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára, beleértve az áttelepítési és kapcsolódó integrációs politikákat is” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonságos és jogszerű utak kidolgozása az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára, beleértve az áttelepítési és kapcsolódó integrációs politikákat is” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel a „Megfelelő legális gazdasági migrációs csatornák kialakítása” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megfelelő legális gazdasági migrációs csatornák kialakítása” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel „Az EU migrációs és menekültügyi politikájával kapcsolatos belső és külső uniós finanszírozás” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU migrációs és menekültügyi politikájával kapcsolatos belső és külső uniós finanszírozás” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel „A közös európai menekültügyi rendszer hatékony végrehajtása, ideértve az EASO szerepét is” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös európai menekültügyi rendszer hatékony végrehajtása, ideértve az EASO szerepét is” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglakoztatási és Szociális Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0066/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglakoztatási és Szociális Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0066/2016),

| A. | mivel 2014. december 17-i állásfoglalásában arra utasította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy értékelje a különböző érintett politikákat, dolgozzon ki ajánlásokat és számoljon be erről stratégiai saját kezdeményezésű jelentés formájában a plenáris ülésen; |
| --- | --- |

A.

mivel 2014. december 17-i állásfoglalásában arra utasította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy értékelje a különböző érintett politikákat, dolgozzon ki ajánlásokat és számoljon be erről stratégiai saját kezdeményezésű jelentés formájában a plenáris ülésen;

| B. | mivel a Frontex adatai szerint (7) 2015-ben 1,83 millió személyt észleltek, miközben szabálytalanul próbáltak meg átkelni az EU külső határain, ami a 2014 folyamán az Unióba érkezett 282 500 migránssal összevetve példátlan mértékű adat; és mivel az IOM/UNICEF adatai szerint a tengeren át érkező összes migráns mintegy 20 %-a gyermek (8); |
| --- | --- |

B.

mivel a Frontex adatai szerint (7) 2015-ben 1,83 millió személyt észleltek, miközben szabálytalanul próbáltak meg átkelni az EU külső határain, ami a 2014 folyamán az Unióba érkezett 282 500 migránssal összevetve példátlan mértékű adat; és mivel az IOM/UNICEF adatai szerint a tengeren át érkező összes migráns mintegy 20 %-a gyermek (8);

| C. | mivel az EASO adatai szerint (9) 2015-ben több mint 1,4 millió nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be az ún. „EU+ országokban” (10), amely kérelmek száma április óta folyamatosan nőtt, ugyanakkor az ismétlődő kérelmek száma csökkent, és mivel a kérelmezők mintegy 6 %-a vallja magát kísérő nélküli kiskorúnak; mivel 2016 februárjában a tengeren érkezők 22 %-a bolt nő és 40 %-uk gyermek (11); |
| --- | --- |

C.

mivel az EASO adatai szerint (9) 2015-ben több mint 1,4 millió nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be az ún. „EU+ országokban” (10), amely kérelmek száma április óta folyamatosan nőtt, ugyanakkor az ismétlődő kérelmek száma csökkent, és mivel a kérelmezők mintegy 6 %-a vallja magát kísérő nélküli kiskorúnak; mivel 2016 februárjában a tengeren érkezők 22 %-a bolt nő és 40 %-uk gyermek (11);

| D. | mivel a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezmény alkalmazásában minden tizennyolc év alatti személy gyermeknek tekintendő; |
| --- | --- |

D.

mivel a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezmény alkalmazásában minden tizennyolc év alatti személy gyermeknek tekintendő;

| E. | mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2015-ben több mint 3 771 személy veszítette életét vagy tűnt el a Földközi-tengeren (12); mivel 2016. március 8-ig a jelentések szerint 444 személy veszítette életét a Földközi-tengeren; mivel 2016 első kilenc hetében 77 – átlagosan tehát naponta egynél több – gyermek halt meg; mivel az EUROPOL legfrissebb adatai szerint legalább 10 000 kísérő nélküli gyermek tűnt el érkezését követően Európában |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2015-ben több mint 3 771 személy veszítette életét vagy tűnt el a Földközi-tengeren (12); mivel 2016. március 8-ig a jelentések szerint 444 személy veszítette életét a Földközi-tengeren; mivel 2016 első kilenc hetében 77 – átlagosan tehát naponta egynél több – gyermek halt meg; mivel az EUROPOL legfrissebb adatai szerint legalább 10 000 kísérő nélküli gyermek tűnt el érkezését követően Európában

| F. | mivel október 3-át „A megemlékezés napjának” kellene nyilvánítani, emléket állítva minden olyan migráns és menedékkérő férfinak, nőnek és gyermeknek, akik az üldözés, diktatúrák, háborúk és nyomorúság elől próbáltak menekülni és eközben életüket veszítették, valamint megemlékezve minden olyan férfiról és nőről is, akik nap mint nap életüket kockáztatják azért, hogy megmentsék őket; |
| --- | --- |

F.

mivel október 3-át „A megemlékezés napjának” kellene nyilvánítani, emléket állítva minden olyan migráns és menedékkérő férfinak, nőnek és gyermeknek, akik az üldözés, diktatúrák, háborúk és nyomorúság elől próbáltak menekülni és eközben életüket veszítették, valamint megemlékezve minden olyan férfiról és nőről is, akik nap mint nap életüket kockáztatják azért, hogy megmentsék őket;

| G. | mivel a világ bizonyos részein háború dúl és erőszak uralkodik, és az ott élő embereket a rendkívüli szegénység, a környezet állapotának romlása együttes hatásai sújtják és a fiatalok jövője kilátástalan, ami további erőszakot és bizonytalanságot kelthet, és ismét egész népességeket kényszeríthet migrációra; |
| --- | --- |

G.

mivel a világ bizonyos részein háború dúl és erőszak uralkodik, és az ott élő embereket a rendkívüli szegénység, a környezet állapotának romlása együttes hatásai sújtják és a fiatalok jövője kilátástalan, ami további erőszakot és bizonytalanságot kelthet, és ismét egész népességeket kényszeríthet migrációra;

Az EUMSZ 80. cikke – Szolidaritás és a felelősség méltányos megosztása, ideértve a kutatási és mentési kötelezettségeket is

| H. | mivel az EUMSZ 80. cikke a szolidaritás elvét és a felelősség méltányos megosztása elvét az egész uniós rendszer középpontjába állítja, jogalapot biztosítva így ezen elveknek a menekültüggyel, migrációval és határellenőrzéssel kapcsolatos uniós politikákban történő érvényesítésére; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 80. cikke a szolidaritás elvét és a felelősség méltányos megosztása elvét az egész uniós rendszer középpontjába állítja, jogalapot biztosítva így ezen elveknek a menekültüggyel, migrációval és határellenőrzéssel kapcsolatos uniós politikákban történő érvényesítésére;

| I. | mivel a szolidaritás a belső és a külső szolidaritás formájában egyaránt megjelenhet; és mivel az áthelyezés, a menekültügyi határozatok kölcsönös elismerése, az operatív támogató intézkedések, a jelenleg hatályos dublini rendelet és az ideiglenes védelemről szóló, proaktív módon értelmezett irányelv a belső szolidaritást szolgáló eszközök tárát alkotják, ugyanakkor az áttelepítés, a humanitárius befogadás és a tengeri kutatás és mentés a külső szolidaritást segíti elő, a polgári védelmi mechanizmus pedig mindkét cél szolgálatába állhat; |
| --- | --- |

I.

mivel a szolidaritás a belső és a külső szolidaritás formájában egyaránt megjelenhet; és mivel az áthelyezés, a menekültügyi határozatok kölcsönös elismerése, az operatív támogató intézkedések, a jelenleg hatályos dublini rendelet és az ideiglenes védelemről szóló, proaktív módon értelmezett irányelv a belső szolidaritást szolgáló eszközök tárát alkotják, ugyanakkor az áttelepítés, a humanitárius befogadás és a tengeri kutatás és mentés a külső szolidaritást segíti elő, a polgári védelmi mechanizmus pedig mindkét cél szolgálatába állhat;

| J. | mivel 2016. március 3-án az olasz fogadólétesítményekben a más tagállamba történő áthelyezésre váró 39 600 menedékkérőből csak 338-et helyeztek ténylegesen át, míg Görögország esetében a 66 400 tervezett áthelyezésből 322-ra került ténylegesen sor; |
| --- | --- |

J.

mivel 2016. március 3-án az olasz fogadólétesítményekben a más tagállamba történő áthelyezésre váró 39 600 menedékkérőből csak 338-et helyeztek ténylegesen át, míg Görögország esetében a 66 400 tervezett áthelyezésből 322-ra került ténylegesen sor;

Az emberkereskedelemmel és -csempészettel, valamint a rendezetlen jogállású migránsok munkaerejének kizsákmányolásával kapcsolatos problémák kezelése

| K. | mivel a migránscsempészet, az emberkereskedelem és a munkaerő-kizsákmányolás olyan elkülönült jogi jelenségek, amelyekkel külön jogi kereteken belül uniós és nemzetközi szinten kell foglalkozni, és amelyek kellően célzott választ igényelnek, ugyanakkor a gyakorlatban gyakran átfedik egymást; és mivel az embercsempész és emberkereskedő hálózatok igen gyorsan képesek változtatni módszereiken, ezért a válaszintézkedéseknek is a lehető legfrissebb és legpontosabb adatokon kell alapulniuk; mivel a migránscsempészet elleni küzdelem keretében foganatosított intézkedéseknek nem szabad azokat a személyeket is sújtaniuk, akik a rendezetlen jogállású migránsok számára humanitárius segítséget nyújtanak; |
| --- | --- |

K.

mivel a migránscsempészet, az emberkereskedelem és a munkaerő-kizsákmányolás olyan elkülönült jogi jelenségek, amelyekkel külön jogi kereteken belül uniós és nemzetközi szinten kell foglalkozni, és amelyek kellően célzott választ igényelnek, ugyanakkor a gyakorlatban gyakran átfedik egymást; és mivel az embercsempész és emberkereskedő hálózatok igen gyorsan képesek változtatni módszereiken, ezért a válaszintézkedéseknek is a lehető legfrissebb és legpontosabb adatokon kell alapulniuk; mivel a migránscsempészet elleni küzdelem keretében foganatosított intézkedéseknek nem szabad azokat a személyeket is sújtaniuk, akik a rendezetlen jogállású migránsok számára humanitárius segítséget nyújtanak;

| L. | mivel a migránscsempészet, az emberkereskedelem és a munkaerő-kizsákmányolás elleni küzdelem egyaránt igényel rövid, közép- és hosszú távú válaszokat, többek között a bűnözői hálózatok felszámolását és az elkövetők bíróság elé állítását, az adatok gyűjtését és elemzését, az áldozatok védelmét és a jogellenesen tartózkodó migránsok visszatérését célzó intézkedéseket, valamint a harmadik országokkal folytatott együttműködést, továbbá az emberkereskedelem és embercsempészet áldozatai iránti keresletet és a migrációnak az embereket az embercsempészeknek kiszolgáltató kiváltói okait kezelő, hosszabb távú stratégiákat; |
| --- | --- |

L.

mivel a migránscsempészet, az emberkereskedelem és a munkaerő-kizsákmányolás elleni küzdelem egyaránt igényel rövid, közép- és hosszú távú válaszokat, többek között a bűnözői hálózatok felszámolását és az elkövetők bíróság elé állítását, az adatok gyűjtését és elemzését, az áldozatok védelmét és a jogellenesen tartózkodó migránsok visszatérését célzó intézkedéseket, valamint a harmadik országokkal folytatott együttműködést, továbbá az emberkereskedelem és embercsempészet áldozatai iránti keresletet és a migrációnak az embereket az embercsempészeknek kiszolgáltató kiváltói okait kezelő, hosszabb távú stratégiákat;

Határigazgatás és vízumpolitika, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és más illetékes ügynökségek szerepét is ideértve

| M. | mivel a határ- és vízumpolitika terén számos bizottsági javaslattal kapcsolatban rendes jogalkotási eljárás van folyamatban, különös tekintettel a következő javaslatokra: az uniós vízumkódexről szóló rendeletre irányuló javaslat (átdolgozás) (2014/0094(COD)), a körutazói vízum létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat (2014/0095(COD)), és a vízumok egységes formátumának biztonsági szempontjáról szóló rendeletre irányuló javaslat (2015/0134(COD)); és mivel e területen a Bizottság a közelmúltban új javaslatokat terjesztett be, amelyeket a rendes jogalkotási eljárás keretében fognak kezelni; |
| --- | --- |

M.

mivel a határ- és vízumpolitika terén számos bizottsági javaslattal kapcsolatban rendes jogalkotási eljárás van folyamatban, különös tekintettel a következő javaslatokra: az uniós vízumkódexről szóló rendeletre irányuló javaslat (átdolgozás) (2014/0094(COD)), a körutazói vízum létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat (2014/0095(COD)), és a vízumok egységes formátumának biztonsági szempontjáról szóló rendeletre irányuló javaslat (2015/0134(COD)); és mivel e területen a Bizottság a közelmúltban új javaslatokat terjesztett be, amelyeket a rendes jogalkotási eljárás keretében fognak kezelni;

| N. | mivel a belső határellenőrzések megszüntetésének a külső határok hatékony igazgatásával, szigorú közös szabályok betartásával, a tagállamok közötti hatékony információcserével és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásával párhuzamosan kell történnie; |
| --- | --- |

N.

mivel a belső határellenőrzések megszüntetésének a külső határok hatékony igazgatásával, szigorú közös szabályok betartásával, a tagállamok közötti hatékony információcserével és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásával párhuzamosan kell történnie;

| O. | mivel az Európai Parlament felhívta az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget, hogy erősítse meg az alapvető jogok esetleges megsértéseinek kezelésével kapcsolatos kapacitását, többek között a harmadik országok illetékes hatóságaival kötött vagy kötendő együttműködési megállapodások keretében, és mivel az új uniós határügynökségre vonatkozó bizottsági javaslat már panaszkezelési mechanizmust is magába foglal; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Parlament felhívta az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget, hogy erősítse meg az alapvető jogok esetleges megsértéseinek kezelésével kapcsolatos kapacitását, többek között a harmadik országok illetékes hatóságaival kötött vagy kötendő együttműködési megállapodások keretében, és mivel az új uniós határügynökségre vonatkozó bizottsági javaslat már panaszkezelési mechanizmust is magába foglal;

| P. | mivel a jelenlegi vízumkódex lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy „humanitárius okból” eltérjenek a vízumkérelmek rendes elfogadhatósági kritériumaitól (19. és 25. cikk); |
| --- | --- |

P.

mivel a jelenlegi vízumkódex lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy „humanitárius okból” eltérjenek a vízumkérelmek rendes elfogadhatósági kritériumaitól (19. és 25. cikk);

Biztonságos és jogszerű utak kidolgozása az EU-ba érkező menedékkérők és menekültek számára, beleértve az áttelepítési és kapcsolódó integrációs politikákat is

| Q. | mivel a világ menekültpopulációjának 86 %-át nem iparosodott országok fogadják be; mivel a bűnszövetkezetek és embercsempészek kihasználják az Unióba belépni próbáló, a háború elöl menekülő elkeseredett emberek helyzetét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a világ menekültpopulációjának 86 %-át nem iparosodott országok fogadják be; mivel a bűnszövetkezetek és embercsempészek kihasználják az Unióba belépni próbáló, a háború elöl menekülő elkeseredett emberek helyzetét;

| R. | mivel az Unióba jutás jogszerű és biztonságos útvonalai korlátozottak, és sokan továbbra is vállalni fogják a veszélyes utazás kockázatát; és mivel az Unióba érkező menedékkérők és menekültek számára – a meglévő jogszabályok és gyakorlatok alapján – biztonságos és jogszerű utak kidolgozása lehetővé tenné az Unió és a tagállamok számára, hogy jobban átlássák a védelmi szükségleteket és az Unióba irányuló migrációs áramlásokat, és felszámolják az embercsempészek üzleti modelljét; |
| --- | --- |

R.

mivel az Unióba jutás jogszerű és biztonságos útvonalai korlátozottak, és sokan továbbra is vállalni fogják a veszélyes utazás kockázatát; és mivel az Unióba érkező menedékkérők és menekültek számára – a meglévő jogszabályok és gyakorlatok alapján – biztonságos és jogszerű utak kidolgozása lehetővé tenné az Unió és a tagállamok számára, hogy jobban átlássák a védelmi szükségleteket és az Unióba irányuló migrációs áramlásokat, és felszámolják az embercsempészek üzleti modelljét;

A harmadik országokkal folytatott együttműködésre vonatkozó stratégia, különös tekintettel a regionális védelmi programokra, az áttelepítésre, a visszatérésre, valamint a migráció kiváltó okainak kezelésére

| S. | mivel az EU harmadik országokkal folytatott együttműködése olyan politikai eszközök segítségével zajlik, mint a regionális párbeszédek, kétoldalú párbeszédek, közös migrációs és mobilitási programok, mobilitási partnerségek, továbbá olyan jogi eszközök támogatása mellett, mint a „globális megállapodásokban” szereplő migrációs záradékok, visszafogadási megállapodások, vízumkönnyítési megállapodások, vízummentességről szóló megállapodások, illetve olyan operatív eszközök közreműködésével, mint a regionális védelmi programok és regionális fejlesztési és védelmi programok, a Frontex munkavégzési megállapodásai és az EASO harmadik országokkal folytatott együttműködése; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU harmadik országokkal folytatott együttműködése olyan politikai eszközök segítségével zajlik, mint a regionális párbeszédek, kétoldalú párbeszédek, közös migrációs és mobilitási programok, mobilitási partnerségek, továbbá olyan jogi eszközök támogatása mellett, mint a „globális megállapodásokban” szereplő migrációs záradékok, visszafogadási megállapodások, vízumkönnyítési megállapodások, vízummentességről szóló megállapodások, illetve olyan operatív eszközök közreműködésével, mint a regionális védelmi programok és regionális fejlesztési és védelmi programok, a Frontex munkavégzési megállapodásai és az EASO harmadik országokkal folytatott együttműködése;

| T. | mivel az egyes tagállamok a migrációval kapcsolatban továbbra is intenzív, kétoldalú szintű külső tevékenységeket folytatnak; |
| --- | --- |

T.

mivel az egyes tagállamok a migrációval kapcsolatban továbbra is intenzív, kétoldalú szintű külső tevékenységeket folytatnak;

| U. | mivel az Unió fokozta a harmadik országokkal a migráció és a menekültügy terén folytatott együttműködését annak érdekében, hogy megfelelően reagáljon a jelenlegi menekültválságra, és új együttműködési kezdeményezéseket indított, mint például az EU-Törökország közös cselekvési terv, a nyugat-balkáni útvonalakkal kapcsolatos kötelezettségvállalások, valamint a vallettai csúcstalálkozón elfogadott cselekvési terv; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió fokozta a harmadik országokkal a migráció és a menekültügy terén folytatott együttműködését annak érdekében, hogy megfelelően reagáljon a jelenlegi menekültválságra, és új együttműködési kezdeményezéseket indított, mint például az EU-Törökország közös cselekvési terv, a nyugat-balkáni útvonalakkal kapcsolatos kötelezettségvállalások, valamint a vallettai csúcstalálkozón elfogadott cselekvési terv;

Megfelelő legális gazdasági migrációs csatornák kialakítása

| V. | mivel az Unióban a munkaképes korú népesség 2020-ig várhatóan 7,5 millióval csökkenni fog; mivel az uniós munkaerőpiaci igények alakulásával kapcsolatos előrejelzések szerint munkaerőhiány van kialakulóban, illetve egyes területeken kialakulhat a jövőben; és mivel a harmadik országbeli állampolgárok sok nehézségbe ütköznek külföldi képesítéseik elismertetésekor, ezért elvállalt munkájukhoz viszonyítva többnyire túlképzettek; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unióban a munkaképes korú népesség 2020-ig várhatóan 7,5 millióval csökkenni fog; mivel az uniós munkaerőpiaci igények alakulásával kapcsolatos előrejelzések szerint munkaerőhiány van kialakulóban, illetve egyes területeken kialakulhat a jövőben; és mivel a harmadik országbeli állampolgárok sok nehézségbe ütköznek külföldi képesítéseik elismertetésekor, ezért elvállalt munkájukhoz viszonyítva többnyire túlképzettek;

| W. | mivel a munkavégzési célú migrációval kapcsolatos jelenlegi uniós megközelítés széttagolt, ugyanis több különálló irányelv foglalkozik konkrét munkavállalói kategóriákkal és olyan harmadik országbeli állampolgárokkal, akik bizonyos feltételek mellett dolgozhatnak; és mivel ez a megközelítés csak rövid távú, körülhatárolt igényeket elégíthet ki; |
| --- | --- |

W.

mivel a munkavégzési célú migrációval kapcsolatos jelenlegi uniós megközelítés széttagolt, ugyanis több különálló irányelv foglalkozik konkrét munkavállalói kategóriákkal és olyan harmadik országbeli állampolgárokkal, akik bizonyos feltételek mellett dolgozhatnak; és mivel ez a megközelítés csak rövid távú, körülhatárolt igényeket elégíthet ki;

Annak vizsgálata, hogy a migráció és a fejlesztés összefüggésrendszerében hogyan költik el az uniós belügyi alapokat, többek között a sürgősségi alapokat is

| X. | mivel számos uniós pénzügyi eszköz létezik a tagállamok és harmadik országok migrációval, menekültüggyel és határigazgatással kapcsolatos fellépéseinek finanszírozására; mivel a tagállamok számára a finanszírozást főként a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (AMIF) és a Belső Biztonsági Alapból (ISF) folyósítják, de mivel számos más program és alap is felhasználható a migrációval kapcsolatos tevékenységekhez; és mivel a harmadik országoknak nyújtott finanszírozást ugyan főként a Fejlesztési Együttműködési Eszközön keresztül folyósítják, azt a különböző bizottsági főigazgatóságok és a Külügyi Szolgálat kezelik; |
| --- | --- |

X.

mivel számos uniós pénzügyi eszköz létezik a tagállamok és harmadik országok migrációval, menekültüggyel és határigazgatással kapcsolatos fellépéseinek finanszírozására; mivel a tagállamok számára a finanszírozást főként a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (AMIF) és a Belső Biztonsági Alapból (ISF) folyósítják, de mivel számos más program és alap is felhasználható a migrációval kapcsolatos tevékenységekhez; és mivel a harmadik országoknak nyújtott finanszírozást ugyan főként a Fejlesztési Együttműködési Eszközön keresztül folyósítják, azt a különböző bizottsági főigazgatóságok és a Külügyi Szolgálat kezelik;

| Y. | mivel a költségvetési sorok és felelősségek széttöredezettsége megnehezíti, hogy átfogó képet kapjunk az alapok felhasználásának módjáról, sőt az Unió által a migrációra fordított pontos összegről; |
| --- | --- |

Y.

mivel a költségvetési sorok és felelősségek széttöredezettsége megnehezíti, hogy átfogó képet kapjunk az alapok felhasználásának módjáról, sőt az Unió által a migrációra fordított pontos összegről;

A közös európai menekültügyi rendszer hatékony végrehajtása, ideértve az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) szerepét is;

| Z. | mivel a közös európai menekültügyi rendszer közös szabályokat tartalmaz a közös menekültügyi politikával, az egységes menekültstátusszal és az egész Unióban érvényes közös menekültügyi eljárásokkal kapcsolatban; mivel azonban több figyelmeztető jelzés, többek között a Bizottság által elfogadott, kötelezettségszegési eljárás megindításáról szóló határozatok azt mutatják, hogy sok tagállamban még nem teljesen valósították meg a közös európai menekültügyi rendszert; mivel a megvalósításra a nemzeti jogok harmonizálása és a tagállamok közötti szolidaritás előmozdítása érdekében alapvetően szükség van, és mivel a tagállamok támogató segítségnyújtást igényelhetnek az EASO-tól a közös európai menekültügyi rendszernek való megfeleléshez; mivel a befogadási feltételek és a menekültügyi eljárások harmonizálása csökkentheti a jobb feltételeket kínáló országokra nehezedő stresszt, és alapvető fontosságú a felelősségmegosztás szempontjából; |
| --- | --- |

Z.

mivel a közös európai menekültügyi rendszer közös szabályokat tartalmaz a közös menekültügyi politikával, az egységes menekültstátusszal és az egész Unióban érvényes közös menekültügyi eljárásokkal kapcsolatban; mivel azonban több figyelmeztető jelzés, többek között a Bizottság által elfogadott, kötelezettségszegési eljárás megindításáról szóló határozatok azt mutatják, hogy sok tagállamban még nem teljesen valósították meg a közös európai menekültügyi rendszert; mivel a megvalósításra a nemzeti jogok harmonizálása és a tagállamok közötti szolidaritás előmozdítása érdekében alapvetően szükség van, és mivel a tagállamok támogató segítségnyújtást igényelhetnek az EASO-tól a közös európai menekültügyi rendszernek való megfeleléshez; mivel a befogadási feltételek és a menekültügyi eljárások harmonizálása csökkentheti a jobb feltételeket kínáló országokra nehezedő stresszt, és alapvető fontosságú a felelősségmegosztás szempontjából;

| AA. | mivel a dublini rendszer jelenlegi mechanizmusai nem kellően objektívek, nem képesek megállapítani a felelősség megosztásának méltányos kritériumait és nem biztosítják a nemzetközi védelemhez való gyors hozzájutást; mivel a rendszert a gyakorlatban nem alkalmazzák, és az ideiglenes áthelyezésről szóló két tanácsi határozatban egyértelmű eltérések is vannak; és mivel a Bizottság 2016 márciusára ígérte a Dublin III. rendelet rendes felülvizsgálatára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

AA.

mivel a dublini rendszer jelenlegi mechanizmusai nem kellően objektívek, nem képesek megállapítani a felelősség megosztásának méltányos kritériumait és nem biztosítják a nemzetközi védelemhez való gyors hozzájutást; mivel a rendszert a gyakorlatban nem alkalmazzák, és az ideiglenes áthelyezésről szóló két tanácsi határozatban egyértelmű eltérések is vannak; és mivel a Bizottság 2016 márciusára ígérte a Dublin III. rendelet rendes felülvizsgálatára irányuló javaslatot;

| AB. | mivel az 1951. évi Genfi Egyezmény 3. cikkében foglalt rendelkezések szerint a tagállamok nem alkalmazhatnak hátrányos megkülönböztetést a menekültek faja, vallása vagy származási országa alapján; |
| --- | --- |

AB.

mivel az 1951. évi Genfi Egyezmény 3. cikkében foglalt rendelkezések szerint a tagállamok nem alkalmazhatnak hátrányos megkülönböztetést a menekültek faja, vallása vagy származási országa alapján;

A szolidaritásról

| 1. | rámutat, hogy a migrációval kapcsolatos uniós fellépéseknek a szolidaritás elvén kell alapulniuk; megjegyzi, hogy a szolidaritás EUMSZ 80. cikkében megállapított elve a menekültügyre, bevándorlásra és a határellenőrzési politikákra egyaránt vonatkozik; véleménye szerint az EUMSZ 80. cikke a 77–79. cikkel együttesen szolgáltat jogalapot a szolidaritás elvének e területeken történő érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a migrációval kapcsolatos uniós fellépéseknek a szolidaritás elvén kell alapulniuk; megjegyzi, hogy a szolidaritás EUMSZ 80. cikkében megállapított elve a menekültügyre, bevándorlásra és a határellenőrzési politikákra egyaránt vonatkozik; véleménye szerint az EUMSZ 80. cikke a 77–79. cikkel együttesen szolgáltat jogalapot a szolidaritás elvének e területeken történő érvényesítéséhez;

A kutatásról és mentésről

| 2. | abból a tételből indul ki, hogy az életmentésnek az első helyen kell állnia a prioritások között, és hogy elengedhetetlenül fontos a kutatási és mentési műveletek megfelelő uniós és tagállami szintű finanszírozása; megjegyzi, hogy egyre több illegális migráns érkezik tengeri úton, és riasztó mértékben nőtt a tengeren életüket vesztő személyek száma, valamint hogy Európa részéről jobb válaszreakcióra van szükség; |
| --- | --- |

2.

abból a tételből indul ki, hogy az életmentésnek az első helyen kell állnia a prioritások között, és hogy elengedhetetlenül fontos a kutatási és mentési műveletek megfelelő uniós és tagállami szintű finanszírozása; megjegyzi, hogy egyre több illegális migráns érkezik tengeri úton, és riasztó mértékben nőtt a tengeren életüket vesztő személyek száma, valamint hogy Európa részéről jobb válaszreakcióra van szükség;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az életmentés a veszélyben lévőkkel való szolidaritás megnyilvánulása, ugyanakkor a nemzetközi jog szerinti jogi kötelesség is, mivel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének – amelyet minden tagállam és maga az Unió is ratifikált – 98. cikke előírja, hogy minden esetben a tengeren bajba jutott személyek segítségére kell sietni; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az életmentés a veszélyben lévőkkel való szolidaritás megnyilvánulása, ugyanakkor a nemzetközi jog szerinti jogi kötelesség is, mivel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének – amelyet minden tagállam és maga az Unió is ratifikált – 98. cikke előírja, hogy minden esetben a tengeren bajba jutott személyek segítségére kell sietni;

| 4. | véleménye szerint a tengeri kutatási és mentési műveletek során feltétlen szükség van egy állandó, erőteljes és hatékony uniós válaszlépésre, hogy meg lehessen előzni a Földközi-tengeren átkelni próbáló migránsok körében előforduló halálesetek számának meredek emelkedését; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a tengeri kutatási és mentési műveletek során feltétlen szükség van egy állandó, erőteljes és hatékony uniós válaszlépésre, hogy meg lehessen előzni a Földközi-tengeren átkelni próbáló migránsok körében előforduló halálesetek számának meredek emelkedését;

| 5. | e tekintetben azt javasolja, hogy erősítsék meg a kutatási és mentési kapacitásokat, és a tagállami kormányoknak pénzügyi segítségnyújtás és eszközök tekintetében több forrást kell mozgósítaniuk egy, az EU egészére kiterjedő, a veszélyben lévő menekültek és migránsok felkutatására, mentésére és megsegítésére, valamint a legközelebbi biztonságos helyre történő eljuttatásukra irányuló humanitárius művelet összefüggésében; |
| --- | --- |

5.

e tekintetben azt javasolja, hogy erősítsék meg a kutatási és mentési kapacitásokat, és a tagállami kormányoknak pénzügyi segítségnyújtás és eszközök tekintetében több forrást kell mozgósítaniuk egy, az EU egészére kiterjedő, a veszélyben lévő menekültek és migránsok felkutatására, mentésére és megsegítésére, valamint a legközelebbi biztonságos helyre történő eljuttatásukra irányuló humanitárius művelet összefüggésében;

| 6. | rámutat arra, hogy a tengeren bajba jutott embereket ténylegesen segítő magán hajóparancsnokok vagy nem kormányzati szervezetek (NGO-k) nem fenyegethetők e segítség miatt kiszabható büntetéssel; úgy véli, hogy a kereskedelmi hajózás nem tekinthető olyan lehetőségnek, amely helyettesíti a tagállamok kutatási és mentési kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a tengeren bajba jutott embereket ténylegesen segítő magán hajóparancsnokok vagy nem kormányzati szervezetek (NGO-k) nem fenyegethetők e segítség miatt kiszabható büntetéssel; úgy véli, hogy a kereskedelmi hajózás nem tekinthető olyan lehetőségnek, amely helyettesíti a tagállamok kutatási és mentési kötelezettségeit;

Az emberkereskedelem és az embercsempészet kezeléséről

| 7. | felszólít arra, hogy egyértelműen tegyenek különbséget az Unióba becsempészett személyek és az Unióba emberkereskedelem útján bekerült személyek között, mert bár a szakpolitikai válaszokat megfelelően integrálni kell, e válaszoknak egyúttal megfelelően célzottaknak is kell lenniük; kijelenti, hogy általános értelemben véve a migránscsempészet egy személy szabálytalan belépését könnyíti meg valamely uniós tagállamba, míg az emberkereskedelem egy személy erőszakos, megtévesztő vagy visszaélésszerű eszközök alkalmazásával, kizsákmányolás céljából megvalósított toborzását, szállítását vagy fogadását jelenti; |
| --- | --- |

7.

felszólít arra, hogy egyértelműen tegyenek különbséget az Unióba becsempészett személyek és az Unióba emberkereskedelem útján bekerült személyek között, mert bár a szakpolitikai válaszokat megfelelően integrálni kell, e válaszoknak egyúttal megfelelően célzottaknak is kell lenniük; kijelenti, hogy általános értelemben véve a migránscsempészet egy személy szabálytalan belépését könnyíti meg valamely uniós tagállamba, míg az emberkereskedelem egy személy erőszakos, megtévesztő vagy visszaélésszerű eszközök alkalmazásával, kizsákmányolás céljából megvalósított toborzását, szállítását vagy fogadását jelenti;

| 8. | megállapítja, hogy a migráció bármely holisztikus megközelítésének szükségszerűen tartalmaznia kell az emberkereskedelemmel és embercsempészettel foglalkozó bűnözői hálózatok tevékenységének megakadályozását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a migráció bármely holisztikus megközelítésének szükségszerűen tartalmaznia kell az emberkereskedelemmel és embercsempészettel foglalkozó bűnözői hálózatok tevékenységének megakadályozását célzó intézkedéseket;

| 9. | üdvözli azt a pozitív szerepet, amelyet a haditengerészet hajói mindeddig betöltöttek a tengeri életmentésben és a bűnözői hálózatok felszámolása terén; támogatja az olyan haditengerészeti műveletek céljait, mint például a Sophia művelet, és hangsúlyozza az emberi élet védelmének szükségességét, kiemelve, hogy a műveletnek minden vonatkozásában biztosítania kell a migránsok életének megóvását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli azt a pozitív szerepet, amelyet a haditengerészet hajói mindeddig betöltöttek a tengeri életmentésben és a bűnözői hálózatok felszámolása terén; támogatja az olyan haditengerészeti műveletek céljait, mint például a Sophia művelet, és hangsúlyozza az emberi élet védelmének szükségességét, kiemelve, hogy a műveletnek minden vonatkozásában biztosítania kell a migránsok életének megóvását;

| 10. | kiemeli, hogy a katonai műveletek a migráció semmilyen holisztikus megközelítésében sem válhatnak döntően meghatározó vonatkozássá, és ismételten hangsúlyozza, hogy a Sophia művelet nem vonhat el a Földközi-tengeren a tengeri életmentés céljaira egyébként már rendelkezésre bocsátott eszközöket; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy a katonai műveletek a migráció semmilyen holisztikus megközelítésében sem válhatnak döntően meghatározó vonatkozássá, és ismételten hangsúlyozza, hogy a Sophia művelet nem vonhat el a Földközi-tengeren a tengeri életmentés céljaira egyébként már rendelkezésre bocsátott eszközöket;

Az uniós ügynökségeknek az embercsempészet elleni küzdelemben betöltött szerepéről

| 11. | rámutat, hogy mivel a bűnözők igen gyorsan képesek változtatni módszereiken, a szakpolitikai intézkedéseket a legfrissebb pontos adatokhoz kell igazítani; pozitív előrelépésnek tekinti, hogy a Bizottság 2015. május 27-én elfogadott egy migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervet (a továbbiakban: a migránscsempészetről szóló cselekvési terv), amelyben kapcsolattartó csoport létrehozását irányozza elő a migránscsempészettel kapcsolatos problémákkal foglalkozó uniós ügynökségek között, az együttműködés és az információcsere megerősítése céljával; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy mivel a bűnözők igen gyorsan képesek változtatni módszereiken, a szakpolitikai intézkedéseket a legfrissebb pontos adatokhoz kell igazítani; pozitív előrelépésnek tekinti, hogy a Bizottság 2015. május 27-én elfogadott egy migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervet (a továbbiakban: a migránscsempészetről szóló cselekvési terv), amelyben kapcsolattartó csoport létrehozását irányozza elő a migránscsempészettel kapcsolatos problémákkal foglalkozó uniós ügynökségek között, az együttműködés és az információcsere megerősítése céljával;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a meglévő eszközöket, például az ügynökségek kockázatelemzéseit teljes mértékben fel kell használni; megjegyzi, hogy az uniós ügynökségeknek teljes mértékben együtt kell működniük egymással, emellett azonban fokozniuk kell a tagállamokkal folytatott együttműködésüket is; megállapítja, hogy az erőfeszítések jobb összehangolása révén lehetővé kell tenni az adatok nemzeti szinten történő összegyűjtését és továbbítását az ügynökségekhez; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a meglévő eszközöket, például az ügynökségek kockázatelemzéseit teljes mértékben fel kell használni; megjegyzi, hogy az uniós ügynökségeknek teljes mértékben együtt kell működniük egymással, emellett azonban fokozniuk kell a tagállamokkal folytatott együttműködésüket is; megállapítja, hogy az erőfeszítések jobb összehangolása révén lehetővé kell tenni az adatok nemzeti szinten történő összegyűjtését és továbbítását az ügynökségekhez;

Az áthelyezésről

| 13. | emlékeztet rá, hogy az áttelepítés folyamata – azaz a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személynek az egyik tagállamból egy másikba történő átadása – az Unión belüli szolidaritás gyakorlati példája; arra is emlékeztet továbbá, hogy az Európai Parlament 2009 óta kéri a menedékkérők tagállamok közötti elosztására vonatkozó kötelező mechanizmus bevezetését; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy az áttelepítés folyamata – azaz a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személynek az egyik tagállamból egy másikba történő átadása – az Unión belüli szolidaritás gyakorlati példája; arra is emlékeztet továbbá, hogy az Európai Parlament 2009 óta kéri a menedékkérők tagállamok közötti elosztására vonatkozó kötelező mechanizmus bevezetését;

| 14. | megjegyzi, hogy az elmúlt év során a Tanács két határozatot fogadott el az Unióban történő ideiglenes áthelyezési intézkedésekről (a továbbiakban: az áthelyezésről szóló határozatok) (13), és hogy ezek a nemzetközi védelmet kért személyek Görögországból és Olaszországból más tagállamokba történő átszállítását tartalmazzák; megjegyzi, hogy bár az áthelyezésről szóló határozatok nem szüntetik meg a felelősségek elosztásáról szóló dublini szabályokat, lehetővé teszik az ezen szabályoktól való ideiglenes eltérést; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az elmúlt év során a Tanács két határozatot fogadott el az Unióban történő ideiglenes áthelyezési intézkedésekről (a továbbiakban: az áthelyezésről szóló határozatok) (13), és hogy ezek a nemzetközi védelmet kért személyek Görögországból és Olaszországból más tagállamokba történő átszállítását tartalmazzák; megjegyzi, hogy bár az áthelyezésről szóló határozatok nem szüntetik meg a felelősségek elosztásáról szóló dublini szabályokat, lehetővé teszik az ezen szabályoktól való ideiglenes eltérést;

| 15. | véleménye szerint a sürgősségi áthelyezési intézkedések meghozatala a helyes irányba tett lépés, és felszólítja a tagállamokat, hogy ezen intézkedések szerinti kötelezettségeiknek a lehető leghamarabb tegyenek eleget; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint a sürgősségi áthelyezési intézkedések meghozatala a helyes irányba tett lépés, és felszólítja a tagállamokat, hogy ezen intézkedések szerinti kötelezettségeiknek a lehető leghamarabb tegyenek eleget;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az áthelyezésről szóló határozatok alkalmazásának céljából az áthelyezés csak olyan állampolgárságú személyekre vonatkozik, amely állampolgárság esetében a nemzetközi védelmet megadó határozatok uniós szintű átlaga az azt megelőző három hónapban az Eurostat adatai alapján legalább 75 % volt; megjegyzi, hogy az áthelyezésről szóló határozatok viszonylag kevés embert érintenek, és nem vonatkoznak jelentős számú, harmadik országból származó kérelmezőre, akik e határozatok értelmében nem áthelyezhetők; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az áthelyezésről szóló határozatok alkalmazásának céljából az áthelyezés csak olyan állampolgárságú személyekre vonatkozik, amely állampolgárság esetében a nemzetközi védelmet megadó határozatok uniós szintű átlaga az azt megelőző három hónapban az Eurostat adatai alapján legalább 75 % volt; megjegyzi, hogy az áthelyezésről szóló határozatok viszonylag kevés embert érintenek, és nem vonatkoznak jelentős számú, harmadik országból származó kérelmezőre, akik e határozatok értelmében nem áthelyezhetők;

| 17. | megjegyzi továbbá, hogy az áthelyezésről szóló jelenlegi határozatok szerint még mindig az első érkezés szerint tagállamoknak kell kezelniük a legbonyolultabb nemzetközi védelem iránti kérelmeket (és fellebbezéseket), meg kell szervezniük a hosszabb ideig tartó befogadást, és koordinálniuk kell azon személyek visszaküldését, akik végül nem jogosultak nemzetközi védelemre; megismétli, hogy a közös európai menekültügyi rendszer működtetésére szolgáló bármely új rendszernek a szolidaritáson és a felelősség méltányos megosztásán kell alapulnia. |
| --- | --- |

17.

megjegyzi továbbá, hogy az áthelyezésről szóló jelenlegi határozatok szerint még mindig az első érkezés szerint tagállamoknak kell kezelniük a legbonyolultabb nemzetközi védelem iránti kérelmeket (és fellebbezéseket), meg kell szervezniük a hosszabb ideig tartó befogadást, és koordinálniuk kell azon személyek visszaküldését, akik végül nem jogosultak nemzetközi védelemre; megismétli, hogy a közös európai menekültügyi rendszer működtetésére szolgáló bármely új rendszernek a szolidaritáson és a felelősség méltányos megosztásán kell alapulnia.

| 18. | véleménye szerint az áthelyezésről szóló határozatokban foglalt kritériumokon – mint például a tagállam GDP-je, a tagállam népessége, a tagállamban tapasztalható munkanélküliségi ráta és a tagállamban korábban menedéket kért személyek száma – túlmenően két egyéb kritériumot is figyelembe kell venni, mégpedig a tagállam területének nagyságát és a tagállam népsűrűségét; |
| --- | --- |

18.

véleménye szerint az áthelyezésről szóló határozatokban foglalt kritériumokon – mint például a tagállam GDP-je, a tagállam népessége, a tagállamban tapasztalható munkanélküliségi ráta és a tagállamban korábban menedéket kért személyek száma – túlmenően két egyéb kritériumot is figyelembe kell venni, mégpedig a tagállam területének nagyságát és a tagállam népsűrűségét;

| 19. | úgy véli, hogy az áthelyezés végrehajtásakor – amennyire csak a gyakorlatban lehetséges – figyelembe kell venni a kérelmező preferenciáit; elismeri, hogy ez módot ad a másodlagos mozgások elkerülésére és a kérelmezők arra való bátorítására, hogy fogadják el az áthelyezési határozatot, azonban nem akadályozhatja meg az áthelyezési folyamatot; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az áthelyezés végrehajtásakor – amennyire csak a gyakorlatban lehetséges – figyelembe kell venni a kérelmező preferenciáit; elismeri, hogy ez módot ad a másodlagos mozgások elkerülésére és a kérelmezők arra való bátorítására, hogy fogadják el az áthelyezési határozatot, azonban nem akadályozhatja meg az áthelyezési folyamatot;

Az áttelepítésről

| 20. | véleménye szerint az áttelepítés az egyik előnyben részesített lehetőség arra, hogy a menekültek és nemzetközi védelemre szorulók számára biztosítsák az Unióba történő biztonságos és jogszerű belépést, amennyiben a menekültek nem tudnak visszatérni a származási országukba, de a fogadó országban sem tudnak hatékony védelmet igénybe venni vagy beilleszkedni; |
| --- | --- |

20.

véleménye szerint az áttelepítés az egyik előnyben részesített lehetőség arra, hogy a menekültek és nemzetközi védelemre szorulók számára biztosítsák az Unióba történő biztonságos és jogszerű belépést, amennyiben a menekültek nem tudnak visszatérni a származási országukba, de a fogadó országban sem tudnak hatékony védelmet igénybe venni vagy beilleszkedni;

| 21. | megjegyzi továbbá, hogy az áttelepítés az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának égisze alatt működő, jól kialakított humanitárius program, és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a tagállamok területére történő szabályszerű érkezése kezelését szolgáló hasznos eszköz; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi továbbá, hogy az áttelepítés az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának égisze alatt működő, jól kialakított humanitárius program, és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a tagállamok területére történő szabályszerű érkezése kezelését szolgáló hasznos eszköz;

| 22. | rámutat arra, hogy tekintettel az Unió külső határaira érkező migránsok soha nem látott mértékű beáramlására, valamint a nemzetközi védelmet igénylő személyek létszámának folyamatos növekedésére, az Uniónak az áttelepítéssel kapcsolatban kötelező érvényű jogalkotási megközelítésre van szüksége, ahogyan azt a Bizottság migrációs stratégiája is megállapította; azt javasolja, hogy tényleges hatás eléréséhez ennek a megközelítésnek az Uniótól nemzetközi védelmet kérő menekültek teljes számához képest érdemi számú menekült számára kell biztosítania az áttelepítést, valamint figyelembe kell vennie a globális áttelepítési szükségletekről az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága által évente közzétett beszámolókat; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy tekintettel az Unió külső határaira érkező migránsok soha nem látott mértékű beáramlására, valamint a nemzetközi védelmet igénylő személyek létszámának folyamatos növekedésére, az Uniónak az áttelepítéssel kapcsolatban kötelező érvényű jogalkotási megközelítésre van szüksége, ahogyan azt a Bizottság migrációs stratégiája is megállapította; azt javasolja, hogy tényleges hatás eléréséhez ennek a megközelítésnek az Uniótól nemzetközi védelmet kérő menekültek teljes számához képest érdemi számú menekült számára kell biztosítania az áttelepítést, valamint figyelembe kell vennie a globális áttelepítési szükségletekről az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága által évente közzétett beszámolókat;

| 23. | hangsúlyozza, hogy állandó, uniós szintű, minden tagállam számára kötelező letelepítési programra van szükség, amely az Unióban védelmet kereső menekültek összesített számát figyelembe véve az egyes tagállamok számára a letelepítések ésszerű számát írja elő; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy állandó, uniós szintű, minden tagállam számára kötelező letelepítési programra van szükség, amely az Unióban védelmet kereső menekültek összesített számát figyelembe véve az egyes tagállamok számára a letelepítések ésszerű számát írja elő;

A humanitárius befogadásról

| 24. | rámutat arra, hogy a humanitárius befogadás az áttelepítést kiegészítő lehetőségként használható fel annak érdekében, hogy a leginkább kiszolgáltatott személyek, pl. a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő vagy sürgős orvosi beavatkozásra szoruló menekültek sürgős, gyakran időszakos védelemben részesülhessenek; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy a humanitárius befogadás az áttelepítést kiegészítő lehetőségként használható fel annak érdekében, hogy a leginkább kiszolgáltatott személyek, pl. a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő vagy sürgős orvosi beavatkozásra szoruló menekültek sürgős, gyakran időszakos védelemben részesülhessenek;

| 25. | hangsúlyozza, hogy amennyiben a harmadik országbeli állampolgárok számára az áttelepítés nem jöhet szóba, a tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy dolgozzanak ki és működtessenek humanitárius befogadási programokat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy amennyiben a harmadik országbeli állampolgárok számára az áttelepítés nem jöhet szóba, a tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy dolgozzanak ki és működtessenek humanitárius befogadási programokat;

A humanitárius vízumokról

| 26. | rámutat arra, hogy a humanitárius vízumok a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára biztosítják egy harmadik országba való belépés lehetőségét, hogy ott menedékjogot kérhessenek; felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki a meglévő lehetőségeket humanitárius vízumok uniós nagykövetségeken és konzuli hivatalokban történő kiadására – különösen a veszélyeztetett csoporthoz tartozó személyek részére – a származási és a tranzitországokban; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a humanitárius vízumok a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára biztosítják egy harmadik országba való belépés lehetőségét, hogy ott menedékjogot kérhessenek; felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki a meglévő lehetőségeket humanitárius vízumok uniós nagykövetségeken és konzuli hivatalokban történő kiadására – különösen a veszélyeztetett csoporthoz tartozó személyek részére – a származási és a tranzitországokban;

| 27. | úgy véli, hogy a nemzetközi védelemért folyamodó személyek számára lehetővé kell tenni, hogy európai humanitárius vízumot igényeljenek közvetlenül bármelyik tagállam konzulátusán vagy nagykövetségén, és amennyiben elbírálást követően humanitárius vízumot kapnak, ez feljogosítana a belépésre a vízumot kibocsátó tagállam területére kizárólag abból a célból, hogy ott nemzetközi védelem iránti kérelmüket benyújtsák; úgy véli ezért, hogy szükség van a vízumkódex módosítására oly módon, hogy konkrétabb rendelkezéseket tartalmazzon a humanitárius vízumokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a nemzetközi védelemért folyamodó személyek számára lehetővé kell tenni, hogy európai humanitárius vízumot igényeljenek közvetlenül bármelyik tagállam konzulátusán vagy nagykövetségén, és amennyiben elbírálást követően humanitárius vízumot kapnak, ez feljogosítana a belépésre a vízumot kibocsátó tagállam területére kizárólag abból a célból, hogy ott nemzetközi védelem iránti kérelmüket benyújtsák; úgy véli ezért, hogy szükség van a vízumkódex módosítására oly módon, hogy konkrétabb rendelkezéseket tartalmazzon a humanitárius vízumokra vonatkozóan;

A közös európai menekültügyi rendszerről

| 28. | rámutat arra, hogy további lépésekre van szükség annak biztosításához, hogy a közös európai menekültügyi rendszer valóban egységes rendszerré váljon; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy további lépésekre van szükség annak biztosításához, hogy a közös európai menekültügyi rendszer valóban egységes rendszerré váljon;

| 29. | emlékeztet arra, hogy a harmonizáció javításához feltétlenül szükséges a csomag végrehajtásának átfogó értékelése (a Bizottság értékelő jelentésének formájában), amelyet gyors nyomon követés követ, amennyiben a végrehajtás valamely tagállamban nem kielégítő; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy a harmonizáció javításához feltétlenül szükséges a csomag végrehajtásának átfogó értékelése (a Bizottság értékelő jelentésének formájában), amelyet gyors nyomon követés követ, amennyiben a végrehajtás valamely tagállamban nem kielégítő;

| 30. | megjegyzi például azt, hogy az elfogadhatatlan kérelmek, későbbi kérelmek, felgyorsított eljárások és határellenőrzési eljárások mind olyan egyedi esetek, amelyekkel kapcsolatban a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv átdolgozása igyekezett megtalálni a rendszer hatékonysága és a kérelmezők – különösen a a veszélyeztetett csoporthoz tartozó személyek – jogai közötti kényes egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy az ilyesfajta egyensúlyt csak akkor lehet elérni, hogy a jogszabályokat teljes mértékben és megfelelően hajtják végre; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi például azt, hogy az elfogadhatatlan kérelmek, későbbi kérelmek, felgyorsított eljárások és határellenőrzési eljárások mind olyan egyedi esetek, amelyekkel kapcsolatban a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv átdolgozása igyekezett megtalálni a rendszer hatékonysága és a kérelmezők – különösen a a veszélyeztetett csoporthoz tartozó személyek – jogai közötti kényes egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy az ilyesfajta egyensúlyt csak akkor lehet elérni, hogy a jogszabályokat teljes mértékben és megfelelően hajtják végre;

| 31. | hangsúlyozza az idegenrendészeti őrizet minden formája feletti, a bevándorlási és menekültügyi jogszabályoknak megfelelően történő igazságügyi hatósági felügyelet fontosságát; emlékeztet arra, hogy mind a nemzetközi jog, mind az Európai Unió Alapjogi Chartája kötelezi a tagállamokat arra, hogy a megvizsgálják a fogva tartás alternatíváit, felhívja a tagállamokat a menekültügyi eljárások és a befogadási feltételekről szóló irányelvek megfelelő alkalmazására az idegenrendészeti fogdákhoz való hozzáférés vonatkozásában; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az idegenrendészeti őrizet minden formája feletti, a bevándorlási és menekültügyi jogszabályoknak megfelelően történő igazságügyi hatósági felügyelet fontosságát; emlékeztet arra, hogy mind a nemzetközi jog, mind az Európai Unió Alapjogi Chartája kötelezi a tagállamokat arra, hogy a megvizsgálják a fogva tartás alternatíváit, felhívja a tagállamokat a menekültügyi eljárások és a befogadási feltételekről szóló irányelvek megfelelő alkalmazására az idegenrendészeti fogdákhoz való hozzáférés vonatkozásában;

| 32. | emlékeztet arra, hogy fontos a hontalan személyek számának csökkentése, és ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be célzott eljárásokat a hontalanság megállapítására, és osszák meg egymással bevált gyakorlataikat a hontalan személyekre vonatkozó adatok gyűjtése, illetve a hontalanság megállapítására szolgáló eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy fontos a hontalan személyek számának csökkentése, és ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be célzott eljárásokat a hontalanság megállapítására, és osszák meg egymással bevált gyakorlataikat a hontalan személyekre vonatkozó adatok gyűjtése, illetve a hontalanság megállapítására szolgáló eljárások tekintetében;

A Dublin III. rendelet felülvizsgálatáról

| 33. | megállapítja, hogy a Dublin III. rendelet (14) működése számos kérdést vetett fel a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam megállapításának tisztességes és szolidáris jellegével kapcsolatban; megjegyzi, hogy a jelenlegi rendszer nem veszi kellő mértékben figyelembe, hogy az Unió külső határain található egyes uniós tagállamok mekkora migrációs nyomásnak vannak kitéve; úgy véli, hogy a tagállamoknak fel kell mérniük a dublini logikából fakadó nehézségeket, és az Uniónak meg kell teremtenie a szolidaritás gyakorlásának feltételeit a tagállamai között és az érintett migránsok iránt; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a Dublin III. rendelet (14) működése számos kérdést vetett fel a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam megállapításának tisztességes és szolidáris jellegével kapcsolatban; megjegyzi, hogy a jelenlegi rendszer nem veszi kellő mértékben figyelembe, hogy az Unió külső határain található egyes uniós tagállamok mekkora migrációs nyomásnak vannak kitéve; úgy véli, hogy a tagállamoknak fel kell mérniük a dublini logikából fakadó nehézségeket, és az Uniónak meg kell teremtenie a szolidaritás gyakorlásának feltételeit a tagállamai között és az érintett migránsok iránt;

| 34. | rámutat arra, hogy az Unióba egyre nagyobb számban érkező migránsok miatt a dublini rendelettel létrehozott rendszerre nehezedő nyomás azt mutatja, hogy a rendszernek ebben a formájában egyáltalán nem sikerült megvalósítania két elsődleges célkitűzését, azaz a felelősség megosztásának objektív és tisztességes kritériumainak megállapítását és a nemzetközi védelemhez való gyors hozzájutás biztosítását; megismétli fenntartásait azon kritérium tekintetében, hogy jelenleg az első belépés szerinti tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálatáért, és úgy véli, hogy ezt a kritériumot felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy az Unióba egyre nagyobb számban érkező migránsok miatt a dublini rendelettel létrehozott rendszerre nehezedő nyomás azt mutatja, hogy a rendszernek ebben a formájában egyáltalán nem sikerült megvalósítania két elsődleges célkitűzését, azaz a felelősség megosztásának objektív és tisztességes kritériumainak megállapítását és a nemzetközi védelemhez való gyors hozzájutás biztosítását; megismétli fenntartásait azon kritérium tekintetében, hogy jelenleg az első belépés szerinti tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálatáért, és úgy véli, hogy ezt a kritériumot felül kell vizsgálni;

| 35. | továbbá arra is rámutat, hogy ugyanakkor még mindig magas az Unión belüli másodlagos mozgások előfordulása; magától értetődőnek találja, hogy a dublini rendszert létrehozásától kezdve nem a tagállamok közötti felelősség-megosztásra szánták, hanem fő célja az volt, hogy gyorsan egyetlen tagállamra hárítsa a menedékkérelem feldolgozásának felelősségét; |
| --- | --- |

35.

továbbá arra is rámutat, hogy ugyanakkor még mindig magas az Unión belüli másodlagos mozgások előfordulása; magától értetődőnek találja, hogy a dublini rendszert létrehozásától kezdve nem a tagállamok közötti felelősség-megosztásra szánták, hanem fő célja az volt, hogy gyorsan egyetlen tagállamra hárítsa a menedékkérelem feldolgozásának felelősségét;

| 36. | javasolja, hogy az áthelyezésről szóló határozatok alapjául szolgáló kritériumokat közvetlenül építsék be az Uniónak a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatos felelősségmegosztásra vonatkozó egységes szabályaiba; hangsúlyozza, hogy a dublini rendelet felülvizsgálatakor fontos az „egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők” fogalmának felülvizsgálata, mivel azokkal a migránsokkal és menekültekkel, akik nem esnek ebbe a kategóriába, mindenképpen az első érkezés szerinti tagállamnak kell foglalkoznia; |
| --- | --- |

36.

javasolja, hogy az áthelyezésről szóló határozatok alapjául szolgáló kritériumokat közvetlenül építsék be az Uniónak a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatos felelősségmegosztásra vonatkozó egységes szabályaiba; hangsúlyozza, hogy a dublini rendelet felülvizsgálatakor fontos az „egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők” fogalmának felülvizsgálata, mivel azokkal a migránsokkal és menekültekkel, akik nem esnek ebbe a kategóriába, mindenképpen az első érkezés szerinti tagállamnak kell foglalkoznia;

| 37. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak arányos és megfelelő pénzügyi és technikai támogatással kellene segítenie azokat a tagállamokat, amelyekhez a legtöbb menedékkérelem érkezik; úgy találja, hogy a szolidaritási és felelősségmegosztási intézkedések alkalmazása mellett szóló érvnek annak kell lennie, hogy javuljon a közös európai menekültügyi rendszer színvonala és működése; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak arányos és megfelelő pénzügyi és technikai támogatással kellene segítenie azokat a tagállamokat, amelyekhez a legtöbb menedékkérelem érkezik; úgy találja, hogy a szolidaritási és felelősségmegosztási intézkedések alkalmazása mellett szóló érvnek annak kell lennie, hogy javuljon a közös európai menekültügyi rendszer színvonala és működése;

| 38. | rámutat, hogy a dublini rendszer alapvető átalakításának egyik lehetősége a kérelmek uniós szinten történő központi összegyűjtése – aminek során az egyes menedékkérőket úgy tekintenék, mint akik nem egyetlen tagállamban, hanem az Unió egészében kérnek menedéket –, valamint az Unióban menedéket kérő személyekre vonatkozó felelősség megosztását lehetővé tevő központi rendszer létrehozása lenne; javasolja, hogy e rendszer az egyes tagállamokra vonatkozó küszöbértékeket állapítson meg az érkezők számára vonatkozóan, ami érezhetően segítene a másodlagos mozgások felszámolásában, mivel az összes tagállam teljes részt vállalna a központosított rendszerből, és nem egyénileg felelne a kérelmezők más tagállamoknak történő kiosztásáért; úgy véli, hogy e rendszer néhány uniós fogadóállomás („hotspot”) alapján működhetne, ahonnan az Unióban történő szétosztás zajlana; kiemeli, hogy a felelősségmegosztás bármely új rendszerébe be kell építeni a családegyesítésnek és a gyermek mindenek felett álló érdekének fő elvét; |
| --- | --- |

38.

rámutat, hogy a dublini rendszer alapvető átalakításának egyik lehetősége a kérelmek uniós szinten történő központi összegyűjtése – aminek során az egyes menedékkérőket úgy tekintenék, mint akik nem egyetlen tagállamban, hanem az Unió egészében kérnek menedéket –, valamint az Unióban menedéket kérő személyekre vonatkozó felelősség megosztását lehetővé tevő központi rendszer létrehozása lenne; javasolja, hogy e rendszer az egyes tagállamokra vonatkozó küszöbértékeket állapítson meg az érkezők számára vonatkozóan, ami érezhetően segítene a másodlagos mozgások felszámolásában, mivel az összes tagállam teljes részt vállalna a központosított rendszerből, és nem egyénileg felelne a kérelmezők más tagállamoknak történő kiosztásáért; úgy véli, hogy e rendszer néhány uniós fogadóállomás („hotspot”) alapján működhetne, ahonnan az Unióban történő szétosztás zajlana; kiemeli, hogy a felelősségmegosztás bármely új rendszerébe be kell építeni a családegyesítésnek és a gyermek mindenek felett álló érdekének fő elvét;

A kölcsönös elismerésről

| 39. | megállapítja, hogy a tagállamok jelenleg csak abban az esetben ismerik el a másik tagállamokból származó menekültügyi határozatokat, ha azok elutasítóak; megismétli, hogy a pozitív menekültügyi határozatok kölcsönös elismerése logikus lépés lenne az EUMSZ 78. cikke (2) bekezdése a) pontjának helyes végrehajtása felé, amely „az Unió egészén belül érvényes, egységes menekült jogállást” ír elő; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a tagállamok jelenleg csak abban az esetben ismerik el a másik tagállamokból származó menekültügyi határozatokat, ha azok elutasítóak; megismétli, hogy a pozitív menekültügyi határozatok kölcsönös elismerése logikus lépés lenne az EUMSZ 78. cikke (2) bekezdése a) pontjának helyes végrehajtása felé, amely „az Unió egészén belül érvényes, egységes menekült jogállást” ír elő;

Az ideiglenes védelemről szóló irányelvről

| 40. | rámutat arra, hogy tömeges beáramlás esetén a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérelmének megvizsgálása után javasolhatja az átmeneti védelemről szóló 2001/55/EK tanácsi irányelv (15) (a továbbiakban: az átmeneti védelemről szóló irányelv) alkalmazását; megállapítja, hogy az irányelv tényleges alkalmazásához minősített többséggel elfogadott tanácsi határozatra van szükség; megjegyzi, hogy az irányelv alkalmazását indokolhatja annak kockázata, hogy az uniós menekültügyi rendszer nem tud megbirkózni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlásával vagy várható tömeges beáramlásával; kiemeli azonban, hogy 2001-es elfogadása óta az átmeneti védelemről szóló irányelvet egyszer sem alkalmazták; |
| --- | --- |

40.

rámutat arra, hogy tömeges beáramlás esetén a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérelmének megvizsgálása után javasolhatja az átmeneti védelemről szóló 2001/55/EK tanácsi irányelv (15) (a továbbiakban: az átmeneti védelemről szóló irányelv) alkalmazását; megállapítja, hogy az irányelv tényleges alkalmazásához minősített többséggel elfogadott tanácsi határozatra van szükség; megjegyzi, hogy az irányelv alkalmazását indokolhatja annak kockázata, hogy az uniós menekültügyi rendszer nem tud megbirkózni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlásával vagy várható tömeges beáramlásával; kiemeli azonban, hogy 2001-es elfogadása óta az átmeneti védelemről szóló irányelvet egyszer sem alkalmazták;

| 41. | megjegyzi, hogy az átmeneti védelemről szóló irányelv a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek harmadik országokból való evakuálásának lehetőségéről is rendelkezik, és hogy ez az evakuálás lehetővé tenné a humanitárius folyosók használatát az UNHCR-rel együttműködésben, a tagállamokra pedig szükség esetén az a kötelezettség hárulna, hogy adjanak meg valamennyi lehetőséget a vízum megszerzésére; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy az átmeneti védelemről szóló irányelv a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek harmadik országokból való evakuálásának lehetőségéről is rendelkezik, és hogy ez az evakuálás lehetővé tenné a humanitárius folyosók használatát az UNHCR-rel együttműködésben, a tagállamokra pedig szükség esetén az a kötelezettség hárulna, hogy adjanak meg valamennyi lehetőséget a vízum megszerzésére;

| 42. | úgy véli, hogy a leginkább érintett tagállamok menekültügyi rendszere máris egyértelműen túlterhelt, és hogy az átmeneti védelemről szóló irányelvet saját logikája szerint már alkalmazni kellett volna; kéri, hogy az irányelv felülvizsgálatakor mindenképpen határozzák meg világosan, hogy mi minősül a menekültek „tömeges beáramlásának”; értelmezése szerint az átmeneti védelemről szóló irányelv felülvizsgálatát a dublini rendszer felülvizsgálatának részeként lehetne elvégezni; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a leginkább érintett tagállamok menekültügyi rendszere máris egyértelműen túlterhelt, és hogy az átmeneti védelemről szóló irányelvet saját logikája szerint már alkalmazni kellett volna; kéri, hogy az irányelv felülvizsgálatakor mindenképpen határozzák meg világosan, hogy mi minősül a menekültek „tömeges beáramlásának”; értelmezése szerint az átmeneti védelemről szóló irányelv felülvizsgálatát a dublini rendszer felülvizsgálatának részeként lehetne elvégezni;

A beilleszkedésről

| 43. | megjegyzi, hogy alapvető fontosságú az összes társadalmi szereplő részvétele, ezért azt javasolja, hogy – tiszteletben tartva a tagállamok hatáskörét az integrációs intézkedések tekintetében – erősíteni kell a bevált gyakorlatok cseréjét e tekintetben; hangsúlyozza, hogy az országokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára szolgáló lépéseknek a befogadást, nem pedig az izolációt kell támogatniuk; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok – köztük a városok – kulcsszerepet játszanak az integráció folyamatában; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy alapvető fontosságú az összes társadalmi szereplő részvétele, ezért azt javasolja, hogy – tiszteletben tartva a tagállamok hatáskörét az integrációs intézkedések tekintetében – erősíteni kell a bevált gyakorlatok cseréjét e tekintetben; hangsúlyozza, hogy az országokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára szolgáló lépéseknek a befogadást, nem pedig az izolációt kell támogatniuk; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok – köztük a városok – kulcsszerepet játszanak az integráció folyamatában;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a befogadó tagállamoknak segítséget és lehetőségeket kell adniuk a menekülteknek a beilleszkedéshez, valamint életük új társadalomban történő felépítéséhez; megjegyzi, hogy ennek szükségszerűen magában kell foglalnia a szálláshelyet, az írás-olvasás és a nyelv oktatását, az interkulturális párbeszédet, az oktatást és a szakmai képzést, valamint tényleges hozzáférést a társadalom demokratikus struktúráihoz – a kvalifikációs irányelvnek (16) megfelelően; megjegyzi, hogy – az uniós állampolgárokhoz hasonlóan – a menekültek is rendelkeznek jogokkal és kötelességekkel egyaránt a befogadó tagállamokban; hangsúlyozza ezért, hogy az integráció kétirányú folyamat, és hogy az Unió alapértékei iránti tiszteletnek, valamint a menekültek alapvető jogai tiszteletben tartásának az integrációs folyamat szerves részét kell képeznie; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a befogadó tagállamoknak segítséget és lehetőségeket kell adniuk a menekülteknek a beilleszkedéshez, valamint életük új társadalomban történő felépítéséhez; megjegyzi, hogy ennek szükségszerűen magában kell foglalnia a szálláshelyet, az írás-olvasás és a nyelv oktatását, az interkulturális párbeszédet, az oktatást és a szakmai képzést, valamint tényleges hozzáférést a társadalom demokratikus struktúráihoz – a kvalifikációs irányelvnek (16) megfelelően; megjegyzi, hogy – az uniós állampolgárokhoz hasonlóan – a menekültek is rendelkeznek jogokkal és kötelességekkel egyaránt a befogadó tagállamokban; hangsúlyozza ezért, hogy az integráció kétirányú folyamat, és hogy az Unió alapértékei iránti tiszteletnek, valamint a menekültek alapvető jogai tiszteletben tartásának az integrációs folyamat szerves részét kell képeznie;

| 45. | emlékeztet arra, hogy a befogadási feltételekről szóló irányelv 15. cikke értelmében a tagállamoknak kell megállapítaniuk, hogy milyen feltételek alapján biztosítják a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a munkaerőpiachoz való hozzáférést, amennyiben e hozzáférés eredményes és megfelel a szóban forgó cikk (1) bekezdésében foglalt határidőnek; értelmezése szerint a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően munkaerőpiac-politikai okokból a tagállamok elsőbbségben részesíthetik az uniós polgárokat és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok állampolgárait, valamint harmadik országok jogszerűen területükön tartózkodó állampolgárait; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a befogadási feltételekről szóló irányelv 15. cikke értelmében a tagállamoknak kell megállapítaniuk, hogy milyen feltételek alapján biztosítják a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a munkaerőpiachoz való hozzáférést, amennyiben e hozzáférés eredményes és megfelel a szóban forgó cikk (1) bekezdésében foglalt határidőnek; értelmezése szerint a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően munkaerőpiac-politikai okokból a tagállamok elsőbbségben részesíthetik az uniós polgárokat és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok állampolgárait, valamint harmadik országok jogszerűen területükön tartózkodó állampolgárait;

| 46. | véleménye szerint amennyiben az Unióban nemzetközi védelemben részesülő személyek olyan tagállamban kapnak állásajánlatot, amely eltér a nemzetközi védelmet megadó tagállamtól, biztosítani kell számukra, hogy az ajánlatot elfogadják; |
| --- | --- |

46.

véleménye szerint amennyiben az Unióban nemzetközi védelemben részesülő személyek olyan tagállamban kapnak állásajánlatot, amely eltér a nemzetközi védelmet megadó tagállamtól, biztosítani kell számukra, hogy az ajánlatot elfogadják;

| 47. | megerősíti, hogy a külföldi képesítések jobb elismerése gyakorlati szempontból biztosíthatja, hogy harmadik országok már az Unióban tartózkodó állampolgárai jobban be tudjanak illeszkedni, és felkéri a Bizottságot, hogy e tekintetben megfelelő javaslatokat terjesszen elő; |
| --- | --- |

47.

megerősíti, hogy a külföldi képesítések jobb elismerése gyakorlati szempontból biztosíthatja, hogy harmadik országok már az Unióban tartózkodó állampolgárai jobban be tudjanak illeszkedni, és felkéri a Bizottságot, hogy e tekintetben megfelelő javaslatokat terjesszen elő;

| 48. | ösztönzi az áttelepítés céljából befogadott személyeket célzó magán és közösségi integrációs programokat, amelyek a tagállamokkal és helyi hatóságokkal együttműködve, illetve azok bevált gyakorlataira alapozva valósulnak meg; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi az áttelepítés céljából befogadott személyeket célzó magán és közösségi integrációs programokat, amelyek a tagállamokkal és helyi hatóságokkal együttműködve, illetve azok bevált gyakorlataira alapozva valósulnak meg;

A családegyesítésről

| 49. | ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek a családok együtt tartására, ami hosszú távon elősegítheti a beilleszkedési folyamatot, mivel a figyelmet így az új élet kialakítására lehet összpontosítani, nem kell a továbbra is bizonytalan helyzetben levő családtagokért aggódni; |
| --- | --- |

49.

ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek a családok együtt tartására, ami hosszú távon elősegítheti a beilleszkedési folyamatot, mivel a figyelmet így az új élet kialakítására lehet összpontosítani, nem kell a továbbra is bizonytalan helyzetben levő családtagokért aggódni;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a jogi és a gyakorlati akadályok felszámolásával fel kell gyorsítaniuk a családegyesítésre vonatkozó határozatok meghozatalát; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a jogi és a gyakorlati akadályok felszámolásával fel kell gyorsítaniuk a családegyesítésre vonatkozó határozatok meghozatalát;

| 51. | javasolja, hogy a dublini rendelet alapjaiban történő átdolgozásáig a tagállamok a család egységének tiszteletben tartása érdekében jobban használják ki a mérlegelési záradékokat; |
| --- | --- |

51.

javasolja, hogy a dublini rendelet alapjaiban történő átdolgozásáig a tagállamok a család egységének tiszteletben tartása érdekében jobban használják ki a mérlegelési záradékokat;

A gyermekekről

| 52. | hangsúlyozza az Unióba érkező gyermekek kiszolgáltatott helyzetét, és megismétli, hogy minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy mindenekelőtt gyermekként bánjanak vele; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák a közös európai menekültügyi rendszernek a kísérő nélküli kiskorúakra, többek között a jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférésre, a gyámságra, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférésre, a számukra érthető nyelven való kommunikációhoz való jogra, a megfelelően képzett tisztviselőkkel való elbeszélgetésre stb. vonatkozó egyedi rendelkezéseit; ismételten kéri, hogy a tagállamok ne tartsanak fogva gyermekeket amiatt, mert migránsok; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza az Unióba érkező gyermekek kiszolgáltatott helyzetét, és megismétli, hogy minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy mindenekelőtt gyermekként bánjanak vele; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák a közös európai menekültügyi rendszernek a kísérő nélküli kiskorúakra, többek között a jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférésre, a gyámságra, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférésre, a számukra érthető nyelven való kommunikációhoz való jogra, a megfelelően képzett tisztviselőkkel való elbeszélgetésre stb. vonatkozó egyedi rendelkezéseit; ismételten kéri, hogy a tagállamok ne tartsanak fogva gyermekeket amiatt, mert migránsok;

| 53. | emlékeztet arra, hogy a támogatást, a tájékoztatást és a védelmet ki kell terjeszteni a kísérő nélküli és a hozzátartozóiktól elszakított gyermekekre is, összhangban mindenek felett álló érdekükkel, valamint hogy gyorsan kell intézkedni a kíséret nélküli és a hozzátartozóiktól elszakított gyermekek által benyújtott családegyesítési kérelmek tekintetében; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy a támogatást, a tájékoztatást és a védelmet ki kell terjeszteni a kísérő nélküli és a hozzátartozóiktól elszakított gyermekekre is, összhangban mindenek felett álló érdekükkel, valamint hogy gyorsan kell intézkedni a kíséret nélküli és a hozzátartozóiktól elszakított gyermekek által benyújtott családegyesítési kérelmek tekintetében;

| 54. | megjegyzi, hogy a hatékony gyámság és a gyermek szempontjait figyelembe vevő védőháló kulcsfontosságúak a szülői felügyelet nélküli gyermekek bántalmazásának, elhanyagolásának és kizsákmányolásának megelőzése terén; hangsúlyozza uniós útmutatások kidolgozásának fontosságát egy olyan gyámsági rendszer létrehozása érdekében, amely megfelelő támogatást és védelmet nyújt, és biztosítja, hogy a külföldi és belföldi gyermekek egyenlő bánásmódban részesüljenek; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a hatékony gyámság és a gyermek szempontjait figyelembe vevő védőháló kulcsfontosságúak a szülői felügyelet nélküli gyermekek bántalmazásának, elhanyagolásának és kizsákmányolásának megelőzése terén; hangsúlyozza uniós útmutatások kidolgozásának fontosságát egy olyan gyámsági rendszer létrehozása érdekében, amely megfelelő támogatást és védelmet nyújt, és biztosítja, hogy a külföldi és belföldi gyermekek egyenlő bánásmódban részesüljenek;

| 55. | úgy véli, hogy az életkor-meghatározást a legkevésbé invazív, multidiszciplináris, biztonságos módon és a gyermekek testi épségét és emberi méltóságát tiszteletben tartva, a lányokra külön figyelmet fordítva kell elvégezni, független, szakképzett szakemberek és szakértők által; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az életkor-meghatározást a legkevésbé invazív, multidiszciplináris, biztonságos módon és a gyermekek testi épségét és emberi méltóságát tiszteletben tartva, a lányokra külön figyelmet fordítva kell elvégezni, független, szakképzett szakemberek és szakértők által;

| 56. | felhívja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek lebontott adatokat a menekült és migráns gyermekek helyzetéről annak érdekében, hogy javítsák a rendszerek menekült és migráns gyermekek integrálására való alkalmasságát; |
| --- | --- |

56.

felhívja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek lebontott adatokat a menekült és migráns gyermekek helyzetéről annak érdekében, hogy javítsák a rendszerek menekült és migráns gyermekek integrálására való alkalmasságát;

A visszatérésekről

| 57. | tisztában van azzal, hogy a biztonságos visszatérés lehetővé tétele azon személyek számára, akiket a menedékjog iránti kérelmük egyéni értékelését követően nem minősítettek uniós védelemre jogosultnak, olyan feladat, amelyet a közös európai menekültügyi rendszer megfelelő végrehajtásának részeként kell megvalósítani; |
| --- | --- |

57.

tisztában van azzal, hogy a biztonságos visszatérés lehetővé tétele azon személyek számára, akiket a menedékjog iránti kérelmük egyéni értékelését követően nem minősítettek uniós védelemre jogosultnak, olyan feladat, amelyet a közös európai menekültügyi rendszer megfelelő végrehajtásának részeként kell megvalósítani;

| 58. | elismeri, hogy tekintettel arra, hogy 2014-ben az Uniót elhagyni kényszerült harmadik országbeli állampolgárok 36 %-át ténylegesen visszaküldték, szükség van az uniós visszatérési rendszer hatékonyságának javítására; |
| --- | --- |

58.

elismeri, hogy tekintettel arra, hogy 2014-ben az Uniót elhagyni kényszerült harmadik országbeli állampolgárok 36 %-át ténylegesen visszaküldték, szükség van az uniós visszatérési rendszer hatékonyságának javítására;

| 59. | úgy véli, hogy a visszafogadások hatékonyságának növelése és a visszaküldések európai szintű következetességének biztosítása érdekében új európai visszafogadási megállapodásokat kell elfogadni, amelyeknek elsőbbséget kell élveznie a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodásokkal szemben; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a visszafogadások hatékonyságának növelése és a visszaküldések európai szintű következetességének biztosítása érdekében új európai visszafogadási megállapodásokat kell elfogadni, amelyeknek elsőbbséget kell élveznie a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodásokkal szemben;

| 60. | úgy véli, hogy a migránsok visszatérését csak biztonságosan, az adott migránst megillető alapvető és eljárási jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett szabad megvalósítani, és csak akkor, ha a visszatérés célországa biztonságos; megismétli e tekintetben, hogy az önkéntes visszatérést előnyben kell részesíteni a kiutasítással szemben; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a migránsok visszatérését csak biztonságosan, az adott migránst megillető alapvető és eljárási jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett szabad megvalósítani, és csak akkor, ha a visszatérés célországa biztonságos; megismétli e tekintetben, hogy az önkéntes visszatérést előnyben kell részesíteni a kiutasítással szemben;

| 61. | javasolja, hogy a tagállamok minden olyan kísérlete, hogy visszatoloncoljanak olyan migránsokat, akik számára nem adtak lehetőséget menedékkérelem benyújtására, ellentétes az uniós és a nemzetközi joggal, és hogy a Bizottság lépjen fel a visszatoloncolást megkísérlő minden tagállammal szemben; |
| --- | --- |

61.

javasolja, hogy a tagállamok minden olyan kísérlete, hogy visszatoloncoljanak olyan migránsokat, akik számára nem adtak lehetőséget menedékkérelem benyújtására, ellentétes az uniós és a nemzetközi joggal, és hogy a Bizottság lépjen fel a visszatoloncolást megkísérlő minden tagállammal szemben;

A biztonságos származási országok jegyzékéről

| 62. | tudomásul veszi a Bizottságnak a biztonságos származási országok uniós jegyzékére, valamint a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv (17) módosítására irányuló közelmúltbeli javaslatát; megjegyzi, hogy ha ez az uniós jegyzék kötelező lenne a tagállamok számára, elviekben a menekültügyi eljárás, többek között a visszatérés megkönnyítésének fontos eszközévé válhatna; |
| --- | --- |

62.

tudomásul veszi a Bizottságnak a biztonságos származási országok uniós jegyzékére, valamint a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv (17) módosítására irányuló közelmúltbeli javaslatát; megjegyzi, hogy ha ez az uniós jegyzék kötelező lenne a tagállamok számára, elviekben a menekültügyi eljárás, többek között a visszatérés megkönnyítésének fontos eszközévé válhatna;

| 63. | sajnálatát fejezi ki a jelenlegi helyzet miatt, amelyben a tagállamok különböző biztonságos országokat tartalmazó jegyzékeket alkalmaznak, ami akadályozza az egységes alkalmazást és ösztönzi a másodlagos mozgásokat; |
| --- | --- |

63.

sajnálatát fejezi ki a jelenlegi helyzet miatt, amelyben a tagállamok különböző biztonságos országokat tartalmazó jegyzékeket alkalmaznak, ami akadályozza az egységes alkalmazást és ösztönzi a másodlagos mozgásokat;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a biztonságos származási országok jegyzékének semmilyen esetben sem szabad elvonatkoztatnia attól az elvtől, amely szerint minden személy számára biztosítani kell a nemzetközi védelem iránti kérelmének megfelelő egyedi megvizsgálását; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a biztonságos származási országok jegyzékének semmilyen esetben sem szabad elvonatkoztatnia attól az elvtől, amely szerint minden személy számára biztosítani kell a nemzetközi védelem iránti kérelmének megfelelő egyedi megvizsgálását;

A kötelezettségszegési eljárásokról

| 65. | megállapítja, hogy 2015 szeptemberében a Bizottság 40 esetben volt kénytelen a közös európai menekültügyi rendszer megvalósításával kapcsolatos kötelezettségszegési eljárásról határozni 19 tagállam ellen, ami hozzáadódik a már függőben lévő 34 ügyhöz; ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell a Bizottság által olyan tagállamok ellen indított eljárásokról, amelyek nem vagy nem megfelelően hajtották végre az e területre vonatkozó uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy 2015 szeptemberében a Bizottság 40 esetben volt kénytelen a közös európai menekültügyi rendszer megvalósításával kapcsolatos kötelezettségszegési eljárásról határozni 19 tagállam ellen, ami hozzáadódik a már függőben lévő 34 ügyhöz; ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell a Bizottság által olyan tagállamok ellen indított eljárásokról, amelyek nem vagy nem megfelelően hajtották végre az e területre vonatkozó uniós jogszabályokat;

| 66. | ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy amint megállapodás született az uniós jogszabályokról és el is fogadták azokat, a tagállamok hajtsák is végre e jogszabályokat; |
| --- | --- |

66.

ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy amint megállapodás született az uniós jogszabályokról és el is fogadták azokat, a tagállamok hajtsák is végre e jogszabályokat;

| 67. | megjegyzi továbbá, hogy lehetetlen a közös európai menekültügyi rendszer egyes elemeinek előnyeit és hátrányait megfelelően értékelni, mivel számos tagállam még nem hajtotta végre teljes egészében a jogszabályt; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi továbbá, hogy lehetetlen a közös európai menekültügyi rendszer egyes elemeinek előnyeit és hátrányait megfelelően értékelni, mivel számos tagállam még nem hajtotta végre teljes egészében a jogszabályt;

Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalról (EASO)

| 68. | javasolja, hogy hosszú távon az EASO váljon a közös európai menekültügyi rendszer (CEAS) legfőbb koordinátorává, amely garantálja a rendszer szabályainak egységes alkalmazását; megismétli, hogy amint a közös európai menekültügyi rendszer valóban európai szintűvé válik, az EASO-nak a tagállami szakértők csoportjából teljes jogú uniós ügynökséggé kell fejlődnie, amely operatív támogatást nyújt a tagállamoknak és a külső határokon; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az EASO számára rövid, közép- és hosszú távon egyaránt biztosítani kell a szükséges finanszírozást és humán erőforrásokat; |
| --- | --- |

68.

javasolja, hogy hosszú távon az EASO váljon a közös európai menekültügyi rendszer (CEAS) legfőbb koordinátorává, amely garantálja a rendszer szabályainak egységes alkalmazását; megismétli, hogy amint a közös európai menekültügyi rendszer valóban európai szintűvé válik, az EASO-nak a tagállami szakértők csoportjából teljes jogú uniós ügynökséggé kell fejlődnie, amely operatív támogatást nyújt a tagállamoknak és a külső határokon; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az EASO számára rövid, közép- és hosszú távon egyaránt biztosítani kell a szükséges finanszírozást és humán erőforrásokat;

| 69. | megjegyzi, hogy az EASO 2015-ös, áthelyezésre, áttelepítésre és külső dimenzióra vonatkozó költségvetése azonban mindössze 30 000 EUR volt; megismétli, hogy ezt a nagyon csekély költségvetést nem lehet komolyan venni a Földközi-tengeren jelenleg zajló események, valamint annak a fényében, hogy milyen sok hivatkozás történik az EASO-ra az áthelyezésről szóló határozatokban; emlékeztet arra, hogy rövid, közép- és hosszú távon jelentősen növelni kell az EASO költségvetését, emberi erőforrásait, illetve az áthelyezésre és az áttelepítésre elkülönített összegeit; |
| --- | --- |

69.

megjegyzi, hogy az EASO 2015-ös, áthelyezésre, áttelepítésre és külső dimenzióra vonatkozó költségvetése azonban mindössze 30 000 EUR volt; megismétli, hogy ezt a nagyon csekély költségvetést nem lehet komolyan venni a Földközi-tengeren jelenleg zajló események, valamint annak a fényében, hogy milyen sok hivatkozás történik az EASO-ra az áthelyezésről szóló határozatokban; emlékeztet arra, hogy rövid, közép- és hosszú távon jelentősen növelni kell az EASO költségvetését, emberi erőforrásait, illetve az áthelyezésre és az áttelepítésre elkülönített összegeit;

A Frontexről és a javasolt új európai határőrségről és parti őrségről

| 70. | megjegyzi, hogy a közelmúltban a Frontex szerepet játszott a tengeren bajba jutott hajók vagy személyek részére történő segítségnyújtásban, és elismeri a Triton és Poszeidón közös műveleteken keresztül a Földközi-tengeren zajló mentési és életmentési feladatokhoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

70.

megjegyzi, hogy a közelmúltban a Frontex szerepet játszott a tengeren bajba jutott hajók vagy személyek részére történő segítségnyújtásban, és elismeri a Triton és Poszeidón közös műveleteken keresztül a Földközi-tengeren zajló mentési és életmentési feladatokhoz való hozzájárulását;

| 71. | tudomásul veszi, hogy a közelmúltban javasolt Európai Határ- és Parti Őrség célja, hogy a Frontex helyébe lépjen, és biztosítsa a külső határokon az integrált európai határigazgatást a migráció hatékony kezelése és az Unión belül a magas szintű belbiztonság biztosítása, ugyanakkor az Unión belül a személyek szabad mozgásának garantálása érdekében; a Szerződésekkel és az azok jegyzőkönyveivel összhangban megjegyzi, hogy azok a tagálllamok, amelyek tagjai a schengeni térségnek, ám még nem tagjai a belső határellenőrzés nélküli schengeni térségnek, részt vehetnek az új javaslat szerinti összes fellépésben, és/vagy élvezhetik azok előnyeit; |
| --- | --- |

71.

tudomásul veszi, hogy a közelmúltban javasolt Európai Határ- és Parti Őrség célja, hogy a Frontex helyébe lépjen, és biztosítsa a külső határokon az integrált európai határigazgatást a migráció hatékony kezelése és az Unión belül a magas szintű belbiztonság biztosítása, ugyanakkor az Unión belül a személyek szabad mozgásának garantálása érdekében; a Szerződésekkel és az azok jegyzőkönyveivel összhangban megjegyzi, hogy azok a tagálllamok, amelyek tagjai a schengeni térségnek, ám még nem tagjai a belső határellenőrzés nélküli schengeni térségnek, részt vehetnek az új javaslat szerinti összes fellépésben, és/vagy élvezhetik azok előnyeit;

| 72. | várakozással tekint a társjogalkotó intézményeken belül és azok között a rendes jogalkotási eljárás keretében, az EUMSZ 294. cikkével összhangban zajló tárgyalásokra; |
| --- | --- |

72.

várakozással tekint a társjogalkotó intézményeken belül és azok között a rendes jogalkotási eljárás keretében, az EUMSZ 294. cikkével összhangban zajló tárgyalásokra;

Schengenről és a külső határok őrizetéről és biztonságáról

| 73. | emlékeztet arra, hogy a schengeni térség létrehozása óta az Unióban megszűntek a belső határok, és hogy a schengeni térség tagállamai egymásra épülő lépésekből álló közös politikát alakítottak ki a schengeni külső határokkal kapcsolatban, valamint hogy az ebben a rendszerben rejlő logika szerint a belső határellenőrzések megszüntetésének mindig a schengeni térség külső határainak megerősítését célzó kompenzációs intézkedésekkel, valamint a Schengeni Információs Rendszeren (SIS) keresztül történő információmegosztással párhuzamosan kell zajlania; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet arra, hogy a schengeni térség létrehozása óta az Unióban megszűntek a belső határok, és hogy a schengeni térség tagállamai egymásra épülő lépésekből álló közös politikát alakítottak ki a schengeni külső határokkal kapcsolatban, valamint hogy az ebben a rendszerben rejlő logika szerint a belső határellenőrzések megszüntetésének mindig a schengeni térség külső határainak megerősítését célzó kompenzációs intézkedésekkel, valamint a Schengeni Információs Rendszeren (SIS) keresztül történő információmegosztással párhuzamosan kell zajlania;

| 74. | elismeri, hogy a schengeni térség integritása és a belső határellenőrzés megszüntetése a külső határok hatékony igazgatásától függ, ahol minden tagállamnak szigorú közös szabályokat kell alkalmaznia a külső határokon, és a tagállamok között hatékony információcserének kell zajlania; |
| --- | --- |

74.

elismeri, hogy a schengeni térség integritása és a belső határellenőrzés megszüntetése a külső határok hatékony igazgatásától függ, ahol minden tagállamnak szigorú közös szabályokat kell alkalmaznia a külső határokon, és a tagállamok között hatékony információcserének kell zajlania;

| 75. | elfogadja, hogy az Uniónak meg kell erősítenie a külső határok védelmét és tovább kell fejlesztenie a közös európai menekültügyi rendszert, és hogy intézkedésekre van szükség a schengeni térség kapacitásának erősítéséhez, hogy szembe tudjon nézni az Európa előtt álló új kihívásokkal, ugyanakkor fenn kell tartani a biztonság és a személyek szabad mozgásának alapelveit; |
| --- | --- |

75.

elfogadja, hogy az Uniónak meg kell erősítenie a külső határok védelmét és tovább kell fejlesztenie a közös európai menekültügyi rendszert, és hogy intézkedésekre van szükség a schengeni térség kapacitásának erősítéséhez, hogy szembe tudjon nézni az Európa előtt álló új kihívásokkal, ugyanakkor fenn kell tartani a biztonság és a személyek szabad mozgásának alapelveit;

| 76. | rámutat arra, hogy a schengeni határ-ellenőrzési kódex értelmében a schengeni térségbe való belépést általában a külső határon ellenőrzik, és hogy ezen kívül számos harmadik országbeli állampolgárnak vízummal kell rendelkeznie ahhoz, hogy beléphessen a schengeni térségbe; |
| --- | --- |

76.

rámutat arra, hogy a schengeni határ-ellenőrzési kódex értelmében a schengeni térségbe való belépést általában a külső határon ellenőrzik, és hogy ezen kívül számos harmadik országbeli állampolgárnak vízummal kell rendelkeznie ahhoz, hogy beléphessen a schengeni térségbe;

| 77. | megismétli a UNHCR felhívását, hogy az alapvető jogok és nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása csak akkor biztosított, ha a működési eljárások és tervek e kötelezettségeket a szárazföldi, tengeri vagy légi határokon dolgozó határellenőrök számára készült gyakorlati, egyértelmű iránymutatás formájában megfogalmazzák; rámutat az uniós polgári védelmi mechanizmus további erősítésének szükségességére az olyan eseményekre való reagálás érdekében, amelyek széles körű hatást fejtenek ki jelentős számú tagállamban; |
| --- | --- |

77.

megismétli a UNHCR felhívását, hogy az alapvető jogok és nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása csak akkor biztosított, ha a működési eljárások és tervek e kötelezettségeket a szárazföldi, tengeri vagy légi határokon dolgozó határellenőrök számára készült gyakorlati, egyértelmű iránymutatás formájában megfogalmazzák; rámutat az uniós polgári védelmi mechanizmus további erősítésének szükségességére az olyan eseményekre való reagálás érdekében, amelyek széles körű hatást fejtenek ki jelentős számú tagállamban;

| 78. | ismételten hangsúlyozza a menekültügyre és migrációra vonatkozó jogszabályokat illetően, hogy ahhoz, hogy a belső és külső határokra vonatkozó jogszabályok eredményesek legyenek, alapvető fontosságú, hogy az uniós szinten elfogadott intézkedéseket a tagállamok megfelelően hajtsák végre; kiemeli, hogy a megnövekedett nyomás következtében elengedhetetlen az intézkedéseknek a külső határokon található tagállamok általi jobb végrehajtása, ami segíthet a polgárok biztonsági aggályainak eloszlatásában; |
| --- | --- |

78.

ismételten hangsúlyozza a menekültügyre és migrációra vonatkozó jogszabályokat illetően, hogy ahhoz, hogy a belső és külső határokra vonatkozó jogszabályok eredményesek legyenek, alapvető fontosságú, hogy az uniós szinten elfogadott intézkedéseket a tagállamok megfelelően hajtsák végre; kiemeli, hogy a megnövekedett nyomás következtében elengedhetetlen az intézkedéseknek a külső határokon található tagállamok általi jobb végrehajtása, ami segíthet a polgárok biztonsági aggályainak eloszlatásában;

| 79. | tudomásul veszi, hogy 2015. december 15-én a Bizottság a schengeni határ-ellenőrzési kódex célirányos felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot terjesztett elő, amely az összes uniós állampolgár (nem csupán harmadik országbeli állampolgárok) vonatkozó adatbázisok alapján történő rendszeres ellenőrzésének bevezetését javasolja a schengeni térség külső határain; |
| --- | --- |

79.

tudomásul veszi, hogy 2015. december 15-én a Bizottság a schengeni határ-ellenőrzési kódex célirányos felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot terjesztett elő, amely az összes uniós állampolgár (nem csupán harmadik országbeli állampolgárok) vonatkozó adatbázisok alapján történő rendszeres ellenőrzésének bevezetését javasolja a schengeni térség külső határain;

| 80. | úgy véli, hogy a schengeni térség az európai integráció egyik fő vívmánya; megjegyzi, hogy a szíriai és a régióban másutt folyó konfliktusok következtében példátlanul sok menekült és migráns érkezett az Unióba, és emiatt nehézségek keletkeztek az Unió külső határainak egyes szakaszain; aggódik amiatt, hogy erre válaszul néhány tagállam szükségesnek látta belső határai lezárását vagy ideiglenes határellenőrzés bevezetését, ezzel megkérdőjelezve a schengeni térség megfelelő működését; |
| --- | --- |

80.

úgy véli, hogy a schengeni térség az európai integráció egyik fő vívmánya; megjegyzi, hogy a szíriai és a régióban másutt folyó konfliktusok következtében példátlanul sok menekült és migráns érkezett az Unióba, és emiatt nehézségek keletkeztek az Unió külső határainak egyes szakaszain; aggódik amiatt, hogy erre válaszul néhány tagállam szükségesnek látta belső határai lezárását vagy ideiglenes határellenőrzés bevezetését, ezzel megkérdőjelezve a schengeni térség megfelelő működését;

Az uniós fogadóállomásokról (hotspotok)

| 81. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság a migrációra vonatkozó európai menetrendben „uniós fogadóállomásokon alapuló koncepciót” javasolt, amely szerint a határfelügyeleti ügynökség, az EASO, az Europol és az Eurojust ügynökségeknek – a saját megbízatásuk keretein belül – operatív segítséget kell nyújtaniuk a tagállamok számára; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság a migrációra vonatkozó európai menetrendben „uniós fogadóállomásokon alapuló koncepciót” javasolt, amely szerint a határfelügyeleti ügynökség, az EASO, az Europol és az Eurojust ügynökségeknek – a saját megbízatásuk keretein belül – operatív segítséget kell nyújtaniuk a tagállamok számára;

| 82. | rámutat e tekintetben arra, hogy az uniós ügynökségek számára biztosítani kell a feladataik teljesítéséhez szükséges erőforrásokat; ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós ügynökségek és az érintett tagállamok maradéktalanul tájékoztassák a Parlamentet a fogadóállomásokon végzett munkáról; |
| --- | --- |

82.

rámutat e tekintetben arra, hogy az uniós ügynökségek számára biztosítani kell a feladataik teljesítéséhez szükséges erőforrásokat; ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós ügynökségek és az érintett tagállamok maradéktalanul tájékoztassák a Parlamentet a fogadóállomásokon végzett munkáról;

| 83. | megjegyzi, hogy az áthelyezésről szóló mindkét határozat rendelkezik az Olaszországnak és Görögországnak a fogadóállomásokon nyújtandó operatív támogatásról, a következő célokra: a migránsok előszűrése első megérkezéskor, a nemzetközi védelem iránti kérelmük nyilvántartásba vétele, az áthelyezésre vonatkozó tájékoztatás nyújtása a kérelmezők számára, a visszatérést célzó műveletek megszervezése azon személyek tekintetében, akik nem kérelmeztek nemzetközi védelmet és egyébként nem jogosultak a maradásra, vagy akik kérelmét elutasították, valamint az áthelyezés eljárással kapcsolatos valamennyi lépés megkönnyítése; |
| --- | --- |

83.

megjegyzi, hogy az áthelyezésről szóló mindkét határozat rendelkezik az Olaszországnak és Görögországnak a fogadóállomásokon nyújtandó operatív támogatásról, a következő célokra: a migránsok előszűrése első megérkezéskor, a nemzetközi védelem iránti kérelmük nyilvántartásba vétele, az áthelyezésre vonatkozó tájékoztatás nyújtása a kérelmezők számára, a visszatérést célzó műveletek megszervezése azon személyek tekintetében, akik nem kérelmeztek nemzetközi védelmet és egyébként nem jogosultak a maradásra, vagy akik kérelmét elutasították, valamint az áthelyezés eljárással kapcsolatos valamennyi lépés megkönnyítése;

| 84. | kéri, hogy az uniós fogadóállomásokat a lehető leghamarabb alakítsák ki, hogy e tagállamok számára konkrét operatív segítséget nyújthassanak; technikai és pénzügyi források és támogatás biztosítását kéri az érkezés szerinti első tagállamok, közöttük Olaszország és Görögország számára, az Unióba érkező minden menedékkérő gyors és hatékony nyilvántartásba vételének és az illetékes hatóságokhoz való utalásának biztosítása érdekében, alapvető emberi jogaikat maradéktalanul tiszteletben tartása mellett; úgy véli, hogy a gyors és hatékony uniós segítségnyújtás a tagállamok részére, illetve a segítség elfogadása fontosak a kölcsönös bizalom szempontjából; |
| --- | --- |

84.

kéri, hogy az uniós fogadóállomásokat a lehető leghamarabb alakítsák ki, hogy e tagállamok számára konkrét operatív segítséget nyújthassanak; technikai és pénzügyi források és támogatás biztosítását kéri az érkezés szerinti első tagállamok, közöttük Olaszország és Görögország számára, az Unióba érkező minden menedékkérő gyors és hatékony nyilvántartásba vételének és az illetékes hatóságokhoz való utalásának biztosítása érdekében, alapvető emberi jogaikat maradéktalanul tiszteletben tartása mellett; úgy véli, hogy a gyors és hatékony uniós segítségnyújtás a tagállamok részére, illetve a segítség elfogadása fontosak a kölcsönös bizalom szempontjából;

| 85. | elismeri, hogy e fogadóállomások egyik fő célja annak lehetővé tétele, hogy az Unió által biztosított védelem és humanitárius segítség gyorsan eljusson a rászorulókhoz; hangsúlyozza, hogy nagyon kell ügyelni arra, hogy a fogadóállomásokon a migránsok besorolása az összes migráns jogainak maradéktalan tiszteletben tartásával történjen; elismeri azonban, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személyeknek az Unióba történő első belépésekor zajló megfelelő azonosítása megkönnyítheti a megreformált közös európai menekültügyi rendszer általános működését; |
| --- | --- |

85.

elismeri, hogy e fogadóállomások egyik fő célja annak lehetővé tétele, hogy az Unió által biztosított védelem és humanitárius segítség gyorsan eljusson a rászorulókhoz; hangsúlyozza, hogy nagyon kell ügyelni arra, hogy a fogadóállomásokon a migránsok besorolása az összes migráns jogainak maradéktalan tiszteletben tartásával történjen; elismeri azonban, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személyeknek az Unióba történő első belépésekor zajló megfelelő azonosítása megkönnyítheti a megreformált közös európai menekültügyi rendszer általános működését;

A migrációhoz kapcsolódó büntetőjogról

| 86. | megjegyzi, hogy a Bizottság az embercsempészetre vonatkozó cselekvési tervében kimondja, hogy fontolóra veszi a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló 2004/81/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

86.

megjegyzi, hogy a Bizottság az embercsempészetre vonatkozó cselekvési tervében kimondja, hogy fontolóra veszi a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló 2004/81/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatát;

| 87. | úgy véli, hogy e felülvizsgálatra szükség van, és hogy emellett meg kell fontolni olyan rendszer bevezetését is, amely lehetővé teszi az emberkereskedelem és embercsempészet áldozatai számára, hogy ténylegesen hozzájárulhassanak valamely emberkereskedő vagy embercsempész ellen indított büntetőeljáráshoz anélkül, hogy attól kellene tartaniuk, hogy ellenük is eljárás indul; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy e felülvizsgálatra szükség van, és hogy emellett meg kell fontolni olyan rendszer bevezetését is, amely lehetővé teszi az emberkereskedelem és embercsempészet áldozatai számára, hogy ténylegesen hozzájárulhassanak valamely emberkereskedő vagy embercsempész ellen indított büntetőeljáráshoz anélkül, hogy attól kellene tartaniuk, hogy ellenük is eljárás indul;

| 88. | megjegyzi, hogy a Bizottság fontolóra veszi a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló 2002/90/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatát; véleménye szerint senkit sem szabad büntetőjogi felelősségre vonni azért, mert különböző formákban humanitárius segítséget nyújt az arra rászorulóknak, és ezt az elvet az uniós jognak is tükröznie kell; |
| --- | --- |

88.

megjegyzi, hogy a Bizottság fontolóra veszi a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló 2002/90/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatát; véleménye szerint senkit sem szabad büntetőjogi felelősségre vonni azért, mert különböző formákban humanitárius segítséget nyújt az arra rászorulóknak, és ezt az elvet az uniós jognak is tükröznie kell;

| 89. | hangsúlyozza, hogy az embercsempész és emberkereskedő hálózatok felszámolása irányába tett újabb fontos lépés a pénzügyi nyomozások előnyben részesítése, mivel a bűnözői hálózatok nyereségeinek nyomon követése és elkobzása e hálózatok meggyengítésének és felszámolásának alapvető feltétele; e tekintetben arra szólítja fel a tagállamokat, hogy gyorsan és ténylegesen ültessék át a negyedik pénzmosási irányelvet; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az embercsempész és emberkereskedő hálózatok felszámolása irányába tett újabb fontos lépés a pénzügyi nyomozások előnyben részesítése, mivel a bűnözői hálózatok nyereségeinek nyomon követése és elkobzása e hálózatok meggyengítésének és felszámolásának alapvető feltétele; e tekintetben arra szólítja fel a tagállamokat, hogy gyorsan és ténylegesen ültessék át a negyedik pénzmosási irányelvet;

| 90. | emlékeztet arra, hogy a bűnügyi nyomozások eredményes lefolytatásának biztosítása érdekében fontos teendő a gyakorlati munkát végző személyek továbbképzése, hogy az érintettek maradéktalanul megértsék a kezelni kívánt jelenséget, és képesek legyenek annak már korai szakaszban történő felismerésére; |
| --- | --- |

90.

emlékeztet arra, hogy a bűnügyi nyomozások eredményes lefolytatásának biztosítása érdekében fontos teendő a gyakorlati munkát végző személyek továbbképzése, hogy az érintettek maradéktalanul megértsék a kezelni kívánt jelenséget, és képesek legyenek annak már korai szakaszban történő felismerésére;

A harmadik országokkal folytatott együttműködésről

| 91. | rámutat arra, hogy a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés menedékjoggal és nemzetközi védelemmel kapcsolatos pillérjét tovább kell fejleszteni, és nagyobb mértékben bevonni a harmadik országokat; megjegyzi, hogy az ezen a területen zajló jelenlegi intézkedések a regionális védelmi programok vagy regionális fejlesztési és védelmi programok keretében a származási és tranzitországokban az embercsempészettel és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok kezelésére vonatkozó kapacitásépítésre összpontosítanak; megjegyzi ugyanakkor, hogy e programok áttelepítésre vonatkozó összetevője még mindig gyenge; úgy véli, hogy a kapacitásépítési erőfeszítéseket és áttelepítési tevékenységeket fokozni kell, és a nagyszámú menekült népességet befogadó harmadik országokkal együttműködésben kell azokat megvalósítani; |
| --- | --- |

91.

rámutat arra, hogy a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés menedékjoggal és nemzetközi védelemmel kapcsolatos pillérjét tovább kell fejleszteni, és nagyobb mértékben bevonni a harmadik országokat; megjegyzi, hogy az ezen a területen zajló jelenlegi intézkedések a regionális védelmi programok vagy regionális fejlesztési és védelmi programok keretében a származási és tranzitországokban az embercsempészettel és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok kezelésére vonatkozó kapacitásépítésre összpontosítanak; megjegyzi ugyanakkor, hogy e programok áttelepítésre vonatkozó összetevője még mindig gyenge; úgy véli, hogy a kapacitásépítési erőfeszítéseket és áttelepítési tevékenységeket fokozni kell, és a nagyszámú menekült népességet befogadó harmadik országokkal együttműködésben kell azokat megvalósítani;

| 92. | elismeri, hogy az Unió migrációval, menekültüggyel és határokkal kapcsolatos külpolitikájának célkitűzéseit tartalmazó alap-jogiaktus a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés; tudomásul veszi, hogy ennek égisze alatt számos egyéb eszköz is létezik, például regionális párbeszédek, kétoldalú párbeszédek, mobilitási partnerségek, közös migrációs és mobilitási programok, visszafogadási megállapodások, vízumkönnyítési megállapodások, vízummentességről szóló megállapodások, regionális védelmi programok és regionális fejlesztési és védelmi programok; |
| --- | --- |

92.

elismeri, hogy az Unió migrációval, menekültüggyel és határokkal kapcsolatos külpolitikájának célkitűzéseit tartalmazó alap-jogiaktus a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés; tudomásul veszi, hogy ennek égisze alatt számos egyéb eszköz is létezik, például regionális párbeszédek, kétoldalú párbeszédek, mobilitási partnerségek, közös migrációs és mobilitási programok, visszafogadási megállapodások, vízumkönnyítési megállapodások, vízummentességről szóló megállapodások, regionális védelmi programok és regionális fejlesztési és védelmi programok;

| 93. | megérti, hogy a külső dimenziónak a harmadik országokkal folytatott együttműködésre kell összpontosítania az okok kiküszöbölése és az Európába áramló illegális áramlások kezelése tekintetében; megérti, hogy a legfontosabb származási, tranzit- és célországokkal folytatott partnerségeknek és együttműködésnek továbbra is a figyelem középpontjában kell állnia például a Khartoum- vagy Rabat-folyamat, az Afrika és Európa közötti migrációs és mobilitási párbeszéd, a Budapest-folyamat és a Prága-folyamat révén; |
| --- | --- |

93.

megérti, hogy a külső dimenziónak a harmadik országokkal folytatott együttműködésre kell összpontosítania az okok kiküszöbölése és az Európába áramló illegális áramlások kezelése tekintetében; megérti, hogy a legfontosabb származási, tranzit- és célországokkal folytatott partnerségeknek és együttműködésnek továbbra is a figyelem középpontjában kell állnia például a Khartoum- vagy Rabat-folyamat, az Afrika és Európa közötti migrációs és mobilitási párbeszéd, a Budapest-folyamat és a Prága-folyamat révén;

| 94. | rámutat, hogy az EU-nak és tagállamainak alaposan meg kell fontolniuk, hogy mely harmadik országok bűnüldöző szerveit támogatják, figyelembe véve, hogy e szervek megsértik-e a migránsok emberi jogait; |
| --- | --- |

94.

rámutat, hogy az EU-nak és tagállamainak alaposan meg kell fontolniuk, hogy mely harmadik országok bűnüldöző szerveit támogatják, figyelembe véve, hogy e szervek megsértik-e a migránsok emberi jogait;

| 95. | ajánlja, hogy harmadik országokkal folytatott együttműködés esetén értékelni kelljen az adott országok menekültügyi rendszereit, az általuk a menekültek számára nyújtott támogatást, valamint képességüket és hajlandóságukat az országukba vagy azon keresztül irányuló emberkereskedelem és embercsempészet felszámolása tekintetében; |
| --- | --- |

95.

ajánlja, hogy harmadik országokkal folytatott együttműködés esetén értékelni kelljen az adott országok menekültügyi rendszereit, az általuk a menekültek számára nyújtott támogatást, valamint képességüket és hajlandóságukat az országukba vagy azon keresztül irányuló emberkereskedelem és embercsempészet felszámolása tekintetében;

| 96. | kéri az Uniót, hogy nyújtson segítséget a harmadik országoknak menekültügyi rendszereik és beilleszkedési stratégiáik kidolgozásában, annak érdekében, hogy a harmadik országok nemzetközi védelemre szoruló állampolgárai náluk kereshessenek védelmet; meggyőződése, hogy az EU-nak olyan megközelítést kell elfogadnia a harmadik országokkal folytatott együttműködés tekintetében, amely mind az EU, mind az adott harmadik ország, mind pedig az ebben az országban tartózkodó menekültek és a migránsok számára előnyös; |
| --- | --- |

96.

kéri az Uniót, hogy nyújtson segítséget a harmadik országoknak menekültügyi rendszereik és beilleszkedési stratégiáik kidolgozásában, annak érdekében, hogy a harmadik országok nemzetközi védelemre szoruló állampolgárai náluk kereshessenek védelmet; meggyőződése, hogy az EU-nak olyan megközelítést kell elfogadnia a harmadik országokkal folytatott együttműködés tekintetében, amely mind az EU, mind az adott harmadik ország, mind pedig az ebben az országban tartózkodó menekültek és a migránsok számára előnyös;

| 97. | újból emlékeztet arra, hogy az Unió felgyorsította a harmadik országokkal folytatott együttműködést a migráció és a menedékjog terén annak érdekében, hogy megfelelő választ adjon a jelenlegi menekültválságra, és új együttműködési kezdeményezéseket indított, mint például az EU és Törökország közötti közös cselekvési tervet; hangsúlyozza, hogy e tekintetben valamennyi félnek be kell tartania a közös cselekvési terv keretében tett vállalásait, ideértve a szírek tömeges beáramlásához vezető okok kezelését, a szíreknek ideiglenes védelem keretében, valamint a törökországi fogadó közösségeknek nyújtandó támogatás kidolgozását és a Törökországnak azon kötelezettségvállalási betartása érdekében nyújtott támogatást, hogy megakadályozza a területéről az Unióba irányuló illegális áramlást; |
| --- | --- |

97.

újból emlékeztet arra, hogy az Unió felgyorsította a harmadik országokkal folytatott együttműködést a migráció és a menedékjog terén annak érdekében, hogy megfelelő választ adjon a jelenlegi menekültválságra, és új együttműködési kezdeményezéseket indított, mint például az EU és Törökország közötti közös cselekvési tervet; hangsúlyozza, hogy e tekintetben valamennyi félnek be kell tartania a közös cselekvési terv keretében tett vállalásait, ideértve a szírek tömeges beáramlásához vezető okok kezelését, a szíreknek ideiglenes védelem keretében, valamint a törökországi fogadó közösségeknek nyújtandó támogatás kidolgozását és a Törökországnak azon kötelezettségvállalási betartása érdekében nyújtott támogatást, hogy megakadályozza a területéről az Unióba irányuló illegális áramlást;

A tudatosságnövelő kampányokról

| 98. | rámutat, hogy számos csempészett személy bizonyos fokig tudatában van a kockázatoknak, ettől függetlenül mégis útra kel, mert e kockázatokat kevésbé súlyosnak ítéli meg azokhoz képest, amelyekkel akkor szembesülne, ha lemondana a migrációról; |
| --- | --- |

98.

rámutat, hogy számos csempészett személy bizonyos fokig tudatában van a kockázatoknak, ettől függetlenül mégis útra kel, mert e kockázatokat kevésbé súlyosnak ítéli meg azokhoz képest, amelyekkel akkor szembesülne, ha lemondana a migrációról;

| 99. | üdvözli, hogy az embercsempészetről szóló cselekvési terv az újabb kampányok indítását a meglévők értékeléséhez köti; ajánlja, hogy a tájékoztató kampányok tartalmazzanak azon kritériumra vonatkozó információt, amelynek alapján meghatározható a védelmi jogállás az EU-ban, ez ugyanis meggyőzheti az elindulás értelmetlenségéről azokat a migránsokat, akik azt kockáztatják, hogy az EU-ba vezető kockázatos út végén visszaküldik őket, mert Európában nem jogosultak védelemre; |
| --- | --- |

99.

üdvözli, hogy az embercsempészetről szóló cselekvési terv az újabb kampányok indítását a meglévők értékeléséhez köti; ajánlja, hogy a tájékoztató kampányok tartalmazzanak azon kritériumra vonatkozó információt, amelynek alapján meghatározható a védelmi jogállás az EU-ban, ez ugyanis meggyőzheti az elindulás értelmetlenségéről azokat a migránsokat, akik azt kockáztatják, hogy az EU-ba vezető kockázatos út végén visszaküldik őket, mert Európában nem jogosultak védelemre;

Az okok kezeléséről

| 100. | újból kijelenti, hogy az EU-nak hosszú távú stratégiát kell elfogadnia, hogy segítsen ellensúlyozni a harmadik országokban azon „kényszerítő tényezőket” (konfliktus, üldöztetés, etnikai tisztogatás, általános erőszak, és egyéb tényezők, mint a rendkívüli szegénység, az éghajlatváltozás vagy természeti katasztrófák), amelyek az embereket a csempészhálózatok karjaiba lökik, mivel ebben látják az egyetlen esélyt arra, hogy eljussanak az Európai Unióba; |
| --- | --- |

100.

újból kijelenti, hogy az EU-nak hosszú távú stratégiát kell elfogadnia, hogy segítsen ellensúlyozni a harmadik országokban azon „kényszerítő tényezőket” (konfliktus, üldöztetés, etnikai tisztogatás, általános erőszak, és egyéb tényezők, mint a rendkívüli szegénység, az éghajlatváltozás vagy természeti katasztrófák), amelyek az embereket a csempészhálózatok karjaiba lökik, mivel ebben látják az egyetlen esélyt arra, hogy eljussanak az Európai Unióba;

| 101. | újból emlékeztet arra, hogy a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó legális migrációs csatornák megnyitására kérte az Uniót, amelyek lehetővé teszik a migránsok számára, hogy legális be- és kilépési csatornákat használjanak ahelyett, hogy az embercsempész-bűnszövetkezetekhez fordulnának; |
| --- | --- |

101.

újból emlékeztet arra, hogy a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó legális migrációs csatornák megnyitására kérte az Uniót, amelyek lehetővé teszik a migránsok számára, hogy legális be- és kilépési csatornákat használjanak ahelyett, hogy az embercsempész-bűnszövetkezetekhez fordulnának;

| 102. | hangsúlyozza, hogy az Unióba érkező menekültek számának közelmúltbeli növekedése megmutatta, hogy a megelőző intézkedések nem elegendőek a jelenlegi migrációs jelenség kezelésére; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy az Unióba érkező menekültek számának közelmúltbeli növekedése megmutatta, hogy a megelőző intézkedések nem elegendőek a jelenlegi migrációs jelenség kezelésére;

| 103. | megérti, hogy nagyobb erőfeszítést kell tennünk a migráció alapvető okait képező geopolitikai kérdések megoldására, mivel a háború, a szegénység, a korrupció, az éhség és a lehetőségek hiánya azt eredményezi, hogy az emberek továbbra is úgy érzik majd, hogy Európába kell menekülniük, kivéve, ha az Unió megvizsgálja, hogy hogyan lehet újjáépíteni ezeket az országokat; rámutat, hogy ennek megfelelően a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a pénzt a harmadik országokbeli kapacitások építése érdekében például az ottani beruházások és az oktatás elősegítése, a menekültügyi rendszerek megerősítése és tökéletesítése, a határok hatékonyabb igazgatása, valamint a jog- és igazságszolgáltatási rendszer megszilárdítása révén; |
| --- | --- |

103.

megérti, hogy nagyobb erőfeszítést kell tennünk a migráció alapvető okait képező geopolitikai kérdések megoldására, mivel a háború, a szegénység, a korrupció, az éhség és a lehetőségek hiánya azt eredményezi, hogy az emberek továbbra is úgy érzik majd, hogy Európába kell menekülniük, kivéve, ha az Unió megvizsgálja, hogy hogyan lehet újjáépíteni ezeket az országokat; rámutat, hogy ennek megfelelően a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a pénzt a harmadik országokbeli kapacitások építése érdekében például az ottani beruházások és az oktatás elősegítése, a menekültügyi rendszerek megerősítése és tökéletesítése, a határok hatékonyabb igazgatása, valamint a jog- és igazságszolgáltatási rendszer megszilárdítása révén;

A harmadik országoknak nyújtott finanszírozásról

| 104. | megjegyzi, hogy a harmadik országok fő finanszírozási eszköze a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), amely a globális közjavak és kihívások program keretében a migráció finanszírozása céljából rendelkezésre álló egyetlen, a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DEVCO) által irányított uniós, globális, tematikus migrációs finanszírozást tartalmazza; megjegyzi továbbá, hogy hasonlóképp, mint a tagállamoknak közvetlenül juttatott alapok esetében, a DCI irányításában egyéb bizottsági főigazgatóságok és uniós szervek is részt vesznek, ezért az Unió szomszéd országoknak nyújtott támogatását az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága nyújtja az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz útján; a humanitárius segítséget a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) nyújtja; az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) pedig a Stabilitási Eszközt irányítja; emlékeztet arra, hogy míg a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (HOME) általkezelt két alapnak – az AMIF és az ISF – külső vetülete is van, ez új szereplő a külső finanszírozási színtéren; |
| --- | --- |

104.

megjegyzi, hogy a harmadik országok fő finanszírozási eszköze a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), amely a globális közjavak és kihívások program keretében a migráció finanszírozása céljából rendelkezésre álló egyetlen, a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DEVCO) által irányított uniós, globális, tematikus migrációs finanszírozást tartalmazza; megjegyzi továbbá, hogy hasonlóképp, mint a tagállamoknak közvetlenül juttatott alapok esetében, a DCI irányításában egyéb bizottsági főigazgatóságok és uniós szervek is részt vesznek, ezért az Unió szomszéd országoknak nyújtott támogatását az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága nyújtja az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz útján; a humanitárius segítséget a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) nyújtja; az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) pedig a Stabilitási Eszközt irányítja; emlékeztet arra, hogy míg a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (HOME) általkezelt két alapnak – az AMIF és az ISF – külső vetülete is van, ez új szereplő a külső finanszírozási színtéren;

| 105. | üdvözli a közelmúltban alapított Afrikárét Uniós Szükséghelyzeti Alapot és az EU által az alapnak biztosított 1,8 milliárd EUR forrást, ami a harmadik országok finanszírozásának új eleme; kéri a tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá az alaphoz; |
| --- | --- |

105.

üdvözli a közelmúltban alapított Afrikárét Uniós Szükséghelyzeti Alapot és az EU által az alapnak biztosított 1,8 milliárd EUR forrást, ami a harmadik országok finanszírozásának új eleme; kéri a tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá az alaphoz;

| 106. | javasolja, hogy a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítéssel (GAMM) összhangban i. a legális migrációt és mobilitást, ii. az illegális migrációt és az emberkereskedelmet, iii. a nemzetközi védelmet és iv. a migráció fejlesztésre gyakorolt hatását kezelő négy tematikus pillér egyenlő súlyt kapjon az EU külpolitikájában és finanszírozásában; |
| --- | --- |

106.

javasolja, hogy a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítéssel (GAMM) összhangban i. a legális migrációt és mobilitást, ii. az illegális migrációt és az emberkereskedelmet, iii. a nemzetközi védelmet és iv. a migráció fejlesztésre gyakorolt hatását kezelő négy tematikus pillér egyenlő súlyt kapjon az EU külpolitikájában és finanszírozásában;

A finanszírozás átláthatóságáról

| 107. | megjegyzi, hogy az EU migrációs és menekültügyi politikáját különböző politikai eszközök révén hajtják végre, melyek mindegyike saját, egymáshoz nem feltétlenül kapcsolódó célkitűzéseket követ, és a számos érintett szereplő között elégtelen módon valósul meg a finanszírozás koordinálása; rámutat, hogy a költségvetési sorok és felelősségek széttöredezettsége olyan irányítási struktúrát eredményez, amely megnehezíti, hogy átfogó képet kapjunk a migráció és a menekültügy terén rendelkezésre álló különböző alapok elosztásáról és végső felhasználásáról; rámutat, hogy emellett ez a széttöredezettség nehezebbé teszi az EU által a migrációs politika céljaira költött összeg egészének pontos megállapítását; |
| --- | --- |

107.

megjegyzi, hogy az EU migrációs és menekültügyi politikáját különböző politikai eszközök révén hajtják végre, melyek mindegyike saját, egymáshoz nem feltétlenül kapcsolódó célkitűzéseket követ, és a számos érintett szereplő között elégtelen módon valósul meg a finanszírozás koordinálása; rámutat, hogy a költségvetési sorok és felelősségek széttöredezettsége olyan irányítási struktúrát eredményez, amely megnehezíti, hogy átfogó képet kapjunk a migráció és a menekültügy terén rendelkezésre álló különböző alapok elosztásáról és végső felhasználásáról; rámutat, hogy emellett ez a széttöredezettség nehezebbé teszi az EU által a migrációs politika céljaira költött összeg egészének pontos megállapítását;

| 108. | úgy véli, hogy az uniós finanszírozásra vonatkozó, migrációval kapcsolatos átfogó áttekintést kell készíteni mind az Unión belül, mind azon kívül, mivel egy ilyen áttekintés hiánya az átláthatóság és a megalapozott politikai döntéshozatal egyértelmű akadályát jelenti; megjegyzi, hogy az egyetlen lehetőség egy, az Unió által finanszírozott valamennyi migrációs politikával kapcsolatos projekt adatbázisát tartalmazó weboldal létrehozása; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság szükségessége a költségvetési vonalakat is kiterjeszti annak érdekében, hogy az Uniós migrációs politika valamennyi céljának megfelelő finanszírozást biztosítsanak; |
| --- | --- |

108.

úgy véli, hogy az uniós finanszírozásra vonatkozó, migrációval kapcsolatos átfogó áttekintést kell készíteni mind az Unión belül, mind azon kívül, mivel egy ilyen áttekintés hiánya az átláthatóság és a megalapozott politikai döntéshozatal egyértelmű akadályát jelenti; megjegyzi, hogy az egyetlen lehetőség egy, az Unió által finanszírozott valamennyi migrációs politikával kapcsolatos projekt adatbázisát tartalmazó weboldal létrehozása; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság szükségessége a költségvetési vonalakat is kiterjeszti annak érdekében, hogy az Uniós migrációs politika valamennyi céljának megfelelő finanszírozást biztosítsanak;

| 109. | emlékeztet, hogy az uniós migrációs források pozitív hatása azokon a nemzeti és uniós szintű folyamatokon nyugszik, melyek célja az átláthatóság, a hatékony nyomon követés és az elszámoltathatóság biztosítása, véleménye szerint mérlegelni kell, hogy a nyomon követés és az értékelés utólagos folyamatok helyett hogyan tehető folyamatossá, illetve erősíteni kell a Számvevőszék szerepét; megjegyzi, hogy összehasonlítható minőségi és mennyiségi mutatókat kell kidolgozni ahhoz, hogy mérni lehessen az uniós források hatását és segítsenek értékelni, hogy ezek a források elérték-e céljukat; |
| --- | --- |

109.

emlékeztet, hogy az uniós migrációs források pozitív hatása azokon a nemzeti és uniós szintű folyamatokon nyugszik, melyek célja az átláthatóság, a hatékony nyomon követés és az elszámoltathatóság biztosítása, véleménye szerint mérlegelni kell, hogy a nyomon követés és az értékelés utólagos folyamatok helyett hogyan tehető folyamatossá, illetve erősíteni kell a Számvevőszék szerepét; megjegyzi, hogy összehasonlítható minőségi és mennyiségi mutatókat kell kidolgozni ahhoz, hogy mérni lehessen az uniós források hatását és segítsenek értékelni, hogy ezek a források elérték-e céljukat;

A migráció kiegészítő finanszírozásáról

| 110. | üdvözli az Unió 2016-os költségvetésében biztosított, a jelenlegi migrációs jelenség kezelésére szolgáló kiegészítő finanszírozást; rámutat, hogy az új finanszírozások túlnyomó részét a 2014-2020-as előrehozott többéves pénzügyi keretből (MFF) biztosítják, melynek eredményeképp az Unió ma azt a pénzt költi el, amelyet holnap kellett volna elköltenie; |
| --- | --- |

110.

üdvözli az Unió 2016-os költségvetésében biztosított, a jelenlegi migrációs jelenség kezelésére szolgáló kiegészítő finanszírozást; rámutat, hogy az új finanszírozások túlnyomó részét a 2014-2020-as előrehozott többéves pénzügyi keretből (MFF) biztosítják, melynek eredményeképp az Unió ma azt a pénzt költi el, amelyet holnap kellett volna elköltenie;

| 111. | elismeri, hogy bár a közelmúltbeli költségvetési javaslatok és az Unió 2016-os költségvetésében tervezett további források – a Rugalmassági Eszközt is beleértve – üdvözlendők, a közép és hosszú távú finanszírozás kérdése továbbra sem megoldott; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az AMIF költségvetési sorai tekintetében 2016-ra javasolt összegek növelését nem kíséri a szóban forgó alap keretében a 2014–2020 közötti időszakban rendelkezésre álló globális források javasolt felülvizsgálata; hangsúlyozza, hogy ha ez nem változik, az AMIF keretében biztosított finanszírozás jóval 2020 előtt elapad; |
| --- | --- |

111.

elismeri, hogy bár a közelmúltbeli költségvetési javaslatok és az Unió 2016-os költségvetésében tervezett további források – a Rugalmassági Eszközt is beleértve – üdvözlendők, a közép és hosszú távú finanszírozás kérdése továbbra sem megoldott; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az AMIF költségvetési sorai tekintetében 2016-ra javasolt összegek növelését nem kíséri a szóban forgó alap keretében a 2014–2020 közötti időszakban rendelkezésre álló globális források javasolt felülvizsgálata; hangsúlyozza, hogy ha ez nem változik, az AMIF keretében biztosított finanszírozás jóval 2020 előtt elapad;

| 112. | felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki azokat a forrásokat, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a migrációs politikához, de felhasználhatók a területhez tartozó fellépések finanszírozására (például integrációs tevékenységek), ilyenek lehetnek például az Európai Szociális Alap, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, a Horizont 2020, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Jogok, egyenlőség és polgárság program; |
| --- | --- |

112.

felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki azokat a forrásokat, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a migrációs politikához, de felhasználhatók a területhez tartozó fellépések finanszírozására (például integrációs tevékenységek), ilyenek lehetnek például az Európai Szociális Alap, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, a Horizont 2020, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Jogok, egyenlőség és polgárság program;

| 113. | javasolja, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végére ütemezett felülvizsgálata keretében jelentős további új forrást kell biztosítani az állampolgárságról, szabadságról, biztonságról és igazságügyről szóló 3. fejezetben, annak érdekében, hogy a migrációs tendenciák, valamint az uniós és tagállami menekültügyi, migrációs és integrációs politikák kapcsolódó pénzügyi követelményei alapján elegendő forrás álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

113.

javasolja, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végére ütemezett felülvizsgálata keretében jelentős további új forrást kell biztosítani az állampolgárságról, szabadságról, biztonságról és igazságügyről szóló 3. fejezetben, annak érdekében, hogy a migrációs tendenciák, valamint az uniós és tagállami menekültügyi, migrációs és integrációs politikák kapcsolódó pénzügyi követelményei alapján elegendő forrás álljon rendelkezésre;

A civil társadalom részvételéről

| 114. | rámutat, hogy a nem kormányzati szervezetek számára kulcsfontosságú feladat az operatív finanszírozás biztosítása, mivel a legtöbb finanszírozás projektekhez kapcsolódik; kijelenti, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk és adott esetben finanszírozniuk kell a migránsoknak segítséget nyújtó önkéntes és nem kormányzati szervezetek által tett kezdeményezéseket; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy amennyiben célszerű és lehetséges, törekedjenek a migráció, integráció és menekültügy terén tevékenykedő, a fenti szolgáltatásokat biztosító civil társadalmi szervezetek által irányított projektek finanszírozására; |
| --- | --- |

114.

rámutat, hogy a nem kormányzati szervezetek számára kulcsfontosságú feladat az operatív finanszírozás biztosítása, mivel a legtöbb finanszírozás projektekhez kapcsolódik; kijelenti, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk és adott esetben finanszírozniuk kell a migránsoknak segítséget nyújtó önkéntes és nem kormányzati szervezetek által tett kezdeményezéseket; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy amennyiben célszerű és lehetséges, törekedjenek a migráció, integráció és menekültügy terén tevékenykedő, a fenti szolgáltatásokat biztosító civil társadalmi szervezetek által irányított projektek finanszírozására;

| 115. | újból kijelenti, hogy biztosítani kell a civil társadalom részvételét az Unió fellépéseinek és a nemzeti programok megvalósításában a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapban lefektetett partnerségi elvekkel összhangban; javasolja, hogy uniós szinten fontolják meg a Bizottság és a megfelelő, menekültügyi, migrációs és integrációs problémákon dolgozó civil társadalmi szervezetek közötti rendszeres konzultációt; |
| --- | --- |

115.

újból kijelenti, hogy biztosítani kell a civil társadalom részvételét az Unió fellépéseinek és a nemzeti programok megvalósításában a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapban lefektetett partnerségi elvekkel összhangban; javasolja, hogy uniós szinten fontolják meg a Bizottság és a megfelelő, menekültügyi, migrációs és integrációs problémákon dolgozó civil társadalmi szervezetek közötti rendszeres konzultációt;

Demográfiai trendek

| 116. | megjegyzi, hogy az Unióba irányuló migrációs áramlás 2015-ös felgyorsulása előtt – az OECD és a Bizottság 2014-es jelentése szerint – az Unió munkaképes korú lakossága (15–64 év) várhatóan 7,5 millió fővel csökken 2013 és 2020 között, és amennyiben a nettó migrációt kizárjuk az előrejelzésekből, a csökkenés még ennél is hangsúlyosabb, mivel így a munkaképes korú lakosság 11,7 millió fővel csökkenne; |
| --- | --- |

116.

megjegyzi, hogy az Unióba irányuló migrációs áramlás 2015-ös felgyorsulása előtt – az OECD és a Bizottság 2014-es jelentése szerint – az Unió munkaképes korú lakossága (15–64 év) várhatóan 7,5 millió fővel csökken 2013 és 2020 között, és amennyiben a nettó migrációt kizárjuk az előrejelzésekből, a csökkenés még ennél is hangsúlyosabb, mivel így a munkaképes korú lakosság 11,7 millió fővel csökkenne;

| 117. | rámutat, hogy 2015 novemberében a fiatalok munkanélküliségi aránya a tagállamokban 20 % volt; |
| --- | --- |

117.

rámutat, hogy 2015 novemberében a fiatalok munkanélküliségi aránya a tagállamokban 20 % volt;

| 118. | megjegyzi továbbá, hogy az Eurostat legújabb előrejelzései szerint a 65 év felettiek 15-64 év közöttiekhez viszonyított aránya a 2013 eleji 27 %-ról 2050-re legalább 50 %-ra fog nőni; megjegyzi, hogy ez azt jelenti, hogy a jelenlegi arány, amely szerint négy munkaképes korú lakosra jut egy 65 év feletti személy akként fog változni, hogy a jövőben két munkaképes korú lakosra jut egy 65 év feletti; |
| --- | --- |

118.

megjegyzi továbbá, hogy az Eurostat legújabb előrejelzései szerint a 65 év felettiek 15-64 év közöttiekhez viszonyított aránya a 2013 eleji 27 %-ról 2050-re legalább 50 %-ra fog nőni; megjegyzi, hogy ez azt jelenti, hogy a jelenlegi arány, amely szerint négy munkaképes korú lakosra jut egy 65 év feletti személy akként fog változni, hogy a jövőben két munkaképes korú lakosra jut egy 65 év feletti;

A legális migrációról

| 119. | kijelenti, hogy uniós szinten jelenleg az EUMSZ 79. cikke szabályozza a legális migráció kezelését; |
| --- | --- |

119.

kijelenti, hogy uniós szinten jelenleg az EUMSZ 79. cikke szabályozza a legális migráció kezelését;

| 120. | megérti, hogy a 79. cikk (5) bekezdése kifejezetten a tagállamok hatáskörébe rendeli, hogy meghatározzák, hány munkavállalási céllal érkező, harmadik országokból származó állampolgárt engednek be a területükre; |
| --- | --- |

120.

megérti, hogy a 79. cikk (5) bekezdése kifejezetten a tagállamok hatáskörébe rendeli, hogy meghatározzák, hány munkavállalási céllal érkező, harmadik országokból származó állampolgárt engednek be a területükre;

| 121. | rámutat, hogy az EU 2020 stratégia megállapította, hogy átfogó munkaerőpiaci migrációs politikára van szükség, továbbá a migránsokat jobban kell integrálni, hogy az Unió elérje intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó célkitűzéseit; |
| --- | --- |

121.

rámutat, hogy az EU 2020 stratégia megállapította, hogy átfogó munkaerőpiaci migrációs politikára van szükség, továbbá a migránsokat jobban kell integrálni, hogy az Unió elérje intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó célkitűzéseit;

| 122. | megjegyzi, hogy az EU-nak a munkavállalási céllal az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgárok hozzáférésére vonatkozó jogszabályi kerete meglehetősen töredezett, mivel specifikus munkavállalói kategóriákra összpontosít ahelyett, hogy általában a migráns munkásokra vonatkozó szabályozást határozná meg; |
| --- | --- |

122.

megjegyzi, hogy az EU-nak a munkavállalási céllal az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgárok hozzáférésére vonatkozó jogszabályi kerete meglehetősen töredezett, mivel specifikus munkavállalói kategóriákra összpontosít ahelyett, hogy általában a migráns munkásokra vonatkozó szabályozást határozná meg;

| 123. | úgy véli, hogy az Uniónak hosszú távon általánosabb szabályokat kell megállapítania az Unióba munkavállalási céllal érkező harmadik országbeli állampolgárok belépése és tartózkodása tekintetében, annak érdekében, hogy kielégítse az uniós munkaerőpiacon meghatározott keresletet; |
| --- | --- |

123.

úgy véli, hogy az Uniónak hosszú távon általánosabb szabályokat kell megállapítania az Unióba munkavállalási céllal érkező harmadik országbeli állampolgárok belépése és tartózkodása tekintetében, annak érdekében, hogy kielégítse az uniós munkaerőpiacon meghatározott keresletet;

A hatékonyabb információk szükségességéről

| 124. | Kéri, hogy a munkaerőpiacra vonatkozóan átfogó jövőképet alakítsanak ki az Unióban, mivel ez a munkaerőpiaci politikák kibontakoztatásának előfeltétele; rámutat, hogy eszközöket kell kidolgozni az Unió jelenleg és jövőbeni munkaerőpiaci igényeinek meghatározására és előrejelzésére; javasolja a meglévő eszközök – mint például az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) vagy az OECD által kifejlesztett eszközök – további tökéletesítését, sőt akár egyesítését, melyhez a harmadik országokbeli potenciális munkaerő-beáramlásra vonatkozó nemzetközi statisztikák társulnának annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjunk a helyzetről; |
| --- | --- |

124.

Kéri, hogy a munkaerőpiacra vonatkozóan átfogó jövőképet alakítsanak ki az Unióban, mivel ez a munkaerőpiaci politikák kibontakoztatásának előfeltétele; rámutat, hogy eszközöket kell kidolgozni az Unió jelenleg és jövőbeni munkaerőpiaci igényeinek meghatározására és előrejelzésére; javasolja a meglévő eszközök – mint például az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) vagy az OECD által kifejlesztett eszközök – további tökéletesítését, sőt akár egyesítését, melyhez a harmadik országokbeli potenciális munkaerő-beáramlásra vonatkozó nemzetközi statisztikák társulnának annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjunk a helyzetről;

| 125. | meggyőződése, hogy a hatékonyabb információk és az ilyen információk elemzésére szolgáló tökéletesebb eszközök segítséget fognak nyújtani a politikai döntéshozóknak a jövendő munkavállalási célú migrációra vonatkozó politikák kidolgozásában, és az Uniónak, valamint a tagállamoknak azonosítaniuk kell a munkaerőpiacaikon tapasztalt aránytalanságokat, ami segítheti őket abban, hogy betölthessék azokat az állásokat, amelyek egyébként nem tudnának betölteni; |
| --- | --- |

125.

meggyőződése, hogy a hatékonyabb információk és az ilyen információk elemzésére szolgáló tökéletesebb eszközök segítséget fognak nyújtani a politikai döntéshozóknak a jövendő munkavállalási célú migrációra vonatkozó politikák kidolgozásában, és az Uniónak, valamint a tagállamoknak azonosítaniuk kell a munkaerőpiacaikon tapasztalt aránytalanságokat, ami segítheti őket abban, hogy betölthessék azokat az állásokat, amelyek egyébként nem tudnának betölteni;

A munkaerő kizsákmányolásáról

| 126. | megjegyzi, hogy a munkaerő kizsákmányolására emberkereskedelem és embercsempészet következményeképpen egyaránt sor kerülhet, sőt, akár e bűncselekmények hiányában is, aminek következményeképpen a rendezetlen jogállású migránsokat kizsákmányoló személyek büntetlenül maradnak azokban a tagállamokban, amelyek joga szerint nem követnek el bűncselekményt; |
| --- | --- |

126.

megjegyzi, hogy a munkaerő kizsákmányolására emberkereskedelem és embercsempészet következményeképpen egyaránt sor kerülhet, sőt, akár e bűncselekmények hiányában is, aminek következményeképpen a rendezetlen jogállású migránsokat kizsákmányoló személyek büntetlenül maradnak azokban a tagállamokban, amelyek joga szerint nem követnek el bűncselekményt;

| 127. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabálytalan jogállású migránsok munkaerejét kizsákmányoló munkáltatók felfedezésének és/vagy büntetőjogi felelősségre vonásának alacsony kockázata a súlyos munkaerő-kizsákmányolás fontos tényezője, különösen a kockázatnak leginkább kitett ágazatokban (pl. a mezőgazdaságban, az építőiparban, a szállodai és éttermi ágazatban, valamint a háztartási alkalmazottak és a gondozási szolgáltatások esetében); javasolja, hogy a büntetlenség felszámolása érdekében mindenekelőtt azt kell biztosítani, hogy a súlyos munkaerő-kizsákmányolás minden esetben bűncselekménynek minősüljön, és a nemzeti jog szerint megfelelően büntessék, és a kockázatnak kitett ágazatokban fokozzák a munkaügyi ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

127.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabálytalan jogállású migránsok munkaerejét kizsákmányoló munkáltatók felfedezésének és/vagy büntetőjogi felelősségre vonásának alacsony kockázata a súlyos munkaerő-kizsákmányolás fontos tényezője, különösen a kockázatnak leginkább kitett ágazatokban (pl. a mezőgazdaságban, az építőiparban, a szállodai és éttermi ágazatban, valamint a háztartási alkalmazottak és a gondozási szolgáltatások esetében); javasolja, hogy a büntetlenség felszámolása érdekében mindenekelőtt azt kell biztosítani, hogy a súlyos munkaerő-kizsákmányolás minden esetben bűncselekménynek minősüljön, és a nemzeti jog szerint megfelelően büntessék, és a kockázatnak kitett ágazatokban fokozzák a munkaügyi ellenőrzéseket;

| 128. | megjegyzi, hogy jelenleg számos tagállam csak abban az esetben tekinti bűncselekménynek a munkaerő kizsákmányolását, ha az csempészés formájában nyilvánul meg, ami szabályozatlanul hagyja azokat az eseteket, amikor a munkaerőt kizsákmányolók nem vettek részt a csempészetben, vagy részvételük nem bizonyítható; |
| --- | --- |

128.

megjegyzi, hogy jelenleg számos tagállam csak abban az esetben tekinti bűncselekménynek a munkaerő kizsákmányolását, ha az csempészés formájában nyilvánul meg, ami szabályozatlanul hagyja azokat az eseteket, amikor a munkaerőt kizsákmányolók nem vettek részt a csempészetben, vagy részvételük nem bizonyítható;

| 129. | ismételten kijelenti, hogy maradéktalanul végre kell hajtani és a gyakorlatban alkalmazni kell az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló 2009/52/EK irányelvben említett panaszok elősegítésének biztosítására szolgáló eljárásokat; meggyőződését fejezi ki, hogy biztosítani kell az embercsempészet áldozatainak hatékonyabb védelmét, köztük az Unióba csempészett azon személyekét, akik együttműködnek és elősegítik a csempészek/és vagy emberkereskedők büntetőjogi felelősségre vonását; javasolja, hogy ezen túlmenően támogassák az emberkereskedelem elleni Európai Üzleti Koalíció létrehozását (az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló 2014-es stratégia felvetése szerint) az emberkereskedelem-mentes ellátási láncok létrehozási céljából; |
| --- | --- |

129.

ismételten kijelenti, hogy maradéktalanul végre kell hajtani és a gyakorlatban alkalmazni kell az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló 2009/52/EK irányelvben említett panaszok elősegítésének biztosítására szolgáló eljárásokat; meggyőződését fejezi ki, hogy biztosítani kell az embercsempészet áldozatainak hatékonyabb védelmét, köztük az Unióba csempészett azon személyekét, akik együttműködnek és elősegítik a csempészek/és vagy emberkereskedők büntetőjogi felelősségre vonását; javasolja, hogy ezen túlmenően támogassák az emberkereskedelem elleni Európai Üzleti Koalíció létrehozását (az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló 2014-es stratégia felvetése szerint) az emberkereskedelem-mentes ellátási láncok létrehozási céljából;

| 130. | meggyőződését fejezi ki, hogy a migránsok munkaerejének kizsákmányolását felszámolni kívánó minden erőfeszítés során kettős megközelítést kell alkalmazni, amelynek célja egyrészt a visszaélést elkövető munkáltatók tényleges felelősségre vonása, másrészt az áldozatok védelme az ilyen jellegű kizsákmányolással szemben; |
| --- | --- |

130.

meggyőződését fejezi ki, hogy a migránsok munkaerejének kizsákmányolását felszámolni kívánó minden erőfeszítés során kettős megközelítést kell alkalmazni, amelynek célja egyrészt a visszaélést elkövető munkáltatók tényleges felelősségre vonása, másrészt az áldozatok védelme az ilyen jellegű kizsákmányolással szemben;

A kék kártya felülvizsgálatáról

| 131. | ismételten emlékeztet arra, hogy migrációról szóló menetrendjében a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, hogy felülvizsgálja a magas szinten képzett harmadik országokbeli munkavállalók belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelvet (kékkártya-irányelv) különösen annak hatálya (az Európában befektetni kívánó vállalkozókra történő esetleges kiterjesztés) és az Unión belüli mobilitásra vonatkozó szabályok tökéletesítése tekintetében; |
| --- | --- |

131.

ismételten emlékeztet arra, hogy migrációról szóló menetrendjében a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, hogy felülvizsgálja a magas szinten képzett harmadik országokbeli munkavállalók belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelvet (kékkártya-irányelv) különösen annak hatálya (az Európában befektetni kívánó vállalkozókra történő esetleges kiterjesztés) és az Unión belüli mobilitásra vonatkozó szabályok tökéletesítése tekintetében;

| 132. | ismételten kijelenti, hogy a Bizottság jelenlegi kék kártya irányelvre vonatkozó megvalósítási jelentésében hangsúlyozza annak hiányosságait, beleértve a harmonizáció rendkívül alacsony szintjét, amely a tagállamoknak biztosított széleskörű mérlegelési lehetőségből, különösen a tagállamok azon jogából ered, hogy párhuzamos nemzeti rendszereket tartsanak fenn; |
| --- | --- |

132.

ismételten kijelenti, hogy a Bizottság jelenlegi kék kártya irányelvre vonatkozó megvalósítási jelentésében hangsúlyozza annak hiányosságait, beleértve a harmonizáció rendkívül alacsony szintjét, amely a tagállamoknak biztosított széleskörű mérlegelési lehetőségből, különösen a tagállamok azon jogából ered, hogy párhuzamos nemzeti rendszereket tartsanak fenn;

| 133. | ezenfelül nyilvánvalónak tartja, hogy az irányelvnek nemcsak a magasan képzett munkavállalókra kell összpontosítania, hanem célzottan azon magas képzettséget igénylő munkahelyekre is, amelyek esetében bizonyítottan munkaerőhiány áll fenn; ezen túlmenően meggyőződése, hogy a kék kártya felülvizsgálatának széleskörűnek és célzottnak kell lennie, és a jelenlegi irányelv ellentmondásainak kiküszöbölésére kell irányulnia, különös tekintettel a nemzeti rendszerekre; javasolja, hogy a hatály felülvizsgálatát oly módon fontolják meg, hogy az kiterjedjen azon harmadik országbeli állampolgárokra is, akik elő tudják segíteni az Unió munkaerőpiaci hiányosságainak orvoslását; |
| --- | --- |

133.

ezenfelül nyilvánvalónak tartja, hogy az irányelvnek nemcsak a magasan képzett munkavállalókra kell összpontosítania, hanem célzottan azon magas képzettséget igénylő munkahelyekre is, amelyek esetében bizonyítottan munkaerőhiány áll fenn; ezen túlmenően meggyőződése, hogy a kék kártya felülvizsgálatának széleskörűnek és célzottnak kell lennie, és a jelenlegi irányelv ellentmondásainak kiküszöbölésére kell irányulnia, különös tekintettel a nemzeti rendszerekre; javasolja, hogy a hatály felülvizsgálatát oly módon fontolják meg, hogy az kiterjedjen azon harmadik országbeli állampolgárokra is, akik elő tudják segíteni az Unió munkaerőpiaci hiányosságainak orvoslását;

o

o o

| 134. | utasítja az Elnököt, hogy ezt a határozatot küldje meg a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az EASO-nak, a Frontexnek, az Europolnak, az Eurojustnek, a FRA-nak, az eu-LISA-nak, az Európa Tanácsnak, a Régiók Bizottságának, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

134.

utasítja az Elnököt, hogy ezt a határozatot küldje meg a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az EASO-nak, a Frontexnek, az Europolnak, az Eurojustnek, a FRA-nak, az eu-LISA-nak, az Európa Tanácsnak, a Régiók Bizottságának, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(2)  HL C 93., 2016.3.9., 165. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0317.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2015/09/28-eunavfor/.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

(7)  Frontex hírek, http://frontex.europa.eu/news/number-of-migrants-arriving-in-greece-dropped-by-half-in-november-cITv3V.

(8)  IOM és UNICEF, adatösszefoglaló: A gyermekek Európába irányuló migrációja, http://www.iom.int/sites/default/files/press_release/file/IOM-UNICEF-Data-Brief-Refugee-and-Migrant-Crisis-in-Europe-30.11.15.pdf.

(9)  EASO hírlevél, 2015. november-december, https://easo.europa.eu/wp-content/uploads/EASO-Newsletter-NOV-DEC_-20151.pdf.

(10)  Az „EU+ országok” az EU 28 tagállamát, valamint Norvégiát és Svájcot foglalják magukban.

(11)  Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala – Helyzetkép Görögországról (adatok) –2016. március 7.

(12)  IOM, Eltűnt Migránsok Projekt, http://missingmigrants.iom.int/.

(13)  (EU) 2015/1523és (EU) 2015/1601 tanácsi határozat.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(15)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/33

---

P8_TA(2016)0103

A 2012. és 2013. évi éves jelentések a szubszidiaritásról és az arányosságról

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012–2013. évi éves jelentésekről (2014/2252(INI))

(2018/C 058/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról,

| — | tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2012) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2012) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság szubszidiaritásról és arányosságról szóló 2012. évi éves jelentésére (COM(2013)0566) és a Bizottság szubszidiaritásról és arányosságról szóló 2012. évi éves jelentésére (COM(2014)0506), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szubszidiaritásról és arányosságról szóló 2012. évi éves jelentésére (COM(2013)0566) és a Bizottság szubszidiaritásról és arányosságról szóló 2012. évi éves jelentésére (COM(2014)0506),

| — | tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2014. december 4-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2014. december 4-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió parlamenti elnökeinek 2015. április 21-i konferenciájának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió parlamenti elnökeinek 2015. április 21-i konferenciájának következtetéseire,

| — | tekintettel a COSAC parlamenti vizsgálattal kapcsolatos európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló 2012. szeptember 27-i, 2013. május 17-i, 2013. október 4-i, 2014. június 19-i és 2014. november 14-i féléves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COSAC parlamenti vizsgálattal kapcsolatos európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló 2012. szeptember 27-i, 2013. május 17-i, 2013. október 4-i, 2014. június 19-i és 2014. november 14-i féléves jelentéseire,

| — | tekintettel a független érdekelt felek adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának 2014. október 14-i, „A bürokrácia csökkentése Európában – örökség és kilátások” című végleges jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független érdekelt felek adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának 2014. október 14-i, „A bürokrácia csökkentése Európában – örökség és kilátások” című végleges jelentésére (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. és 132. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. és 132. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0301/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0301/2015),

| A. | mivel 2012-ben a Bizottsághoz 83 jogalkotási javaslattal kapcsolatos indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel a benyújtott dokumentumok száma 2012-ban 292 volt, beleértve azokat is, amelyek nem minősülnek indokolással ellátott véleménynek; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012-ben a Bizottsághoz 83 jogalkotási javaslattal kapcsolatos indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel a benyújtott dokumentumok száma 2012-ban 292 volt, beleértve azokat is, amelyek nem minősülnek indokolással ellátott véleménynek;

| B. | mivel 2013-ban a Bizottsághoz 99 jogalkotási javaslattal kapcsolatos indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel a benyújtott dokumentumok száma 2013-ban 313 volt, beleértve azokat is, amelyek nem minősülnek indokolással ellátott véleménynek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013-ban a Bizottsághoz 99 jogalkotási javaslattal kapcsolatos indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel a benyújtott dokumentumok száma 2013-ban 313 volt, beleértve azokat is, amelyek nem minősülnek indokolással ellátott véleménynek;

| C. | mivel 2012-ben a nemzeti parlamentek 12 indokolással ellátott véleményt adtak ki a Monti II. javaslatról (6) 19 szavazatot képviselve (a szavazatküszöb 18), és így elindult az első ún. sárga lapos eljárás, amelynek értelmében a javaslatot előterjesztő intézménynek kell a javaslatot felülvizsgálnia és a javaslat visszavonására, módosítására vagy fenntartására vonatkozó döntését megindokolnia; |
| --- | --- |

C.

mivel 2012-ben a nemzeti parlamentek 12 indokolással ellátott véleményt adtak ki a Monti II. javaslatról (6) 19 szavazatot képviselve (a szavazatküszöb 18), és így elindult az első ún. sárga lapos eljárás, amelynek értelmében a javaslatot előterjesztő intézménynek kell a javaslatot felülvizsgálnia és a javaslat visszavonására, módosítására vagy fenntartására vonatkozó döntését megindokolnia;

| D. | mivel a Bizottság visszavonta a Monti II. javaslatot, de jelezte, hogy az összhangban áll a szubszidiaritás elvével, és hogy a javaslat visszavonására azért került sor, mert az Európai Parlamentben és a Miniszterek Tanácsában nem volt elég támogatottsága (7); |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság visszavonta a Monti II. javaslatot, de jelezte, hogy az összhangban áll a szubszidiaritás elvével, és hogy a javaslat visszavonására azért került sor, mert az Európai Parlamentben és a Miniszterek Tanácsában nem volt elég támogatottsága (7);

| E. | mivel 2013-ban a nemzeti parlamentek 13 indokolással ellátott véleményt bocsátottak ki az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló javaslatról (8) 18 szavazatot képviselve, és ezáltal megindítva a második sárga lapos eljárást; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013-ban a nemzeti parlamentek 13 indokolással ellátott véleményt bocsátottak ki az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló javaslatról (8) 18 szavazatot képviselve, és ezáltal megindítva a második sárga lapos eljárást;

| F. | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy javaslata megfelel a szubszidiaritás elvének, és annak visszavonása vagy módosítása nem szükséges; mivel a Bizottság bejelentette, hogy a jogalkotási eljárás során kellőképpen figyelembe fogja venni az indokolással ellátott véleményeket (9); |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy javaslata megfelel a szubszidiaritás elvének, és annak visszavonása vagy módosítása nem szükséges; mivel a Bizottság bejelentette, hogy a jogalkotási eljárás során kellőképpen figyelembe fogja venni az indokolással ellátott véleményeket (9);

| G. | mivel több nemzeti parlament is aggodalmát fejezte ki a Bizottság megközelítésével kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a Bizottság által benyújtott indokolások és érvek nem elégségesek; mivel az Európai Parlament Jogi Bizottsága és Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága vitát folytatott erről a kérdésről; |
| --- | --- |

G.

mivel több nemzeti parlament is aggodalmát fejezte ki a Bizottság megközelítésével kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a Bizottság által benyújtott indokolások és érvek nem elégségesek; mivel az Európai Parlament Jogi Bizottsága és Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága vitát folytatott erről a kérdésről;

| H. | mivel a Tanáccsal az Európai Ügyészségről ezt követően folytatott tárgyalások során az eredeti javaslathoz képest – amelyhez az indokolással ellátott vélemény született – a javaslat hatályát és a munkamódszereket leszűkítették; |
| --- | --- |

H.

mivel a Tanáccsal az Európai Ügyészségről ezt követően folytatott tárgyalások során az eredeti javaslathoz képest – amelyhez az indokolással ellátott vélemény született – a javaslat hatályát és a munkamódszereket leszűkítették;

| I. | mivel kezdeményezési jogából adódóan a Bizottság felel annak biztosításáért, hogy a szakpolitika kialakításának korai szakaszában megfelelő döntések szülessenek arról, szükséges-e uniós szintű fellépést javasolni, és amennyiben igen, milyen formában; |
| --- | --- |

I.

mivel kezdeményezési jogából adódóan a Bizottság felel annak biztosításáért, hogy a szakpolitika kialakításának korai szakaszában megfelelő döntések szülessenek arról, szükséges-e uniós szintű fellépést javasolni, és amennyiben igen, milyen formában;

| J. | mivel a Bizottság éppen a hatásvizsgálati folyamatra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatát végzi, amely magában foglalja a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételét; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság éppen a hatásvizsgálati folyamatra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatát végzi, amely magában foglalja a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételét;

| K. | mivel a Parlament létrehozta saját hatásvizsgálati osztályát, amely 2013-ban 50 alkalommal adott előzetes értékelést és egy bizottsági hatásvizsgálatról két részletes értékelést; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament létrehozta saját hatásvizsgálati osztályát, amely 2013-ban 50 alkalommal adott előzetes értékelést és egy bizottsági hatásvizsgálatról két részletes értékelést;

| L. | mivel a nemzeti parlamentek megfigyelték, hogy a felhatalmazáson alapuló jelentős hatáskörök és nagy számuk megnehezíti annak hatékony értékelését, hogy a végleges szabályok tiszteletben tartják-e a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzeti parlamentek megfigyelték, hogy a felhatalmazáson alapuló jelentős hatáskörök és nagy számuk megnehezíti annak hatékony értékelését, hogy a végleges szabályok tiszteletben tartják-e a szubszidiaritás elvét;

| M. | mivel a szubszidiaritás és az arányosság ellenőrzésére, illetve hatásvizsgálatra csak a jogalkotási folyamat elején kerül sor; |
| --- | --- |

M.

mivel a szubszidiaritás és az arányosság ellenőrzésére, illetve hatásvizsgálatra csak a jogalkotási folyamat elején kerül sor;

| 1. | megjegyzi, hogy a szubszidiaritás és az arányosság az Európai Unió alapvető vezérelvei; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a szubszidiaritás és az arányosság az Európai Unió alapvető vezérelvei;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az uniós hatáskörök gyakorlását az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében kifejtetteknek megfelelően a szubszidiaritás és az arányosság elvének kell vezérelnie; üdvözli, hogy 2012-ben és 2013-ban e két elv érvényesülését mind az uniós intézmények, mind a nemzeti parlamentek alaposan tanulmányozták; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az uniós hatáskörök gyakorlását az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében kifejtetteknek megfelelően a szubszidiaritás és az arányosság elvének kell vezérelnie; üdvözli, hogy 2012-ben és 2013-ban e két elv érvényesülését mind az uniós intézmények, mind a nemzeti parlamentek alaposan tanulmányozták;

| 3. | üdvözli, hogy az utóbbi években a nemzeti parlamentek szorosabban részt vettek és fokozottan bekapcsolódtak az európai jogalkotási folyamatba, amelynek következtében nagyobb figyelmet kaptak az EU alapját képező elvek, köztük intézményközi vonatkozásokban a szubszidiaritás és az arányosság elve, megjegyzi azonban, hogy ezzel kapcsolatban még további munkára van szükség; ezért a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti párbeszéd megerősítése érdekében első lépésként azt javasolja, hogy a Bizottság évente tartson tanácskozást e parlamentekkel; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az utóbbi években a nemzeti parlamentek szorosabban részt vettek és fokozottan bekapcsolódtak az európai jogalkotási folyamatba, amelynek következtében nagyobb figyelmet kaptak az EU alapját képező elvek, köztük intézményközi vonatkozásokban a szubszidiaritás és az arányosság elve, megjegyzi azonban, hogy ezzel kapcsolatban még további munkára van szükség; ezért a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti párbeszéd megerősítése érdekében első lépésként azt javasolja, hogy a Bizottság évente tartson tanácskozást e parlamentekkel;

| 4. | úgy véli továbbá, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elve jelenti a kiindulópontot a politika kialakításához; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy a jogalkotási folyamat elején fel kell mérni, hogy a szakpolitikai célkitűzéseket uniós szinten, és nem nemzeti vagy regionális kezdeményezések révén lehet-e jobban megvalósítani; |
| --- | --- |

4.

úgy véli továbbá, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elve jelenti a kiindulópontot a politika kialakításához; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy a jogalkotási folyamat elején fel kell mérni, hogy a szakpolitikai célkitűzéseket uniós szinten, és nem nemzeti vagy regionális kezdeményezések révén lehet-e jobban megvalósítani;

| 5. | felhívja a figyelmet a parlamentek jelentőségére, területi hatására és a polgárokhoz való közelségére, és kéri, hogy adott esetben nagyobb mértékben vonják be e parlamenteket a korai előrejelző rendszerbe; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a parlamentek jelentőségére, területi hatására és a polgárokhoz való közelségére, és kéri, hogy adott esetben nagyobb mértékben vonják be e parlamenteket a korai előrejelző rendszerbe;

| 6. | megjegyzi azonban, hogy a nemzeti parlamentek által benyújtott vélemények többsége mindössze néhány nemzeti parlamenttől érkezik be, és arra ösztönzi a többi parlamentet is, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az uniós vitában; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi azonban, hogy a nemzeti parlamentek által benyújtott vélemények többsége mindössze néhány nemzeti parlamenttől érkezik be, és arra ösztönzi a többi parlamentet is, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az uniós vitában;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvét, amelyek olyan általános jellegű elvek, amelyek az intézményeket az uniós hatáskörök gyakorlása során kötelezik, azzal a kivétellel, hogy a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvét, amelyek olyan általános jellegű elvek, amelyek az intézményeket az uniós hatáskörök gyakorlása során kötelezik, azzal a kivétellel, hogy a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken;

| 8. | úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének érvényesülését ellenőrző mechanizmus kiemelten fontos az uniós és a nemzeti intézmények közötti együttműködés szempontjából; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének érvényesülését ellenőrző mechanizmus kiemelten fontos az uniós és a nemzeti intézmények közötti együttműködés szempontjából;

| 9. | megjegyzi, hogy a Bizottság által készített éves jelentések igen felszínesek, és felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra részletesebb jelentések elkészítését a tekintetben, hogy az uniós politikák kialakítása során hogyan tartják tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a Bizottság által készített éves jelentések igen felszínesek, és felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra részletesebb jelentések elkészítését a tekintetben, hogy az uniós politikák kialakítása során hogyan tartják tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 10. | tudomásul veszi a 2012. és 2013. évi éves jelentésben a Bizottság által alkalmazott módszert, amely a statisztikákban a javaslatcsomagokról a nemzeti parlamentek által benyújtott indokolással ellátott véleményeket csupán egy indokolással ellátott véleménnyé minősítette, ahelyett, hogy minden egyes javaslatról készült indokolással ellátott véleménynek tekintette volna; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a 2012. és 2013. évi éves jelentésben a Bizottság által alkalmazott módszert, amely a statisztikákban a javaslatcsomagokról a nemzeti parlamentek által benyújtott indokolással ellátott véleményeket csupán egy indokolással ellátott véleménnyé minősítette, ahelyett, hogy minden egyes javaslatról készült indokolással ellátott véleménynek tekintette volna;

| 11. | úgy véli, hogy összességében véve az indokolással ellátott vélemények az összes indítvány százalékos arányában jelentősen megszaporodtak a 2010. és 2011. évhez képest, és hogy a 2012-ben benyújtott indokolással ellátott vélemények száma az összes indítvány 25 %-át tette ki, míg ez a szám 2013-ban a nemzeti parlamentektől a 2. jegyzőkönyv szerinti eljárás értelmében származó indítványok 30 %-át tette ki; tudomásul veszi a nemzeti parlamentek bevonását a jogalkotási folyamatba; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy összességében véve az indokolással ellátott vélemények az összes indítvány százalékos arányában jelentősen megszaporodtak a 2010. és 2011. évhez képest, és hogy a 2012-ben benyújtott indokolással ellátott vélemények száma az összes indítvány 25 %-át tette ki, míg ez a szám 2013-ban a nemzeti parlamentektől a 2. jegyzőkönyv szerinti eljárás értelmében származó indítványok 30 %-át tette ki; tudomásul veszi a nemzeti parlamentek bevonását a jogalkotási folyamatba;

| 12. | rámutat, hogy a nemzeti parlamentek 2012-ben alkalmazták először az úgynevezett sárga lapos eljárást a szubszidiaritás elvével összefüggésben, mégpedig a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat (Monti II.) esetében; megjegyzi, hogy bár a Bizottság végül arra jutott, hogy a javaslat nem sérti a szubszidiaritás elvét, politikai támogatás hiányában visszavonta a javaslatot; megjegyzi, hogy a második sárga lapos eljárás 2013-ban indult a Bizottság Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatával kapcsolatban; megjegyzi, hogy a Bizottság arra jutott, hogy a javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, és annak fenntartása mellett döntött; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a nemzeti parlamentek 2012-ben alkalmazták először az úgynevezett sárga lapos eljárást a szubszidiaritás elvével összefüggésben, mégpedig a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat (Monti II.) esetében; megjegyzi, hogy bár a Bizottság végül arra jutott, hogy a javaslat nem sérti a szubszidiaritás elvét, politikai támogatás hiányában visszavonta a javaslatot; megjegyzi, hogy a második sárga lapos eljárás 2013-ban indult a Bizottság Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatával kapcsolatban; megjegyzi, hogy a Bizottság arra jutott, hogy a javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, és annak fenntartása mellett döntött;

| 13. | megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek indokolással ellátott véleményei rámutatnak arra, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvét többféleképpen értelmezik; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben megfogalmazottak szerint a szubszidiaritás elvének megfelelően azokon a területeken, amelyek nem tartoznak kizárólagos hatáskörébe, az Unió „csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok sem központi, sem regionális vagy helyi szinten nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók”; emlékeztet továbbá, hogy „az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges”; arra ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvei teljesülésének értékelésekor maradjanak hűek az EUSZ betűjéhez; határozottan javasolja, hogy a nemzeti parlamentek és az európai intézmények folytassanak eszmecserét a szubszidiaritás és az arányosság elvei vizsgálatának gyakorlatáról; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek indokolással ellátott véleményei rámutatnak arra, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvét többféleképpen értelmezik; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben megfogalmazottak szerint a szubszidiaritás elvének megfelelően azokon a területeken, amelyek nem tartoznak kizárólagos hatáskörébe, az Unió „csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok sem központi, sem regionális vagy helyi szinten nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók”; emlékeztet továbbá, hogy „az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges”; arra ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvei teljesülésének értékelésekor maradjanak hűek az EUSZ betűjéhez; határozottan javasolja, hogy a nemzeti parlamentek és az európai intézmények folytassanak eszmecserét a szubszidiaritás és az arányosság elvei vizsgálatának gyakorlatáról;

| 14. | megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek által benyújtott indokolással ellátott vélemények jelentősen eltérnek a felhozott kérdések formáját és típusait illetően; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs közös „minta”, mivel ez megnehezíti annak felmérését, hogy a nemzeti parlamentek milyen alapon interveniálnak; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek által benyújtott indokolással ellátott vélemények jelentősen eltérnek a felhozott kérdések formáját és típusait illetően; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs közös „minta”, mivel ez megnehezíti annak felmérését, hogy a nemzeti parlamentek milyen alapon interveniálnak;

| 15. | emlékeztet arra, hogy korábbi parlamenti jelentések beszámoltak olyan esetekről is, amikor a szubszidiaritás elvét nem alkalmazták megfelelően a Bizottság által végzett hatásvizsgálatok során; továbbá emlékeztet arra, hogy a Hatásvizsgálati Testület éves jelentéseiben is felvetették ezt a kérdést; tudomásul veszi, hogy a Hatásvizsgálati Testület által 2012-ben és 2013-ban felülvizsgált hatásvizsgálatok több mint 30 %-áról vélte úgy, hogy esetükben nem volt kielégítő a szubszidiaritás elvének elemzése; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez a szám 2014-ben 50 %-ra emelkedett, és felszólítja a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálata során foglalkozzon e kérdéssel, és fordítsa meg ezt a tendenciát; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy korábbi parlamenti jelentések beszámoltak olyan esetekről is, amikor a szubszidiaritás elvét nem alkalmazták megfelelően a Bizottság által végzett hatásvizsgálatok során; továbbá emlékeztet arra, hogy a Hatásvizsgálati Testület éves jelentéseiben is felvetették ezt a kérdést; tudomásul veszi, hogy a Hatásvizsgálati Testület által 2012-ben és 2013-ban felülvizsgált hatásvizsgálatok több mint 30 %-áról vélte úgy, hogy esetükben nem volt kielégítő a szubszidiaritás elvének elemzése; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez a szám 2014-ben 50 %-ra emelkedett, és felszólítja a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálata során foglalkozzon e kérdéssel, és fordítsa meg ezt a tendenciát;

| 16. | felhívja a figyelmet a hatásvizsgálat mint a jogalkotási folyamat során a döntéshozatali eljárást támogató eszköz jelentőségére, és ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy gondosan mérlegelni kell a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet a hatásvizsgálat mint a jogalkotási folyamat során a döntéshozatali eljárást támogató eszköz jelentőségére, és ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy gondosan mérlegelni kell a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdéseket;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a polgárok bizalmának fokozása érdekében alapvető fontosságú olyan alapos hatásvizsgálatok elvégzése, amelyek részletesen értékelik a szubszidiaritás elvének való megfelelést, mivel a polgárok gyakran úgy vélik, hogy a szubszidiaritás elve a demokratikus folyamat kulcsfontosságú eleme; ezért rámutat, hogy a szubszidiaritás elvének fokozott ellenőrzése az úgynevezett „demokratikus deficit” csökkentését szolgáló fontos eszköz lehetne; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a polgárok bizalmának fokozása érdekében alapvető fontosságú olyan alapos hatásvizsgálatok elvégzése, amelyek részletesen értékelik a szubszidiaritás elvének való megfelelést, mivel a polgárok gyakran úgy vélik, hogy a szubszidiaritás elve a demokratikus folyamat kulcsfontosságú eleme; ezért rámutat, hogy a szubszidiaritás elvének fokozott ellenőrzése az úgynevezett „demokratikus deficit” csökkentését szolgáló fontos eszköz lehetne;

| 18. | megismétli a 2011. szeptember 14-i, fent említett állásfoglalásában tett felhívását, amely a javasolt jogszabály alátámasztásaként elvégzett bizottsági hatásvizsgálatokat – amelyek reformjáról jelenleg vita zajlik – kiegészítő nemzeti hatásvizsgálatok alkalmazására használják; úgy véli, hogy a Parlamentben a közelmúltban létrehozott hatásvizsgálati osztályok pozitív kiegészítést fognak nyújtani a Bizottság munkájához; |
| --- | --- |

18.

megismétli a 2011. szeptember 14-i, fent említett állásfoglalásában tett felhívását, amely a javasolt jogszabály alátámasztásaként elvégzett bizottsági hatásvizsgálatokat – amelyek reformjáról jelenleg vita zajlik – kiegészítő nemzeti hatásvizsgálatok alkalmazására használják; úgy véli, hogy a Parlamentben a közelmúltban létrehozott hatásvizsgálati osztályok pozitív kiegészítést fognak nyújtani a Bizottság munkájához;

| 19. | csalódottságának ad hangot a Bizottság nemzeti parlamenteknek adott válasza miatt azokban az esetekben, amikor sárga lap kiadására került sor; úgy véli, hogy a Bizottságnak bármely közzétett véleményen kívül átfogóan és egyedi alapon folytatott párbeszéd részeként kell megválaszolnia a nemzeti parlamentek által felvetett aggályokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak álláspontjának részletes kifejtésére a Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt is meg kell jelennie; |
| --- | --- |

19.

csalódottságának ad hangot a Bizottság nemzeti parlamenteknek adott válasza miatt azokban az esetekben, amikor sárga lap kiadására került sor; úgy véli, hogy a Bizottságnak bármely közzétett véleményen kívül átfogóan és egyedi alapon folytatott párbeszéd részeként kell megválaszolnia a nemzeti parlamentek által felvetett aggályokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak álláspontjának részletes kifejtésére a Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt is meg kell jelennie;

| 20. | kiemeli, hogy az uniós döntéshozatal befolyásolásának eszközeként szolgáló sárga lapos eljárás hatékonyan megerősíthető a nemzeti parlamentek véleményével kapcsolatos korai információcsere révén, ezért a szubszidiaritás és az arányosság elvének való megfelelés értékelésének hatályáról és az ehhez használt értékelési módszerekről folytatott eszmecserére ösztönzi a nemzeti parlamenteket; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy az uniós döntéshozatal befolyásolásának eszközeként szolgáló sárga lapos eljárás hatékonyan megerősíthető a nemzeti parlamentek véleményével kapcsolatos korai információcsere révén, ezért a szubszidiaritás és az arányosság elvének való megfelelés értékelésének hatályáról és az ehhez használt értékelési módszerekről folytatott eszmecserére ösztönzi a nemzeti parlamenteket;

| 21. | úgy véli, hogy a politikai párbeszéd egyre fontosabb a szubszidiaritás elve tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy javítani kell a politikai párbeszédet nemcsak a sárga vagy narancssárga lapos eljárások során, hanem általánosságban véve is; e tekintetben üdvözli a Juncker által vezetett Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy még több nemzeti parlament előtt jelenik meg, és kéri a Parlamentet, hogy fontoljon meg hasonló kezdeményezéseket; úgy véli, hogy ösztönözni lehetne az előadókat, hogy a nemzeti parlamentekkel gyakrabban találkozzanak, különösen, hogy a videokonferencia és más online platformok segítségével könnyebb és hatékonyabb a kapcsolatfelvétel; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a politikai párbeszéd egyre fontosabb a szubszidiaritás elve tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy javítani kell a politikai párbeszédet nemcsak a sárga vagy narancssárga lapos eljárások során, hanem általánosságban véve is; e tekintetben üdvözli a Juncker által vezetett Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy még több nemzeti parlament előtt jelenik meg, és kéri a Parlamentet, hogy fontoljon meg hasonló kezdeményezéseket; úgy véli, hogy ösztönözni lehetne az előadókat, hogy a nemzeti parlamentekkel gyakrabban találkozzanak, különösen, hogy a videokonferencia és más online platformok segítségével könnyebb és hatékonyabb a kapcsolatfelvétel;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a nemzeti parlamenteknek tovább kell munkálkodniuk a „szubszidiaritás kultúrájának” Unióban történő terjesztését illetően; két konkrét kezdeményezést javasol, amelyek a jelenlegi jogalkotási folyamat során megkönnyítik a szubszidiaritás mérlegelését, nevezetesen a politikai párbeszéd során az álláspontok, elképzelések és a nemzeti parlamentek által tett egyéb javaslatok nagyobb mértékű beépítésével, különösen az előkészítő munka során, például a Bizottság által készített zöld és fehér könyveknél, és a szubszidiaritási ellenőrzés értelmében a nemzeti parlamentekkel való konzultációs időszak meghosszabbításának mérlegelésével, amennyiben ezt a nemzeti parlamentek idő szűkére hivatkozva, objektív indokokkal, igazolva, például természeti katasztrófára és a nemzeti parlamentek és a Bizottság által jóváhagyandó szünetekre hivatkozva kérelmezik; úgy véli, hogy ezt elsősorban az intézmények és a nemzeti parlamentek által elfogadott politikai kötelezettségvállalással lehet elérni, ugyanakkor ez nem okozhatja a vonatkozó jogszabályok késedelmes elfogadását; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a nemzeti parlamenteknek tovább kell munkálkodniuk a „szubszidiaritás kultúrájának” Unióban történő terjesztését illetően; két konkrét kezdeményezést javasol, amelyek a jelenlegi jogalkotási folyamat során megkönnyítik a szubszidiaritás mérlegelését, nevezetesen a politikai párbeszéd során az álláspontok, elképzelések és a nemzeti parlamentek által tett egyéb javaslatok nagyobb mértékű beépítésével, különösen az előkészítő munka során, például a Bizottság által készített zöld és fehér könyveknél, és a szubszidiaritási ellenőrzés értelmében a nemzeti parlamentekkel való konzultációs időszak meghosszabbításának mérlegelésével, amennyiben ezt a nemzeti parlamentek idő szűkére hivatkozva, objektív indokokkal, igazolva, például természeti katasztrófára és a nemzeti parlamentek és a Bizottság által jóváhagyandó szünetekre hivatkozva kérelmezik; úgy véli, hogy ezt elsősorban az intézmények és a nemzeti parlamentek által elfogadott politikai kötelezettségvállalással lehet elérni, ugyanakkor ez nem okozhatja a vonatkozó jogszabályok késedelmes elfogadását;

| 23. | ha a tagállamok egyetértenek azzal, hogy a nemzeti parlamentek számára a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikke szerinti indokolással ellátott vélemény kiadására megadott határidő meghosszabbodjon, akkor ezt figyelembe kell venni a Szerződés következő felülvizsgálatakor; ezt követően az ilyen meghosszabbított határidőt a másodlagos jogszabályokban is meg lehet határozni; |
| --- | --- |

23.

ha a tagállamok egyetértenek azzal, hogy a nemzeti parlamentek számára a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikke szerinti indokolással ellátott vélemény kiadására megadott határidő meghosszabbodjon, akkor ezt figyelembe kell venni a Szerződés következő felülvizsgálatakor; ezt követően az ilyen meghosszabbított határidőt a másodlagos jogszabályokban is meg lehet határozni;

| 24. | fontosnak tartja, hogy a sárga lapos eljárást a parlamentek könnyen végrehajthassák, ugyanakkor a Szeződéseknek megfelelően ismételten megerősíti a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

24.

fontosnak tartja, hogy a sárga lapos eljárást a parlamentek könnyen végrehajthassák, ugyanakkor a Szeződéseknek megfelelően ismételten megerősíti a szubszidiaritás elvét;

| 25. | megjegyzi, hogy a COSAC-ban több nemzeti parlament kifejezte, hogy érdekelné a zöld kártya mint a politikai párbeszéd javítása eszközének bevezetése, amely – miután megszerezte a Parlament támogatását – lehetővé tenné a nemzeti parlamentek számára, hogy a Bizottság felé és a Bizottság kezdeményezési jogának kellő figyelembe vételével konstruktív javaslatokkal éljenek; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a COSAC-ban több nemzeti parlament kifejezte, hogy érdekelné a zöld kártya mint a politikai párbeszéd javítása eszközének bevezetése, amely – miután megszerezte a Parlament támogatását – lehetővé tenné a nemzeti parlamentek számára, hogy a Bizottság felé és a Bizottság kezdeményezési jogának kellő figyelembe vételével konstruktív javaslatokkal éljenek;

| 26. | megjegyzi, hogy a jogalkotási javaslatok drámai változáson mehetnek keresztül az intézmények általi elfogadás folyamata során; emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás elvének való megfelelés ellenőrzésére csak a jogalkotási folyamat kezdeténél, nem pedig lezárásánál kerül sor; emlékeztet továbbá arra, hogy hatásvizsgálatokat inkább a jogalkotási folyamat kezdeti mintsem végső szakaszában szoktak folytatni; hangsúlyozza, hogy az elfogadási eljárás megindítását követően félidős értékelésre van szükség, és hogy a jogalkotási folyamat végén adott esetben figyelmeztetni kell azokat a tagállamokat, amelyek nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a jogalkotási javaslatok drámai változáson mehetnek keresztül az intézmények általi elfogadás folyamata során; emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás elvének való megfelelés ellenőrzésére csak a jogalkotási folyamat kezdeténél, nem pedig lezárásánál kerül sor; emlékeztet továbbá arra, hogy hatásvizsgálatokat inkább a jogalkotási folyamat kezdeti mintsem végső szakaszában szoktak folytatni; hangsúlyozza, hogy az elfogadási eljárás megindítását követően félidős értékelésre van szükség, és hogy a jogalkotási folyamat végén adott esetben figyelmeztetni kell azokat a tagállamokat, amelyek nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás elvét;

| 27. | felszólít ezért, hogy a jogalkotási tárgyalások lezárultakor és a végleges szöveg elfogadását megelőzően újabb szubszidiaritási ellenőrzést és teljes körű hatásvizsgálatot folytassanak a szubszidiaritás elvének való megfelelés és az arányosság vizsgálatának biztosítására; úgy véli, hogy egy ilyen „megfontolási időszak” segítséget nyújthat a döntéshozóknak annak értékelése során, hogy a jogszabályok megfelelnek-e az Unió alapelveinek, illetve fokozná a gyakran igen intenzív tárgyalási időszakok eredményeinek átláthatóságát; |
| --- | --- |

27.

felszólít ezért, hogy a jogalkotási tárgyalások lezárultakor és a végleges szöveg elfogadását megelőzően újabb szubszidiaritási ellenőrzést és teljes körű hatásvizsgálatot folytassanak a szubszidiaritás elvének való megfelelés és az arányosság vizsgálatának biztosítására; úgy véli, hogy egy ilyen „megfontolási időszak” segítséget nyújthat a döntéshozóknak annak értékelése során, hogy a jogszabályok megfelelnek-e az Unió alapelveinek, illetve fokozná a gyakran igen intenzív tárgyalási időszakok eredményeinek átláthatóságát;

| 28. | tudomásul veszi az új Bizottság szakpolitikai céljait az uniós jogszabályokra irányuló kezdeményezések és javaslatok terén, amelyek konkrétan: a költségek minimalizálása; a polgárok, vállalkozások és munkavállalók előnyben részesítése; valamint a szabályozásból eredő szükségtelen terhek elkerülése; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi az új Bizottság szakpolitikai céljait az uniós jogszabályokra irányuló kezdeményezések és javaslatok terén, amelyek konkrétan: a költségek minimalizálása; a polgárok, vállalkozások és munkavállalók előnyben részesítése; valamint a szabályozásból eredő szükségtelen terhek elkerülése;

| 29. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretbe tartozó programoknak fel kell mérniük és a kedvezményezett tagállamokban kimutathatóan megteremtett hozzáadott értékben kifejezve bizonyítaniuk kell a szubszidiaritás elvének való megfelelést; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretbe tartozó programoknak fel kell mérniük és a kedvezményezett tagállamokban kimutathatóan megteremtett hozzáadott értékben kifejezve bizonyítaniuk kell a szubszidiaritás elvének való megfelelést;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban, illetve a pályázati eljárás hatékonyabbá és eredményorientáltabbá tétele céljából egyszerűsítse az uniós források megpályázásának folyamatát; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban, illetve a pályázati eljárás hatékonyabbá és eredményorientáltabbá tétele céljából egyszerűsítse az uniós források megpályázásának folyamatát;

| 31. | kiemeli elkötelezettségét amellett, hogy a saját kezdeményezésű jogalkotási jelentései értékelése, a bizottsági hatásvizsgálatok előzetes értékelése, valamint a potenciális európai uniós hozzáadott érték és az uniós fellépés hiányából adódó költségek folyamatos értékelése révén biztosítsa a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

31.

kiemeli elkötelezettségét amellett, hogy a saját kezdeményezésű jogalkotási jelentései értékelése, a bizottsági hatásvizsgálatok előzetes értékelése, valamint a potenciális európai uniós hozzáadott érték és az uniós fellépés hiányából adódó költségek folyamatos értékelése révén biztosítsa a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartását;

| 32. | külön kitér a beruházó és állam közötti vitarendezésről (ISDS) szóló közelmúltbeli megbeszélésekre és az Európai Bizottság arra irányuló javaslataira, hogy felváltsák a jelenlegi modellt; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke kizárólagos uniós hatáskörbe tartozó területként határozza meg a közös kereskedelempolitikát, amelynek közös elveken kell alapulnia; megjegyzi, hogy a szubszidiaritás elve ezért nem vonatkozik a közös kereskedelempolitikára; |
| --- | --- |

32.

külön kitér a beruházó és állam közötti vitarendezésről (ISDS) szóló közelmúltbeli megbeszélésekre és az Európai Bizottság arra irányuló javaslataira, hogy felváltsák a jelenlegi modellt; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke kizárólagos uniós hatáskörbe tartozó területként határozza meg a közös kereskedelempolitikát, amelynek közös elveken kell alapulnia; megjegyzi, hogy a szubszidiaritás elve ezért nem vonatkozik a közös kereskedelempolitikára;

| 33. | felkéri a tagállamokat, hogy ne akadályozzák a beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságára vonatkozó UNCITRAL-egyezményt, hogy a Bizottság aláírhassa azt az egész Unió nevében; sajnálatát fejezi ki a jelenlegi helyzet miatt, amelyben egyes uniós tagállamok részes felei az egyezménynek, míg mások nem; úgy véli, hogy e példa rávilágít arra, hogy minden szinten fokozottan tisztázni kell az Unió külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó kizárólagos hatáskörének kiterjedését; emlékeztet arra, hogy a tagállamok által végrehajtott különböző beruházásvédelmi politikák vezettek a jelenlegi helyzethez, amikor a tagállamok közel 1 400 kétoldalú beruházási szerződés részes felei, amelyek különböző rendelkezései – egyes esetekben – külföldön az adott beruházás származási országától függően az uniós beruházók eltérő kezelését eredményezhetik; |
| --- | --- |

33.

felkéri a tagállamokat, hogy ne akadályozzák a beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságára vonatkozó UNCITRAL-egyezményt, hogy a Bizottság aláírhassa azt az egész Unió nevében; sajnálatát fejezi ki a jelenlegi helyzet miatt, amelyben egyes uniós tagállamok részes felei az egyezménynek, míg mások nem; úgy véli, hogy e példa rávilágít arra, hogy minden szinten fokozottan tisztázni kell az Unió külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó kizárólagos hatáskörének kiterjedését; emlékeztet arra, hogy a tagállamok által végrehajtott különböző beruházásvédelmi politikák vezettek a jelenlegi helyzethez, amikor a tagállamok közel 1 400 kétoldalú beruházási szerződés részes felei, amelyek különböző rendelkezései – egyes esetekben – külföldön az adott beruházás származási országától függően az uniós beruházók eltérő kezelését eredményezhetik;

| 34. | más országoknak nyújtott uniós pénzügyi támogatásokat, különösen a makroszintű pénzügyi támogatásokat illetően alaposabb előzetes és utólagos hatásvizsgálatokra szólít fel a javasolt eszközök arányosságát illetően, annak érdekében, hogy a támogatás hatékony és valóban hasznos legyen szükséget szenvedő partnereink számára; ragaszkodik ahhoz, hogy hozzanak létre feltételrendszert a támogatás kiosztásához, és megfelelően ellenőrizzék a pénzeszközök felhasználását, beleértve a csalás és korrupció megelőzésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatos intézkedéseket, valamint a Parlament átfogó és részletes vizsgálatát; felhív az Unió külső eszközeinek erős beépítésére, összekapcsolva a kereskedelmet, a fejlesztést és a kül- és biztonságpolitikát; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nagyobb elkötelezettséget kell mutatniuk e tekintetben; |
| --- | --- |

34.

más országoknak nyújtott uniós pénzügyi támogatásokat, különösen a makroszintű pénzügyi támogatásokat illetően alaposabb előzetes és utólagos hatásvizsgálatokra szólít fel a javasolt eszközök arányosságát illetően, annak érdekében, hogy a támogatás hatékony és valóban hasznos legyen szükséget szenvedő partnereink számára; ragaszkodik ahhoz, hogy hozzanak létre feltételrendszert a támogatás kiosztásához, és megfelelően ellenőrizzék a pénzeszközök felhasználását, beleértve a csalás és korrupció megelőzésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatos intézkedéseket, valamint a Parlament átfogó és részletes vizsgálatát; felhív az Unió külső eszközeinek erős beépítésére, összekapcsolva a kereskedelmet, a fejlesztést és a kül- és biztonságpolitikát; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nagyobb elkötelezettséget kell mutatniuk e tekintetben;

| 35. | rámutat a megfelelő konzultációnak, párbeszédnek és a polgárok, vállalkozások (nevezetesen a kkv-k) és a civil társadalom kereskedelempolitikát érintő uniós döntéshozatali folyamatba való bevonásának fontosságára; |
| --- | --- |

35.

rámutat a megfelelő konzultációnak, párbeszédnek és a polgárok, vállalkozások (nevezetesen a kkv-k) és a civil társadalom kereskedelempolitikát érintő uniós döntéshozatali folyamatba való bevonásának fontosságára;

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0061.

(3)  HL C 353. E, 2013.12.3., 117. o.

(4)  HL C 51. E, 2013.2.22., 87. o.

(5)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/08-10web_ce-brocuttingredtape_en.pdf

(6)  Javaslat – A Tanács rendelete a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról – COM(2012)0130.

(7)  Šefčovič alelnök 2012. szeptember 12-i, a nemzeti parlamenteknek címzett levele.

(8)  A Bizottság javaslata az Európai Ügyészség létrehozásáról – (EPPO) (COM(2013)0534).

(9)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat 2013. november 27-i, 2. jegyzőkönyv szerinti, a szubszidiaritás elvére tekintettel történő felülvizsgálatáról, COM(2013)0851.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/39

---

P8_TA(2016)0104

Célravezető és hatásos szabályozásprogram (REFIT

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a „Célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT): helyzetkép és kilátások” (2014/2150(INI))

(2018/C 058/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásokra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásokra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról,

| — | tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2014. december 4-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2014. december 4-i tanácsi következtetésekre;

| — | tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című bizottsági közleményre (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című bizottsági közleményre (COM(2014)0368),

| — | tekintettel a Bizottságnak az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló korábbi közleményeire (COM(2012)0746 és COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló korábbi közleményeire (COM(2012)0746 és COM(2013)0685),

| — | tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló bizottsági jelentésre (a jogalkotás minőségének javítása 2011. – 19. jelentés) (COM(2012)0373), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló bizottsági jelentésre (a jogalkotás minőségének javítása 2011. – 19. jelentés) (COM(2012)0373),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című bizottsági közleményre (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című bizottsági közleményre (COM(2013)0122),

| — | tekintettel „A kkv-kkal kapcsolatos intelligens szabályozás – Nyomon követés és konzultáció” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kkv-kkal kapcsolatos intelligens szabályozás – Nyomon követés és konzultáció” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0060),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2010)0543),

| — | tekintettel az érintettekkel való konzultációról szóló 2014-es bizottsági iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az érintettekkel való konzultációról szóló 2014-es bizottsági iránymutatásokra,

| — | tekintettel a független érdekelt felek adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának a 2014. július 24-i, „A bürokrácia csökkentése Európában – örökség és kilátások” című végleges jelentésére, és különösen a magas szintű munkacsoportnak a munkavállalókat, a közegészségügyet, a környezetvédelmet és a fogyasztókat képviselő négy tagja 12. mellékletben foglalt különvéleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független érdekelt felek adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának a 2014. július 24-i, „A bürokrácia csökkentése Európában – örökség és kilátások” című végleges jelentésére, és különösen a magas szintű munkacsoportnak a munkavállalókat, a közegészségügyet, a környezetvédelmet és a fogyasztókat képviselő négy tagja 12. mellékletben foglalt különvéleményére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (8),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című bizottsági közleményre (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című bizottsági közleményre (COM(2015)0215),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Javaslat – Intézményközi megállapodás a minőségi jogalkotásról” című bizottsági közleményre (COM(2015)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Javaslat – Intézményközi megállapodás a minőségi jogalkotásról” című bizottsági közleményre (COM(2015)0216),

| — | tekintettel a REFIT-platform létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)3261) és a „A REFIT-Platform felépítése és működése” című bizottsági közleményre (C(2015)3260), |
| --- | --- |

—

tekintettel a REFIT-platform létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)3261) és a „A REFIT-Platform felépítése és működése” című bizottsági közleményre (C(2015)3260),

| — | tekintettel az Európai Bizottság elnökének a független Szabályozói Ellenőrzési Testület létrehozásáról szóló határozatára (C(2015)3263) és a Bizottsághoz intézett, a „Szabályozói Ellenőrzési Testület – küldetés, feladatok és személyzet” című közleményre (C(2015)3262), továbbá tekintettel az „Általános indokolás” című bizottsági közleményre (C(2015)3264/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság elnökének a független Szabályozói Ellenőrzési Testület létrehozásáról szóló határozatára (C(2015)3263) és a Bizottsághoz intézett, a „Szabályozói Ellenőrzési Testület – küldetés, feladatok és személyzet” című közleményre (C(2015)3262), továbbá tekintettel az „Általános indokolás” című bizottsági közleményre (C(2015)3264/2),

| — | tekintettel a szabályozás javítására vonatkozó iránymutatásokról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0111), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabályozás javítására vonatkozó iránymutatásokról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0111),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0208/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0208/2015),

| A. | mivel a REFIT-program a szabályozás javításáról szóló új bizottsági stratégia központi elemét jelenti; |
| --- | --- |

A.

mivel a REFIT-program a szabályozás javításáról szóló új bizottsági stratégia központi elemét jelenti;

| B. | mivel a REFIT-program célja a szabályozás javítására irányuló eljárás megszilárdítása, az uniós jogszabályok egyszerűsítése, az adminisztratív és szabályozási terhek csökkentése, valamint a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás megkezdése, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak, anélkül, hogy kiváltanák a politikai döntéshozatalt; |
| --- | --- |

B.

mivel a REFIT-program célja a szabályozás javítására irányuló eljárás megszilárdítása, az uniós jogszabályok egyszerűsítése, az adminisztratív és szabályozási terhek csökkentése, valamint a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás megkezdése, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak, anélkül, hogy kiváltanák a politikai döntéshozatalt;

| C. | mivel a Bizottság a REFIT-programmal kapcsolatos tevékenységének támogatására új REFIT-platformot hozott létre, amely két csoportból tevődik össze: egyrészről a „kormányképviselők csoportjából”, amely az egyes tagállamok magas rangú közigazgatási szakértőiből áll, másrészről az „érdekelt felek csoportjából”, amely legfeljebb 20 szakértőből áll, akik közül két szakértő az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, a többi szakértő pedig a vállalkozásokat – többek között a kkv-kat –, a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket képviseli; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság a REFIT-programmal kapcsolatos tevékenységének támogatására új REFIT-platformot hozott létre, amely két csoportból tevődik össze: egyrészről a „kormányképviselők csoportjából”, amely az egyes tagállamok magas rangú közigazgatási szakértőiből áll, másrészről az „érdekelt felek csoportjából”, amely legfeljebb 20 szakértőből áll, akik közül két szakértő az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, a többi szakértő pedig a vállalkozásokat – többek között a kkv-kat –, a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket képviseli;

| D. | mivel az éves REFIT-eredménytábla minden szakpolitikai területen és a Bizottság által meghatározott minden kezdeményezés – köztük a Parlament és a Tanács intézkedései – tekintetében lehetővé teszi az elért eredmények értékelését; |
| --- | --- |

D.

mivel az éves REFIT-eredménytábla minden szakpolitikai területen és a Bizottság által meghatározott minden kezdeményezés – köztük a Parlament és a Tanács intézkedései – tekintetében lehetővé teszi az elért eredmények értékelését;

| E. | mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott jelenlegi jogalkotási környezet miatt elavulttá vált; |
| --- | --- |

E.

mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott jelenlegi jogalkotási környezet miatt elavulttá vált;

| F. | mivel az elmúlt években a jobb szabályozásra irányuló program ettől függetlenül hozzájárult a jogalkotási gyakorlatok javításához; mivel a Bizottság által a területen nagy számban bevezetett nevek és programok (pl. „a szabályozás javítása”, „a jogalkotás minőségének javítása”, „intelligens szabályozás”, „célravezető szabályozás”, „gondolkozz először kicsiben”, „célravezetőségi vizsgálat”, „ABR+”) különösen a polgárok számára nem elég egyértelműek és átláthatóak a célok és az intézkedések tekintetében, és ezért azokat jobban össze kellene hangolni; |
| --- | --- |

F.

mivel az elmúlt években a jobb szabályozásra irányuló program ettől függetlenül hozzájárult a jogalkotási gyakorlatok javításához; mivel a Bizottság által a területen nagy számban bevezetett nevek és programok (pl. „a szabályozás javítása”, „a jogalkotás minőségének javítása”, „intelligens szabályozás”, „célravezető szabályozás”, „gondolkozz először kicsiben”, „célravezetőségi vizsgálat”, „ABR+”) különösen a polgárok számára nem elég egyértelműek és átláthatóak a célok és az intézkedések tekintetében, és ezért azokat jobban össze kellene hangolni;

| G. | mivel a Bizottság a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményében a szabályozás javításával kapcsolatban immár egy következetes, egységes megközelítést javasolt, amely a jogalkotás teljes politikai ciklusát figyelembe veszi, valamint minden intézmény részéről célzott kölcsönhatást követel meg, és amelyet ezért a Parlamentnek behatóan meg kell vizsgálnia annak érdekében, hogy az uniós polgárok érdekét tartva szem előtt a lehető legjobb eredményeket érje el; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményében a szabályozás javításával kapcsolatban immár egy következetes, egységes megközelítést javasolt, amely a jogalkotás teljes politikai ciklusát figyelembe veszi, valamint minden intézmény részéről célzott kölcsönhatást követel meg, és amelyet ezért a Parlamentnek behatóan meg kell vizsgálnia annak érdekében, hogy az uniós polgárok érdekét tartva szem előtt a lehető legjobb eredményeket érje el;

| H. | mivel az EUSZ 3. cikkében megfogalmazott valamennyi uniós cél és célkitűzés egyforma jelentőséggel bír; mivel a Bizottság hangsúlyozza, hogy a REFIT program nem kérdőjelezi meg az érvényes politikai célkitűzéseket és nem fejthet ki káros hatást a polgárok, fogyasztók és munkavállalók egészségére és biztonságára vagy a környezetre; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUSZ 3. cikkében megfogalmazott valamennyi uniós cél és célkitűzés egyforma jelentőséggel bír; mivel a Bizottság hangsúlyozza, hogy a REFIT program nem kérdőjelezi meg az érvényes politikai célkitűzéseket és nem fejthet ki káros hatást a polgárok, fogyasztók és munkavállalók egészségére és biztonságára vagy a környezetre;

| I. | mivel a Bizottság 2014 második felében nyilvános konzultációkat tartott a hatásvizsgálati iránymutatásai felülvizsgálatáról és az érdekeltekkel való konzultációról szóló iránymutatásairól; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság 2014 második felében nyilvános konzultációkat tartott a hatásvizsgálati iránymutatásai felülvizsgálatáról és az érdekeltekkel való konzultációról szóló iránymutatásairól;

| J. | mivel a Bizottság 2015. évi munkaprogramja meghatározása során először alkalmazta az úgynevezett politikai folytonosság megszakítása elvet, amellyel nagy számú függőben lévő jogalkotási javaslat visszavonását indokolta; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság 2015. évi munkaprogramja meghatározása során először alkalmazta az úgynevezett politikai folytonosság megszakítása elvet, amellyel nagy számú függőben lévő jogalkotási javaslat visszavonását indokolta;

| K. | mivel az Európai Bizottság 2015. évi munkaprogramjában azt irányozta elő, hogy tevékenységeit a főbb gazdasági és társadalmi kihívásokra összpontosítja, és mivel az új struktúra célja az, hogy garantálja a következetes szakpolitikai megközelítést, ezzel is fokozva az átláthatóságot az EU-ban és az elfogadást az uniós polgárok körében; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Bizottság 2015. évi munkaprogramjában azt irányozta elő, hogy tevékenységeit a főbb gazdasági és társadalmi kihívásokra összpontosítja, és mivel az új struktúra célja az, hogy garantálja a következetes szakpolitikai megközelítést, ezzel is fokozva az átláthatóságot az EU-ban és az elfogadást az uniós polgárok körében;

A szabályozás javítása

| 1. | üdvözli Juncker bizottsági elnöknek a Parlament ezzel kapcsolatos ismételt kérésére válaszul hozott azon határozatát, hogy a Bizottság első alelnökét bízza meg a szabályozás javításának feladatával, ami kiemeli a kérdés politikai jelentőségét; reméli, hogy e megbízatás eredményeképpen az uniós jogszabályok a lehető legjobb minőségűek lesznek, meg fognak felelni a polgárok és az érdekelt felek elvárásainak, és biztosítani fogják, hogy a fogyasztói, környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági normákhoz hasonló közpolitikai célkitűzések ne szenvedjenek csorbát; |
| --- | --- |

1.

üdvözli Juncker bizottsági elnöknek a Parlament ezzel kapcsolatos ismételt kérésére válaszul hozott azon határozatát, hogy a Bizottság első alelnökét bízza meg a szabályozás javításának feladatával, ami kiemeli a kérdés politikai jelentőségét; reméli, hogy e megbízatás eredményeképpen az uniós jogszabályok a lehető legjobb minőségűek lesznek, meg fognak felelni a polgárok és az érdekelt felek elvárásainak, és biztosítani fogják, hogy a fogyasztói, környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági normákhoz hasonló közpolitikai célkitűzések ne szenvedjenek csorbát;

| 2. | rámutat, hogy a szabályozás javításának magában kell foglalnia a közigazgatási „kultúrát” az Európai Unió valamennyi szintjén, szem előtt tartva az Unió-szerte rendkívül magas szintű bürokráciát és a jogszabályok egyszerűsítésének szükségességét, továbbá az uniós aktusok európai, illetve nemzeti, regionális és helyi szinten való végrehajtását és alkalmazását, hogy valamennyi szinten biztosítva legyen a megfelelő ügyintézés és az „Európa-barát magatartás”; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a szabályozás javításának magában kell foglalnia a közigazgatási „kultúrát” az Európai Unió valamennyi szintjén, szem előtt tartva az Unió-szerte rendkívül magas szintű bürokráciát és a jogszabályok egyszerűsítésének szükségességét, továbbá az uniós aktusok európai, illetve nemzeti, regionális és helyi szinten való végrehajtását és alkalmazását, hogy valamennyi szinten biztosítva legyen a megfelelő ügyintézés és az „Európa-barát magatartás”;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a jogalkotási aktusok száma helyett elsőbbséget kellene biztosítania bizonyos intézkedések kidolgozásának, és a jogalkotás minőségére és a meglévő jogszabályok jobb végrehajtására kellene összpontosítania; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a költségek nem lehetnek döntő tényezők, hanem kizárólag a jogalkotás minőségét kell megfelelő viszonyítási alapnak tekinteni, illetve a REFIT programot nem szabad a fenntarthatóság, illetve a szociális, munkaügyi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi normák aláásására használni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a jogalkotási aktusok száma helyett elsőbbséget kellene biztosítania bizonyos intézkedések kidolgozásának, és a jogalkotás minőségére és a meglévő jogszabályok jobb végrehajtására kellene összpontosítania; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a költségek nem lehetnek döntő tényezők, hanem kizárólag a jogalkotás minőségét kell megfelelő viszonyítási alapnak tekinteni, illetve a REFIT programot nem szabad a fenntarthatóság, illetve a szociális, munkaügyi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi normák aláásására használni;

| 4. | javasolja, hogy a korlátozott időre szóló jogalkotási kezdeményezések esetén a Bizottság fontolja meg a „megszüntetési záradékok” használatát, azzal a feltétellel, hogy ez nem eredményez jogi bizonytalanságot, továbbá hogy a jogalkotási intézkedésekbe adott esetben foglaljon bele „felülvizsgálati záradékokat” annak érdekében, hogy rendszeresen újraértékelje a jogalkotási intézkedések uniós szintű relevanciáját; |
| --- | --- |

4.

javasolja, hogy a korlátozott időre szóló jogalkotási kezdeményezések esetén a Bizottság fontolja meg a „megszüntetési záradékok” használatát, azzal a feltétellel, hogy ez nem eredményez jogi bizonytalanságot, továbbá hogy a jogalkotási intézkedésekbe adott esetben foglaljon bele „felülvizsgálati záradékokat” annak érdekében, hogy rendszeresen újraértékelje a jogalkotási intézkedések uniós szintű relevanciáját;

| 5. | hangsúlyozza, hogy egy uniós szabvány jellemzően 28 nemzeti szabványt helyettesít, ami erősíti a közös belső piacot és a bürokrácia csökkenésével jár; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy egy uniós szabvány jellemzően 28 nemzeti szabványt helyettesít, ami erősíti a közös belső piacot és a bürokrácia csökkenésével jár;

| 6. | üdvözli a jobb szabályozásra irányuló, 2015. május 19-i intézkedéscsomagot; támogatja a Bizottságnak a jogalkotás javítására irányuló menetrend iránti folyamatos elkötelezettségét; hangsúlyozza, hogy a REFIT-ről szóló közleményben előirányzott munkát állandó folyamatnak kell tekinteni, amely biztosítja, hogy a hatályos európai szintű jogszabályok a célnak megfelelők legyenek, és elérjék a jogalkotók által közösen kitűzött célokat, illetve teljesítsék a polgárok, és különösen a munkavállalók, a vállalkozások és más érdekeltek elvárásait; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a jobb szabályozásra irányuló, 2015. május 19-i intézkedéscsomagot; támogatja a Bizottságnak a jogalkotás javítására irányuló menetrend iránti folyamatos elkötelezettségét; hangsúlyozza, hogy a REFIT-ről szóló közleményben előirányzott munkát állandó folyamatnak kell tekinteni, amely biztosítja, hogy a hatályos európai szintű jogszabályok a célnak megfelelők legyenek, és elérjék a jogalkotók által közösen kitűzött célokat, illetve teljesítsék a polgárok, és különösen a munkavállalók, a vállalkozások és más érdekeltek elvárásait;

| 7. | tudomásul veszi a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodás melletti elkötelezettségét, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett változásokat, illetve a Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodást, valamint a gyakorlatok összehangolását célozza az olyan területeken, mint a jogalkotási tervezés, a hatásvizsgálatok, az uniós rendelkezések módszeres utólagos ellenőrzése, illetve a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok végrehajtása és kezelése, továbbá tudomásul veszi a tárgyalások lezárását; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodás melletti elkötelezettségét, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett változásokat, illetve a Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodást, valamint a gyakorlatok összehangolását célozza az olyan területeken, mint a jogalkotási tervezés, a hatásvizsgálatok, az uniós rendelkezések módszeres utólagos ellenőrzése, illetve a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok végrehajtása és kezelése, továbbá tudomásul veszi a tárgyalások lezárását;

| 8. | üdvözli a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy a szabályozás javításáról szóló stratégiája nem bizonyos politikai területek deregulációját vagy a számunkra fontos értékek – többek között a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok, ezen belül is az egészséghez való jog – megkérdőjelezését célozza; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy a szabályozás javításáról szóló stratégiája nem bizonyos politikai területek deregulációját vagy a számunkra fontos értékek – többek között a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok, ezen belül is az egészséghez való jog – megkérdőjelezését célozza;

| 9. | tudomásul veszi a független érdekelt felek magas szintű munkacsoportjának régóta folyó, intenzív munkáját, és hogy a csoport javaslatokat nyújtott be az Európai Bizottságnak az adminisztratív terhek csökkentését illetően, és azonosította azokat a bevált gyakorlatokat, amelyek révén az uniós jogszabályok a lehető legkevésbé bürokratikus módon ültethetők át a tagállamokban; rámutat, hogy a független érdekelt felek magas szintű munkacsoportjának négy tagja ellenezte a csoport adminisztratív terhekről szóló végleges jelentésének több következtetését, és különvéleményt készített; elvárja a Bizottságtól, hogy vegye figyelembe a folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél aggodalmait; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a független érdekelt felek magas szintű munkacsoportjának régóta folyó, intenzív munkáját, és hogy a csoport javaslatokat nyújtott be az Európai Bizottságnak az adminisztratív terhek csökkentését illetően, és azonosította azokat a bevált gyakorlatokat, amelyek révén az uniós jogszabályok a lehető legkevésbé bürokratikus módon ültethetők át a tagállamokban; rámutat, hogy a független érdekelt felek magas szintű munkacsoportjának négy tagja ellenezte a csoport adminisztratív terhekről szóló végleges jelentésének több következtetését, és különvéleményt készített; elvárja a Bizottságtól, hogy vegye figyelembe a folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél aggodalmait;

| 10. | hangsúlyozza a társadalmi párbeszéd jelentőségét és a szociális partnerek függetlenségének tiszteletben tartását; különös tekintettel az EUMSZ 9. cikkére hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek az EUMSZ 155. cikkével összhangban köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek eredményeként az aláíró felek közös kérésére uniós jogszabály születhet; elvárja a Bizottságtól, hogy tartsa tiszteletben a felek autonómiáját és elfogadott megállapodásaikat, illetve vegye komolyan aggodalmaikat, továbbá hangsúlyozza, hogy a szabályozás javítására irányuló programot nem szabad kifogásként használni ahhoz, hogy a szociális partnerek között kötött megállapodásokat figyelmen kívül hagyják vagy megkerüljék, és ezért elutasítja a szociális partnerek közötti megállapodásokra vonatkozó hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a társadalmi párbeszéd jelentőségét és a szociális partnerek függetlenségének tiszteletben tartását; különös tekintettel az EUMSZ 9. cikkére hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek az EUMSZ 155. cikkével összhangban köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek eredményeként az aláíró felek közös kérésére uniós jogszabály születhet; elvárja a Bizottságtól, hogy tartsa tiszteletben a felek autonómiáját és elfogadott megállapodásaikat, illetve vegye komolyan aggodalmaikat, továbbá hangsúlyozza, hogy a szabályozás javítására irányuló programot nem szabad kifogásként használni ahhoz, hogy a szociális partnerek között kötött megállapodásokat figyelmen kívül hagyják vagy megkerüljék, és ezért elutasítja a szociális partnerek közötti megállapodásokra vonatkozó hatásvizsgálatokat;

| 11. | rámutat, hogy az előző parlamenti ciklus során a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok közötti választás számos esetben intézményközi vitához vezetett; fontosnak tartja ezért, hogy az Európai Parlament 2014. február 25-én elfogadott állásfoglalásában megfogalmazott kérésnek megfelelően konkrét iránymutatásokat dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az előző parlamenti ciklus során a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok közötti választás számos esetben intézményközi vitához vezetett; fontosnak tartja ezért, hogy az Európai Parlament 2014. február 25-én elfogadott állásfoglalásában megfogalmazott kérésnek megfelelően konkrét iránymutatásokat dolgozzanak ki;

| 12. | üdvözli a Bizottság azzal kapcsolatos bejelentését, hogy egyszerűsíteni kívánja a közös agrárpolitika (KAP), az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a Horizont 2020 program keretében nyújtott támogatások kezelését; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Bizottság azzal kapcsolatos bejelentését, hogy egyszerűsíteni kívánja a közös agrárpolitika (KAP), az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a Horizont 2020 program keretében nyújtott támogatások kezelését;

Átláthatóság és az érdekeltekkel folytatott konzultáció

| 13. | üdvözli, hogy a Bizottság elismerte, hogy a konzultációs folyamat jelentős szerepet tölt be a REFIT programban; rámutat, hogy az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban valamennyi uniós intézmény köteles nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal; felhívja az intézményeket, hogy fordítsanak különös figyelmet az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal folytatott kötelező és rendszeres párbeszédre; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a Bizottság elismerte, hogy a konzultációs folyamat jelentős szerepet tölt be a REFIT programban; rámutat, hogy az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban valamennyi uniós intézmény köteles nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal; felhívja az intézményeket, hogy fordítsanak különös figyelmet az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal folytatott kötelező és rendszeres párbeszédre;

| 14. | rámutat, hogy csak a fokozott átláthatóság biztosításával lehet hatékonyabbá tenni az EU működését, és ezáltal a civil társadalomnak az EU-ba vetett bizalma is nőne; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy csak a fokozott átláthatóság biztosításával lehet hatékonyabbá tenni az EU működését, és ezáltal a civil társadalomnak az EU-ba vetett bizalma is nőne;

| 15. | üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy a polgárokkal, a szociális partnerekkel, valamint az üzleti szférát és a civil társadalmat képviselő érdekeltekkel való párbeszéd elősegíti annak elérését, hogy az uniós jog átlátható, célzott és következetes legyen, és támogatja a Bizottság annak pontosabb meghatározására irányuló szándékát, hogy mi alapján dönti el, hogy javaslatai például jogalkotási szöveg vagy bizottsági közlemény formáját öltik; |
| --- | --- |

15.

üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy a polgárokkal, a szociális partnerekkel, valamint az üzleti szférát és a civil társadalmat képviselő érdekeltekkel való párbeszéd elősegíti annak elérését, hogy az uniós jog átlátható, célzott és következetes legyen, és támogatja a Bizottság annak pontosabb meghatározására irányuló szándékát, hogy mi alapján dönti el, hogy javaslatai például jogalkotási szöveg vagy bizottsági közlemény formáját öltik;

| 16. | megállapítja, hogy a Bizottság a szabályozás javításáról szóló stratégiája keretében jelentősen átértékelte a nyilvános konzultációk szerepét; tudomásul veszi, hogy a Bizottság a jövőben 12 hetes nyilvános konzultációt fog tartani a) az új jogalkotási javaslatok kidolgozása előtt vagy b) a meglévő jogszabályok értékelése és alkalmasságuk vizsgálata során, illetve c) az ütemtervekkel és az előzetes hatásvizsgálatokkal kapcsolatban; tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság ezenfelül valamely javaslat elfogadását követően is lehetőséget ad a polgároknak és az érdekelt feleknek, hogy nyolc héten belül véleményt mondjanak a bizottsági javaslatról, amelyet továbbítanak a Tanács és a Parlament részére; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a Bizottság a szabályozás javításáról szóló stratégiája keretében jelentősen átértékelte a nyilvános konzultációk szerepét; tudomásul veszi, hogy a Bizottság a jövőben 12 hetes nyilvános konzultációt fog tartani a) az új jogalkotási javaslatok kidolgozása előtt vagy b) a meglévő jogszabályok értékelése és alkalmasságuk vizsgálata során, illetve c) az ütemtervekkel és az előzetes hatásvizsgálatokkal kapcsolatban; tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság ezenfelül valamely javaslat elfogadását követően is lehetőséget ad a polgároknak és az érdekelt feleknek, hogy nyolc héten belül véleményt mondjanak a bizottsági javaslatról, amelyet továbbítanak a Tanács és a Parlament részére;

| 17. | ennek fényében felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a konzultációs eljárásban részt vevő valamennyi szereplő véleményének és visszajelzésének kiegyensúlyozott és átlátható értékelését, és különösen gondoskodjon arról, hogy az érdekelteknek a jó anyagi háttérrel rendelkező és jól szervezett szervezetei ne élhessenek vissza a nyilvános konzultációkkal és azokat nem használhassák fel saját céljaikra; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye közzé a konzultációkból levont következtetéseit; |
| --- | --- |

17.

ennek fényében felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a konzultációs eljárásban részt vevő valamennyi szereplő véleményének és visszajelzésének kiegyensúlyozott és átlátható értékelését, és különösen gondoskodjon arról, hogy az érdekelteknek a jó anyagi háttérrel rendelkező és jól szervezett szervezetei ne élhessenek vissza a nyilvános konzultációkkal és azokat nem használhassák fel saját céljaikra; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye közzé a konzultációkból levont következtetéseit;

| 18. | megállapítja, hogy a hatásvizsgálatokat csak akkor hozzák nyilvánosságra, ha a Bizottság már elfogadta az érintett politikai kezdeményezést; a bizottsági döntések átláthatóságának biztosítása érdekében szükségesnek tartja, hogy a hatásvizsgálatokat akkor is nyilvánosságra hozzák, ha a Bizottság úgy dönt, hogy nem nyújt be jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a hatásvizsgálatokat csak akkor hozzák nyilvánosságra, ha a Bizottság már elfogadta az érintett politikai kezdeményezést; a bizottsági döntések átláthatóságának biztosítása érdekében szükségesnek tartja, hogy a hatásvizsgálatokat akkor is nyilvánosságra hozzák, ha a Bizottság úgy dönt, hogy nem nyújt be jogalkotási javaslatot;

| 19. | megállapítja, hogy a konzultációs státusszal felruházott Gazdasági és Szociális Bizottság a civil társadalom fontos szószólója; megállapítja, hogy a konzultációs státusszal is felruházott Régiók Bizottsága az uniós régiók és települések fontos szószólója, és kulcsszerepet tölt be az uniós jogszabályok végrehajtásának értékelésében; rámutat, hogy a hatályos jogszabályok szerint a Parlament, a Tanács és a Bizottság minden olyan esetben konzultálhat e két tanácsadói testülettel, amikor azt indokoltnak tartja; úgy véli, hogy célzott és korai konzultációt kell folytatni velük és megfelelően figyelembe kell venni speciális szakértelmüket annak érdekében, hogy hozzájárulhassanak a szabályozás javítására vonatkozó célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a konzultációs státusszal felruházott Gazdasági és Szociális Bizottság a civil társadalom fontos szószólója; megállapítja, hogy a konzultációs státusszal is felruházott Régiók Bizottsága az uniós régiók és települések fontos szószólója, és kulcsszerepet tölt be az uniós jogszabályok végrehajtásának értékelésében; rámutat, hogy a hatályos jogszabályok szerint a Parlament, a Tanács és a Bizottság minden olyan esetben konzultálhat e két tanácsadói testülettel, amikor azt indokoltnak tartja; úgy véli, hogy célzott és korai konzultációt kell folytatni velük és megfelelően figyelembe kell venni speciális szakértelmüket annak érdekében, hogy hozzájárulhassanak a szabályozás javítására vonatkozó célkitűzés eléréséhez;

| 20. | úgy véli, hogy a regionális és helyi hatóságokat fokozottabban be kell vonni az uniós politikák kialakításába, különösen azáltal, hogy a jogszabályok előkészítésének korai szakaszában felhasználják a tagállamok regionális és helyi szintű szakértelmét és tapasztalatát; rámutat, hogy jogalkotási munkájuk során az összes intézménynek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a regionális és helyi hatóságokat fokozottabban be kell vonni az uniós politikák kialakításába, különösen azáltal, hogy a jogszabályok előkészítésének korai szakaszában felhasználják a tagállamok regionális és helyi szintű szakértelmét és tapasztalatát; rámutat, hogy jogalkotási munkájuk során az összes intézménynek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 21. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a jogalkotási folyamatot átláthatóbbá teszi, valamint a polgárokat és az érdekelt feleket jobban bevonja az egész folyamatba; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a jogalkotási folyamatot átláthatóbbá teszi, valamint a polgárokat és az érdekelt feleket jobban bevonja az egész folyamatba;

| 22. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a jövőben négyhetes nyilvános konzultációkat fog tartani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezeteiről és a fontos végrehajtási jogi aktusok tervezeteiről is, mielőtt a tagállamok az illetékes bizottságon belül szavaznak álláspontjukról; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a jövőben négyhetes nyilvános konzultációkat fog tartani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezeteiről és a fontos végrehajtási jogi aktusok tervezeteiről is, mielőtt a tagállamok az illetékes bizottságon belül szavaznak álláspontjukról;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelési iránymutatásait felülvizsgálva fokozza az érdekeltek bevonását és a velük folytatott konzultációt, és alkalmazza a lehető legközvetlenebb módszert annak érdekében, hogy lehetővé tegye az uniós polgárok számára a részvételt a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelési iránymutatásait felülvizsgálva fokozza az érdekeltek bevonását és a velük folytatott konzultációt, és alkalmazza a lehető legközvetlenebb módszert annak érdekében, hogy lehetővé tegye az uniós polgárok számára a részvételt a döntéshozatalban;

| 24. | tudomásul veszi a Bizottságnak a szabályozás javításával foglalkozó internetes oldalán található új „A terhek csökkentése – Mondja el véleményét” („Lighten the Load – Have your Say”) elnevezésű felületet, valamint a Bizottság és az új REFIT-platform részéről az ott beérkezett észrevételek kiegyensúlyozott és átlátható vizsgálatát kéri; úgy véli ugyanakkor, hogy a REFIT vizsgálóbizottságnak eljárásai és döntéshozatala során nem szabad túlságosan nagy terheket vállalnia, hanem gyors válaszadásra és az európai jogalkotási folyamatban részletekbe menő munkára képes szervnek kell lennie; véleménye szerint a Bizottság internetes oldalán folytatott konzultáció nem helyettesítheti az érdekelt felekkel folytatott nyilvános konzultációt; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a Bizottságnak a szabályozás javításával foglalkozó internetes oldalán található új „A terhek csökkentése – Mondja el véleményét” („Lighten the Load – Have your Say”) elnevezésű felületet, valamint a Bizottság és az új REFIT-platform részéről az ott beérkezett észrevételek kiegyensúlyozott és átlátható vizsgálatát kéri; úgy véli ugyanakkor, hogy a REFIT vizsgálóbizottságnak eljárásai és döntéshozatala során nem szabad túlságosan nagy terheket vállalnia, hanem gyors válaszadásra és az európai jogalkotási folyamatban részletekbe menő munkára képes szervnek kell lennie; véleménye szerint a Bizottság internetes oldalán folytatott konzultáció nem helyettesítheti az érdekelt felekkel folytatott nyilvános konzultációt;

Hatásvizsgálatok és európai hozzáadott érték

| 25. | megjegyzi, hogy a hatásvizsgálat a döntéshozatal támogatásának fontos eszköze minden uniós intézményben, és jelentős szerepet játszik a szabályozás javításában; felszólítja ezzel összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy legyenek igényesebbek kötelezettségeik teljesítése és a meglévő jogszabályok jövőbeli hatásainak értékelése során; hangsúlyozza azonban, hogy e hatásvizsgálatok nem helyettesíthetik a politikai értékeléseket és döntéseket, és hogy semmilyen módon nem korlátozható az európai parlamenti képviselők szabadsága politikai munkavégzésük során; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a hatásvizsgálat a döntéshozatal támogatásának fontos eszköze minden uniós intézményben, és jelentős szerepet játszik a szabályozás javításában; felszólítja ezzel összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy legyenek igényesebbek kötelezettségeik teljesítése és a meglévő jogszabályok jövőbeli hatásainak értékelése során; hangsúlyozza azonban, hogy e hatásvizsgálatok nem helyettesíthetik a politikai értékeléseket és döntéseket, és hogy semmilyen módon nem korlátozható az európai parlamenti képviselők szabadsága politikai munkavégzésük során;

| 26. | úgy véli, hogy a versenyképesség értékelésének a hatásvizsgálati folyamat lényeges részét kell képeznie; úgy véli, hogy a felülvizsgált útmutató tervezetének iránymutatásokat kell tartalmaznia arról, hogy a végleges elemzés során miként kell értékelni és súlyozni a versenyképességre gyakorolt hatásokat; támogat egy olyan állandó vélelmet, hogy jelentős, nem mérhető, jótékony hatásra vonatkozó bizonyítékok hiányában a Bizottság nem fogadhatja el a versenyképességre negatív hatást gyakorló javaslatokat; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a versenyképesség értékelésének a hatásvizsgálati folyamat lényeges részét kell képeznie; úgy véli, hogy a felülvizsgált útmutató tervezetének iránymutatásokat kell tartalmaznia arról, hogy a végleges elemzés során miként kell értékelni és súlyozni a versenyképességre gyakorolt hatásokat; támogat egy olyan állandó vélelmet, hogy jelentős, nem mérhető, jótékony hatásra vonatkozó bizonyítékok hiányában a Bizottság nem fogadhatja el a versenyképességre negatív hatást gyakorló javaslatokat;

| 27. | véleménye szerint az elsődleges és a másodlagos jogalkotásra vonatkozó döntésekre egyaránt alkalmazni kell a jobb szabályozás elveit; felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokhoz csatoljon hatásvizsgálatot, amely kiterjed az érdekelt felekkel folytatott konzultációra is; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint az elsődleges és a másodlagos jogalkotásra vonatkozó döntésekre egyaránt alkalmazni kell a jobb szabályozás elveit; felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokhoz csatoljon hatásvizsgálatot, amely kiterjed az érdekelt felekkel folytatott konzultációra is;

| 28. | úgy véli, hogy a hatásvizsgálatoknak átfogó jellegűnek kell lenniük, a gazdasági, társadalmi és környezeti következményeket különösképpen kiegyensúlyozottan kell értékelni, valamint értékelni kell a polgárok alapvető jogaira, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásokat; hangsúlyozza, hogy a költség-haszon elemzés csak egy kritérium a sok közül; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a hatásvizsgálatoknak átfogó jellegűnek kell lenniük, a gazdasági, társadalmi és környezeti következményeket különösképpen kiegyensúlyozottan kell értékelni, valamint értékelni kell a polgárok alapvető jogaira, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásokat; hangsúlyozza, hogy a költség-haszon elemzés csak egy kritérium a sok közül;

| 29. | rámutat, hogy számos tagállamban – például Svédországban, a Cseh Köztársaságban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Németországban – a kormányok mellett független testületek működnek közre a jogalkotási folyamatban azzal a céllal, hogy mérsékeljék a vállalkozásokra és a polgárokra háruló adminisztratív terheket, valamint hogy az információszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó költségeket mérhető és ellenőrizhető módon csökkentsék; megjegyzi, hogy a szabályozás javításával foglalkozó meglévő testületek legjobb gyakorlatait és tapasztalatait figyelembe lehetne venni; tudomásul veszi, hogy a Bizottság Hatásvizsgálati Testülete független „Szabályozói Ellenőrzési Testületté” alakult át, és arra számít, hogy a független szakértők bevonása a hatásvizsgálati eljárás előnyére válik a Bizottságnál; ragaszkodik ahhoz, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek kizárólag tanácsadó szerepe legyen, és kötelező jogi erejű véleményeket ne adhasson ki; hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak következetesnek kell lenniük, figyelembe kell venniük a szolgálatok közötti konzultáció szakaszában bevezetett minden változtatást, és többek között annak felbecslésén kell alapulniuk, hogy milyen további költségekkel járna a tagállamok számára, ha nem állna rendelkezésre európai szintű megoldás; úgy véli, hogy hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményét csatolni kell a végleges jogalkotási javaslathoz; javasolja, hogy az intézményközi megállapodásra vonatkozó soron következő tárgyalások során vitassák meg, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület kizárólag tanácsadó testületként az intézmények közös érdekeit szolgálhatná-e; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy számos tagállamban – például Svédországban, a Cseh Köztársaságban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Németországban – a kormányok mellett független testületek működnek közre a jogalkotási folyamatban azzal a céllal, hogy mérsékeljék a vállalkozásokra és a polgárokra háruló adminisztratív terheket, valamint hogy az információszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó költségeket mérhető és ellenőrizhető módon csökkentsék; megjegyzi, hogy a szabályozás javításával foglalkozó meglévő testületek legjobb gyakorlatait és tapasztalatait figyelembe lehetne venni; tudomásul veszi, hogy a Bizottság Hatásvizsgálati Testülete független „Szabályozói Ellenőrzési Testületté” alakult át, és arra számít, hogy a független szakértők bevonása a hatásvizsgálati eljárás előnyére válik a Bizottságnál; ragaszkodik ahhoz, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek kizárólag tanácsadó szerepe legyen, és kötelező jogi erejű véleményeket ne adhasson ki; hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak következetesnek kell lenniük, figyelembe kell venniük a szolgálatok közötti konzultáció szakaszában bevezetett minden változtatást, és többek között annak felbecslésén kell alapulniuk, hogy milyen további költségekkel járna a tagállamok számára, ha nem állna rendelkezésre európai szintű megoldás; úgy véli, hogy hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményét csatolni kell a végleges jogalkotási javaslathoz; javasolja, hogy az intézményközi megállapodásra vonatkozó soron következő tárgyalások során vitassák meg, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület kizárólag tanácsadó testületként az intézmények közös érdekeit szolgálhatná-e;

| 30. | üdvözli, hogy a tanácsi munkacsoportok már most, a konkrét jogalkotási javaslatokról folytatott vita korai szakaszában egy tájékoztató jellegű lista alapján figyelembe veszik a vonatkozó bizottsági hatásvizsgálatokat; sajnálja azonban, hogy a Tanács Főtitkársága még nem rendelkezik saját hatásvizsgálati osztállyal, és úgy véli, hogy a fent említett megoldás hozzájárulhatna ahhoz, hogy a Tanács teljesítse a bizottsági javaslatokhoz fűzött érdemi módosítások értékelésével kapcsolatos kötelezettségeit; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy a tanácsi munkacsoportok már most, a konkrét jogalkotási javaslatokról folytatott vita korai szakaszában egy tájékoztató jellegű lista alapján figyelembe veszik a vonatkozó bizottsági hatásvizsgálatokat; sajnálja azonban, hogy a Tanács Főtitkársága még nem rendelkezik saját hatásvizsgálati osztállyal, és úgy véli, hogy a fent említett megoldás hozzájárulhatna ahhoz, hogy a Tanács teljesítse a bizottsági javaslatokhoz fűzött érdemi módosítások értékelésével kapcsolatos kötelezettségeit;

| 31. | rámutat, hogy a Parlament létrehozta saját Hatásvizsgálati és Hozzáadott Érték Igazgatóságát, amely a parlamenti bizottságok részére előzetes és utólagos hatásvizsgálatokkal kapcsolatos számos szolgáltatást kínál, értékeli a jelenlegi vagy távlati uniós politikák hozzáadott értékét, valamint tudományos és technológiai téren felméri a politikai lehetőségeket; megjegyzi, hogy a Bizottságtól kapott információk szerint a Parlamentben mintegy húsz hatásvizsgálatot folytattak le a bizottsági javaslatok módosításaival kapcsolatban; kéri a Parlament szakbizottságait, hogy alkalmazzák következetesebben a Parlament belső hatásvizsgálati eszközeit, különösen azokban az esetekben, amikor a Parlament az eredeti bizottsági javaslat lényeget érintő módosításait tervezi; hangsúlyozza azonban, hogy ez nem vezethet az európai parlamenti képviselőinek rendelkezésére álló mozgástér korlátozásához; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a Parlament létrehozta saját Hatásvizsgálati és Hozzáadott Érték Igazgatóságát, amely a parlamenti bizottságok részére előzetes és utólagos hatásvizsgálatokkal kapcsolatos számos szolgáltatást kínál, értékeli a jelenlegi vagy távlati uniós politikák hozzáadott értékét, valamint tudományos és technológiai téren felméri a politikai lehetőségeket; megjegyzi, hogy a Bizottságtól kapott információk szerint a Parlamentben mintegy húsz hatásvizsgálatot folytattak le a bizottsági javaslatok módosításaival kapcsolatban; kéri a Parlament szakbizottságait, hogy alkalmazzák következetesebben a Parlament belső hatásvizsgálati eszközeit, különösen azokban az esetekben, amikor a Parlament az eredeti bizottsági javaslat lényeget érintő módosításait tervezi; hangsúlyozza azonban, hogy ez nem vezethet az európai parlamenti képviselőinek rendelkezésére álló mozgástér korlátozásához;

| 32. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az Unió alapját képező minden elvet, többek között a szubszidiaritás és az arányosság elvét; felhívja az összes uniós intézményt, hogy mindig vegyék figyelembe a jogszabályok rövid és hosszú távú hatásait; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az Unió alapját képező minden elvet, többek között a szubszidiaritás és az arányosság elvét; felhívja az összes uniós intézményt, hogy mindig vegyék figyelembe a jogszabályok rövid és hosszú távú hatásait;

| 33. | megjegyzi, hogy a tárgyalások lezárását követő, de a végleges szavazást megelőző visszavonulási időszakot – amelynek során a jelenlegi eljárás szerint a jogász-nyelvészek ellenőrzik a szöveget – felhasználhatnák egyúttal a hatásvizsgálat véglegesítésére és a szubszidiaritás ellenőrzésére is; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a tárgyalások lezárását követő, de a végleges szavazást megelőző visszavonulási időszakot – amelynek során a jelenlegi eljárás szerint a jogász-nyelvészek ellenőrzik a szöveget – felhasználhatnák egyúttal a hatásvizsgálat véglegesítésére és a szubszidiaritás ellenőrzésére is;

| 34. | úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok tekintetében valamennyi uniós intézmény közreműködésével közös módszertani megközelítést kell kialakítani; hangsúlyozza, hogy sértetlennek kell maradnia a Parlament és a Tanács arra vonatkozó jogalkotási előjogának, hogy a Bizottság javaslatát módosíthassák; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok tekintetében valamennyi uniós intézmény közreműködésével közös módszertani megközelítést kell kialakítani; hangsúlyozza, hogy sértetlennek kell maradnia a Parlament és a Tanács arra vonatkozó jogalkotási előjogának, hogy a Bizottság javaslatát módosíthassák;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során fokozza az érdekeltekkel és ezen belül a fogyasztókkal folytatott – mind nyilvános, mind zárt körű – konzultációs eljárásait annak megvizsgálása céljából, hogy miként lehetne az előkészítő szakaszban jobban felhívni a figyelmet a javaslatokra; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során fokozza az érdekeltekkel és ezen belül a fogyasztókkal folytatott – mind nyilvános, mind zárt körű – konzultációs eljárásait annak megvizsgálása céljából, hogy miként lehetne az előkészítő szakaszban jobban felhívni a figyelmet a javaslatokra;

A kkv-k és a „gondolkozz először kicsiben” elv

| 36. | tudomásul veszi a Bizottság kötelezettségvállalását, amely szerint tovább javítja a kkv-kra vonatkozó hatásvizsgálatot (a kkv-tesztet), különös tekintettel arra, hogy a több mint 20 millió kis- és középvállalkozás teszi ki az uniós vállalkozások 99 %-át, és hogy a kkv-k ezáltal a gazdaság, a növekedés és a foglalkoztatás sarokkövét alkotják; támogatja a megállapodások kiigazításának és a kkv-kra vonatkozó hatásvizsgálat tekintetében rugalmasabb szabályok bevezetésének fontolóra vételét, amennyiben kimutatható, hogy ezek nem ássák alá jogszabályi rendelkezések hatékonyságát, és hogy mentességek vagy rugalmasabb rendelkezések nem idézik elő a belső piac széttöredezettségét, és nem akadályozzák a belső piachoz való hozzáférést; üdvözli ezért a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy fontolóra veszi a kkv-kra vonatkozó rugalmasabb szabályok bevezetését, ideértve a mikrovállalkozások teljes felmentését, amennyiben ez szükséges és megvalósítható, és a javasolt jogi rendelkezések társadalmi, ökológiai és gazdasági célkitűzéseinek hatékony megvalósítását nem veszélyezteti; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi a Bizottság kötelezettségvállalását, amely szerint tovább javítja a kkv-kra vonatkozó hatásvizsgálatot (a kkv-tesztet), különös tekintettel arra, hogy a több mint 20 millió kis- és középvállalkozás teszi ki az uniós vállalkozások 99 %-át, és hogy a kkv-k ezáltal a gazdaság, a növekedés és a foglalkoztatás sarokkövét alkotják; támogatja a megállapodások kiigazításának és a kkv-kra vonatkozó hatásvizsgálat tekintetében rugalmasabb szabályok bevezetésének fontolóra vételét, amennyiben kimutatható, hogy ezek nem ássák alá jogszabályi rendelkezések hatékonyságát, és hogy mentességek vagy rugalmasabb rendelkezések nem idézik elő a belső piac széttöredezettségét, és nem akadályozzák a belső piachoz való hozzáférést; üdvözli ezért a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy fontolóra veszi a kkv-kra vonatkozó rugalmasabb szabályok bevezetését, ideértve a mikrovállalkozások teljes felmentését, amennyiben ez szükséges és megvalósítható, és a javasolt jogi rendelkezések társadalmi, ökológiai és gazdasági célkitűzéseinek hatékony megvalósítását nem veszélyezteti;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy ne adja fel a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésére vonatkozó nagyra törő célkitűzéseit, amelyek alapot teremthetnek színvonalas munkahelyek létrehozásához, és nyomatékosan kéri intézkedések foganatosítását annak biztosítása érdekében, hogy a közérdeket szolgáló – például fogyasztóbarát, környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági előírásokkal kapcsolatos, illetve a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó – célkitűzések megvalósítása ne kerülhessen veszélybe; hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nem vezethet a foglalkoztatási normák megcsorbításához vagy a bizonytalan munkaszerződések számának emelkedéséhez, és hogy a kkv és mikrovállalkozások által alkalmazott munkavállalóknak a nagyobb vállalatoknál dolgozókkal azonos bánásmódban és ugyanolyan magas szintű védelemben kell részesülniük; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy ne adja fel a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésére vonatkozó nagyra törő célkitűzéseit, amelyek alapot teremthetnek színvonalas munkahelyek létrehozásához, és nyomatékosan kéri intézkedések foganatosítását annak biztosítása érdekében, hogy a közérdeket szolgáló – például fogyasztóbarát, környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági előírásokkal kapcsolatos, illetve a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó – célkitűzések megvalósítása ne kerülhessen veszélybe; hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nem vezethet a foglalkoztatási normák megcsorbításához vagy a bizonytalan munkaszerződések számának emelkedéséhez, és hogy a kkv és mikrovállalkozások által alkalmazott munkavállalóknak a nagyobb vállalatoknál dolgozókkal azonos bánásmódban és ugyanolyan magas szintű védelemben kell részesülniük;

| 38. | hangsúlyozza, hogy új jogszabályok kkv-kra gyakorolt hatásainak értékelése semmiképpen sem károsíthatja a munkavállalók jogait; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy új jogszabályok kkv-kra gyakorolt hatásainak értékelése semmiképpen sem károsíthatja a munkavállalók jogait;

| 39. | hangsúlyozza, hogy világosabban megfogalmazott, egyszerűen végrehajtható és a jogállamiság keretein belül működő minden szereplő számára segítséget nyújtani képes rendelkezésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy az egyszerűbb és intelligensebb szabályozás megkönnyítheti a következetesebb átültetést, valamint a hatékonyabb és egységesebb végrehajtást a tagállamokban; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy világosabban megfogalmazott, egyszerűen végrehajtható és a jogállamiság keretein belül működő minden szereplő számára segítséget nyújtani képes rendelkezésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy az egyszerűbb és intelligensebb szabályozás megkönnyítheti a következetesebb átültetést, valamint a hatékonyabb és egységesebb végrehajtást a tagállamokban;

Utólagos értékelések

| 40. | üdvözli, hogy a Bizottság a szabályozás javításának szerves részévé teszi a rendszeres utólagos elemzéseket; hangsúlyozza, hogy a polgárok és vállalkozások jogbiztonsága érdekében az ilyen elemzéseket megfelelő időkeretben, lehetőleg a nemzeti jogba való átültetés határideje után több évvel kell elvégezni; ismételten emlékeztet azonban arra, hogy az utólagos értékelések sohasem helyettesíthetik a Bizottságnak a Szerződések őreként ellátott azon feladatát, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog tagállamok általi alkalmazását, és minden szükséges intézkedést meghozzon azok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

üdvözli, hogy a Bizottság a szabályozás javításának szerves részévé teszi a rendszeres utólagos elemzéseket; hangsúlyozza, hogy a polgárok és vállalkozások jogbiztonsága érdekében az ilyen elemzéseket megfelelő időkeretben, lehetőleg a nemzeti jogba való átültetés határideje után több évvel kell elvégezni; ismételten emlékeztet azonban arra, hogy az utólagos értékelések sohasem helyettesíthetik a Bizottságnak a Szerződések őreként ellátott azon feladatát, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog tagállamok általi alkalmazását, és minden szükséges intézkedést meghozzon azok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében;

| 41. | hangsúlyozza az utólagos értékelés és a szakpolitikai teljesítményértékelés jelentőségét az uniós jogszabályok és az uniós szakpolitikák végrehajtásának és hatékonyságának a jogalkotó által elérni kívánt eredmény tekintetében való értékelése szempontjából; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza az utólagos értékelés és a szakpolitikai teljesítményértékelés jelentőségét az uniós jogszabályok és az uniós szakpolitikák végrehajtásának és hatékonyságának a jogalkotó által elérni kívánt eredmény tekintetében való értékelése szempontjából;

| 42. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket be kell vonni az új jogszabályok utólagos értékelésébe, mivel ez előnyös a bizottsági jelentés szempontjából is, valamint segít feltárni, hogy egyes jogszabályok és rendelkezések a különböző tagállamokat milyen kihívások elé állítják; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket be kell vonni az új jogszabályok utólagos értékelésébe, mivel ez előnyös a bizottsági jelentés szempontjából is, valamint segít feltárni, hogy egyes jogszabályok és rendelkezések a különböző tagállamokat milyen kihívások elé állítják;

Az uniós jogszabályok tagállamok általi végrehajtása

| 43. | megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az uniós jogszabályokkal kapcsolatos szabályozási és adminisztratív terhek egyharmada a tagállamok által az átültetés érdekében hozott intézkedésekből fakad; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az uniós jogszabályokkal kapcsolatos szabályozási és adminisztratív terhek egyharmada a tagállamok által az átültetés érdekében hozott intézkedésekből fakad;

| 44. | elismeri, hogy irányelvek esetében a tagállamok előjoga annak eldöntése, hogy nemzeti szinten az uniós szintű megállapodás tárgyát képező minimumszabályokhoz képest szigorúbb szociális, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi előírásokat fogadnak-e el, és örömmel fogad minden ilyen értelmű döntést; megerősíti, hogy az így elfogadott szigorúbb előírások nem tekinthetők „túlszabályozásnak”; felhívja azonban az illetékes nemzeti hatóságokat annak szem előtt tartására, hogy az úgynevezett „túlszabályozás” gyakorlata – az uniós jogszabályok szükségtelen bürokratikus terhekkel való kiegészítése – az EU jogalkotói tevékenységének félreértelmezéséhez vezethet, ami viszont fokozhatja az euroszkepticizmust; felhívja a tagállamokat, hogy a felhasználóbarát eljárások biztosítása érdekében hagyjanak fel az irányelvek és rendeletek végrehajtása során alkalmazott szükségtelen közigazgatási szabályok alkalmazásával; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy irányelvek esetében a tagállamok előjoga annak eldöntése, hogy nemzeti szinten az uniós szintű megállapodás tárgyát képező minimumszabályokhoz képest szigorúbb szociális, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi előírásokat fogadnak-e el, és örömmel fogad minden ilyen értelmű döntést; megerősíti, hogy az így elfogadott szigorúbb előírások nem tekinthetők „túlszabályozásnak”; felhívja azonban az illetékes nemzeti hatóságokat annak szem előtt tartására, hogy az úgynevezett „túlszabályozás” gyakorlata – az uniós jogszabályok szükségtelen bürokratikus terhekkel való kiegészítése – az EU jogalkotói tevékenységének félreértelmezéséhez vezethet, ami viszont fokozhatja az euroszkepticizmust; felhívja a tagállamokat, hogy a felhasználóbarát eljárások biztosítása érdekében hagyjanak fel az irányelvek és rendeletek végrehajtása során alkalmazott szükségtelen közigazgatási szabályok alkalmazásával;

| 45. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós irányelvek végrehajtása és alkalmazása terén; úgy véli, hogy ez arra ösztönözné az érdekelt feleket, illetve a helyi és regionális hatóságokat, hogy részt vegyenek az uniós szakpolitikák helyi, regionális és nemzeti szintű végrehajtása során tapasztalt nehézségek feltárásában; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós irányelvek végrehajtása és alkalmazása terén; úgy véli, hogy ez arra ösztönözné az érdekelt feleket, illetve a helyi és regionális hatóságokat, hogy részt vegyenek az uniós szakpolitikák helyi, regionális és nemzeti szintű végrehajtása során tapasztalt nehézségek feltárásában;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek társjogalkotóként érdeke fűződik annak megismeréséhez, hogy az uniós jogszabályok végrehajtásukat követően valójában milyen hatást gyakorolnak; felszólítja ezért az Európai Bizottságot, hogy a Parlament számára biztosítson ezzel kapcsolatban teljes körű hozzáférést minden értékeléshez, köztük az összegyűjtött forrásadatokhoz és az előkészítő dokumentumokhoz is; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek társjogalkotóként érdeke fűződik annak megismeréséhez, hogy az uniós jogszabályok végrehajtásukat követően valójában milyen hatást gyakorolnak; felszólítja ezért az Európai Bizottságot, hogy a Parlament számára biztosítson ezzel kapcsolatban teljes körű hozzáférést minden értékeléshez, köztük az összegyűjtött forrásadatokhoz és az előkészítő dokumentumokhoz is;

| 47. | felhívja a Bizottságot – tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló 1924/2006/EK rendelet végrehajtásával kapcsolatos súlyos és tartós, többek között a verseny torzulásával kapcsolatos problémákra –, hogy vizsgálja felül e rendelet tudományos alapját, illetve azt, hogy mennyire hasznos vagy realisztikus a rendelet, és szükség esetén törölje a tápanyagprofilok fogalmát; úgy véli, hogy az 1924/2006/EK rendelet célkitűzéseit – például annak biztosítását, hogy az élelmiszerekkel kapcsolatban nyújtott tájékoztatás hiteles legyen, továbbá konkrét adatokat nyújtson a zsír-, cukor- és sótartalomra vonatkozóan – a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet már megvalósította; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot – tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló 1924/2006/EK rendelet végrehajtásával kapcsolatos súlyos és tartós, többek között a verseny torzulásával kapcsolatos problémákra –, hogy vizsgálja felül e rendelet tudományos alapját, illetve azt, hogy mennyire hasznos vagy realisztikus a rendelet, és szükség esetén törölje a tápanyagprofilok fogalmát; úgy véli, hogy az 1924/2006/EK rendelet célkitűzéseit – például annak biztosítását, hogy az élelmiszerekkel kapcsolatban nyújtott tájékoztatás hiteles legyen, továbbá konkrét adatokat nyújtson a zsír-, cukor- és sótartalomra vonatkozóan – a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet már megvalósította;

| 48. | rámutat a tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatára, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatára, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a Parlament számára e magyarázó dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

48.

rámutat a tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatára, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatára, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a Parlament számára e magyarázó dokumentumokhoz;

Folyamatban lévő jogalkotási javaslatok Bizottság általi visszavonása

| 49. | tudomásul veszi, hogy az újonnan megválasztott Bizottság a 2015. évi munkaprogramjában a politikai folytonosság hiányával kapcsolatos elv szellemében most első ízben vizsgálat alá von minden, jelenleg függőben lévő jogalkotási kezdeményezést; |
| --- | --- |

49.

tudomásul veszi, hogy az újonnan megválasztott Bizottság a 2015. évi munkaprogramjában a politikai folytonosság hiányával kapcsolatos elv szellemében most első ízben vizsgálat alá von minden, jelenleg függőben lévő jogalkotási kezdeményezést;

| 50. | rámutat arra, hogy az Európai Unió Bírósága 2015. április 14-i ítéletében (9) megerősítette, hogy uniós jogi aktus rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadása során a Bizottság bármikor visszavonhatja javaslatát, amennyiben a Tanács még nem határozott; kéri ezért és az intézményközi egyensúly biztosítása érdekében a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslat visszavonása esetén először a Parlamenttel konzultáljon – különösen az első olvasatot követően –, és vegye kellően figyelembe a Parlament álláspontját; hivatkozik ezzel összefüggésben különösen 2015. január 15-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy az Európai Unió Bírósága 2015. április 14-i ítéletében (9) megerősítette, hogy uniós jogi aktus rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadása során a Bizottság bármikor visszavonhatja javaslatát, amennyiben a Tanács még nem határozott; kéri ezért és az intézményközi egyensúly biztosítása érdekében a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslat visszavonása esetén először a Parlamenttel konzultáljon – különösen az első olvasatot követően –, és vegye kellően figyelembe a Parlament álláspontját; hivatkozik ezzel összefüggésben különösen 2015. január 15-i állásfoglalására;

| 51. | rámutat továbbá arra, hogy az Európai Unió Bírósága ugyanezen ítéletében helyt adott a Tanács érvelésének, miszerint jogalkotási javaslat visszavonása esetén a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott hatáskörmegosztás elvét, intézményi egyensúly elvét és jóhiszemű együttműködés elvét, valamint az EUSZ 10. cikkének (1) és (2) bekezdésében megfogalmazott demokrácia elvét; |
| --- | --- |

51.

rámutat továbbá arra, hogy az Európai Unió Bírósága ugyanezen ítéletében helyt adott a Tanács érvelésének, miszerint jogalkotási javaslat visszavonása esetén a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott hatáskörmegosztás elvét, intézményi egyensúly elvét és jóhiszemű együttműködés elvét, valamint az EUSZ 10. cikkének (1) és (2) bekezdésében megfogalmazott demokrácia elvét;

| 52. | rámutat arra, hogy fontos elkerülni a jogszabályok megkettőzését; |
| --- | --- |

52.

rámutat arra, hogy fontos elkerülni a jogszabályok megkettőzését;

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o., Elfogadott szövegek, 2016. március 9., P8_TA(2016)0081.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0061.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0069.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0127.

(5)  HL C 353. E, 2013.12.3., 117. o.

(6)  HL C 51. E, 2013.2.22., 87. o.

(7)  HL C 380. E, 2012.12.11., 31. o.

(8)  INT/750. sz. EGSZB-dokumentum.

(9)  A Bíróság által a C-409/13, Tanács kontra Bizottság ügyben 2015. április 14-én hozott ítélet [ECLI:EU:C:2015:217].

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/48

---

P8_TA(2016)0105

Az egységes piaci szabályozás javítása felé

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a hatékonyabb egységes piaci szabályozás felé (2015/2089(INI))

(2018/C 058/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „2015. évi éves növekedési jelentés” című 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2015. évi éves növekedési jelentés” című 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902),

| — | tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259),

| — | tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2014. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2014. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0368),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című, 2013. március 7-i bizottsági közleményre (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című, 2013. március 7-i bizottsági közleményre (COM(2013)0122),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26-27-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26-27-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács intelligens szabályozásról szóló 2014. december 4-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács intelligens szabályozásról szóló 2014. december 4-i következtetéseire,

| — | tekintettel az egységes piac 2015-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló 2015. március 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac 2015-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló 2015. március 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2014. február 27-i állásfoglalására (3) és a Bizottság 2014. május 28-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2014. február 27-i állásfoglalására (3) és a Bizottság 2014. május 28-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által készíttetett „Intelligens egységes piaci szabályozás” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által készíttetett „Intelligens egységes piaci szabályozás” című tanulmányra,

| — | tekintettel az online egységes piaci eredménytábla 2015. áprilisi kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az online egységes piaci eredménytábla 2015. áprilisi kiadására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0278/2015),

| A. | mivel az egységes piac kulcsfontosságú eszköz az Unió gazdasági növekedése és a munkahelyteremtés fellendítésére; |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes piac kulcsfontosságú eszköz az Unió gazdasági növekedése és a munkahelyteremtés fellendítésére;

| B. | mivel az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még mindig felaprózott, különösen azért, mert a tagállamok nem ültették át teljes körűen vagy nem hajtották végre helyesen az uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még mindig felaprózott, különösen azért, mert a tagállamok nem ültették át teljes körűen vagy nem hajtották végre helyesen az uniós jogszabályokat;

| C. | mivel meg kell erősíteni az egységes piac irányítását a teljes szakpolitikai ciklus vonatkozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel meg kell erősíteni az egységes piac irányítását a teljes szakpolitikai ciklus vonatkozásában;

| D. | mivel a leendő belső piaci stratégiának az áruk és szolgáltatások szabad mozgása, a digitális egységes piac, a szakmai képesítések és a közbeszerzés terén szerzett múltbeli tapasztalatok tanulságainak leszűrésére tett erőfeszítés révén az egységes piaci szabályozás javítását kell céloznia; |
| --- | --- |

D.

mivel a leendő belső piaci stratégiának az áruk és szolgáltatások szabad mozgása, a digitális egységes piac, a szakmai képesítések és a közbeszerzés terén szerzett múltbeli tapasztalatok tanulságainak leszűrésére tett erőfeszítés révén az egységes piaci szabályozás javítását kell céloznia;

| E. | mivel a megosztott felelősség koncepciójának kell meghatároznia az Unió egységes piaci irányítás javítására irányuló törekvését; |
| --- | --- |

E.

mivel a megosztott felelősség koncepciójának kell meghatároznia az Unió egységes piaci irányítás javítására irányuló törekvését;

| F. | mivel a szubszidiaritás iránti felelősség nemcsak a Bizottság, a Tanács és a Parlament felelőssége, hanem a nemzeti és – adott esetben – regionális parlamenteknek is szerepük van benne; mivel a szubszidiaritás elvének lényege abban áll, hogy a politikai döntéseknek a legmegfelelőbb intézményi szinten kell megszületniük, legyen az helyi, regionális, nemzeti vagy európai szint; |
| --- | --- |

F.

mivel a szubszidiaritás iránti felelősség nemcsak a Bizottság, a Tanács és a Parlament felelőssége, hanem a nemzeti és – adott esetben – regionális parlamenteknek is szerepük van benne; mivel a szubszidiaritás elvének lényege abban áll, hogy a politikai döntéseknek a legmegfelelőbb intézményi szinten kell megszületniük, legyen az helyi, regionális, nemzeti vagy európai szint;

| G. | mivel az áruk egységes piaca megvalósult, azonban a szolgáltatásoké nem; |
| --- | --- |

G.

mivel az áruk egységes piaca megvalósult, azonban a szolgáltatásoké nem;

| H. | mivel az egyedi eszközöket meg kell erősíteni, felül kell vizsgálni vagy használatukat hatékonyabban kell ösztönözni ahhoz, hogy pozitívan hozzájáruljanak egy vállalkozásaink szempontjából versenyképes szabályozási környezet kiépüléséhez, a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, valamint a fogyasztók uniós szabályozásba vetett bizalmának fokozásához; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyedi eszközöket meg kell erősíteni, felül kell vizsgálni vagy használatukat hatékonyabban kell ösztönözni ahhoz, hogy pozitívan hozzájáruljanak egy vállalkozásaink szempontjából versenyképes szabályozási környezet kiépüléséhez, a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, valamint a fogyasztók uniós szabályozásba vetett bizalmának fokozásához;

| I. | mivel a különböző segítségnyújtási szolgáltatásokról – mint például az Európa Önökért és a SOLVIT – a polgárok és a vállalkozások egyaránt igen keveset tudnak és ezekkel nincsenek tisztában; |
| --- | --- |

I.

mivel a különböző segítségnyújtási szolgáltatásokról – mint például az Európa Önökért és a SOLVIT – a polgárok és a vállalkozások egyaránt igen keveset tudnak és ezekkel nincsenek tisztában;

| J. | mivel nem állnak rendelkezésre a jogszabályoknak az egységes piac különböző területein való végrehajtását mérő megfelelő mutatók és adatok; |
| --- | --- |

J.

mivel nem állnak rendelkezésre a jogszabályoknak az egységes piac különböző területein való végrehajtását mérő megfelelő mutatók és adatok;

| K. | mivel az ilyen mutatók és adatok világosabbá tehetnék a szóban forgó jogszabály célját; |
| --- | --- |

K.

mivel az ilyen mutatók és adatok világosabbá tehetnék a szóban forgó jogszabály célját;

| L. | mivel a digitális innováció gyorsabb a politikánál, és a digitális menetrendet a vállalkozások formálják; mivel kulcsfontosságú időtálló, alapértelmezetten digitális szabályokat biztosítani; |
| --- | --- |

L.

mivel a digitális innováció gyorsabb a politikánál, és a digitális menetrendet a vállalkozások formálják; mivel kulcsfontosságú időtálló, alapértelmezetten digitális szabályokat biztosítani;

| M. | mivel az Unió területén a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósítása érdekében alapvetően fontos a fogyasztói jogok és fogyasztóvédelmi jogszabályok megfelelő átültetése, végrehajtása és érvényesítése; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió területén a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósítása érdekében alapvetően fontos a fogyasztói jogok és fogyasztóvédelmi jogszabályok megfelelő átültetése, végrehajtása és érvényesítése;

| N. | mivel a legfontosabb európai és nemzetközi politikai döntéshozókat és érdekelteket tömörítő, évenként megrendezett európai fogyasztói csúcstalálkozó 2015. évi fő prioritása a jogszabályok hatékonyabb végrehajtása és érvényesítése volt; |
| --- | --- |

N.

mivel a legfontosabb európai és nemzetközi politikai döntéshozókat és érdekelteket tömörítő, évenként megrendezett európai fogyasztói csúcstalálkozó 2015. évi fő prioritása a jogszabályok hatékonyabb végrehajtása és érvényesítése volt;

I.   
  Bevezetés és általános elvek

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy a közelmúltban elfogadott belső piaci stratégiájának végrehajtása során vegye figyelembe az ezen állásfoglalásban szereplő ajánlásokat; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy a közelmúltban elfogadott belső piaci stratégiájának végrehajtása során vegye figyelembe az ezen állásfoglalásban szereplő ajánlásokat;

| 2. | úgy véli, hogy az egységes piaci szabályozás javítását prioritásként és az uniós intézmények közös felelősségeként kell kezelni; úgy véli, hogy a megfelelő jogalkotás a polgárok javát szolgálja, és hozzá kell járulnia a versenyképesség javulásának, a munkahelyteremtésnek és a növekedésnek az ösztönzéséhez, illetve a kkv-k fejlődéséhez, ugyanakkor magas szintű védelmet kell biztosítania a fogyasztók számára, mindezt méghozzá oly módon, hogy ne akadályozza, hanem ösztönözze az európai gazdaságot; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az egységes piaci szabályozás javítását prioritásként és az uniós intézmények közös felelősségeként kell kezelni; úgy véli, hogy a megfelelő jogalkotás a polgárok javát szolgálja, és hozzá kell járulnia a versenyképesség javulásának, a munkahelyteremtésnek és a növekedésnek az ösztönzéséhez, illetve a kkv-k fejlődéséhez, ugyanakkor magas szintű védelmet kell biztosítania a fogyasztók számára, mindezt méghozzá oly módon, hogy ne akadályozza, hanem ösztönözze az európai gazdaságot;

| 3. | a „jobb szabályozást” a teljes politikai ciklus összefüggésében szemléli, melynek során valamennyi elem hozzájárul a hatékony és eredményes szabályozáshoz; ezért úgy véli, hogy már az eredeti hatásvizsgálattól kezdve szerepelniük kell a releváns jogszabályok sikerességét mérő konkrét mutatóknak, és ezeket az egész politikai ciklus során alkalmazni kell, beleértve a jogszabály hatálybalépésekor történő végrehajtást is; |
| --- | --- |

3.

a „jobb szabályozást” a teljes politikai ciklus összefüggésében szemléli, melynek során valamennyi elem hozzájárul a hatékony és eredményes szabályozáshoz; ezért úgy véli, hogy már az eredeti hatásvizsgálattól kezdve szerepelniük kell a releváns jogszabályok sikerességét mérő konkrét mutatóknak, és ezeket az egész politikai ciklus során alkalmazni kell, beleértve a jogszabály hatálybalépésekor történő végrehajtást is;

| 4. | ezzel összefüggésben emlékeztet az átlátható és hozzáférhető információk fontosságára; sajnálatosnak tartja, hogy miközben az Európai Parlament dokumentumai szabadon hozzáférhetők a széles nyilvánosság számára, a tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférés továbbra is korlátozott; |
| --- | --- |

4.

ezzel összefüggésben emlékeztet az átlátható és hozzáférhető információk fontosságára; sajnálatosnak tartja, hogy miközben az Európai Parlament dokumentumai szabadon hozzáférhetők a széles nyilvánosság számára, a tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférés továbbra is korlátozott;

| 5. | úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének a politikaalkotás kiindulópontját kell képeznie, hogy hangsúlyozza az „európai hozzáadott értéket” az egységes piac irányításában; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének a politikaalkotás kiindulópontját kell képeznie, hogy hangsúlyozza az „európai hozzáadott értéket” az egységes piac irányításában;

| 6. | megjegyzi, hogy a szubszidiaritási mechanizmusra vonatkozó határidők nem minden esetben biztosítanak megfelelő időt a parlamenteknek ahhoz, hogy behatóan vizsgálhassák a végrehajtás aspektusait, a meglévő jogszabályokkal való összhangot és egyéb gyakorlati kérdéseket; ezért úgy véli, hogy maguk a parlamentek aktívabb szerepet tölthetnének be, különösen a konzultációs folyamatokban; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a szubszidiaritási mechanizmusra vonatkozó határidők nem minden esetben biztosítanak megfelelő időt a parlamenteknek ahhoz, hogy behatóan vizsgálhassák a végrehajtás aspektusait, a meglévő jogszabályokkal való összhangot és egyéb gyakorlati kérdéseket; ezért úgy véli, hogy maguk a parlamentek aktívabb szerepet tölthetnének be, különösen a konzultációs folyamatokban;

| 7. | úgy véli, hogy az intézményeknek közösen kell vállalniuk annak biztosítását, hogy a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során érvényesüljön az arányosság elve; úgy véli továbbá, hogy a folyamatnak meg kell valósítania az egyszerűségre, az átláthatóságra, a koherenciára és az alapvető jogok tiszteletben tartására irányuló célkitűzéseket; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az intézményeknek közösen kell vállalniuk annak biztosítását, hogy a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során érvényesüljön az arányosság elve; úgy véli továbbá, hogy a folyamatnak meg kell valósítania az egyszerűségre, az átláthatóságra, a koherenciára és az alapvető jogok tiszteletben tartására irányuló célkitűzéseket;

| 8. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt gondolkodjon el arról, hogyan lehet leghatékonyabban biztosítani, hogy az egyszerűsítés állandó folyamat legyen, mivel az e területeken tett erőfeszítések a fogyasztók és a kkv-k javát szolgálják; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt gondolkodjon el arról, hogyan lehet leghatékonyabban biztosítani, hogy az egyszerűsítés állandó folyamat legyen, mivel az e területeken tett erőfeszítések a fogyasztók és a kkv-k javát szolgálják;

| 9. | úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályoknak figyelembe kell venniük a digitális forradalom által kínált új lehetőségeket, továbbá teljes mértékben összhangban kell lenniük az e-kormányzat dimenziójával; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályoknak figyelembe kell venniük a digitális forradalom által kínált új lehetőségeket, továbbá teljes mértékben összhangban kell lenniük az e-kormányzat dimenziójával;

| 10. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piac szerepét mint az európai szemeszter folyamatának egyik külön pillérét, amelyet az éves növekedési rendszer részeként az egységes piaci integrációról szóló éves jelentéssel kell megerősíteni; |
| --- | --- |

10.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piac szerepét mint az európai szemeszter folyamatának egyik külön pillérét, amelyet az éves növekedési rendszer részeként az egységes piaci integrációról szóló éves jelentéssel kell megerősíteni;

II.   
  Az egységes piaci szabályozás javítását célzó eszközök

Hatásvizsgálat

| 11. | úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályoknak az egységes piac jobb működését kell célozniuk, azokat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdése szerint kell kialakítani, továbbá elő kell mozdítaniuk a versenyképességet, az innovációt, a növekedést és a munkahelyteremtést; a hatékony hatásvizsgálatot fontos eszköznek tekinti, amely tájékoztatást nyújt a politikai döntéshozóknak arról, hogy hogyan alakítsák a legmegfelelőbben a szabályozást e célok és az egységes piacra irányuló célkitűzéseik megvalósítása érdekében, illetve arról, hogy a szabályozásnak milyen esetleges kölcsönhatása van a már meglévő jogszabályokkal; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályoknak az egységes piac jobb működését kell célozniuk, azokat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdése szerint kell kialakítani, továbbá elő kell mozdítaniuk a versenyképességet, az innovációt, a növekedést és a munkahelyteremtést; a hatékony hatásvizsgálatot fontos eszköznek tekinti, amely tájékoztatást nyújt a politikai döntéshozóknak arról, hogy hogyan alakítsák a legmegfelelőbben a szabályozást e célok és az egységes piacra irányuló célkitűzéseik megvalósítása érdekében, illetve arról, hogy a szabályozásnak milyen esetleges kölcsönhatása van a már meglévő jogszabályokkal;

| 12. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság 2010–2014 között működő Hatásvizsgálati Testülete által megvizsgált hatásvizsgálat-tervezetek mintegy 40 %-a nem megfelelő minőségűnek bizonyult és ezeket javítás céljából visszaküldték; |
| --- | --- |

12.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság 2010–2014 között működő Hatásvizsgálati Testülete által megvizsgált hatásvizsgálat-tervezetek mintegy 40 %-a nem megfelelő minőségűnek bizonyult és ezeket javítás céljából visszaküldték;

| 13. | úgy véli, hogy a hatásvizsgálatokat átfogó, objektív és hiánytalan információkra és bizonyítékokra kell alapozni ahhoz, hogy hatékony eszközök lehessenek, továbbá tartalmazniuk kell az összes jelentős hatással bíró vagy politikailag fontos lehetőséget; úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok elvégzése során figyelembe kell venni az ugyanerre az ágazatra vonatkozó meglévő jogszabályok utólagos értékelését, továbbá figyelemmel kell lenni az új jogalkotási kezdeményezés és az Unió egyéb szakpolitikái és általános célkitűzései közötti összhangra; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a hatásvizsgálatokat átfogó, objektív és hiánytalan információkra és bizonyítékokra kell alapozni ahhoz, hogy hatékony eszközök lehessenek, továbbá tartalmazniuk kell az összes jelentős hatással bíró vagy politikailag fontos lehetőséget; úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok elvégzése során figyelembe kell venni az ugyanerre az ágazatra vonatkozó meglévő jogszabályok utólagos értékelését, továbbá figyelemmel kell lenni az új jogalkotási kezdeményezés és az Unió egyéb szakpolitikái és általános célkitűzései közötti összhangra;

| 14. | sajnálatosnak tartja, hogy a Parlamentnek a javaslattervezetek kíséretében benyújtott hatásvizsgálatok továbbra is hiányosak, ahogyan ezt például a Parlament Előzetes Hatásvizsgálatok Osztálya is kiemeli a rádióberendezések forgalmazásáról szóló javaslathoz készült hatásvizsgálatról szóló elemzésében; |
| --- | --- |

14.

sajnálatosnak tartja, hogy a Parlamentnek a javaslattervezetek kíséretében benyújtott hatásvizsgálatok továbbra is hiányosak, ahogyan ezt például a Parlament Előzetes Hatásvizsgálatok Osztálya is kiemeli a rádióberendezések forgalmazásáról szóló javaslathoz készült hatásvizsgálatról szóló elemzésében;

| 15. | úgy véli, hogy a tudományos szakvélemények gondos vizsgálatának a hatásvizsgálati folyamat részét kell képeznie, és különösen meg kell indokolni, hogy az előkészítő szakaszban hogyan és miért születtek az adott szakpolitikai döntések, ami segíteni fogja a politikai folyamat előmozdítását; úgy véli továbbá, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során figyelembe kell venni a digitális innováció és fejlődés ütemét, és azt, hogy a jogszabályoknak technológiai szempontból semlegesnek és a lehető leginkább időtállónak kell lenniük; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a tudományos szakvélemények gondos vizsgálatának a hatásvizsgálati folyamat részét kell képeznie, és különösen meg kell indokolni, hogy az előkészítő szakaszban hogyan és miért születtek az adott szakpolitikai döntések, ami segíteni fogja a politikai folyamat előmozdítását; úgy véli továbbá, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során figyelembe kell venni a digitális innováció és fejlődés ütemét, és azt, hogy a jogszabályoknak technológiai szempontból semlegesnek és a lehető leginkább időtállónak kell lenniük;

| 16. | rámutat, hogy nincs arra vonatkozó világos útmutatás, hogy a REFIT javaslatokból származó esetleges hatásokat számszerűsíteni kell-e vagy sem; kiemeli, hogy jobban meg kellene célozni a REFIT javaslatok esetleges előnyeinek és az egyes javaslatok költségmegtakarításainak számszerűsítését; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy nincs arra vonatkozó világos útmutatás, hogy a REFIT javaslatokból származó esetleges hatásokat számszerűsíteni kell-e vagy sem; kiemeli, hogy jobban meg kellene célozni a REFIT javaslatok esetleges előnyeinek és az egyes javaslatok költségmegtakarításainak számszerűsítését;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a javaslatot kísérő hatásvizsgálatokat ki kell egészíteni a társjogalkotók által elfogadott érdemi módosításokkal; hangsúlyozza, hogy világos és átlátható szabályokat kellene hozni, amelyek meghatározzák, hogy milyen körülmények teszik indokolttá az ilyen kiegészítő hatásvizsgálatok elvégzését; emlékeztet például arra, hogy a Parlament gondosan mérlegelte a két közbeszerzési irányelvhez benyújtott néhány módosításának kkv-kra gyakorolt esetleges hatását; ezért sürgeti a Tanácsot – amely 2007 óta semmilyen hatásvizsgálatot sem végzett el a saját módosításaira vonatkozóan –, hogy vállaljon nagyobb szerepet ebben; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a javaslatot kísérő hatásvizsgálatokat ki kell egészíteni a társjogalkotók által elfogadott érdemi módosításokkal; hangsúlyozza, hogy világos és átlátható szabályokat kellene hozni, amelyek meghatározzák, hogy milyen körülmények teszik indokolttá az ilyen kiegészítő hatásvizsgálatok elvégzését; emlékeztet például arra, hogy a Parlament gondosan mérlegelte a két közbeszerzési irányelvhez benyújtott néhány módosításának kkv-kra gyakorolt esetleges hatását; ezért sürgeti a Tanácsot – amely 2007 óta semmilyen hatásvizsgálatot sem végzett el a saját módosításaira vonatkozóan –, hogy vállaljon nagyobb szerepet ebben;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás iránti felelősség nemcsak a Bizottság, a Tanács és a Parlament felelőssége, hanem a nemzeti és regionális parlamenteknek is szerepük van benne; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás iránti felelősség nemcsak a Bizottság, a Tanács és a Parlament felelőssége, hanem a nemzeti és regionális parlamenteknek is szerepük van benne;

| 19. | megjegyzi, hogy a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készített „Intelligens egységes piaci szabályozás” című tanulmány utal arra, hogy a Parlament és a Tanács értékes meglátásokkal járulhatna hozzá a Bizottság hatásvizsgálatához; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen módokon vonhatná be a Parlamentet és a Tanácsot a hatásvizsgálati folyamatba; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készített „Intelligens egységes piaci szabályozás” című tanulmány utal arra, hogy a Parlament és a Tanács értékes meglátásokkal járulhatna hozzá a Bizottság hatásvizsgálatához; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen módokon vonhatná be a Parlamentet és a Tanácsot a hatásvizsgálati folyamatba;

A konzultációs folyamat

| 20. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdése szerint valamennyi uniós intézmény köteles nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni az érdekképviseleti szervezetekkel, a civil társadalommal és a szociális partnerekkel; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdése szerint valamennyi uniós intézmény köteles nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni az érdekképviseleti szervezetekkel, a civil társadalommal és a szociális partnerekkel;

| 21. | úgy véli, hogy a konzultációs eljárásnak mindig tartalmaznia kell egy „alapértelmezetten digitális” szakaszt, melynek során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy valóban megértse a felhasználók igényeit, illetve hogy az „alapértelmezetten digitális” mit jelent a szolgáltatás kialakítása szempontjából; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a konzultációs eljárásnak mindig tartalmaznia kell egy „alapértelmezetten digitális” szakaszt, melynek során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy valóban megértse a felhasználók igényeit, illetve hogy az „alapértelmezetten digitális” mit jelent a szolgáltatás kialakítása szempontjából;

| 22. | megismétli azt az álláspontját, hogy a konzultációs folyamatoknak nyitottnak, átláthatónak és inkluzívnak kell lenniük, és azokat ki kell bővíteni, hogy keretükben az érdekeltek széles köre nyújthasson be beadványt a hatásvizsgálatok tervezeteiről; meggyőződése, hogy mindez ugyanilyen fontos a másodlagos jog esetében is, amely komoly hatással van az egységes piaci szabályozás végrehajtására, így nagyobb átláthatóságot és ellenőrzést igényel; úgy véli, hogy a Vámkódex az egyik olyan terület, amelynél az érdekeltekkel folytatott rendszeres konzultáció javíthatja a másodlagos jog végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

megismétli azt az álláspontját, hogy a konzultációs folyamatoknak nyitottnak, átláthatónak és inkluzívnak kell lenniük, és azokat ki kell bővíteni, hogy keretükben az érdekeltek széles köre nyújthasson be beadványt a hatásvizsgálatok tervezeteiről; meggyőződése, hogy mindez ugyanilyen fontos a másodlagos jog esetében is, amely komoly hatással van az egységes piaci szabályozás végrehajtására, így nagyobb átláthatóságot és ellenőrzést igényel; úgy véli, hogy a Vámkódex az egyik olyan terület, amelynél az érdekeltekkel folytatott rendszeres konzultáció javíthatja a másodlagos jog végrehajtását;

| 23. | elismeri a kibővített stratégiai programozásra irányuló javaslatokat a jobb szabályozást célzó – és például bevezető hatásvizsgálatot is tartalmazó – csomagon belül; úgy véli ugyanakkor, hogy még mindig hiányzik a Bizottság munkafolyamataira vonatkozó áttekintés; felhívja a Bizottságot, hogy tegye ismertebbé a szakpolitikai kezdeményezéseket tartalmazó ütemterveket az egyes ágazatokban, illetve könnyítse meg ezek igénybevételét; |
| --- | --- |

23.

elismeri a kibővített stratégiai programozásra irányuló javaslatokat a jobb szabályozást célzó – és például bevezető hatásvizsgálatot is tartalmazó – csomagon belül; úgy véli ugyanakkor, hogy még mindig hiányzik a Bizottság munkafolyamataira vonatkozó áttekintés; felhívja a Bizottságot, hogy tegye ismertebbé a szakpolitikai kezdeményezéseket tartalmazó ütemterveket az egyes ágazatokban, illetve könnyítse meg ezek igénybevételét;

| 24. | úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat szempontjából óriási szerepe van a polgárok és vállalkozások különböző segítségnyújtási szolgáltatásokban – mint például az Európa Önökért és a SOLVIT – játszott szerepének, és ezért arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az e szolgáltatások által nyújtott részvételi adatokat és ezeket vegye figyelembe az adott jogszabály felülvizsgálatakor; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat szempontjából óriási szerepe van a polgárok és vállalkozások különböző segítségnyújtási szolgáltatásokban – mint például az Európa Önökért és a SOLVIT – játszott szerepének, és ezért arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az e szolgáltatások által nyújtott részvételi adatokat és ezeket vegye figyelembe az adott jogszabály felülvizsgálatakor;

| 25. | úgy véli, hogy a széles körű, megfelelő és kiegyensúlyozott konzultáció a jogalkotási folyamat alapvetően fontos része; úgy véli, hogy a dokumentumok és bizonyítékok közzététele, valamint az összes érdekelt fél felkérése arra, hogy hatékonyan járuljanak hozzá az e területre irányuló szakpolitika fejlesztéséhez, az innováció és az egységes piac erősítésének egyik fő hajtóereje, különös tekintettel a digitális egységes piachoz kapcsolódó menetrendre; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a széles körű, megfelelő és kiegyensúlyozott konzultáció a jogalkotási folyamat alapvetően fontos része; úgy véli, hogy a dokumentumok és bizonyítékok közzététele, valamint az összes érdekelt fél felkérése arra, hogy hatékonyan járuljanak hozzá az e területre irányuló szakpolitika fejlesztéséhez, az innováció és az egységes piac erősítésének egyik fő hajtóereje, különös tekintettel a digitális egységes piachoz kapcsolódó menetrendre;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kisvállalkozások nem mindig rendelkeznek elegendő idővel vagy erőforrásokkal arra, hogy részt vegyenek rendszeres konzultációkon; úgy véli, hogy a Bizottságnak felhasználóbarát és innovatív módszereket kellene találnia arra, hogy elérje a kkv-kat és az induló vállalkozásokat; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a kisvállalkozások nem mindig rendelkeznek elegendő idővel vagy erőforrásokkal arra, hogy részt vegyenek rendszeres konzultációkon; úgy véli, hogy a Bizottságnak felhasználóbarát és innovatív módszereket kellene találnia arra, hogy elérje a kkv-kat és az induló vállalkozásokat;

| 27. | úgy véli, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni az érdekeltekkel folytatott konzultációval kapcsolatban, amelynek sokkal inkább az egész jogalkotási cikluson végighúzódó folyamatnak, semmint alkalmi feladatnak kell lennie; ezzel összefüggésben ismételten felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg egy, a szabályozás javításával és a bürokrácia mérséklésével foglalkozó európai érdekképviseleti fórum létrehozását; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni az érdekeltekkel folytatott konzultációval kapcsolatban, amelynek sokkal inkább az egész jogalkotási cikluson végighúzódó folyamatnak, semmint alkalmi feladatnak kell lennie; ezzel összefüggésben ismételten felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg egy, a szabályozás javításával és a bürokrácia mérséklésével foglalkozó európai érdekképviseleti fórum létrehozását;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az érdekeltekkel folytatott konzultációknak a lehető leginkluzívabbnak kell lenniük, és ezeket különösen a kkv-k, a mikrovállalkozások és a civil szervezetek bevonásával kell lefolytatni; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az érdekeltekkel folytatott konzultációknak a lehető leginkluzívabbnak kell lenniük, és ezeket különösen a kkv-k, a mikrovállalkozások és a civil szervezetek bevonásával kell lefolytatni;

| 29. | úgy véli, hogy a nyilvános konzultációk valamennyi hivatalos nyelven való elérhetővé tétele, illetve hozzáférhetőbbé és érthetőbbé tétele magasabb részvételi arányt fog eredményezni és javulni fog a konzultációs folyamathoz való hozzáférés átláthatósága; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a nyilvános konzultációk valamennyi hivatalos nyelven való elérhetővé tétele, illetve hozzáférhetőbbé és érthetőbbé tétele magasabb részvételi arányt fog eredményezni és javulni fog a konzultációs folyamathoz való hozzáférés átláthatósága;

Végrehajtás

| 30. | úgy véli, hogy az egységes piac előnyeinek maradéktalan kiaknázása érdekében alapvető fontosságú az egységes piacra vonatkozó jogszabályok teljes körű és megfelelő végrehajtása, és az egyértelmű, átfogó és sokoldalú mutatók ehhez fontos hozzájárulást tesznek; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a végrehajtásra vonatkozó célkitűzések nem mindig teljesülnek; kéri különösen a szolgáltatási irányelv teljes körű és megfelelő végrehajtását; emlékeztet a tagállamok és ágazatok között még mindig fennálló nagyfokú heterogenitásra; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az egységes piac előnyeinek maradéktalan kiaknázása érdekében alapvető fontosságú az egységes piacra vonatkozó jogszabályok teljes körű és megfelelő végrehajtása, és az egyértelmű, átfogó és sokoldalú mutatók ehhez fontos hozzájárulást tesznek; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a végrehajtásra vonatkozó célkitűzések nem mindig teljesülnek; kéri különösen a szolgáltatási irányelv teljes körű és megfelelő végrehajtását; emlékeztet a tagállamok és ágazatok között még mindig fennálló nagyfokú heterogenitásra;

| 31. | úgy véli, hogy a Bizottságnak a jogszabályok csökkentésére irányuló törekvése lehetővé fogja tenni, hogy nagyobb figyelmet, így több időt és alaposabb mérlegelési lehetőséget kapjanak a politikai kezdeményezések, amit az érdekelt felek részvételének fokozására lehet használni; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a Bizottságnak a jogszabályok csökkentésére irányuló törekvése lehetővé fogja tenni, hogy nagyobb figyelmet, így több időt és alaposabb mérlegelési lehetőséget kapjanak a politikai kezdeményezések, amit az érdekelt felek részvételének fokozására lehet használni;

| 32. | kiemeli, hogy a megfelelési táblázatok fontosak a megfelelő végrehajtás nyomon követéséhez; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzák létre és tegyék közzé megfelelési táblázataikat; |
| --- | --- |

32.

kiemeli, hogy a megfelelési táblázatok fontosak a megfelelő végrehajtás nyomon követéséhez; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzák létre és tegyék közzé megfelelési táblázataikat;

| 33. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által az egységes piaci intézkedéscsomagban javasolt 0,5 % célérték ellenére néhány tagállam még mindig lemaradásban van; hangsúlyozza, hogy nemcsak a nemzeti jogba történő átültetésre és végrehajtásra vonatkozó formális célok fontosak, hanem az átültetés minősége, a célok gyakorlati megvalósítása és az érintettek számára a valós életben esetlegesen ezzel járó problémák vagy kihívások is; |
| --- | --- |

33.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által az egységes piaci intézkedéscsomagban javasolt 0,5 % célérték ellenére néhány tagállam még mindig lemaradásban van; hangsúlyozza, hogy nemcsak a nemzeti jogba történő átültetésre és végrehajtásra vonatkozó formális célok fontosak, hanem az átültetés minősége, a célok gyakorlati megvalósítása és az érintettek számára a valós életben esetlegesen ezzel járó problémák vagy kihívások is;

| 34. | úgy véli, hogy a teljes körűen működő egységes piac által kínált számos előny megvalósításához a Bizottságnak és a parlamenteknek együtt kell működniük az uniós jogszabályok végrehajtása során szerzett bevált gyakorlatok és tapasztalatok tanulságainak levonásában, annak biztosítása érdekében, hogy ne hiúsuljanak meg a célok és célkitűzések a hiányos és következetlen tagállami végrehajtás miatt; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a teljes körűen működő egységes piac által kínált számos előny megvalósításához a Bizottságnak és a parlamenteknek együtt kell működniük az uniós jogszabályok végrehajtása során szerzett bevált gyakorlatok és tapasztalatok tanulságainak levonásában, annak biztosítása érdekében, hogy ne hiúsuljanak meg a célok és célkitűzések a hiányos és következetlen tagállami végrehajtás miatt;

| 35. | úgy véli, hogy nagyon átláthatóságra van szükség a túlszabályozás terén, és szigorúbb intézkedésekre van szükség a túlszabályozás eseteinek azonosítására, amelyek problémát jelentenek az uniós szinten született jogszabályokat megérteni és alkalmazni kívánó polgárok és vállalkozások számára; felhívja a tagállamokat, hogy a végrehajtási dokumentumokban tegyék egyértelművé és határozzák meg, hogy mely szabályok következnek uniós jogszabályokból és melyek nemzeti követelményekből; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy szigorúbb szabályokat fogadhassanak el, amennyiben az uniós jog csak minimális harmonizációt biztosít; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy nagyon átláthatóságra van szükség a túlszabályozás terén, és szigorúbb intézkedésekre van szükség a túlszabályozás eseteinek azonosítására, amelyek problémát jelentenek az uniós szinten született jogszabályokat megérteni és alkalmazni kívánó polgárok és vállalkozások számára; felhívja a tagállamokat, hogy a végrehajtási dokumentumokban tegyék egyértelművé és határozzák meg, hogy mely szabályok következnek uniós jogszabályokból és melyek nemzeti követelményekből; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy szigorúbb szabályokat fogadhassanak el, amennyiben az uniós jog csak minimális harmonizációt biztosít;

Nyomon követés és problémamegoldás

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit és rendszeresen aktualizálja a szabályozásokra vonatkozó iránymutatást; különösen kéri, hogy – az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben – mihamarabb aktualizálja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására vonatkozó 2009. évi útmutatást annak érdekében, hogy az megfeleljen a digitális korszak kihívásainak; sajnálatosnak tartja, hogy a szolgáltatások minősége a rangsorolás és az erőforrások hiányából fakadóan tagállamonként jelentősen eltérő; ezért uniós szinten alkalmazott irányítási keretet szorgalmaz ezen eszközök és szolgáltatások jobb működése érdekében; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit és rendszeresen aktualizálja a szabályozásokra vonatkozó iránymutatást; különösen kéri, hogy – az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben – mihamarabb aktualizálja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására vonatkozó 2009. évi útmutatást annak érdekében, hogy az megfeleljen a digitális korszak kihívásainak; sajnálatosnak tartja, hogy a szolgáltatások minősége a rangsorolás és az erőforrások hiányából fakadóan tagállamonként jelentősen eltérő; ezért uniós szinten alkalmazott irányítási keretet szorgalmaz ezen eszközök és szolgáltatások jobb működése érdekében;

| 37. | az alternatív vitarendezést és az online vitarendezést kulcsfontosságú eszközöknek tartja az áruk és szolgáltatások egységes piacának fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy ez lehetővé fogja tenni a fogyasztók és kereskedők számára, hogy bírósági eljárás nélkül, költséghatékony és egyszerű módon rendezzék vitáikat; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet ezekre a fontos eszközökre; |
| --- | --- |

37.

az alternatív vitarendezést és az online vitarendezést kulcsfontosságú eszközöknek tartja az áruk és szolgáltatások egységes piacának fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy ez lehetővé fogja tenni a fogyasztók és kereskedők számára, hogy bírósági eljárás nélkül, költséghatékony és egyszerű módon rendezzék vitáikat; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet ezekre a fontos eszközökre;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a konfliktusok megoldására szolgáló olyan jellegű egyablakos szolgáltatások, mint a SOLVIT, az ECC-Net vagy a FIN-Net, lehetővé teszik a belső piac működésének javítását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson erőforrásokat ezen eszközök jobb megismertetésére, és dolgozza ki a kiegészítő eszközöket; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a konfliktusok megoldására szolgáló olyan jellegű egyablakos szolgáltatások, mint a SOLVIT, az ECC-Net vagy a FIN-Net, lehetővé teszik a belső piac működésének javítását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson erőforrásokat ezen eszközök jobb megismertetésére, és dolgozza ki a kiegészítő eszközöket;

| 39. | üdvözli a SOLVIT és az EU Pilot projekteket, melyek célja, hogy ne kerüljön sor arra, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indít tagállamok ellen; ugyanakkor úgy véli, hogy a figyelmeztetések beérkezését követő válaszadási idő tekintetében javítani kell az EU Pilot által kínált szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a SOLVIT és az EU Pilot projekteket, melyek célja, hogy ne kerüljön sor arra, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indít tagállamok ellen; ugyanakkor úgy véli, hogy a figyelmeztetések beérkezését követő válaszadási idő tekintetében javítani kell az EU Pilot által kínált szolgáltatásokat;

| 40. | úgy véli, hogy a belső piaci információs rendszert (IMI) más egységes piaci eszközökre is ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy egy központi információs csomóponttá válhasson; rámutat, hogy ez – a legújabb bizottsági kezdeményezésekkel összhangban – megfelelne a „csakis egyszer” elvnek; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a belső piaci információs rendszert (IMI) más egységes piaci eszközökre is ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy egy központi információs csomóponttá válhasson; rámutat, hogy ez – a legújabb bizottsági kezdeményezésekkel összhangban – megfelelne a „csakis egyszer” elvnek;

| 41. | úgy véli, hogy az olyan digitális platformok, mint az egyablakos ügyintézés, az IMI és az interoperabilitási megoldásokra vonatkozó program (ISA2) fontosak az egységes piac működésének javítása szempontjából, mivel elősegítik a tagállami hatóságok közötti, határokon átnyúló információcserét; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy az olyan digitális platformok, mint az egyablakos ügyintézés, az IMI és az interoperabilitási megoldásokra vonatkozó program (ISA2) fontosak az egységes piac működésének javítása szempontjából, mivel elősegítik a tagállami hatóságok közötti, határokon átnyúló információcserét;

| 42. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az európaiak igen kevéssé tájékozottak az olyan rendelkezésre álló szolgáltatásokkal kapcsolatban, mint például az Európa Önökért, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, a fogyasztóvédelmi együttműködési szolgálat, az egyablakos ügyintézés, a SOLVIT és az az alternatív és online vitarendezés; |
| --- | --- |

42.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az európaiak igen kevéssé tájékozottak az olyan rendelkezésre álló szolgáltatásokkal kapcsolatban, mint például az Európa Önökért, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, a fogyasztóvédelmi együttműködési szolgálat, az egyablakos ügyintézés, a SOLVIT és az az alternatív és online vitarendezés;

| 43. | úgy véli, hogy az olyan szolgáltatások, mint az Európa Önökért, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, a fogyasztóvédelmi együttműködési szolgálat, az egyablakos ügyintézés, a SOLVIT, a SOLVIT plus, és az alternatív és online vitarendezés hasznos, alacsony költségű alternatívái a jogi lépéseknek; megjegyzi, hogy a fogyasztók és vállalkozások csupán 4 %-a tud az eszközökről, és jelenleg e szolgáltatások igénybevételi szintje rendkívül alacsony; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ennek a problémának a megoldása céljából továbbra is segítsék elő az ilyen eszközök népszerűsítését, ugyanakkor vizsgálják meg, hogy az eszközök által adott eredmények és válaszok megfelelőek-e a felhasználók számára; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a felhasználói elégedettség növelése érdekében erősítse az olyan különböző segítségnyújtási szolgáltatások közötti jobb együttműködést, mint az Európa Önökért és a SOLVIT; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az olyan szolgáltatások, mint az Európa Önökért, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, a fogyasztóvédelmi együttműködési szolgálat, az egyablakos ügyintézés, a SOLVIT, a SOLVIT plus, és az alternatív és online vitarendezés hasznos, alacsony költségű alternatívái a jogi lépéseknek; megjegyzi, hogy a fogyasztók és vállalkozások csupán 4 %-a tud az eszközökről, és jelenleg e szolgáltatások igénybevételi szintje rendkívül alacsony; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ennek a problémának a megoldása céljából továbbra is segítsék elő az ilyen eszközök népszerűsítését, ugyanakkor vizsgálják meg, hogy az eszközök által adott eredmények és válaszok megfelelőek-e a felhasználók számára; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a felhasználói elégedettség növelése érdekében erősítse az olyan különböző segítségnyújtási szolgáltatások közötti jobb együttműködést, mint az Európa Önökért és a SOLVIT;

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy alaposan gondolja át az e szolgáltatások közötti kölcsönhatást, és vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy a fogyasztók számára kialakított egyablakos ügyintézéssel váltja fel őket, amely során adott esetben más eszközökhöz irányítják a fogyasztót; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy alaposan gondolja át az e szolgáltatások közötti kölcsönhatást, és vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy a fogyasztók számára kialakított egyablakos ügyintézéssel váltja fel őket, amely során adott esetben más eszközökhöz irányítják a fogyasztót;

| 45. | úgy véli, hogy ennek az átgondolásnak az adott szolgáltatások jobb meghatározását kell eredményeznie, annak érdekében, hogy jobban elkülöníthetők legyenek a tevékenységek és később elkerülhetők legyenek az átfedések; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy ennek az átgondolásnak az adott szolgáltatások jobb meghatározását kell eredményeznie, annak érdekében, hogy jobban elkülöníthetők legyenek a tevékenységek és később elkerülhetők legyenek az átfedések;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki egy kommunikációs és képzési stratégiát annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és mérettől függetlenül minden vállalkozás jobban megismerje a segítségnyújtási szolgáltatásokat; e tekintetben javasolja a valamennyi segítségnyújtási szolgáltatáshoz hozzáférést nyújtó egységes portál kialakítását; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki egy kommunikációs és képzési stratégiát annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és mérettől függetlenül minden vállalkozás jobban megismerje a segítségnyújtási szolgáltatásokat; e tekintetben javasolja a valamennyi segítségnyújtási szolgáltatáshoz hozzáférést nyújtó egységes portál kialakítását;

| 47. | úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló (CPC) rendelet soron következő felülvizsgálata során teljes mértékben figyelembe kell venni azt, hogy javítani kell az információ áramlását az egységes piac különböző eszközei között; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló (CPC) rendelet soron következő felülvizsgálata során teljes mértékben figyelembe kell venni azt, hogy javítani kell az információ áramlását az egységes piac különböző eszközei között;

| 48. | kiemeli a Bizottság ún. „EU Sweeps” ellenőrző eszközének fontosságát, különös tekintettel egy jól működő digitális egységes piacra; |
| --- | --- |

48.

kiemeli a Bizottság ún. „EU Sweeps” ellenőrző eszközének fontosságát, különös tekintettel egy jól működő digitális egységes piacra;

| 49. | elismeri a Bizottság által a végrehajtás megerősítése érdekében az online környezetben indított összehangolt ellenőrző intézkedések, az ún. „EU sweep” intézkedések pozitív szerepét; úgy véli, hogy az „EU sweep” intézkedéseket az offline ágazatra is ki lehetne terjeszteni; |
| --- | --- |

49.

elismeri a Bizottság által a végrehajtás megerősítése érdekében az online környezetben indított összehangolt ellenőrző intézkedések, az ún. „EU sweep” intézkedések pozitív szerepét; úgy véli, hogy az „EU sweep” intézkedéseket az offline ágazatra is ki lehetne terjeszteni;

| 50. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az Európa Önökért portál beszámolói szerint vannak olyan területek, amelyekkel kapcsolatban rendszeresen kérdések érkeznek a jogaikat gyakorolni kívánó emberek részéről, ilyen terület például az e-kereskedelem és a képesítések elismerése; úgy véli, hogy a Bizottságnak a nemzeti és regionális szervekkel együtt válaszolnia kell erre e jogok megértésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az Európa Önökért portál beszámolói szerint vannak olyan területek, amelyekkel kapcsolatban rendszeresen kérdések érkeznek a jogaikat gyakorolni kívánó emberek részéről, ilyen terület például az e-kereskedelem és a képesítések elismerése; úgy véli, hogy a Bizottságnak a nemzeti és regionális szervekkel együtt válaszolnia kell erre e jogok megértésének előmozdítása érdekében;

| 51. | úgy véli, hogy annak teljes körű megértése érdekében, hogy valójában hogyan működnek az egységes piacra vonatkozó jogszabályok a fogyasztók és a vállalkozások szemszögéből, a végrehajtás minőségi és mennyiségi értékelése is helyénvaló, nem csupán az irányelvek formális átültetésre vonatkozó puszta adatok; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy annak teljes körű megértése érdekében, hogy valójában hogyan működnek az egységes piacra vonatkozó jogszabályok a fogyasztók és a vállalkozások szemszögéből, a végrehajtás minőségi és mennyiségi értékelése is helyénvaló, nem csupán az irányelvek formális átültetésre vonatkozó puszta adatok;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy „korai előrejelző rendszer” létrehozását, amely jelezné, hogy milyen problémák merülnek fel az uniós jog végrehajtása vagy alkalmazása során; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy „korai előrejelző rendszer” létrehozását, amely jelezné, hogy milyen problémák merülnek fel az uniós jog végrehajtása vagy alkalmazása során;

| 53. | úgy véli, hogy a fogyasztói piacok uniós szintű rendszeres vizsgálata lehetővé tenné a kialakuló trendek és a fogyasztókat és vállalkozásokat érintő veszélyek időben történő felismerését; ezzel összefüggésben kiemeli az összes érintett fél, többek között a fogyasztóvédelmi szervezetek pozitív szerepét; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a fogyasztói piacok uniós szintű rendszeres vizsgálata lehetővé tenné a kialakuló trendek és a fogyasztókat és vállalkozásokat érintő veszélyek időben történő felismerését; ezzel összefüggésben kiemeli az összes érintett fél, többek között a fogyasztóvédelmi szervezetek pozitív szerepét;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a kölcsönös elismerésről szóló 2009-es rendeletben és az építési termékekről szóló 2011-es rendeletben előirányzott termékinformációs kapcsolattartó pont teljesítményét; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a kölcsönös elismerésről szóló 2009-es rendeletben és az építési termékekről szóló 2011-es rendeletben előirányzott termékinformációs kapcsolattartó pont teljesítményét;

Érvényesítés és piacfelügyelet

| 55. | hangsúlyozza, hogy hivatalos eljárások és az adatok jobb megosztása révén megvalósított szorosabb együttműködésre van szükség az egységes piacnak a fogyasztók uniós jogszabályok kereskedők általi megsértésével kapcsolatos panaszait fogadó irányítási eszközei és a nemzeti végrehajtó testületek között; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy hivatalos eljárások és az adatok jobb megosztása révén megvalósított szorosabb együttműködésre van szükség az egységes piacnak a fogyasztók uniós jogszabályok kereskedők általi megsértésével kapcsolatos panaszait fogadó irányítási eszközei és a nemzeti végrehajtó testületek között;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje alaposan a végrehajtás és – végső soron – a kötelezettségszegési eljárások következetességét és hatékonyságát, különösen az egységes piacra vonatkozó jogszabályok tekintetében; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje alaposan a végrehajtás és – végső soron – a kötelezettségszegési eljárások következetességét és hatékonyságát, különösen az egységes piacra vonatkozó jogszabályok tekintetében;

| 57. | sajnálatosnak tartja, hogy a Parlament csak korlátozott hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettségszegési eljárást megelőző eljárásokkal és a kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos információkhoz, és e téren – a titoktartásra vonatkozó szabályok megfelelő tiszteletben tartása mellett – nagyobb átláthatóságra szólít fel; |
| --- | --- |

57.

sajnálatosnak tartja, hogy a Parlament csak korlátozott hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettségszegési eljárást megelőző eljárásokkal és a kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos információkhoz, és e téren – a titoktartásra vonatkozó szabályok megfelelő tiszteletben tartása mellett – nagyobb átláthatóságra szólít fel;

| 58. | sürgeti a Bizottságot, hogy időben és gyorsabban indítson kötelezettségszegési eljárást, ha bizonyíték áll rendelkezésre a sikertelen végrehajtás igazolására, és a problémák megoldása érdekében az olyan eszközök, mint a közvetítés – az alternatív vitarendezés, az online vitarendezés, az EU Pilot, a SOLVIT vagy egyéb, a kötelezettségszegési eljárást megelőző mechanizmusok – révén tett ésszerű erőfeszítések kudarcba fulladtak; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ugyanolyan felelősségük van az uniós jogszabályok érvényesítésében, és biztosítaniuk kell a hatékony és eredményes végrehajtást a fogyasztói érdekek érvényesítése, illetve annak érdekében, hogy Európa-szerte egyenlő versenyfeltételek mellett működhessenek a vállalkozások; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a Bizottságot, hogy időben és gyorsabban indítson kötelezettségszegési eljárást, ha bizonyíték áll rendelkezésre a sikertelen végrehajtás igazolására, és a problémák megoldása érdekében az olyan eszközök, mint a közvetítés – az alternatív vitarendezés, az online vitarendezés, az EU Pilot, a SOLVIT vagy egyéb, a kötelezettségszegési eljárást megelőző mechanizmusok – révén tett ésszerű erőfeszítések kudarcba fulladtak; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ugyanolyan felelősségük van az uniós jogszabályok érvényesítésében, és biztosítaniuk kell a hatékony és eredményes végrehajtást a fogyasztói érdekek érvényesítése, illetve annak érdekében, hogy Európa-szerte egyenlő versenyfeltételek mellett működhessenek a vállalkozások;

| 59. | kötelezettséget vállal arra, hogy gyakorolja az uniós jogszabályok érvényesítése terén betöltött szerepét, többek között a jogszabályok végrehajtásának felülvizsgálata és a Bizottság ellenőrzése révén, különösen azáltal, hogy a Parlament részt vesz a Bizottságnak konkrétan a végrehajtáshoz kapcsolódó munkaprogramokra vonatkozó éves vagy legalábbis a részletesebb jelentéstételi tevékenységében; |
| --- | --- |

59.

kötelezettséget vállal arra, hogy gyakorolja az uniós jogszabályok érvényesítése terén betöltött szerepét, többek között a jogszabályok végrehajtásának felülvizsgálata és a Bizottság ellenőrzése révén, különösen azáltal, hogy a Parlament részt vesz a Bizottságnak konkrétan a végrehajtáshoz kapcsolódó munkaprogramokra vonatkozó éves vagy legalábbis a részletesebb jelentéstételi tevékenységében;

| 60. | emlékeztet arra, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2014. február 4-i 2005/29/EK irányelv (4) végrehajtásáról szóló állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy összesítse és elemezze a tagállamok által alkalmazott szankciókra és a végrehajtási rendszerek hatékonyságára vonatkozó adatokat, különös tekintettel a végrehajtási eljárások bonyolultságára és hosszadalmasságára; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elemzések eredményeit bocsássa az Európai Parlament rendelkezésére; |
| --- | --- |

60.

emlékeztet arra, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2014. február 4-i 2005/29/EK irányelv (4) végrehajtásáról szóló állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy összesítse és elemezze a tagállamok által alkalmazott szankciókra és a végrehajtási rendszerek hatékonyságára vonatkozó adatokat, különös tekintettel a végrehajtási eljárások bonyolultságára és hosszadalmasságára; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elemzések eredményeit bocsássa az Európai Parlament rendelkezésére;

| 61. | úgy véli, hogy a piacfelügyeleti eszközöket együtt kell alkalmazni az egységes piac eszközeivel az uniós jog érvényesítésének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a piacfelügyeleti eszközöket együtt kell alkalmazni az egységes piac eszközeivel az uniós jog érvényesítésének erősítése érdekében;

| 62. | e tekintetben megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok nem minden esetben használják helyesen a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszert (ICSMS), vagy elmulasztják kellő időben megtenni a szükséges intézkedéseket; különösen hangsúlyozza, hogy javítani kell az ügyek közigazgatási szervek közötti átadását; |
| --- | --- |

62.

e tekintetben megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok nem minden esetben használják helyesen a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszert (ICSMS), vagy elmulasztják kellő időben megtenni a szükséges intézkedéseket; különösen hangsúlyozza, hogy javítani kell az ügyek közigazgatási szervek közötti átadását;

| 63. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a minták Bizottság általi 2014-es elemzése szerint az elvégzett termékvizsgálatok 60 %-ánál nem tüntették fel a származási országot, a gépészeti termékvizsgálatok 32 %-ához nem mellékeltek kockázati besorolást és a bejegyzések 5 %-a nem említette a megsértett uniós rendeletet/irányelvet; kéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy komolyan vizsgálják meg ezt a kérdést és tájékoztassák a Parlamentet a meghozott nyomonkövetési intézkedésekről; |
| --- | --- |

63.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a minták Bizottság általi 2014-es elemzése szerint az elvégzett termékvizsgálatok 60 %-ánál nem tüntették fel a származási országot, a gépészeti termékvizsgálatok 32 %-ához nem mellékeltek kockázati besorolást és a bejegyzések 5 %-a nem említette a megsértett uniós rendeletet/irányelvet; kéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy komolyan vizsgálják meg ezt a kérdést és tájékoztassák a Parlamentet a meghozott nyomonkövetési intézkedésekről;

Utólagos értékelés és felülvizsgálat

| 64. | üdvözli a rendszeres felülvizsgálati időszakot, valamint az ágazati vizsgálat REFIT program keretében való bevezetését, amelyek végső célja az uniós jogszabályok minőségének javítása és a jogszabályok egyszerűsítése kell legyen, ezáltal jobban összehangolva a polgárok és vállalkozások igényeit, különös tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozásokra; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a rendszeres felülvizsgálati időszakot, valamint az ágazati vizsgálat REFIT program keretében való bevezetését, amelyek végső célja az uniós jogszabályok minőségének javítása és a jogszabályok egyszerűsítése kell legyen, ezáltal jobban összehangolva a polgárok és vállalkozások igényeit, különös tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozásokra;

| 65. | úgy véli azonban, hogy a vizsgálatot javítani kell annak tekintetében, hogy az eddigi jogalkotási intézkedések képesek voltak-e hatékonyan hozzájárulni a cél eléréséhez, és összhangban vannak-e a jelenlegi szakpolitikai célkitűzésekkel; hangsúlyozza továbbá az átláthatóság fontosságát a REFIT-eljárás során; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az adminisztratív és a szabályozásból eredő terhek csökkentésére vonatkozó gördülő cél kitűzése kedvezően hozzájárulhat annak biztosításához, hogy a kitűzött célokat a lehető leghatékonyabb módon és úgy érjék el, hogy az a lehető legkisebb költséggel járjon az emberek és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

65.

úgy véli azonban, hogy a vizsgálatot javítani kell annak tekintetében, hogy az eddigi jogalkotási intézkedések képesek voltak-e hatékonyan hozzájárulni a cél eléréséhez, és összhangban vannak-e a jelenlegi szakpolitikai célkitűzésekkel; hangsúlyozza továbbá az átláthatóság fontosságát a REFIT-eljárás során; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az adminisztratív és a szabályozásból eredő terhek csökkentésére vonatkozó gördülő cél kitűzése kedvezően hozzájárulhat annak biztosításához, hogy a kitűzött célokat a lehető leghatékonyabb módon és úgy érjék el, hogy az a lehető legkisebb költséggel járjon az emberek és a vállalkozások számára;

| 66. | megjegyzi, hogy a szabályozás kumulatív költsége gyakran akadályt teremt az egységes piac résztvevői, különösen a kkv-k számára; üdvözli ezért a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy megvizsgálja ezt a kérdést; hangsúlyozza, hogy az ilyen vizsgálatnak a piacra való belépés akadályainak elhárítására, és valamennyi piaci résztvevő számára a tisztességes verseny biztosítására kell irányulnia; |
| --- | --- |

66.

megjegyzi, hogy a szabályozás kumulatív költsége gyakran akadályt teremt az egységes piac résztvevői, különösen a kkv-k számára; üdvözli ezért a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy megvizsgálja ezt a kérdést; hangsúlyozza, hogy az ilyen vizsgálatnak a piacra való belépés akadályainak elhárítására, és valamennyi piaci résztvevő számára a tisztességes verseny biztosítására kell irányulnia;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a politikai célkitűzések megvalósítását befolyásoló tényezők megértését – amilyenek például az egymást kiegészítő vagy egymással ellentétes uniós vagy nemzeti szinten elfogadott politikák hatása, illetve a fellépés elmaradásának hatása – a politikai döntéshozatal javítása, és végső soron a jobb egységes piaci szabályozáshoz való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a politikai célkitűzések megvalósítását befolyásoló tényezők megértését – amilyenek például az egymást kiegészítő vagy egymással ellentétes uniós vagy nemzeti szinten elfogadott politikák hatása, illetve a fellépés elmaradásának hatása – a politikai döntéshozatal javítása, és végső soron a jobb egységes piaci szabályozáshoz való hozzájárulás érdekében;

| 68. | úgy véli, hogy a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezéseket kivételes esetben fontolóra lehet venni, különösen átmeneti jelenségek esetében, amellett, hogy az intézmények kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jogszabályokat csak szükség esetén frissítik; úgy véli, hogy a biztosítékok szükséges eszközök annak garantálására, hogy a fontos jogszabályok ne évüljenek el; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezéseket kivételes esetben fontolóra lehet venni, különösen átmeneti jelenségek esetében, amellett, hogy az intézmények kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jogszabályokat csak szükség esetén frissítik; úgy véli, hogy a biztosítékok szükséges eszközök annak garantálására, hogy a fontos jogszabályok ne évüljenek el;

III.   
  Összegzés

| 69. | hangsúlyozza, hogy az egységes piaci szabályozás javítása nem az összes szabály eltávolítását, sem – például a környezetvédelmet, a biztonságot, a fogyasztóvédelmet és a társadalmi normákat érintő – szabályozásra való törekvés szintjének csökkentését jelenti, hanem a szükségtelen szabályozás és negatív hatások megszüntetését, miközben biztosítja a jogalkotás céljának elérését és olyan versenyképes szabályozási környezet megteremtését, amely támogatja a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az egységes piaci szabályozás javítása nem az összes szabály eltávolítását, sem – például a környezetvédelmet, a biztonságot, a fogyasztóvédelmet és a társadalmi normákat érintő – szabályozásra való törekvés szintjének csökkentését jelenti, hanem a szükségtelen szabályozás és negatív hatások megszüntetését, miközben biztosítja a jogalkotás céljának elérését és olyan versenyképes szabályozási környezet megteremtését, amely támogatja a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában;

| 70. | hangsúlyozza, hogy egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára, illetve nem veszélyezteti ezeket, eszköz, amely olyan munkahelyeket és növekedést hoz vissza Európába, amelyek korábban máshol valósultak volna meg; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára, illetve nem veszélyezteti ezeket, eszköz, amely olyan munkahelyeket és növekedést hoz vissza Európába, amelyek korábban máshol valósultak volna meg;

| 71. | ezért hangsúlyozza, hogy az egységes piac jobb szabályozásával kapcsolatos megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa hosszú távú növekedéséhez, és ezáltal polgárai jólétéhez. |
| --- | --- |

71.

ezért hangsúlyozza, hogy az egységes piac jobb szabályozásával kapcsolatos megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa hosszú távú növekedéséhez, és ezáltal polgárai jólétéhez.

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 24., 2016.1.22., 75. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0069.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0164.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0063.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/57

---

P8_TA(2016)0106

Az európai uniós ismeretek iskolai elsajátítása

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról (2015/2138(INI))

(2018/C 058/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. cikkére,

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a polgárok európai évéről (2013) szóló, 2012. november 21-i 1093/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgárok európai évéről (2013) szóló, 2012. november 21-i 1093/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (4),

| — | tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én elfogadott, „A polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról” című nyilatkozatra („Párizsi Nyilatkozat”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én elfogadott, „A polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról” című nyilatkozatra („Párizsi Nyilatkozat”),

| — | tekintettel a Tanácsnak az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről szóló, 2009. május 12-i következtetéseire („Oktatás és képzés 2020”) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről szóló, 2009. május 12-i következtetéseire („Oktatás és képzés 2020”) (5),

| — | tekintettel az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. szeptember 14-i, az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram végrehajtásának 2016-os éves munkaprogramja elfogadásáról szóló végrehajtási határozatára (C(2015)6151), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. szeptember 14-i, az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram végrehajtásának 2016-os éves munkaprogramja elfogadásáról szóló végrehajtási határozatára (C(2015)6151),

| — | tekintettel a Tanács a tanulási célú mobilitás referenciaértékéről szóló 2011. november 28–29-i következtetéseire (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a tanulási célú mobilitás referenciaértékéről szóló 2011. november 28–29-i következtetéseire (6),

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429),

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 27-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 27-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200),

| — | tekintettel az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i tanácsi állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i tanácsi állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (8),

| — | tekintettel az 1993-ra előirányozott oktatási és képzési politikájáról szóló, 1992. május 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993-ra előirányozott oktatási és képzési politikájáról szóló, 1992. május 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az iskolai tanterveknek az európai dimenzió beépítését célzó megfelelő támogató intézkedések biztosításával történő kiegészítésére irányuló kezdeményezésekről szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az iskolai tanterveknek az európai dimenzió beépítését célzó megfelelő támogató intézkedések biztosításával történő kiegészítésére irányuló kezdeményezésekről szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0021/2016),

| A. | mivel az oktatás alapvető emberi jog és közjó, amelynek mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

A.

mivel az oktatás alapvető emberi jog és közjó, amelynek mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie;

| B. | mivel az oktatás legfontosabb szerepe, hogy teljesen tudatos polgárokat formáljon, ennélfogva túlmutat az uniós és nemzeti stratégiák gazdasági célkitűzéseinek teljesítésén; |
| --- | --- |

B.

mivel az oktatás legfontosabb szerepe, hogy teljesen tudatos polgárokat formáljon, ennélfogva túlmutat az uniós és nemzeti stratégiák gazdasági célkitűzéseinek teljesítésén;

| C. | mivel az oktatás egyik célja, hogy az egyéneket felkészítse az egyre összetettebb, nagyobb igényeket támasztó, egyre inkább multikulturálissá váló és integráltabb társadalmakban való életre és aktív polgári szerepvállalásra; |
| --- | --- |

C.

mivel az oktatás egyik célja, hogy az egyéneket felkészítse az egyre összetettebb, nagyobb igényeket támasztó, egyre inkább multikulturálissá váló és integráltabb társadalmakban való életre és aktív polgári szerepvállalásra;

| D. | mivel az Eurobarométer egy 2014-es közvélemény-kutatása szerint az uniós polgárok 44 %-a úgy érzi, hogy korlátozottak az EU működésével kapcsolatos ismeretei, 52 %-uk pedig úgy véli, hogy véleménye nem számít az Unióban (12); |
| --- | --- |

D.

mivel az Eurobarométer egy 2014-es közvélemény-kutatása szerint az uniós polgárok 44 %-a úgy érzi, hogy korlátozottak az EU működésével kapcsolatos ismeretei, 52 %-uk pedig úgy véli, hogy véleménye nem számít az Unióban (12);

| E. | mivel az uniós polgárok csupán 42,61 %-a és a 18–24 éves korosztály csupán 27,8 %-a szavazott a legutóbbi európai parlamenti választásokon, ami 1979 óta a legalacsonyabb részvételi arány (13); |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós polgárok csupán 42,61 %-a és a 18–24 éves korosztály csupán 27,8 %-a szavazott a legutóbbi európai parlamenti választásokon, ami 1979 óta a legalacsonyabb részvételi arány (13);

| F. | mivel az Unióval kapcsolatos ismeretek hiányossága, valamint az Unió konkrét hozzáadott értékének nem megfelelő megértése demokratikus deficit érzését keltheti, és az euroszkepticizmus tagállamokban és tagjelölt országokban való elterjedéséhez vezethet; mivel az európai polgárok véleménye és az uniós intézmények közötti, egyre növekvő szakadék megszüntetése érdekében foglalkozni kell a demokratikus deficittel; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unióval kapcsolatos ismeretek hiányossága, valamint az Unió konkrét hozzáadott értékének nem megfelelő megértése demokratikus deficit érzését keltheti, és az euroszkepticizmus tagállamokban és tagjelölt országokban való elterjedéséhez vezethet; mivel az európai polgárok véleménye és az uniós intézmények közötti, egyre növekvő szakadék megszüntetése érdekében foglalkozni kell a demokratikus deficittel;

| G. | mivel az Eurobarométer 2015. évi 437. sz. tematikus felmérése szerint az európaiak nagy többsége egyetért abban, hogy a tanóráknak és a tananyagnak információt kell tartalmazniuk a sokféleségről a vallás vagy meggyőződés, az etnikai származás, a szexuális irányultság és a nemi identitás tekintetében (14); |
| --- | --- |

G.

mivel az Eurobarométer 2015. évi 437. sz. tematikus felmérése szerint az európaiak nagy többsége egyetért abban, hogy a tanóráknak és a tananyagnak információt kell tartalmazniuk a sokféleségről a vallás vagy meggyőződés, az etnikai származás, a szexuális irányultság és a nemi identitás tekintetében (14);

| H. | mivel az európai politikák előnyeivel, például a személyek és szolgáltatások Unión belüli szabad mozgásával és az uniós mobilitási programokkal kapcsolatos fokozott tudatosság hozzájárulhat a közösségi szellem és az Unióhoz tartozás tudatának megteremtéséhez, valamint a multikulturális és multinacionális társadalmak elfogadásához; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai politikák előnyeivel, például a személyek és szolgáltatások Unión belüli szabad mozgásával és az uniós mobilitási programokkal kapcsolatos fokozott tudatosság hozzájárulhat a közösségi szellem és az Unióhoz tartozás tudatának megteremtéséhez, valamint a multikulturális és multinacionális társadalmak elfogadásához;

| I. | mivel a sikeres oktatási rendszerek és tantervek, valamint az európaiaknak az uniós politikai döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos nagyobb mértékű befolyása és részvétele nagyobb érdeklődést tudna kiváltani az uniós ügyek iránt, és megteremthetné a megértés és az összetartozás érzését, ugyanakkor hozzájárulhatna a társadalmi különbségek, a kulturális szegregáció és a megfosztottság érzésének kezeléséhez; |
| --- | --- |

I.

mivel a sikeres oktatási rendszerek és tantervek, valamint az európaiaknak az uniós politikai döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos nagyobb mértékű befolyása és részvétele nagyobb érdeklődést tudna kiváltani az uniós ügyek iránt, és megteremthetné a megértés és az összetartozás érzését, ugyanakkor hozzájárulhatna a társadalmi különbségek, a kulturális szegregáció és a megfosztottság érzésének kezeléséhez;

| J. | mivel a tagállamok többségének tantervei és tanárképző programjai már integrálták az európai uniós ismeretek elsajátítását; mivel e téren a tagállamokon belüli és az egyes tagállamok közötti különbségek továbbra is fennállnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok többségének tantervei és tanárképző programjai már integrálták az európai uniós ismeretek elsajátítását; mivel e téren a tagállamokon belüli és az egyes tagállamok közötti különbségek továbbra is fennállnak;

| K. | mivel néhány tagállamban a különböző oktatási szinteken és a kötelező oktatás különféle tárgyai keretében ugyan általánosságban tanítják az uniós témákat, ezek a tanárok által követendő tantervnek csupán kis részét teszik ki; |
| --- | --- |

K.

mivel néhány tagállamban a különböző oktatási szinteken és a kötelező oktatás különféle tárgyai keretében ugyan általánosságban tanítják az uniós témákat, ezek a tanárok által követendő tantervnek csupán kis részét teszik ki;

| L. | mivel az alap- és továbbképzés révén tovább kell fejleszteni és frissíteni kell a tanárok és az oktatási személyzet más tagjainak uniós ismereteit és készségeit, és mivel ezzel összefüggésben az oktatási intézményeknek és a tanároknak hathatós, személyre szabott és a sajátos szükségleteikhez igazított segítségre van szükségük; |
| --- | --- |

L.

mivel az alap- és továbbképzés révén tovább kell fejleszteni és frissíteni kell a tanárok és az oktatási személyzet más tagjainak uniós ismereteit és készségeit, és mivel ezzel összefüggésben az oktatási intézményeknek és a tanároknak hathatós, személyre szabott és a sajátos szükségleteikhez igazított segítségre van szükségük;

| M. | mivel az ICF GHK tanácsadó cég által az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság számára készített, „Learning Europe at school” [Az európai uniós ismeretek iskolai elsajátítása] című tanulmány (15) szerint elsősorban a felsőoktatáson kívüli intézmények és szövetségek vesznek részt az uniós témákkal kapcsolatos tanárképzésben; |
| --- | --- |

M.

mivel az ICF GHK tanácsadó cég által az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság számára készített, „Learning Europe at school” [Az európai uniós ismeretek iskolai elsajátítása] című tanulmány (15) szerint elsősorban a felsőoktatáson kívüli intézmények és szövetségek vesznek részt az uniós témákkal kapcsolatos tanárképzésben;

| N. | mivel az Európai Bizottságnak az Erasmus program hatásairól készített és 2014-ben közzétett tanulmánya rámutat az oktatási mobilitás, valamint a tanulmányok nemzetközivé tételének pozitív hatásaira, amelyek nem csupán a tanmenetek és a foglalkoztathatóság szintjén jelentkeznek, hanem hozzájárulnak az Európával kapcsolatos ismeretek elmélyítéséhez, az európai polgári tudat és az Európával kapcsolatos pozitív hozzáállás kialakulásához, valamint az európai parlamenti választásokon való részvétel fokozásához; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Bizottságnak az Erasmus program hatásairól készített és 2014-ben közzétett tanulmánya rámutat az oktatási mobilitás, valamint a tanulmányok nemzetközivé tételének pozitív hatásaira, amelyek nem csupán a tanmenetek és a foglalkoztathatóság szintjén jelentkeznek, hanem hozzájárulnak az Európával kapcsolatos ismeretek elmélyítéséhez, az európai polgári tudat és az Európával kapcsolatos pozitív hozzáállás kialakulásához, valamint az európai parlamenti választásokon való részvétel fokozásához;

Európai dimenzió az oktatásban

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai dimenziónak az oktatás különböző területein, szintjein és formáin keresztül betöltött szerepe egyre jelentősebb, valamint hangsúlyozza a koncepció széles körű és elmélyült, oly módon történő megértésének szükségességét, amely figyelembe veszi annak összetett, dinamikus és sokrétű természetét, és amelynek az európai uniós ismeretek iskolai elsajátítása kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai dimenziónak az oktatás különböző területein, szintjein és formáin keresztül betöltött szerepe egyre jelentősebb, valamint hangsúlyozza a koncepció széles körű és elmélyült, oly módon történő megértésének szükségességét, amely figyelembe veszi annak összetett, dinamikus és sokrétű természetét, és amelynek az európai uniós ismeretek iskolai elsajátítása kulcsfontosságú eleme;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az oktatás európai dimenziója elengedhetetlen ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót és ismét szorosabb legyen a kapcsolatuk az Unióval, illetve hozzájárulhat az EUSZ 2. cikkében meghatározott értékek szerepének elmélyítéséhez, valamint az Unió hangjának hallhatóbbá tételéhez egy kölcsönös függőségek jellemezte világban; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az oktatás európai dimenziója elengedhetetlen ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót és ismét szorosabb legyen a kapcsolatuk az Unióval, illetve hozzájárulhat az EUSZ 2. cikkében meghatározott értékek szerepének elmélyítéséhez, valamint az Unió hangjának hallhatóbbá tételéhez egy kölcsönös függőségek jellemezte világban;

| 3. | hangsúlyozza, hogy szükség van az Európai Unió alapvető értékeinek megértésére és az azokhoz való ragaszkodás előmozdítására; rámutat arra, hogy az Unió és tagállamai közös történelmének és értékeinek ismerete és megértése kulcsfontosságú a kölcsönös megértéshez, a békés együttéléshez, a toleranciához és a szolidaritáshoz, valamint az Európai Unió alapelveinek megértéséhez is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy szükség van az Európai Unió alapvető értékeinek megértésére és az azokhoz való ragaszkodás előmozdítására; rámutat arra, hogy az Unió és tagállamai közös történelmének és értékeinek ismerete és megértése kulcsfontosságú a kölcsönös megértéshez, a békés együttéléshez, a toleranciához és a szolidaritáshoz, valamint az Európai Unió alapelveinek megértéséhez is;

| 4. | rámutat arra, hogy növelni kell az Európai Unió láthatóságát az oktatási anyagokban és a tanterven kívüli tevékenységekben, és jobban kell integrálni azokba, tekintettel a polgárok mindennapi életére gyakorolt hatására; úgy véli, hogy az Unióhoz kifejezetten kötődő tartalmak jelentős hozzáadott értéket biztosíthatnak az iskolai tantervek, valamint a tanulók személyes fejlődése és gyarapodása számára; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy növelni kell az Európai Unió láthatóságát az oktatási anyagokban és a tanterven kívüli tevékenységekben, és jobban kell integrálni azokba, tekintettel a polgárok mindennapi életére gyakorolt hatására; úgy véli, hogy az Unióhoz kifejezetten kötődő tartalmak jelentős hozzáadott értéket biztosíthatnak az iskolai tantervek, valamint a tanulók személyes fejlődése és gyarapodása számára;

| 5. | hangsúlyozza a tanulók szintjéhez, igényeihez és érdeklődéséhez igazított, aktív és részvételen alapuló oktatási módszerek alkalmazásának, valamint az információs és kommunikációs technológiák és a média – többek között a közösségi média – által kínált lehetőségek teljes kiaknázásának szükségességét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a tanulók szintjéhez, igényeihez és érdeklődéséhez igazított, aktív és részvételen alapuló oktatási módszerek alkalmazásának, valamint az információs és kommunikációs technológiák és a média – többek között a közösségi média – által kínált lehetőségek teljes kiaknázásának szükségességét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az oktatás uniós dimenziójának nem csupán azt kell lehetővé tennie a tanulók számára, hogy ismereteket sajátítsanak el, valamint európai identitást és az uniós polgársággal összefüggő kompetenciákat alakítsanak ki, hanem azt is, hogy kritikus véleményt formáljanak az Unióról, többek között azáltal, hogy megismerik az Uniónak a jogállamiságon és az emberi jogokon alapuló alapvető értékeit, az uniós döntéshozatali folyamatokat és azok hatását saját országukra és annak demokratikus részvételére; ösztönzi az Európai Ifjúsági Parlament szerepjátékainak alkalmazását annak elősegítése érdekében, hogy a gyermekek és a tanulók megértsék az európai folyamatokat, és tájékozottabbak legyenek az európai kérdésekben; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az oktatás uniós dimenziójának nem csupán azt kell lehetővé tennie a tanulók számára, hogy ismereteket sajátítsanak el, valamint európai identitást és az uniós polgársággal összefüggő kompetenciákat alakítsanak ki, hanem azt is, hogy kritikus véleményt formáljanak az Unióról, többek között azáltal, hogy megismerik az Uniónak a jogállamiságon és az emberi jogokon alapuló alapvető értékeit, az uniós döntéshozatali folyamatokat és azok hatását saját országukra és annak demokratikus részvételére; ösztönzi az Európai Ifjúsági Parlament szerepjátékainak alkalmazását annak elősegítése érdekében, hogy a gyermekek és a tanulók megértsék az európai folyamatokat, és tájékozottabbak legyenek az európai kérdésekben;

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Uniót annak tagállamai formálták egyedülálló történelmükkel és kultúrájukkal, és hogy az Unió fejlődése továbbra is elválaszthatatlanul összekapcsolódik a tagállamaival; kiemeli ugyanakkor a különböző kultúrák hozzájárulását az európai társadalmakhoz és örökséghez; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Uniót annak tagállamai formálták egyedülálló történelmükkel és kultúrájukkal, és hogy az Unió fejlődése továbbra is elválaszthatatlanul összekapcsolódik a tagállamaival; kiemeli ugyanakkor a különböző kultúrák hozzájárulását az európai társadalmakhoz és örökséghez;

| 8. | megjegyzi, hogy az Unió jelentős hatást gyakorol tagállamaira, és hogy az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításának tükröznie kell a tagállamoknak az Unió fejlődésében betöltött szerepét és az Unió nemzeti szintű fejleményekre gyakorolt hatását egyaránt; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az Unió jelentős hatást gyakorol tagállamaira, és hogy az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításának tükröznie kell a tagállamoknak az Unió fejlődésében betöltött szerepét és az Unió nemzeti szintű fejleményekre gyakorolt hatását egyaránt;

| 9. | rámutat arra, hogy a tagállamoknak és az Uniónak a társadalmi befogadás és az európai és nemzetközi szolidaritás alapvető európai értékeinek gyakorlati megvalósításával példát kell mutatniuk az európai uniós ismeretek iskolai oktatásában és elsajátításában érintett összes szereplőnek; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a tagállamoknak és az Uniónak a társadalmi befogadás és az európai és nemzetközi szolidaritás alapvető európai értékeinek gyakorlati megvalósításával példát kell mutatniuk az európai uniós ismeretek iskolai oktatásában és elsajátításában érintett összes szereplőnek;

| 10. | emlékeztet arra, hogy biztosítani, erősíteni és bővíteni kell a tanárok és nevelők kezdeti és folyamatos szakmai, valamint egész életen át tartó továbbképzési lehetőségeit, továbbá megfelelő támogatást és forrásokat kell biztosítani számukra annak érdekében, hogy be tudják építeni az uniós dimenziót az oktatásukba, különös tekintettel a történelemre és az állampolgári ismeretekre, valamint hogy tanulóközpontú stratégiákat valósíthassanak meg, illetve a tanulók igényeihez igazíthassák tanítási módszereiket; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy biztosítani, erősíteni és bővíteni kell a tanárok és nevelők kezdeti és folyamatos szakmai, valamint egész életen át tartó továbbképzési lehetőségeit, továbbá megfelelő támogatást és forrásokat kell biztosítani számukra annak érdekében, hogy be tudják építeni az uniós dimenziót az oktatásukba, különös tekintettel a történelemre és az állampolgári ismeretekre, valamint hogy tanulóközpontú stratégiákat valósíthassanak meg, illetve a tanulók igényeihez igazíthassák tanítási módszereiket;

| 11. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani és ösztönözni kell az oktatók többnyelvű és interkulturális kompetenciáit, valamint mobilitási lehetőségeit, az egymástól tanulást és a bevált gyakorlatok tantestületek közötti cseréjét, például európai szintű szemináriumok szervezése révén; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani és ösztönözni kell az oktatók többnyelvű és interkulturális kompetenciáit, valamint mobilitási lehetőségeit, az egymástól tanulást és a bevált gyakorlatok tantestületek közötti cseréjét, például európai szintű szemináriumok szervezése révén;

| 12. | hangsúlyozza az egyetemek szerepét a magasan képzett és motivált tanárok és nevelők felkészítésében és képzésében; szorgalmazza a tagállamok arra irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatos intézkedéseinek ösztönzését és támogatását, hogy az egyetemeken lehetőségeket biztosítsanak szakképző tanfolyamokra, amelyek a beiratkozott hallgatók, valamint a gyakorló tanárok és nevelők számára is nyitottak és hozzáférhetők; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza az egyetemek szerepét a magasan képzett és motivált tanárok és nevelők felkészítésében és képzésében; szorgalmazza a tagállamok arra irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatos intézkedéseinek ösztönzését és támogatását, hogy az egyetemeken lehetőségeket biztosítsanak szakképző tanfolyamokra, amelyek a beiratkozott hallgatók, valamint a gyakorló tanárok és nevelők számára is nyitottak és hozzáférhetők;

| 13. | hangsúlyozza a történelemoktatással kapcsolatos európai megközelítés fontosságát és a benne rejlő lehetőségeket – szem előtt tartva a kérdésben a tagállami hatáskört –, mivel bizonyos történelmi események meghatározóak voltak az európai eszme és értékek kialakulásában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a történettudományi társaságokat és a történettudományi kutatóközpontokat, ezzel felhívva a figyelmet azok európai történelemmel kapcsolatos tudományos tevékenységére, valamint az iskolai tanárok továbbképzésében játszott szerepére; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a történelemoktatással kapcsolatos európai megközelítés fontosságát és a benne rejlő lehetőségeket – szem előtt tartva a kérdésben a tagállami hatáskört –, mivel bizonyos történelmi események meghatározóak voltak az európai eszme és értékek kialakulásában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a történettudományi társaságokat és a történettudományi kutatóközpontokat, ezzel felhívva a figyelmet azok európai történelemmel kapcsolatos tudományos tevékenységére, valamint az iskolai tanárok továbbképzésében játszott szerepére;

| 14. | szorgalmazza, hogy az Európai Történelem Háza az oktatás valamennyi szintjén alakítson ki olyan speciális programokat, eszközöket és tevékenységeket elsősorban a diákok és a tanárok számára, amelyek meggyőző narratívát dolgoznak ki az európai integrációról és az Unió alapvető értékeiről; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza, hogy az Európai Történelem Háza az oktatás valamennyi szintjén alakítson ki olyan speciális programokat, eszközöket és tevékenységeket elsősorban a diákok és a tanárok számára, amelyek meggyőző narratívát dolgoznak ki az európai integrációról és az Unió alapvető értékeiről;

| 15. | szorgalmazza az európai polgárság, valamint az állampolgári ismeretek oktatásának sürgős megújítását és megerősítését a jelenlegi és a csatlakozni kívánó tagállamokban egyaránt, hogy a tanulókat az életkoruknak megfelelő módon tudással, értékekkel, készségekkel és kompetenciákkal lehessen felruházni, képessé lehessen tenni őket a kritikai gondolkodásra és a megalapozott és kiegyensúlyozott véleményformálásra, demokratikus jogaik és kötelezettségeik – például szavazati joguk – gyakorlására, a sokféleség értékelésére, a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd ösztönzésére, valamint arra, hogy aktív és felelős polgárokká váljanak; |
| --- | --- |

15.

szorgalmazza az európai polgárság, valamint az állampolgári ismeretek oktatásának sürgős megújítását és megerősítését a jelenlegi és a csatlakozni kívánó tagállamokban egyaránt, hogy a tanulókat az életkoruknak megfelelő módon tudással, értékekkel, készségekkel és kompetenciákkal lehessen felruházni, képessé lehessen tenni őket a kritikai gondolkodásra és a megalapozott és kiegyensúlyozott véleményformálásra, demokratikus jogaik és kötelezettségeik – például szavazati joguk – gyakorlására, a sokféleség értékelésére, a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd ösztönzésére, valamint arra, hogy aktív és felelős polgárokká váljanak;

| 16. | rámutat arra, hogy az iskolai igazgatásban való fokozottabb tanulói és szülői részvétel hozzájárulhat a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a fenntartható részvételi demokrácia és uniós polgárság megerősítéséhez, valamint a különböző szereplők közötti bizalom és együttműködés elősegítéséhez; felszólítja az oktatási intézményeket, hogy vezessék be a demokratikus igazgatást, és növeljék annak hatókörét azáltal is, hogy a hallgatói képviseletek véleménye nagyobb súllyal esik latba, hiszen a demokráciát megtanulni és megtapasztalni egyaránt szükséges; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy az iskolai igazgatásban való fokozottabb tanulói és szülői részvétel hozzájárulhat a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a fenntartható részvételi demokrácia és uniós polgárság megerősítéséhez, valamint a különböző szereplők közötti bizalom és együttműködés elősegítéséhez; felszólítja az oktatási intézményeket, hogy vezessék be a demokratikus igazgatást, és növeljék annak hatókörét azáltal is, hogy a hallgatói képviseletek véleménye nagyobb súllyal esik latba, hiszen a demokráciát megtanulni és megtapasztalni egyaránt szükséges;

| 17. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a tanárok és tanulók motivációját és lehetőségeit arra, hogy saját személyes tapasztalataik alapján többet tudjanak meg az Unióról – például külföldi iskolai látogatások, az európai intézményekhez történő látogatások, az uniós tisztviselőkkel való kapcsolatok, a tanulók számára az uniós intézményekben biztosított gyakornoki lehetőségek és a médiaoktatás, úgymint az Európai Ifjúsági Portál révén –, teljes mértékben kihasználva az új információs és kommunikációs technológiákat és nyitott oktatási segédanyagokat; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy növelni kell a tanárok és tanulók motivációját és lehetőségeit arra, hogy saját személyes tapasztalataik alapján többet tudjanak meg az Unióról – például külföldi iskolai látogatások, az európai intézményekhez történő látogatások, az uniós tisztviselőkkel való kapcsolatok, a tanulók számára az uniós intézményekben biztosított gyakornoki lehetőségek és a médiaoktatás, úgymint az Európai Ifjúsági Portál révén –, teljes mértékben kihasználva az új információs és kommunikációs technológiákat és nyitott oktatási segédanyagokat;

| 18. | szorgalmazza a digitális technológiák által nyújtott lehetőségek teljes mértékű kihasználását a határokon átnyúló oktatás digitális tanfolyamok és videokonferenciák segítségével történő továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy a tanulók megismerhessenek más nézőpontokat és megközelítéseket tantárgyaikkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

szorgalmazza a digitális technológiák által nyújtott lehetőségek teljes mértékű kihasználását a határokon átnyúló oktatás digitális tanfolyamok és videokonferenciák segítségével történő továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy a tanulók megismerhessenek más nézőpontokat és megközelítéseket tantárgyaikkal kapcsolatban;

| 19. | kiemeli, hogy az idegennyelv-tanulás döntő szerepet játszhat az interkulturális tudatosság növelésében és annak biztosításában, hogy az emberek rendelkezzenek az egyre összetettebb és egyre inkább globalizált világban az élethez és munkavégzéshez szükséges készségekkel; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy az idegennyelv-tanulás döntő szerepet játszhat az interkulturális tudatosság növelésében és annak biztosításában, hogy az emberek rendelkezzenek az egyre összetettebb és egyre inkább globalizált világban az élethez és munkavégzéshez szükséges készségekkel;

| 20. | kiemeli a nem formális és informális oktatás, például az ifjúsági munka, az önkéntesség, valamint a generációk közötti, családon belüli és felnőttoktatás, illetve a sport mint pedagógiai eszköz elengedhetetlen szerepét a szociális és polgári készségek, kompetenciák és viselkedésmódok fejlesztésében, valamint a felelős és aktív európai polgárok nevelésében; hangsúlyozza az ilyen kompetenciák formális tanulás keretében történő elismerésének és érvényesítésének, valamint a formális, nem formális és informális tanulási formák közötti szorosabb kapcsolatok kialakításának szükségességét; |
| --- | --- |

20.

kiemeli a nem formális és informális oktatás, például az ifjúsági munka, az önkéntesség, valamint a generációk közötti, családon belüli és felnőttoktatás, illetve a sport mint pedagógiai eszköz elengedhetetlen szerepét a szociális és polgári készségek, kompetenciák és viselkedésmódok fejlesztésében, valamint a felelős és aktív európai polgárok nevelésében; hangsúlyozza az ilyen kompetenciák formális tanulás keretében történő elismerésének és érvényesítésének, valamint a formális, nem formális és informális tanulási formák közötti szorosabb kapcsolatok kialakításának szükségességét;

| 21. | szorgalmazza az oktatás olyan interkulturális megközelítésének alkalmazását, amely a különböző kultúrák kölcsönös ismeretére és a mindenki által elfogadott közös értékek kialakítására alapozva képes a bevándorló tanulók tényleges iskolai integrációjának elősegítésére; |
| --- | --- |

21.

szorgalmazza az oktatás olyan interkulturális megközelítésének alkalmazását, amely a különböző kultúrák kölcsönös ismeretére és a mindenki által elfogadott közös értékek kialakítására alapozva képes a bevándorló tanulók tényleges iskolai integrációjának elősegítésére;

Az Unió szerepe

| 22. | ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az oktatás uniós dimenziójának, valamint az oktatásban részt vevők mobilitásának fejlesztésére és előmozdítására tett erőfeszítéseket, illetve hogy a legfőbb érintettek és a polgárok részére aktívan nyújtson tájékoztatást, ideértve a finanszírozási lehetőségekről szóló tájékoztatást, valamint a rendelkezésre álló tanulmányokat és jelentéseket; e tekintetben ösztönzi az új kommunikációs technológiák és a média, többek között a közösségi média alkalmazását; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az oktatás uniós dimenziójának, valamint az oktatásban részt vevők mobilitásának fejlesztésére és előmozdítására tett erőfeszítéseket, illetve hogy a legfőbb érintettek és a polgárok részére aktívan nyújtson tájékoztatást, ideértve a finanszírozási lehetőségekről szóló tájékoztatást, valamint a rendelkezésre álló tanulmányokat és jelentéseket; e tekintetben ösztönzi az új kommunikációs technológiák és a média, többek között a közösségi média alkalmazását;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson közös keretet, illetve készítsen konkrét példákat tartalmazó iránymutatást az uniós ismeretek oktatásáról, hogy elő lehessen mozdítani az Európai Unió állampolgárok számára biztosított előnyeivel kapcsolatos objektív és kritikai gondolkodást, tiszteletben tartva a tagállamok oktatás és képzés terén meglévő hatáskörét; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson közös keretet, illetve készítsen konkrét példákat tartalmazó iránymutatást az uniós ismeretek oktatásáról, hogy elő lehessen mozdítani az Európai Unió állampolgárok számára biztosított előnyeivel kapcsolatos objektív és kritikai gondolkodást, tiszteletben tartva a tagállamok oktatás és képzés terén meglévő hatáskörét;

| 24. | arra kéri a Bizottságot, hogy az ösztönözze a további kutatást azzal kapcsolatban, hogy Európa-szerte hogyan tanítják jelenleg az uniós ismereteket az iskolákban, és az hogyan jelenik meg a tantervekben és a vizsgákon, valamint arról, hogy a) a tanárok és nevelők kellőképpen hozzáférnek-e a szakmai fejlődésre és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó uniós programokhoz és tevékenységekhez, illetve a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformokhoz, és hogy b) az uniós ismeretek hatékony iskolai elsajátításának beépítését szolgáló támogatott fellépéseknek végül van-e bármilyen hatása az iskolákra; |
| --- | --- |

24.

arra kéri a Bizottságot, hogy az ösztönözze a további kutatást azzal kapcsolatban, hogy Európa-szerte hogyan tanítják jelenleg az uniós ismereteket az iskolákban, és az hogyan jelenik meg a tantervekben és a vizsgákon, valamint arról, hogy a) a tanárok és nevelők kellőképpen hozzáférnek-e a szakmai fejlődésre és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó uniós programokhoz és tevékenységekhez, illetve a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformokhoz, és hogy b) az uniós ismeretek hatékony iskolai elsajátításának beépítését szolgáló támogatott fellépéseknek végül van-e bármilyen hatása az iskolákra;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze, támogassa és segítse az olyan hálózatokat, amelyek előmozdítják a nemzeti, regionális és helyi szintű uniós tanulmányokat és részt vesznek abban, csakúgy, mint a bevált gyakorlatok e hálózatok közötti, uniós szintű megvitatását, illetve hogy határozza meg a fejlesztést igénylő területeket; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze, támogassa és segítse az olyan hálózatokat, amelyek előmozdítják a nemzeti, regionális és helyi szintű uniós tanulmányokat és részt vesznek abban, csakúgy, mint a bevált gyakorlatok e hálózatok közötti, uniós szintű megvitatását, illetve hogy határozza meg a fejlesztést igénylő területeket;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a tagállamok és a tagjelölt országok között a bevált gyakorlatok cseréjét az oktatás uniós dimenziója, valamint az oktatási intézményekben a megkülönböztetés és az előítéletek elleni küzdelem terén, többek között a tananyagok, valamint a bántalmazásellenes és megkülönböztetésellenes politikák értékelésével; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a tagállamok és a tagjelölt országok között a bevált gyakorlatok cseréjét az oktatás uniós dimenziója, valamint az oktatási intézményekben a megkülönböztetés és az előítéletek elleni küzdelem terén, többek között a tananyagok, valamint a bántalmazásellenes és megkülönböztetésellenes politikák értékelésével;

| 27. | kiemeli, hogy az Erasmus+, az Európa a Polgárokért és a Kreatív Európa programok jelentős szerepet játszanak az oktatás és képzés, a nyelvi készségek, az aktív polgári szerepvállalás, a kulturális érzékenység, az interkulturális megértés és más értékes kulcs- és transzverzális készségek és kompetenciák előmozdításában; hangsúlyozza e programok jelentőségét az európai polgárság megerősítésében, valamint azt, hogy e programok számára nyújtott fokozott és megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtani, nagyobb hangsúlyt kell fektetni azok minőségi eredményeire, valamint a mobilitáshoz való szélesebb körű hozzáférésre, külön figyelmet fordítva a tanárokra és egyéb nevelőkre, a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokra, a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportokra, valamint a sajátos igényű személyekre; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy az Erasmus+, az Európa a Polgárokért és a Kreatív Európa programok jelentős szerepet játszanak az oktatás és képzés, a nyelvi készségek, az aktív polgári szerepvállalás, a kulturális érzékenység, az interkulturális megértés és más értékes kulcs- és transzverzális készségek és kompetenciák előmozdításában; hangsúlyozza e programok jelentőségét az európai polgárság megerősítésében, valamint azt, hogy e programok számára nyújtott fokozott és megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtani, nagyobb hangsúlyt kell fektetni azok minőségi eredményeire, valamint a mobilitáshoz való szélesebb körű hozzáférésre, külön figyelmet fordítva a tanárokra és egyéb nevelőkre, a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokra, a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportokra, valamint a sajátos igényű személyekre;

| 28. | emlékeztet az Erasmus+ program által kínált tevékenységek széles körére, valamint arra, hogy a program népszerű és elismert a nyilvánosság körében, különösen a tanulók tanulmányainak részét képező mobilitás miatt; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet az Erasmus+ program kevésbé ismert részeire, például az európai önkéntes szolgálatra; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet az Erasmus+ program által kínált tevékenységek széles körére, valamint arra, hogy a program népszerű és elismert a nyilvánosság körében, különösen a tanulók tanulmányainak részét képező mobilitás miatt; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet az Erasmus+ program kevésbé ismert részeire, például az európai önkéntes szolgálatra;

| 29. | üdvözli a Bizottság 2016. évi munkaprogramját az Erasmus+ program végrehajtásáért, valamint a Párizsi Nyilatkozat nyomán tett konkrét intézkedések iránti elkötelezettségét, különösen ami azokat illeti, amelyek az Erasmus+ által az aktív és demokratikus polgári szerepvállalásra, a kultúrák közötti párbeszédre, a társadalmi befogadásra és szolidaritásra gyakorolt hatás növelésére irányulnak, beleértve a civil társadalmi szervezetek számára nyújtott, az állampolgári ismeretek oktatásában betöltött kulcsfontosságú szerepükkel kapcsolatos nagyobb mértékű támogatást; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Bizottság 2016. évi munkaprogramját az Erasmus+ program végrehajtásáért, valamint a Párizsi Nyilatkozat nyomán tett konkrét intézkedések iránti elkötelezettségét, különösen ami azokat illeti, amelyek az Erasmus+ által az aktív és demokratikus polgári szerepvállalásra, a kultúrák közötti párbeszédre, a társadalmi befogadásra és szolidaritásra gyakorolt hatás növelésére irányulnak, beleértve a civil társadalmi szervezetek számára nyújtott, az állampolgári ismeretek oktatásában betöltött kulcsfontosságú szerepükkel kapcsolatos nagyobb mértékű támogatást;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse a pedagógiai szempontokat és az iskolák Jean Monnet akció keretében finanszírozott projektekkel kapcsolatos igényeinek figyelembevételét annak biztosításával, hogy az iskolák közvetlenül pályázhassanak, valamint azzal, hogy a Jean Monnet modulok finanszírozási módjával összhangban hosszabb időre, például három évre biztosítanak számukra finanszírozást; felszólítja a Bizottságot, hogy a Jean Monnet modult tegye hozzáférhetővé a tanárképző intézmények számára is, és ösztönözze ezeket az intézményeket arra, hogy azt beépítsék programjaikba; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse a pedagógiai szempontokat és az iskolák Jean Monnet akció keretében finanszírozott projektekkel kapcsolatos igényeinek figyelembevételét annak biztosításával, hogy az iskolák közvetlenül pályázhassanak, valamint azzal, hogy a Jean Monnet modulok finanszírozási módjával összhangban hosszabb időre, például három évre biztosítanak számukra finanszírozást; felszólítja a Bizottságot, hogy a Jean Monnet modult tegye hozzáférhetővé a tanárképző intézmények számára is, és ösztönözze ezeket az intézményeket arra, hogy azt beépítsék programjaikba;

| 31. | megállapítja, hogy az Unió jelenleg válságban van a demokratikus legitimitását illetően, és nemcsak azért, mert az európaiak nem tudnak eleget az uniós mechanizmusokról, hanem azért is, mert nincs beleszólásuk a döntéshozatali folyamatokba; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy visszaszerezze legitimitását, az Uniónak meg kell állítania demokratikus struktúrái hanyatlását, és újra ki kell építenie a polgárokkal való kapcsolatot; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az Unió jelenleg válságban van a demokratikus legitimitását illetően, és nemcsak azért, mert az európaiak nem tudnak eleget az uniós mechanizmusokról, hanem azért is, mert nincs beleszólásuk a döntéshozatali folyamatokba; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy visszaszerezze legitimitását, az Uniónak meg kell állítania demokratikus struktúrái hanyatlását, és újra ki kell építenie a polgárokkal való kapcsolatot;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyan hajtsa végre az „Európa a polgárokért” programot, ezzel teljesítve a demokratikus és befogadóbb társadalomra irányuló célkitűzéseket, erősítve ezáltal a polgárok döntéshozatali folyamatban való részvételét; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyan hajtsa végre az „Európa a polgárokért” programot, ezzel teljesítve a demokratikus és befogadóbb társadalomra irányuló célkitűzéseket, erősítve ezáltal a polgárok döntéshozatali folyamatban való részvételét;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg, hogy az uniós programok milyen mértékben fejlesztik a résztvevők állampolgári öntudatát és polgári részvételét; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg, hogy az uniós programok milyen mértékben fejlesztik a résztvevők állampolgári öntudatát és polgári részvételét;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és minél szélesebb körben népszerűsítse az eTwinning, az EPALE és a School Education Gateway virtuális platformokat, és hogy továbbra is támogassa és fejlessze a többi olyan digitális platformot, mint a Tanár-segéd, hogy ezáltal elősegítse a jó minőségű, könnyen használható és naprakész, az uniós oktatás szempontjából releváns és az Unió összes nyelvén rendelkezésre álló tananyagokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és minél szélesebb körben népszerűsítse az eTwinning, az EPALE és a School Education Gateway virtuális platformokat, és hogy továbbra is támogassa és fejlessze a többi olyan digitális platformot, mint a Tanár-segéd, hogy ezáltal elősegítse a jó minőségű, könnyen használható és naprakész, az uniós oktatás szempontjából releváns és az Unió összes nyelvén rendelkezésre álló tananyagokhoz való hozzáférést;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy a minőség és a megfelelőség biztosítása érdekében segítse elő, hogy a jelenleg oktató tanárok és az uniós tanulmányokra szakosodott egyetemi oktatók elvégezzék a Tanár-segéd platformon jelenleg hozzáférhető anyagok kritikus felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy a minőség és a megfelelőség biztosítása érdekében segítse elő, hogy a jelenleg oktató tanárok és az uniós tanulmányokra szakosodott egyetemi oktatók elvégezzék a Tanár-segéd platformon jelenleg hozzáférhető anyagok kritikus felülvizsgálatát;

| 36. | kiemeli az európai intézmények tájékoztatási irodáinak szerepét, és üdvözli a tagállamokkal, a nemzeti, regionális és helyi oktatási intézményekkel, ifjúsági szervezetekkel és a médiával való kapcsolatok előmozdítása iránti elkötelezettségüket, hogy közelebb hozza őket egymáshoz, és annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok megértsék az intézmények mindennapi életükben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

36.

kiemeli az európai intézmények tájékoztatási irodáinak szerepét, és üdvözli a tagállamokkal, a nemzeti, regionális és helyi oktatási intézményekkel, ifjúsági szervezetekkel és a médiával való kapcsolatok előmozdítása iránti elkötelezettségüket, hogy közelebb hozza őket egymáshoz, és annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok megértsék az intézmények mindennapi életükben betöltött szerepét;

| 37. | nyílt és közös vitára szólít fel a Bizottság és a városok, valamint a helyi és regionális hatóságok között az iskolarendszer és városi modellek közötti kapcsolatról, annak megértése érdekében, hogy napjaink Európájában milyen hatása van az interkulturális kapcsolatok különböző megközelítési módjainak; |
| --- | --- |

37.

nyílt és közös vitára szólít fel a Bizottság és a városok, valamint a helyi és regionális hatóságok között az iskolarendszer és városi modellek közötti kapcsolatról, annak megértése érdekében, hogy napjaink Európájában milyen hatása van az interkulturális kapcsolatok különböző megközelítési módjainak;

| 38. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az uniós tagjelölt országokkal való tárgyalási folyamatban minél előbb ajánlásként mozdítsa elő az uniós ismeretek iskolai elsajátítását; |
| --- | --- |

38.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az uniós tagjelölt országokkal való tárgyalási folyamatban minél előbb ajánlásként mozdítsa elő az uniós ismeretek iskolai elsajátítását;

A tagállamok szerepe

| 39. | ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák, vizsgálják felül és frissítsék az oktatási rendszerüket minden unióval kapcsolatos tantervtartalommal együtt az oktatás minden szintjén, beleértve a szakoktatást és szakképzést is, azzal a céllal, hogy az Unió minden uniós és nemzeti szintű érintett szereplőjével szoros együttműködésben megerősítsék az uniós dimenziót, ugyanakkor nyomatékosan ösztönzi a régiókat és a helyi hatóságokat ugyanerre, különösen amikor közvetlen hatáskörük van az oktatási rendszerek tekintetében; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák, vizsgálják felül és frissítsék az oktatási rendszerüket minden unióval kapcsolatos tantervtartalommal együtt az oktatás minden szintjén, beleértve a szakoktatást és szakképzést is, azzal a céllal, hogy az Unió minden uniós és nemzeti szintű érintett szereplőjével szoros együttműködésben megerősítsék az uniós dimenziót, ugyanakkor nyomatékosan ösztönzi a régiókat és a helyi hatóságokat ugyanerre, különösen amikor közvetlen hatáskörük van az oktatási rendszerek tekintetében;

| 40. | ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassanak minden arra vonatkozó lehetőséget, hogy a diákok, a tanárok és egyéb nevelők formális, nem formális és informális oktatás révén több információt kapjanak az Unióról, valamint teljes mértékben használják ki és egészítsék ki az Unió pénzügyi eszközeit, programjait és kezdeményezéseit e téren; |
| --- | --- |

40.

ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassanak minden arra vonatkozó lehetőséget, hogy a diákok, a tanárok és egyéb nevelők formális, nem formális és informális oktatás révén több információt kapjanak az Unióról, valamint teljes mértékben használják ki és egészítsék ki az Unió pénzügyi eszközeit, programjait és kezdeményezéseit e téren;

| 41. | kéri a tagállamokat, hogy tegyenek további intézkedéseket annak érdekében, hogy előmozdítsák az interkulturális, megkülönböztetéstől mentes és inkluzív oktatást, valamint az állampolgári értékeket az iskolai és egyetemi tantervekben; |
| --- | --- |

41.

kéri a tagállamokat, hogy tegyenek további intézkedéseket annak érdekében, hogy előmozdítsák az interkulturális, megkülönböztetéstől mentes és inkluzív oktatást, valamint az állampolgári értékeket az iskolai és egyetemi tantervekben;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a minőségi oktatásba történő beruházásokat – a magánszektorral fennálló partnerség fokozása révén is –, biztosítsák mindenki számára az esélyegyenlőséget, valamint hogy minden oktatási és képzési intézmény, valamint tanár és egyéb nevelő számára biztosítsák az ahhoz szükséges támogatást, hogy képesek legyenek az oktatás uniós dimenziójának fiatal korban kezdődő és az osztálytermen túlmutató megvalósítására és folyamatos fejlesztésére; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a minőségi oktatásba történő beruházásokat – a magánszektorral fennálló partnerség fokozása révén is –, biztosítsák mindenki számára az esélyegyenlőséget, valamint hogy minden oktatási és képzési intézmény, valamint tanár és egyéb nevelő számára biztosítsák az ahhoz szükséges támogatást, hogy képesek legyenek az oktatás uniós dimenziójának fiatal korban kezdődő és az osztálytermen túlmutató megvalósítására és folyamatos fejlesztésére;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy minden tanuló számára biztosítsanak egyenlő és inkluzív hozzáférést az innovatív és minőségi formális és nem formális oktatáshoz, valamint egész életen át tartó tanulási lehetőségeket; ezzel kapcsolatban felszólítja a tagállamokat, hogy fogadják el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, amely védelmet biztosítana az oktatás terén történő ilyen megkülönböztetéssel szemben; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy minden tanuló számára biztosítsanak egyenlő és inkluzív hozzáférést az innovatív és minőségi formális és nem formális oktatáshoz, valamint egész életen át tartó tanulási lehetőségeket; ezzel kapcsolatban felszólítja a tagállamokat, hogy fogadják el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, amely védelmet biztosítana az oktatás terén történő ilyen megkülönböztetéssel szemben;

| 44. | felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a migránsokat, a menekülteket és a vallási közösségeket a tisztelet légkörében zajló, és a polgári szerepvállalást kialakító folyamatokba, biztosítva a polgári és kulturális életben való részvételüket; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a migránsokat, a menekülteket és a vallási közösségeket a tisztelet légkörében zajló, és a polgári szerepvállalást kialakító folyamatokba, biztosítva a polgári és kulturális életben való részvételüket;

| 45. | felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék és segítsék elő a tanárok, az oktatási személyzet más tagjai, az ifjúsági vezetők és a szakoktatók uniós témákkal kapcsolatos minőségi képzését, többek között annak lehetővé tételével, hogy képzésük egy részét másik tagállamban folytassák, valamint gondoskodva az uniós tárgyak oktatásával kapcsolatos szakértelmük elismeréséről, például az „Európai Tanár” cím létrehozásával és támogatásával; |
| --- | --- |

45.

felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék és segítsék elő a tanárok, az oktatási személyzet más tagjai, az ifjúsági vezetők és a szakoktatók uniós témákkal kapcsolatos minőségi képzését, többek között annak lehetővé tételével, hogy képzésük egy részét másik tagállamban folytassák, valamint gondoskodva az uniós tárgyak oktatásával kapcsolatos szakértelmük elismeréséről, például az „Európai Tanár” cím létrehozásával és támogatásával;

| 46. | úgy véli, hogy a tagállamoknak az oktatási szereplőkkel egyeztetve és együttműködve törekedniük kell arra, hogy megosszák az uniós dimenzió oktatási programokba történő integrálásával kapcsolatos ötleteiket és bevált gyakorlataikat, többek között a fiatalok uniós polgárság kialakulásának folyamatára és az uniós intézményekre vonatkozó ismereteinek előmozdítása érdekében, lehetővé téve számukra, hogy úgy tekintsenek az Unióra, mint életük szerves részére, melyet képesek alakítani, és ezt el is várják tőlük; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a tagállamoknak az oktatási szereplőkkel egyeztetve és együttműködve törekedniük kell arra, hogy megosszák az uniós dimenzió oktatási programokba történő integrálásával kapcsolatos ötleteiket és bevált gyakorlataikat, többek között a fiatalok uniós polgárság kialakulásának folyamatára és az uniós intézményekre vonatkozó ismereteinek előmozdítása érdekében, lehetővé téve számukra, hogy úgy tekintsenek az Unióra, mint életük szerves részére, melyet képesek alakítani, és ezt el is várják tőlük;

| 47. | sürgeti a tagállamokat, hogy ismerjék el és támogassák a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek, különösen az ifjúsági szervezetek szerepét az uniós intézmények és az európai polgárok közötti szakadék strukturált és fenntartható módon történő áthidalásában, valamint a részvételi és a közvetlen demokrácia eszközeinek támogatásában és megerősítésében; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a tagállamokat, hogy ismerjék el és támogassák a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek, különösen az ifjúsági szervezetek szerepét az uniós intézmények és az európai polgárok közötti szakadék strukturált és fenntartható módon történő áthidalásában, valamint a részvételi és a közvetlen demokrácia eszközeinek támogatásában és megerősítésében;

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(2)  HL L 325., 2012.11.23., 1. o.

(3)  HL L 115., 2014.4.17., 3. o.

(4)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(5)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(6)  HL C 372., 2011.12.20., 31. o.

(7)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(8)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(9)  HL C 150., 1992.6.15., 366. o.

(10)  HL C 306. E, 2006.12.15., 100. o.

(11)  HL C 8. E, 2010.1.14., 12. o.

(12)  81. standard Eurobarométer-felmérés, 2014. tavasz: „Közvélemény-kutatás az Európai Unióban” (http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb81/eb81_publ_hu.pdf), 117. és 131. o.

(13)  http://www.eprs.sso.ep.parl.union.eu/lis/lisrep/13-EPRS-publications/2015/COMM_STUD_558351_UpdateReview-EN.pdf, 43–45. o.

(14)  437. sz. Eurobarométer különfelmérés, 2015: „Hátrányos megkülönböztetés az Unióban 2015-ben” (http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/PublicOpinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/68004), 100. o.

(15)  http://www.eupika.mfdps.si/Files/Learning%20Europe%20at%20School%20final%20report.pdf.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/65

---

P8_TA(2016)0107

Az Erasmus+ program és a szakoktatási és -képzési mobilitás támogatásának más eszközei

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az Erasmus+ programról és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközeiről – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából (2015/2257(INI))

(2018/C 058/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel a szakképzés terén megvalósuló megerősített együttműködésről szóló, 2002. november 30-i koppenhágai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakképzés terén megvalósuló megerősített együttműködésről szóló, 2002. november 30-i koppenhágai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1),

| — | tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2),

| — | tekintettel a Tanácsnak az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról szóló 2013. december 11-i 1288/2013/EU rendeletére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról szóló 2013. december 11-i 1288/2013/EU rendeletére (4),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás validálásáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás validálásáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (5),

| — | tekintettel a készségek és kompetenciák átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a készségek és kompetenciák átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (7),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (EQF-LLL) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (EQF-LLL) (10),

| — | tekintettel a kompetenciák elismerésére szolgáló különféle eszközökre: az európai tanúsítási keretrendszerre (CEC), az európai kreditátviteli rendszerre (ECTS), az európai szakképzési kreditrendszerre (ECVET), a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási projektjére (ESCO), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kompetenciák elismerésére szolgáló különféle eszközökre: az európai tanúsítási keretrendszerre (CEC), az európai kreditátviteli rendszerre (ECTS), az európai szakképzési kreditrendszerre (ECVET), a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási projektjére (ESCO),

| — | tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló, 2014. január 28-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló, 2014. január 28-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0030),

| — | tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a szakképzésért felelős miniszterek 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó, szakképzéssel kapcsolatos új középtávú feladatokról szóló, 2015. június 22-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakképzésért felelős miniszterek 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó, szakképzéssel kapcsolatos új középtávú feladatokról szóló, 2015. június 22-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra (8496/15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra (8496/15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0049/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0049/2016),

| A. | mivel a tanulási és képzési mobilitás fontos a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a multikulturális párbeszéd, a tolerancia, az interkulturális környezetben végzett munkához való képesség és az aktív állampolgárság szempontjából, és egyértelműen bebizonyosodott, hogy hozzájárul a magas minőségű oktatáshoz és a foglalkoztathatósághoz; |
| --- | --- |

A.

mivel a tanulási és képzési mobilitás fontos a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a multikulturális párbeszéd, a tolerancia, az interkulturális környezetben végzett munkához való képesség és az aktív állampolgárság szempontjából, és egyértelműen bebizonyosodott, hogy hozzájárul a magas minőségű oktatáshoz és a foglalkoztathatósághoz;

| B. | mivel a tanulási és képzési mobilitást még inkább fokozni kell mind a jelenlegi, mind pedig a későbbi európai uniós oktatási és képzési, foglalkoztatási, valamint kohéziós politikai programok kontextusában, |
| --- | --- |

B.

mivel a tanulási és képzési mobilitást még inkább fokozni kell mind a jelenlegi, mind pedig a későbbi európai uniós oktatási és képzési, foglalkoztatási, valamint kohéziós politikai programok kontextusában,

| C. | mivel 2002-ben az európai szakképzési miniszterek elindították a „koppenhágai folyamatot” azzal a céllal, hogy az Európán belüli szakképzés eredményességének, minőségének és vonzerejének javítása érdekében fokozzák az ezzel kapcsolatos európai együttműködést; |
| --- | --- |

C.

mivel 2002-ben az európai szakképzési miniszterek elindították a „koppenhágai folyamatot” azzal a céllal, hogy az Európán belüli szakképzés eredményességének, minőségének és vonzerejének javítása érdekében fokozzák az ezzel kapcsolatos európai együttműködést;

| D. | mivel a koppenhágai folyamat kölcsönösen elfogadott prioritásokon alapul, amelyeket rendszeres időközönként felülvizsgálnak többek között azzal a céllal, hogy az egész életen át tartó tanulással összefüggésben megkönnyítsék a mobilitást és előmozdítsák a különböző szakképzési lehetőségek kihasználását; |
| --- | --- |

D.

mivel a koppenhágai folyamat kölcsönösen elfogadott prioritásokon alapul, amelyeket rendszeres időközönként felülvizsgálnak többek között azzal a céllal, hogy az egész életen át tartó tanulással összefüggésben megkönnyítsék a mobilitást és előmozdítsák a különböző szakképzési lehetőségek kihasználását;

| E. | mivel az Eurostat szerint az uniós munkanélküliség 2014-ben a lassú fellendülés ellenére továbbra is 10,2 % maradt; mivel az Unióban az ifjúsági munkanélküliség jelenleg 22,1 %-on áll, az 55 és 64 év közötti munkavállalóknak csak 51 %-a dolgozik, míg az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányában a nemek közötti szakadék eléri a 13,6 százalékpontot; |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurostat szerint az uniós munkanélküliség 2014-ben a lassú fellendülés ellenére továbbra is 10,2 % maradt; mivel az Unióban az ifjúsági munkanélküliség jelenleg 22,1 %-on áll, az 55 és 64 év közötti munkavállalóknak csak 51 %-a dolgozik, míg az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányában a nemek közötti szakadék eléri a 13,6 százalékpontot;

| F. | mivel a nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulással összefüggő kihívások (korai iskolaelhagyás, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok elfogadhatatlanul nagy száma, a szakképzett munkaerő és a strukturális munkaerő hiánya) kezelésében, |
| --- | --- |

F.

mivel a nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulással összefüggő kihívások (korai iskolaelhagyás, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok elfogadhatatlanul nagy száma, a szakképzett munkaerő és a strukturális munkaerő hiánya) kezelésében,

| G. | mivel a munkaerőpiacon továbbra is strukturális munkaerőhiány áll fenn, amit a betöltetlen álláshelyeknek a Bizottság 2015. évi őszi gazdasági előrejelzésében közzétett magas aránya is jelez; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkaerőpiacon továbbra is strukturális munkaerőhiány áll fenn, amit a betöltetlen álláshelyeknek a Bizottság 2015. évi őszi gazdasági előrejelzésében közzétett magas aránya is jelez;

| H. | mivel a szakképzésen belül alacsonyabbak a nyelvi készségek, ezért külön ösztönzésre van szükség; |
| --- | --- |

H.

mivel a szakképzésen belül alacsonyabbak a nyelvi készségek, ezért külön ösztönzésre van szükség;

| I. | mivel újólag meg kell erősíteni azt a politikai kötelezettségvállalást, amely szerint támogatják az egész életen át tartó tanulással és szakképzéssel kapcsolatos uniós fellépéseket, mégpedig olyan mobilitási tevékenységeken keresztül, amelyek a transzverzális képességek – többek között az alkalmazkodóképesség, a tudásszomj és a tanulás elsajátítása, az interperszonális készségek és az állampolgári készségek – fejlesztésére irányulnak; |
| --- | --- |

I.

mivel újólag meg kell erősíteni azt a politikai kötelezettségvállalást, amely szerint támogatják az egész életen át tartó tanulással és szakképzéssel kapcsolatos uniós fellépéseket, mégpedig olyan mobilitási tevékenységeken keresztül, amelyek a transzverzális képességek – többek között az alkalmazkodóképesség, a tudásszomj és a tanulás elsajátítása, az interperszonális készségek és az állampolgári készségek – fejlesztésére irányulnak;

| J. | mivel a legutóbbi társadalmi-gazdasági fejlemények rámutatnak arra, hogy az élethosszig tartó tanulást és a szakoktatási és -képzési rendszereket nem elegendő csupán hatékonyabbá tenni, hanem hozzáférhetőbbé és inkluzívabbá is kell alakítani, figyelemmel a hátrányos helyzetű, különleges szükségletekkel rendelkező csoportokra; mivel az oktatáshoz való hozzáférés javítása nem mehet az oktatás minőségének rovására; |
| --- | --- |

J.

mivel a legutóbbi társadalmi-gazdasági fejlemények rámutatnak arra, hogy az élethosszig tartó tanulást és a szakoktatási és -képzési rendszereket nem elegendő csupán hatékonyabbá tenni, hanem hozzáférhetőbbé és inkluzívabbá is kell alakítani, figyelemmel a hátrányos helyzetű, különleges szükségletekkel rendelkező csoportokra; mivel az oktatáshoz való hozzáférés javítása nem mehet az oktatás minőségének rovására;

| K. | mivel az egész életen át tartó tanulás és a szakképzések során megszerezhető ismerek tekintetében döntő jelentőséggel bír a mobilitást segítő intézkedések és tevékenységek folyamatos pénzügyi támogatása, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején; |
| --- | --- |

K.

mivel az egész életen át tartó tanulás és a szakképzések során megszerezhető ismerek tekintetében döntő jelentőséggel bír a mobilitást segítő intézkedések és tevékenységek folyamatos pénzügyi támogatása, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején;

| L. | mivel a regionális és helyi szint alapvető fontosságú a mobilitás új módjainak feltárására szolgáló kezdeményezések támogatása során, a szakképzési programok és forrásaik hatékonyságának, átláthatóságának és minőségének biztosítása érdekében; mivel a fiatalok és a gyakorlati képzésben részt vevők regionális és helyi szinten támogatott szakképzési mobilitását össze kell hangolni a demokratikus és részvételen alapuló kormányzás tágabb folyamatain belül azzal a céllal, hogy kezeljék a legfontosabb társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi kérdéseket, ideértve a mikro-, illetve a kis- és középvállalkozásokat, a kezdő vállalkozásokat, a helyi közösségeket és a szociális partnereket; |
| --- | --- |

L.

mivel a regionális és helyi szint alapvető fontosságú a mobilitás új módjainak feltárására szolgáló kezdeményezések támogatása során, a szakképzési programok és forrásaik hatékonyságának, átláthatóságának és minőségének biztosítása érdekében; mivel a fiatalok és a gyakorlati képzésben részt vevők regionális és helyi szinten támogatott szakképzési mobilitását össze kell hangolni a demokratikus és részvételen alapuló kormányzás tágabb folyamatain belül azzal a céllal, hogy kezeljék a legfontosabb társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi kérdéseket, ideértve a mikro-, illetve a kis- és középvállalkozásokat, a kezdő vállalkozásokat, a helyi közösségeket és a szociális partnereket;

| M. | mivel a vállalkozóknak, a kereskedelmi és iparkamaráknak, a kézműves kamaráknak, a gazdálkodók megfelelő testületeinek, valamint a szakszervezeteknek és más érintett szociális partnereknek tevékenyen részt kell venniük a szakképzés kialakításában, szervezésében, megvalósításában és finanszírozásában, a mobilitást is beleértve; mivel a szakképzés kialakítása során figyelmet kell fordítani a szociális dimenzióra, kitérve olyan területekre, mint a tisztességes kereskedelem, a szociális vállalkozás és az alternatív üzleti modellek, mint a szövetkezetek, és az e területeken tevékeny partnerekkel közösen kell megszervezni; |
| --- | --- |

M.

mivel a vállalkozóknak, a kereskedelmi és iparkamaráknak, a kézműves kamaráknak, a gazdálkodók megfelelő testületeinek, valamint a szakszervezeteknek és más érintett szociális partnereknek tevékenyen részt kell venniük a szakképzés kialakításában, szervezésében, megvalósításában és finanszírozásában, a mobilitást is beleértve; mivel a szakképzés kialakítása során figyelmet kell fordítani a szociális dimenzióra, kitérve olyan területekre, mint a tisztességes kereskedelem, a szociális vállalkozás és az alternatív üzleti modellek, mint a szövetkezetek, és az e területeken tevékeny partnerekkel közösen kell megszervezni;

| N. | mivel jóllehet a foglalkoztathatóság javítása érdekében ösztönözni kell a fiatalok mobilitását, ez nem válhat az ifjúsági munkanélküliség problémája tekintetében előirányzott egyetlen megoldássá; |
| --- | --- |

N.

mivel jóllehet a foglalkoztathatóság javítása érdekében ösztönözni kell a fiatalok mobilitását, ez nem válhat az ifjúsági munkanélküliség problémája tekintetében előirányzott egyetlen megoldássá;

Az eredmények számbavétele és a fő kihívások meghatározása

| 1. | úgy véli, hogy az oktatás alapvető emberi jog és a közjavak egyike, amelyhez mindenki számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani; arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak minden olyan társadalmi-gazdasági korláttal, amely akadályozza a szakképzési és képzési lehetőségekhez, ezen belül is a mobilitáshoz való, mindenkit megillető egyenlő hozzáférést; tudomásul veszi, hogy bővíteni kell a meglévő programok és kezdeményezések szerepét és eredményeit a mobilitás előmozdítására a szakképzés területén a hozzáférés, a nyitottság és a befogadás terén, az oktatás személyre szabott megközelítésének kialakítása és a lemorzsolódók arányának csökkentése, valamint a hátrányos helyzetű és speciális szükségletű személyeknek az Erasmus+ mobilitási programokhoz való egyenlő hozzáférése biztosítása érdekében, ezért hangsúlyozza a rugalmas, diverzifikált és igényekhez szabott mobilitási lehetőségek szükségességét a képzés terén, a nemek közti egyenlőség figyelembe vételével, a migráns hátterűek, a gazdaságilag hátrányos helyzetben lévő családok, a távoli területeken lakó tanulók, a fogyatékossággal élők vagy egyéb különleges szükségletekkel rendelkezők számára; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az oktatás alapvető emberi jog és a közjavak egyike, amelyhez mindenki számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani; arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak minden olyan társadalmi-gazdasági korláttal, amely akadályozza a szakképzési és képzési lehetőségekhez, ezen belül is a mobilitáshoz való, mindenkit megillető egyenlő hozzáférést; tudomásul veszi, hogy bővíteni kell a meglévő programok és kezdeményezések szerepét és eredményeit a mobilitás előmozdítására a szakképzés területén a hozzáférés, a nyitottság és a befogadás terén, az oktatás személyre szabott megközelítésének kialakítása és a lemorzsolódók arányának csökkentése, valamint a hátrányos helyzetű és speciális szükségletű személyeknek az Erasmus+ mobilitási programokhoz való egyenlő hozzáférése biztosítása érdekében, ezért hangsúlyozza a rugalmas, diverzifikált és igényekhez szabott mobilitási lehetőségek szükségességét a képzés terén, a nemek közti egyenlőség figyelembe vételével, a migráns hátterűek, a gazdaságilag hátrányos helyzetben lévő családok, a távoli területeken lakó tanulók, a fogyatékossággal élők vagy egyéb különleges szükségletekkel rendelkezők számára;

| 2. | megerősíti, hogy a mobilitás és az oktatás kérdésének kezelése során szem előtt kell tartani a nemek közötti egyenlőség szempontjait, valamint figyelembe kell venni a megkülönböztetés sokféle formájától szenvedők – köztük a fogyatékkal élők, az LMBTI identitású személyek és a marginalizált közösségekből érkezők – igényeit; e tekintetben támogatja az Erasmus+ mobilitási programokba való bekapcsolódás megkönnyítését szolgáló további intézkedések meghozatalát a hátrányos helyzetű csoportok tagjai és a különleges szükségletekkel bírók számára; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a mobilitás és az oktatás kérdésének kezelése során szem előtt kell tartani a nemek közötti egyenlőség szempontjait, valamint figyelembe kell venni a megkülönböztetés sokféle formájától szenvedők – köztük a fogyatékkal élők, az LMBTI identitású személyek és a marginalizált közösségekből érkezők – igényeit; e tekintetben támogatja az Erasmus+ mobilitási programokba való bekapcsolódás megkönnyítését szolgáló további intézkedések meghozatalát a hátrányos helyzetű csoportok tagjai és a különleges szükségletekkel bírók számára;

| 3. | sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a kulcsfontosságú érdekelt feleket, hogy fokozzák a szakképzési programok láthatóságát a kulturális akadályok megszüntetése, valamint a motiváció, a tevőleges hozzáállás és a nyelvi készségek hiányának leküzdése érdekében, különösen a fiatalokat érintő munkanélküliség által leginkább sújtott területeken; úgy véli, hogy biztosítani kell, hogy ezek a programok megkülönböztetés nélkül valamennyi polgár számára elérhetőek legyenek; szorgalmazza a munkanélküliség kockázatának kitett csoportok, például a fogyatékkal élők megcélzását; szorgalmazza a szakképzéshez és képesítésekhez való hozzáférés megkönnyítését a tanulószerződéses gyakorlati képzések rugalmasságának és a rendszerek átjárhatóságának elősegítése, valamint a nem megfelelő alapkészségekkel rendelkező csoportok és az alap- vagy középszintű képesítésekkel rendelkező munkavállalóknak kínált képzési lehetőségek révén; emlékeztet, hogy az ilyen tapasztalatokhoz való hozzáféréskor figyelembe kell venni a nemek közötti egyensúlyt a szakképzési mobilitási programok nők körében történő hatékony népszerűsítése keretében; ebben a tekintetben úgy véli, hogy nagyra törő célokat kell kitűzni, az előrelépést pedig figyelemmel kell kísérni; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a kulcsfontosságú érdekelt feleket, hogy fokozzák a szakképzési programok láthatóságát a kulturális akadályok megszüntetése, valamint a motiváció, a tevőleges hozzáállás és a nyelvi készségek hiányának leküzdése érdekében, különösen a fiatalokat érintő munkanélküliség által leginkább sújtott területeken; úgy véli, hogy biztosítani kell, hogy ezek a programok megkülönböztetés nélkül valamennyi polgár számára elérhetőek legyenek; szorgalmazza a munkanélküliség kockázatának kitett csoportok, például a fogyatékkal élők megcélzását; szorgalmazza a szakképzéshez és képesítésekhez való hozzáférés megkönnyítését a tanulószerződéses gyakorlati képzések rugalmasságának és a rendszerek átjárhatóságának elősegítése, valamint a nem megfelelő alapkészségekkel rendelkező csoportok és az alap- vagy középszintű képesítésekkel rendelkező munkavállalóknak kínált képzési lehetőségek révén; emlékeztet, hogy az ilyen tapasztalatokhoz való hozzáféréskor figyelembe kell venni a nemek közötti egyensúlyt a szakképzési mobilitási programok nők körében történő hatékony népszerűsítése keretében; ebben a tekintetben úgy véli, hogy nagyra törő célokat kell kitűzni, az előrelépést pedig figyelemmel kell kísérni;

| 4. | kiemeli, hogy egyenlőtlenség áll fenn a nemek között a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatása, az ezekkel kapcsolatos készségek és az e téren megvalósuló foglalkoztatottság tekintetében az Unióban, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az Erasmus+ program mellett, és használják ezt a mechanizmust kulcsfontosságú lehetőségként arra, hogy fejlesszék a nők tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségeit növelő oktatást, így elősegítve, hogy képesek legyenek e területeken való pályaválasztásra, és csökkenjen e készségek terén a nemek közötti egyenlőtlenség; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy egyenlőtlenség áll fenn a nemek között a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatása, az ezekkel kapcsolatos készségek és az e téren megvalósuló foglalkoztatottság tekintetében az Unióban, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az Erasmus+ program mellett, és használják ezt a mechanizmust kulcsfontosságú lehetőségként arra, hogy fejlesszék a nők tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségeit növelő oktatást, így elősegítve, hogy képesek legyenek e területeken való pályaválasztásra, és csökkenjen e készségek terén a nemek közötti egyenlőtlenség;

| 5. | hangsúlyozza egy olyan közös, nemcsak a felsőoktatásra, hanem a szakképzésre is kiterjedő európai oktatási térség jelentőségét, amely a mobilitásban gyökerezik, és amely hozzájárul egy erősebb európai identitás és uniós polgárság megteremtéséhez és megerősödéséhez; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza egy olyan közös, nemcsak a felsőoktatásra, hanem a szakképzésre is kiterjedő európai oktatási térség jelentőségét, amely a mobilitásban gyökerezik, és amely hozzájárul egy erősebb európai identitás és uniós polgárság megteremtéséhez és megerősödéséhez;

| 6. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg az oktatás és képzés 2020 európai stratégia célkitűzéseinek elérésére; úgy véli, hogy a mobilitásnál figyelembe kell venni a folyamatos szakképzést, hiszen ez kulcsfontosságú a készségek és a szakmai tudás fejlesztésében és naprakésszé tételében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés a hosszú távú munkanélküliek számára a jobb foglalkoztatási kilátások elérésének kulcsa; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg az oktatás és képzés 2020 európai stratégia célkitűzéseinek elérésére; úgy véli, hogy a mobilitásnál figyelembe kell venni a folyamatos szakképzést, hiszen ez kulcsfontosságú a készségek és a szakmai tudás fejlesztésében és naprakésszé tételében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés a hosszú távú munkanélküliek számára a jobb foglalkoztatási kilátások elérésének kulcsa;

| 7. | úgy véli, hogy ennek az együttműködésnek a követelmények felülvizsgálatához kell vezetnie, annak érdekében, hogy biztosítsa azok időtartam, tartalom, készségek és tanulási eredmények tekintetében történő relevanciáját, a képzési központokban és a munkahelyeken megvalósuló mobilitás ötvözésével, valamint prioritást biztosítva a hosszabb gyakorlati időszaknak (például hat hónap) a rövid ideig tartóval szemben; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy ennek az együttműködésnek a követelmények felülvizsgálatához kell vezetnie, annak érdekében, hogy biztosítsa azok időtartam, tartalom, készségek és tanulási eredmények tekintetében történő relevanciáját, a képzési központokban és a munkahelyeken megvalósuló mobilitás ötvözésével, valamint prioritást biztosítva a hosszabb gyakorlati időszaknak (például hat hónap) a rövid ideig tartóval szemben;

| 8. | megjegyzi, hogy az Erasmus+ programra és a szakképzési programokra elkülönített európai források nincsenek arányban az említett rendszerek által kínált mobilitás potenciális kedvezményezettjei számával vagy igényeivel, ezért kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az Erasmus+ és az európai szakképzési programok tevékenységeit támogató kétoldalú megállapodásokat, így elősegítve a fiatalok nagyobb mobilitását; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az Erasmus+ programra és a szakképzési programokra elkülönített európai források nincsenek arányban az említett rendszerek által kínált mobilitás potenciális kedvezményezettjei számával vagy igényeivel, ezért kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az Erasmus+ és az európai szakképzési programok tevékenységeit támogató kétoldalú megállapodásokat, így elősegítve a fiatalok nagyobb mobilitását;

| 9. | elismeri a létező mobilitási programok és kezdeményezések fontos szerepét és eredményeit, például az Erasmus+ programon belül az 1. kulcstevékenységet, az Europass, az európai szakképzési kreditrendszert (ECVET) és az európai képesítési keretrendszert (EKKR); felhívja a Bizottságot a diákoknak szánt európai e-kártya létrehozására, amely uniós szintű tanulói jogviszonyt nyújt a mobilitás vonatkozásában, és hozzáférést biztosít a szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

9.

elismeri a létező mobilitási programok és kezdeményezések fontos szerepét és eredményeit, például az Erasmus+ programon belül az 1. kulcstevékenységet, az Europass, az európai szakképzési kreditrendszert (ECVET) és az európai képesítési keretrendszert (EKKR); felhívja a Bizottságot a diákoknak szánt európai e-kártya létrehozására, amely uniós szintű tanulói jogviszonyt nyújt a mobilitás vonatkozásában, és hozzáférést biztosít a szolgáltatásokhoz;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, és az uniós ügynökségeket, például az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (Cedefop), hogy fejlesszék a szakképzési mobilitási programokat, hogy azok valamennyi résztvevő számára hozzáadott értéket nyújtsanak a képesítések, az elismerés és a tartalom szempontjából, valamint biztosítsák a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre vonatkozó minőségi előírások bevezetését; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, és az uniós ügynökségeket, például az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (Cedefop), hogy fejlesszék a szakképzési mobilitási programokat, hogy azok valamennyi résztvevő számára hozzáadott értéket nyújtsanak a képesítések, az elismerés és a tartalom szempontjából, valamint biztosítsák a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre vonatkozó minőségi előírások bevezetését;

| 11. | rámutat, hogy a mobilitási kezdeményezések hozzájárulnak nem csak a tanulók állampolgári érzületének és európai hovatartozásának erősítéséhez, hanem képzettségük és munkalehetőségeik bővítéséhez is, különösen a problémamegoldási képességgel, tervezéssel és strukturálással összefüggő készségek, az új helyzetekkel való szembesülés és az alkalmazkodásra való képesség, a vállalkozó szellem, a vezetői képesség, a döntéshozatal, a társadalmi felelősségvállalás, készségei, idegen nyelvek ismerete, a kommunikációs készségek, valamint a foglalkoztathatóságra hatást gyakorló személyes készségek – önbizalom, motiváció, kíváncsiság, kritikus és kreatív gondolkodás, kezdeményezőkészség és asszertivitás – tekintetében; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a mobilitási kezdeményezések hozzájárulnak nem csak a tanulók állampolgári érzületének és európai hovatartozásának erősítéséhez, hanem képzettségük és munkalehetőségeik bővítéséhez is, különösen a problémamegoldási képességgel, tervezéssel és strukturálással összefüggő készségek, az új helyzetekkel való szembesülés és az alkalmazkodásra való képesség, a vállalkozó szellem, a vezetői képesség, a döntéshozatal, a társadalmi felelősségvállalás, készségei, idegen nyelvek ismerete, a kommunikációs készségek, valamint a foglalkoztathatóságra hatást gyakorló személyes készségek – önbizalom, motiváció, kíváncsiság, kritikus és kreatív gondolkodás, kezdeményezőkészség és asszertivitás – tekintetében;

| 12. | kitart amellett, hogy az Erasmus+ programon belül meg kell könnyíteni a mobilitás megvalósítását, és intézkedéseket kell tenni a pályázatok sikerességi arányának növelése, a mobilitásmenedzseléshez szükséges elektronikus eszközök egyszerűbb kialakítása és használata, a mobilitási programok hasznosságának az uniós általános és szakoktatási intézményekben végzett népszerűsítése, valamint az iskolai és felsőbb iskolai személyzet részére célzottabb tájékoztatás és képzés nyújtása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza a European SchoolNet jelentős szerepét; kéri a Bizottságot, hogy a pályázati, nyilvántartásba vételi és jelentési folyamat és a projektek megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében csökkentse az Erasmus+ projektekben részt vevő jelentkezők, valamint az azokban részt vevő küldő és fogadó vállalkozások és intézmények túlzott és túlbonyolított adminisztratív terhét; rámutat, hogy emellett az iskolákra és egyetemekre nehezedő túlzott bürokratikus terhek is gátolják a program végrehajtását; |
| --- | --- |

12.

kitart amellett, hogy az Erasmus+ programon belül meg kell könnyíteni a mobilitás megvalósítását, és intézkedéseket kell tenni a pályázatok sikerességi arányának növelése, a mobilitásmenedzseléshez szükséges elektronikus eszközök egyszerűbb kialakítása és használata, a mobilitási programok hasznosságának az uniós általános és szakoktatási intézményekben végzett népszerűsítése, valamint az iskolai és felsőbb iskolai személyzet részére célzottabb tájékoztatás és képzés nyújtása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza a European SchoolNet jelentős szerepét; kéri a Bizottságot, hogy a pályázati, nyilvántartásba vételi és jelentési folyamat és a projektek megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében csökkentse az Erasmus+ projektekben részt vevő jelentkezők, valamint az azokban részt vevő küldő és fogadó vállalkozások és intézmények túlzott és túlbonyolított adminisztratív terhét; rámutat, hogy emellett az iskolákra és egyetemekre nehezedő túlzott bürokratikus terhek is gátolják a program végrehajtását;

| 13. | kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be olyan programokat, amelyek a mobilitási programok megszervezése során csökkentik a nyelvi és kulturális akadályokat; úgy véli, hogy az ilyen programoknak alkalmasnak kell lenniük a végrehajtási folyamat értékelésére; hangsúlyozza, hogy az intézkedési programoknak különösen támogatniuk kell a fogadó ország nyelve alapvető elemeinek elsajátítását; ösztönzi a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy vizsgálják meg a szakképzésben dolgozó tanárok és oktatók sajátos tanulási igényeit, ösztönözzék és támogassák a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint kínáljanak számukra több szakmai fejlődési lehetőséget; rámutat, hogy fontos volna kialakítani egy alapvető képzési modellt, amely tájékoztatást nyújt a célország üzleti és munkakultúrájának főbb jellemzőiről, valamint célzott programokat támogat és nyújt az oktatók képzése terén a képzési központok mobilitásmenedzselés vonatkozásában; |
| --- | --- |

13.

kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be olyan programokat, amelyek a mobilitási programok megszervezése során csökkentik a nyelvi és kulturális akadályokat; úgy véli, hogy az ilyen programoknak alkalmasnak kell lenniük a végrehajtási folyamat értékelésére; hangsúlyozza, hogy az intézkedési programoknak különösen támogatniuk kell a fogadó ország nyelve alapvető elemeinek elsajátítását; ösztönzi a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy vizsgálják meg a szakképzésben dolgozó tanárok és oktatók sajátos tanulási igényeit, ösztönözzék és támogassák a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint kínáljanak számukra több szakmai fejlődési lehetőséget; rámutat, hogy fontos volna kialakítani egy alapvető képzési modellt, amely tájékoztatást nyújt a célország üzleti és munkakultúrájának főbb jellemzőiről, valamint célzott programokat támogat és nyújt az oktatók képzése terén a képzési központok mobilitásmenedzselés vonatkozásában;

| 14. | rámutat arra, hogy a szakképzéshez kapcsolódó foglalkozásokat rugalmasság jellemzi, így azok bárhol gyakorolhatók, továbbá hogy ennek következtében a szakképzés keretében megvalósuló mobilitás a munkanélküliség elleni küzdelem egyik legfontosabb eszköze, mivel javítja a foglalkoztathatóságot, csökkenti a készségek hiányát és elősegíti az állások és a megfelelő jelöltek összehangolását, különösen a fiatalok esetében azáltal, hogy biztosítja számukra azokat a készségeket és egyedi tapasztalatokat, amelyekre szükségük lehet, hogy a mai uniós munkaerőpiacon versenyképesek legyenek; úgy véli, hogy az Erasmus+ hozzájárul mind a speciális szakmai készségek, mind a transzverzális és átadható készségek és kompetenciák, így a vállalkozói szellem fejlesztéséhez, valamint a termelői ágazat bevonásával kapcsolatos lehetőségek bővítéséhez, és ezáltal hatékony eszközt jelent a munkaerőpiac számára; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a szakképzéshez kapcsolódó foglalkozásokat rugalmasság jellemzi, így azok bárhol gyakorolhatók, továbbá hogy ennek következtében a szakképzés keretében megvalósuló mobilitás a munkanélküliség elleni küzdelem egyik legfontosabb eszköze, mivel javítja a foglalkoztathatóságot, csökkenti a készségek hiányát és elősegíti az állások és a megfelelő jelöltek összehangolását, különösen a fiatalok esetében azáltal, hogy biztosítja számukra azokat a készségeket és egyedi tapasztalatokat, amelyekre szükségük lehet, hogy a mai uniós munkaerőpiacon versenyképesek legyenek; úgy véli, hogy az Erasmus+ hozzájárul mind a speciális szakmai készségek, mind a transzverzális és átadható készségek és kompetenciák, így a vállalkozói szellem fejlesztéséhez, valamint a termelői ágazat bevonásával kapcsolatos lehetőségek bővítéséhez, és ezáltal hatékony eszközt jelent a munkaerőpiac számára;

| 15. | hangsúlyozza az Erasmus+ programhoz és annak alprogramjaihoz kapcsolódó márkanevek és logók felismerhetőségének fontosságát és jelentőségét; megjegyzi, hogy e márkajeleket különösen az Erasmus+ keretében készített kiadványok és brosúrák esetében kellene használni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az Erasmus+ programhoz és annak alprogramjaihoz kapcsolódó márkanevek és logók felismerhetőségének fontosságát és jelentőségét; megjegyzi, hogy e márkajeleket különösen az Erasmus+ keretében készített kiadványok és brosúrák esetében kellene használni;

| 16. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a fiatalok az Erasmus+ programot elsősorban a felsőoktatásbeli diákok programjának tekintik; ennélfogva azt ajánlja, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget a különböző területek és a hozzájuk kapcsolódó alprogramok, például a középiskolai szintű (Comenius), a felsőoktatási (Erasmus), a nemzetközi felsőoktatási (Erasmus Mundus), a szakképzési (Leonardo da Vinci) és felnőttképzési (Grundtvig), valamint az ifjúsági (Fiatalok lendületben) és sportprogramok európai, nemzeti és regionális profilja kiemelésének; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a fiatalok az Erasmus+ programot elsősorban a felsőoktatásbeli diákok programjának tekintik; ennélfogva azt ajánlja, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget a különböző területek és a hozzájuk kapcsolódó alprogramok, például a középiskolai szintű (Comenius), a felsőoktatási (Erasmus), a nemzetközi felsőoktatási (Erasmus Mundus), a szakképzési (Leonardo da Vinci) és felnőttképzési (Grundtvig), valamint az ifjúsági (Fiatalok lendületben) és sportprogramok európai, nemzeti és regionális profilja kiemelésének;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az állami foglalkoztatási szerveket, hogy népszerűsítsék az Erasmus+ programot és a szakképzési mobilitás előmozdítását célzó egyéb eszközöket, és növeljék azok ismertségét, különösen a kkv-k körében; úgy véli, hogy ezen eszközök hatékonyságának maximalizálása lehetővé fogja tenni, hogy több ember élhessen ezekkel a lehetőségekkel annak érdekében, hogy a mobilitás célját el lehessen érni; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az állami foglalkoztatási szerveket, hogy népszerűsítsék az Erasmus+ programot és a szakképzési mobilitás előmozdítását célzó egyéb eszközöket, és növeljék azok ismertségét, különösen a kkv-k körében; úgy véli, hogy ezen eszközök hatékonyságának maximalizálása lehetővé fogja tenni, hogy több ember élhessen ezekkel a lehetőségekkel annak érdekében, hogy a mobilitás célját el lehessen érni;

| 18. | hangsúlyozza az ipar és a szolgáltatások képviselőivel folytatott konzultáció és/vagy a szakképzési mobilitási programok megtervezése, kialakítása, végrehajtása és támogatása céljából folytatott együttműködés sürgető szükségességét a magánszektorban és a közszférában egyaránt, a termelői ágazatot is beleértve (konkrétan a kkv-kat és a mikrovállalkozásokat); úgy véli, hogy a programok kiválasztása során figyelembe kell venni a fogadó vállalkozásoknál és szervezeteknél rendelkezésre álló munkalehetőségeket; úgy véli, hogy az érdekelt felek közötti párbeszéden, az együttműködésen és bevált gyakorlatokon alapuló folyamatos és konstruktív partnerség szavatolni fogja a szakképzés sikerét és hozzáadott értékét; úgy véli, hogy a képzés és a munka világa közötti tudás és a bevált gyakorlatok megosztására is szükség van; felhívj a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az uniós munkaerő-piaci keresletet és kínálatot, valamint a földrajzi és foglalkoztatási mobilitást a munkaerő-piaci szükségletek kielégítése érdekében; úgy véli, hogy ez csökkentené a szakadékot egyrészt a rendelkezésre álló képzések és a vállalkozásoknál a fiatalok előtt álló lehetőségek, másrészt a hozzáadott értéket előállító ágazatoknak (a digitális és a zöld gazdaságok, energiaipar, hadiipar, gondozási szektor, házfelújítás) piaci szükségletei között; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az ipar és a szolgáltatások képviselőivel folytatott konzultáció és/vagy a szakképzési mobilitási programok megtervezése, kialakítása, végrehajtása és támogatása céljából folytatott együttműködés sürgető szükségességét a magánszektorban és a közszférában egyaránt, a termelői ágazatot is beleértve (konkrétan a kkv-kat és a mikrovállalkozásokat); úgy véli, hogy a programok kiválasztása során figyelembe kell venni a fogadó vállalkozásoknál és szervezeteknél rendelkezésre álló munkalehetőségeket; úgy véli, hogy az érdekelt felek közötti párbeszéden, az együttműködésen és bevált gyakorlatokon alapuló folyamatos és konstruktív partnerség szavatolni fogja a szakképzés sikerét és hozzáadott értékét; úgy véli, hogy a képzés és a munka világa közötti tudás és a bevált gyakorlatok megosztására is szükség van; felhívj a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az uniós munkaerő-piaci keresletet és kínálatot, valamint a földrajzi és foglalkoztatási mobilitást a munkaerő-piaci szükségletek kielégítése érdekében; úgy véli, hogy ez csökkentené a szakadékot egyrészt a rendelkezésre álló képzések és a vállalkozásoknál a fiatalok előtt álló lehetőségek, másrészt a hozzáadott értéket előállító ágazatoknak (a digitális és a zöld gazdaságok, energiaipar, hadiipar, gondozási szektor, házfelújítás) piaci szükségletei között;

| 19. | hangsúlyozza azon kulcsfontosságú aspektusokat, amelyeket figyelembe kell venni a mobilitási programok sikeres megtervezése és végrehajtásának értékelése során: a tanulók gazdasági képességét arra, hogy bekapcsolódjanak a mobilitásba; a tanulmányok, kompetenciák és képesítések, valamint a képzések tartalmának országok közötti elismerését kreditek vagy igazolások alapján; a nyelvismeret szintjét; a tantervek vagy a tanulmányok megszervezését; a külföldön megszerzett kreditek és letett vizsgák gyakorlati értékét az anyaintézményükbe való visszatérés után; a jogi szempontokat; a tanulmányok befejezésére vonatkozó információk, illetve az arra irányuló ösztönzést; útmutatás és tanácsadás nyújtását a mobilitási időszak során; valamint a tanuló személyes helyzetét; ezért felkéri a Bizottságot, hogy ezen európai programok hatékonyságának rendszeresebb ellenőrzése érdekében szigorítsa az értékelési mutatókat és kritériumokat, és tegye lehetővé az esetleges javítások elvégzését; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza azon kulcsfontosságú aspektusokat, amelyeket figyelembe kell venni a mobilitási programok sikeres megtervezése és végrehajtásának értékelése során: a tanulók gazdasági képességét arra, hogy bekapcsolódjanak a mobilitásba; a tanulmányok, kompetenciák és képesítések, valamint a képzések tartalmának országok közötti elismerését kreditek vagy igazolások alapján; a nyelvismeret szintjét; a tantervek vagy a tanulmányok megszervezését; a külföldön megszerzett kreditek és letett vizsgák gyakorlati értékét az anyaintézményükbe való visszatérés után; a jogi szempontokat; a tanulmányok befejezésére vonatkozó információk, illetve az arra irányuló ösztönzést; útmutatás és tanácsadás nyújtását a mobilitási időszak során; valamint a tanuló személyes helyzetét; ezért felkéri a Bizottságot, hogy ezen európai programok hatékonyságának rendszeresebb ellenőrzése érdekében szigorítsa az értékelési mutatókat és kritériumokat, és tegye lehetővé az esetleges javítások elvégzését;

| 20. | emlékeztet arra, hogy jelenleg a duális szakképzésben részt vevő fiataloknak csupán az 1 %-a – amely a gyakornokokat is magában foglalja – vesz részt mobilitási programban képzése során; feltétlenül meg kell teremteni a gyakornokok Európai Unión belüli mobilitásának fejlesztéséhez szükséges feltételeket, hogy ugyanolyan esélyeik legyenek, mint a felsőfokú oktatási intézmények hallgatóinak; ösztönzi az Európai Uniót, hogy dolgozza ki az „európai szakmai gyakornok” jogállását; felhívja az Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a gyakornokság megmaradjanak tanulási lehetőségeknek, a tanulókat ne munkaerőforrásként használják, ne helyettesítsék a teljes munkaidős szakembereket, továbbá garantálják a méltó munkafeltételeket és a tanulók jogait, beleértve a pénzügyekhez és a javadalmazáshoz kapcsolódó jogokat; arra ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy elemezze a fent említett jogállás következményeit, ellenőrizze a kapcsolatos rendelkezések végrehajtását, és ösztönözze az összes érintettet, beleértve a Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetségét, hogy kövesse ajánlásait az Unióban nyújtott tanulószerződéses gyakorlati képzések körülményeinek, minőségének és elérhetőségének javítása érdekében, és kezelje ezt stratégiai prioritásként; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy jelenleg a duális szakképzésben részt vevő fiataloknak csupán az 1 %-a – amely a gyakornokokat is magában foglalja – vesz részt mobilitási programban képzése során; feltétlenül meg kell teremteni a gyakornokok Európai Unión belüli mobilitásának fejlesztéséhez szükséges feltételeket, hogy ugyanolyan esélyeik legyenek, mint a felsőfokú oktatási intézmények hallgatóinak; ösztönzi az Európai Uniót, hogy dolgozza ki az „európai szakmai gyakornok” jogállását; felhívja az Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a gyakornokság megmaradjanak tanulási lehetőségeknek, a tanulókat ne munkaerőforrásként használják, ne helyettesítsék a teljes munkaidős szakembereket, továbbá garantálják a méltó munkafeltételeket és a tanulók jogait, beleértve a pénzügyekhez és a javadalmazáshoz kapcsolódó jogokat; arra ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy elemezze a fent említett jogállás következményeit, ellenőrizze a kapcsolatos rendelkezések végrehajtását, és ösztönözze az összes érintettet, beleértve a Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetségét, hogy kövesse ajánlásait az Unióban nyújtott tanulószerződéses gyakorlati képzések körülményeinek, minőségének és elérhetőségének javítása érdekében, és kezelje ezt stratégiai prioritásként;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő, illetve a tagállamokat, hogy hagyjanak jóvá a gyakornokok és szakképzésben részt vevő tanulók jogait biztosító, a gyakorlati képzési rendszerre irányuló javaslatot; felhívja a figyelmet arra a pozitív szerepre, amit az idősek játszhatnak a fiatalok oktatásában és képzésében a gyakornoki és mentorálási programok révén, illetve a többgenerációs csoportokban, tapasztalatokon alapuló tanulás elősegítésével maximalizálják a generációk közötti tapasztalatcserét; konkrét intézkedések elfogadására ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítása érdekében, hogy az Erasmus+ keretében folytatott tanulószerződéses gyakorlati képzést és szakmai gyakorlatot ne tegyék a munkaerőköltség csökkentésének eszközévé; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő, illetve a tagállamokat, hogy hagyjanak jóvá a gyakornokok és szakképzésben részt vevő tanulók jogait biztosító, a gyakorlati képzési rendszerre irányuló javaslatot; felhívja a figyelmet arra a pozitív szerepre, amit az idősek játszhatnak a fiatalok oktatásában és képzésében a gyakornoki és mentorálási programok révén, illetve a többgenerációs csoportokban, tapasztalatokon alapuló tanulás elősegítésével maximalizálják a generációk közötti tapasztalatcserét; konkrét intézkedések elfogadására ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítása érdekében, hogy az Erasmus+ keretében folytatott tanulószerződéses gyakorlati képzést és szakmai gyakorlatot ne tegyék a munkaerőköltség csökkentésének eszközévé;

| 22. | pozitívan értékeli a kísérleti projektek elindítását, valamint a közelmúltban elfogadott „A tanulószerződéses gyakornokok mobilitására vonatkozó európai keretet”, amely kiindulópontot jelenthet a szakképzés területén megvalósuló több és jobb hosszú távú szakképzési mobilitást lehetővé tévő Erasmus+ program fejlesztéséhez; szorgalmazza a pusztán projektszemléletű intézkedésekkel szemben egy hosszú távú kezdeményezésekre irányuló keret kialakítását egy olyan állandó és fenntartható rendszer létrehozása céljából, amely teljesen működőképes, kiszámítható és ösztönzi a készségek Európán belüli szabad mozgását; |
| --- | --- |

22.

pozitívan értékeli a kísérleti projektek elindítását, valamint a közelmúltban elfogadott „A tanulószerződéses gyakornokok mobilitására vonatkozó európai keretet”, amely kiindulópontot jelenthet a szakképzés területén megvalósuló több és jobb hosszú távú szakképzési mobilitást lehetővé tévő Erasmus+ program fejlesztéséhez; szorgalmazza a pusztán projektszemléletű intézkedésekkel szemben egy hosszú távú kezdeményezésekre irányuló keret kialakítását egy olyan állandó és fenntartható rendszer létrehozása céljából, amely teljesen működőképes, kiszámítható és ösztönzi a készségek Európán belüli szabad mozgását;

| 23. | megállapítja, hogy a korai iskolaelhagyás az egyik olyan kiemelkedő probléma, amellyel a mobilitás célcsoportjai szembesülnek, és hogy a jobb szakképzési lehetőségek csökkentik az oktatásból és képzésből való kimaradás kockázatát; ezért hangsúlyozza, hogy mennyire fontos szerepet tölthetnek be az oktatási rendszerek a korai iskolaelhagyók számának csökkentésében és abban, hogy a diákokat még jobb transzverzális tudással vértezzék fel, ami végső fokon segíteni fog nekik a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő képesítések megszerzésében; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a korai iskolaelhagyás az egyik olyan kiemelkedő probléma, amellyel a mobilitás célcsoportjai szembesülnek, és hogy a jobb szakképzési lehetőségek csökkentik az oktatásból és képzésből való kimaradás kockázatát; ezért hangsúlyozza, hogy mennyire fontos szerepet tölthetnek be az oktatási rendszerek a korai iskolaelhagyók számának csökkentésében és abban, hogy a diákokat még jobb transzverzális tudással vértezzék fel, ami végső fokon segíteni fog nekik a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő képesítések megszerzésében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés során bizonyos kiegészítő és kísérő intézkedések révén segítséget kell nyújtani a fiataloknak nehézségeik leküzdése terén, például a mobilitási programok csoportos jellegének erősítésével, a mobilitási programban részt vevő hazai és fogadó intézmények által biztosított mentori rendszerek és támogatás javításával, a szakképzési lehetőségekre vonatkozó megbízható információhoz való hozzáférés fejlesztésével, specializált útmutatás és tanácsadás révén, valamint nyelvi támogatást nyújtva a résztvevők számára, nyelvi korlátozások nélkül; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szakképzés során bizonyos kiegészítő és kísérő intézkedések révén segítséget kell nyújtani a fiataloknak nehézségeik leküzdése terén, például a mobilitási programok csoportos jellegének erősítésével, a mobilitási programban részt vevő hazai és fogadó intézmények által biztosított mentori rendszerek és támogatás javításával, a szakképzési lehetőségekre vonatkozó megbízható információhoz való hozzáférés fejlesztésével, specializált útmutatás és tanácsadás révén, valamint nyelvi támogatást nyújtva a résztvevők számára, nyelvi korlátozások nélkül;

| 25. | rámutat, hogy számos olyan tényező azonosítható, amely hatással van a szakképzési rendszerekben részt vevő fiatalok elképzeléseire, így különösen a szociális-gazdasági körülmények, a családtípus vagy a pályaorientáció (és a követés) hiánya a kötelező középfokú képzés befejezése után vagy a szaktanfolyamok végzése során; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy számos olyan tényező azonosítható, amely hatással van a szakképzési rendszerekben részt vevő fiatalok elképzeléseire, így különösen a szociális-gazdasági körülmények, a családtípus vagy a pályaorientáció (és a követés) hiánya a kötelező középfokú képzés befejezése után vagy a szaktanfolyamok végzése során;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a tanulmányi és képzési mobilitás kulcsfontosságú szerepet tölt be a társadalmi és kulturális kihívások kezelésében, minden lehetőséget megadva a fiataloknak, hogy a társadalmi fellépéshez saját megoldásokat dolgozzanak ki; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió erőfeszítései – főként az Európa 2020 stratégia keretében – az uniós gazdaság versenyképességének fokozására, a munkahelyteremtésre és végső soron globális versenyképességének a 21. század harmadik évtizedére való megerősítésére irányultak; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kutatás, az innováció, a digitális társadalom és a fenntartható energiaellátás fontos szerepét, mivel ezek az eszközök magasabb hozzáadott értéket kínálnak; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a tanulmányi és képzési mobilitás kulcsfontosságú szerepet tölt be a társadalmi és kulturális kihívások kezelésében, minden lehetőséget megadva a fiataloknak, hogy a társadalmi fellépéshez saját megoldásokat dolgozzanak ki; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió erőfeszítései – főként az Európa 2020 stratégia keretében – az uniós gazdaság versenyképességének fokozására, a munkahelyteremtésre és végső soron globális versenyképességének a 21. század harmadik évtizedére való megerősítésére irányultak; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kutatás, az innováció, a digitális társadalom és a fenntartható energiaellátás fontos szerepét, mivel ezek az eszközök magasabb hozzáadott értéket kínálnak;

| 27. | hangsúlyozza az Unió és a tagállamok szerepét a jó minőségű és jól szervezett szakképzési rendszer kifejlesztése és támogatása terén, holisztikus megközelítést alkalmazva, amely egyensúlyt teremt az adott szakmával kapcsolatos elméleti oktatás és gyakorlati képzés, valamint az általános, formális, informális és nem formális oktatás között; felhívja a tagállamokat a duális képzés elvének bevezetésére az emelt szintű középiskolai oktatás terén, vagy a meglévő rendszerek gyakornoki és szakmai gyakorlati lehetőségek révén való erősítésére, ezzel segítve elő a szakképzésben részt vevő diákok fenntartható munkaerőpiaci integrációját és növelve részvételüket a nemzetközi mobilitási programokban; emlékeztet arra, hogy a szakképzés minőségének javítása a szociális parterekkel és az állami foglalkoztatási szolgálatokkal együttműködve a szociális befogadás elősegítésének, a felsőoktatában való részvétel növelésének, a tanulók sikeressége előmozdításának és munkaerőpiaci integrációjának eszköze, amely megkönnyíti a mobilitást az az egész életen át tartó tanulás folyamatában; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az Unió és a tagállamok szerepét a jó minőségű és jól szervezett szakképzési rendszer kifejlesztése és támogatása terén, holisztikus megközelítést alkalmazva, amely egyensúlyt teremt az adott szakmával kapcsolatos elméleti oktatás és gyakorlati képzés, valamint az általános, formális, informális és nem formális oktatás között; felhívja a tagállamokat a duális képzés elvének bevezetésére az emelt szintű középiskolai oktatás terén, vagy a meglévő rendszerek gyakornoki és szakmai gyakorlati lehetőségek révén való erősítésére, ezzel segítve elő a szakképzésben részt vevő diákok fenntartható munkaerőpiaci integrációját és növelve részvételüket a nemzetközi mobilitási programokban; emlékeztet arra, hogy a szakképzés minőségének javítása a szociális parterekkel és az állami foglalkoztatási szolgálatokkal együttműködve a szociális befogadás elősegítésének, a felsőoktatában való részvétel növelésének, a tanulók sikeressége előmozdításának és munkaerőpiaci integrációjának eszköze, amely megkönnyíti a mobilitást az az egész életen át tartó tanulás folyamatában;

| 28. | kéri, hogy a részvétel csökkenésének megakadályozása érdekében célzottan kezeljék az európai önkéntes szolgálattal kapcsolatban felmerült, a résztvevők biztosítását, az adatkezelést és az önkéntesek támogatását érintő problémákat; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a részvétel csökkenésének megakadályozása érdekében célzottan kezeljék az európai önkéntes szolgálattal kapcsolatban felmerült, a résztvevők biztosítását, az adatkezelést és az önkéntesek támogatását érintő problémákat;

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nem formális tanulás háttérbe szorult és eltűnt az erre a célra szánt költségvetés a jelenlegi Erasmus+ programból; hangsúlyozza, hogy európai szinten fontos a nem formális tanulás, különösen a z ifjúsági munkavállalás és az időskori önkéntesség tevékenység terén; kéri, hogy a nem formális és informális tanulás világos és látható helyen szerepeljen az Erasmus+ programban; úgy véli továbbá, hogy meg kell teremteni a lehetőséget az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségekhez és tudásfejlesztési szövetségekhez hasonló elvek mentén szerveződő széleskörű felnőttoktatási projektekre történő pályázatok benyújtásához; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nem formális tanulás háttérbe szorult és eltűnt az erre a célra szánt költségvetés a jelenlegi Erasmus+ programból; hangsúlyozza, hogy európai szinten fontos a nem formális tanulás, különösen a z ifjúsági munkavállalás és az időskori önkéntesség tevékenység terén; kéri, hogy a nem formális és informális tanulás világos és látható helyen szerepeljen az Erasmus+ programban; úgy véli továbbá, hogy meg kell teremteni a lehetőséget az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségekhez és tudásfejlesztési szövetségekhez hasonló elvek mentén szerveződő széleskörű felnőttoktatási projektekre történő pályázatok benyújtásához;

| 30. | a hozzáférés és a mobilitás minőségének javítása érdekében támogatja a modern technológiák és infrastruktúrák korszerű nemzeti szakképzési rendszerek erősítése keretében történő fejlesztését; úgy véli, hogy a strukturális munkanélküliség kezelése érdekében nagyobb hangsúlyz kell helyezni az innovációra és az új oktatási és szakmai képességek kialakítására, a digitális tanulási és oktatási platformok, a biotechnológia, a kulturális örökség értékének növelésére szolgáló innovatív technológiák, valamint az információs és kommunikációs technológiák fejlesztésére; szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak és a tagállamoknak hatékony stratégiát kell kidolgozniuk, amelynek célja a körkörös gazdaság jelenlegi és a jövőbeli foglalkoztatási lehetőségeihez és a szakképzési rendszerekhez való igazodás; |
| --- | --- |

30.

a hozzáférés és a mobilitás minőségének javítása érdekében támogatja a modern technológiák és infrastruktúrák korszerű nemzeti szakképzési rendszerek erősítése keretében történő fejlesztését; úgy véli, hogy a strukturális munkanélküliség kezelése érdekében nagyobb hangsúlyz kell helyezni az innovációra és az új oktatási és szakmai képességek kialakítására, a digitális tanulási és oktatási platformok, a biotechnológia, a kulturális örökség értékének növelésére szolgáló innovatív technológiák, valamint az információs és kommunikációs technológiák fejlesztésére; szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak és a tagállamoknak hatékony stratégiát kell kidolgozniuk, amelynek célja a körkörös gazdaság jelenlegi és a jövőbeli foglalkoztatási lehetőségeihez és a szakképzési rendszerekhez való igazodás;

| 31. | megállapítja, hogy a gazdaság fokozódó digitalizációja miatt folyamatban van a munkakörök és a készségek újradefiniálása; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy működjenek együtt a magánszektorral a munkavállalók átképzéséhez szükséges készségépítési stratégiák és szakképzési programok kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy a gazdaság fokozódó digitalizációja miatt folyamatban van a munkakörök és a készségek újradefiniálása; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy működjenek együtt a magánszektorral a munkavállalók átképzéséhez szükséges készségépítési stratégiák és szakképzési programok kidolgozása érdekében;

Hozzáférés: a mobilitási lehetőségek javítása a szakképzésben részt vevő fiatalok számára

| 32. | támogatja egy olyan keretrendszer létrehozását, amely a korábbi – a köznyelvben célzott Erasmus+-nak nevezett – Leonardo da Vincihez hasonlóan, a lehető legegyértelműbben és legpontosabban tisztázza a szakképzésben részt vevő fiatalok számára a mobilitási lehetőségeket, különösen hatóságok által szervezett és több platformra kiterjedő kampányok révén, valamennyi olyan érdekelt fél koordinált együttműködésével, aki aktív szerepet játszik a szakképzésben, illetve hatást gyakorolhat rá; |
| --- | --- |

32.

támogatja egy olyan keretrendszer létrehozását, amely a korábbi – a köznyelvben célzott Erasmus+-nak nevezett – Leonardo da Vincihez hasonlóan, a lehető legegyértelműbben és legpontosabban tisztázza a szakképzésben részt vevő fiatalok számára a mobilitási lehetőségeket, különösen hatóságok által szervezett és több platformra kiterjedő kampányok révén, valamennyi olyan érdekelt fél koordinált együttműködésével, aki aktív szerepet játszik a szakképzésben, illetve hatást gyakorolhat rá;

| 33. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő szintű pénzügyi forrásokat a mobilitási programok támogatására, figyelembe véve a lehetséges pénzügyi akadályokat; azt tanácsolja, hogy meg kellene vizsgálni annak fokozottabb láthatóságát, hogy egyrészt a vállalatok hogyan egészítik ki az elkülönített juttatásokat, másrészt, hogy milyen lehetőségek vannak egyéb támogatások biztosítására; úgy véli, hogy az eredményesség érdekében biztosítani kellene és figyelemmel kellene kísérni az Európai Szociális Alap és az Erasmus+ közötti kiegészítő jelleget; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő szintű pénzügyi forrásokat a mobilitási programok támogatására, figyelembe véve a lehetséges pénzügyi akadályokat; azt tanácsolja, hogy meg kellene vizsgálni annak fokozottabb láthatóságát, hogy egyrészt a vállalatok hogyan egészítik ki az elkülönített juttatásokat, másrészt, hogy milyen lehetőségek vannak egyéb támogatások biztosítására; úgy véli, hogy az eredményesség érdekében biztosítani kellene és figyelemmel kellene kísérni az Európai Szociális Alap és az Erasmus+ közötti kiegészítő jelleget;

| 34. | erősebb szinergiákat tart szükségesnek a mobilitással és az oktatással kapcsolatos uniós szakpolitikák és eszközök között, különös tekintettel az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Erasmus+ közötti kiegészítő intézkedésekre, valamint minden szinten – a nemzeti, regionális és helyi tervezés szintjén – valamennyi fellépés jobb összehangoltságára; |
| --- | --- |

34.

erősebb szinergiákat tart szükségesnek a mobilitással és az oktatással kapcsolatos uniós szakpolitikák és eszközök között, különös tekintettel az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Erasmus+ közötti kiegészítő intézkedésekre, valamint minden szinten – a nemzeti, regionális és helyi tervezés szintjén – valamennyi fellépés jobb összehangoltságára;

| 35. | megismétli, hogy a strukturális alapok – ezen belül például az Európai Szociális Alap (ESZA) – és a többi program, így az Erasmus+ nemzeti, regionális és helyi szinten megvalósuló összehangolását, egymást kiegészítő jellegét és koherenciáját célzó intézkedéseket kell végrehajtani; |
| --- | --- |

35.

megismétli, hogy a strukturális alapok – ezen belül például az Európai Szociális Alap (ESZA) – és a többi program, így az Erasmus+ nemzeti, regionális és helyi szinten megvalósuló összehangolását, egymást kiegészítő jellegét és koherenciáját célzó intézkedéseket kell végrehajtani;

| 36. | hangsúlyozza, hogy szükség van a szakképzésben részt vevő diákok alacsonyabb társadalmi-gazdasági státuszából adódó akadályok ellensúlyozására olyan intézkedések révén, mint a Bizottság által folyósított egyéni ösztöndíjak összegének lehetséges emelése vagy a tagállami, regionális vagy helyi hatóságok, a közbülső intézmények vagy nem kormányzati szervezetek hozzájárulásainak növelése, akár saját költségvetésükből, akár a régióban vagy helyi szinten a minősítési rendszerben és a szakképzésben közreműködő vállalatokkal, alapítványokkal és szervezetekkel kialakított partnerségi struktúrák révén biztosítják azokat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy szükség van a szakképzésben részt vevő diákok alacsonyabb társadalmi-gazdasági státuszából adódó akadályok ellensúlyozására olyan intézkedések révén, mint a Bizottság által folyósított egyéni ösztöndíjak összegének lehetséges emelése vagy a tagállami, regionális vagy helyi hatóságok, a közbülső intézmények vagy nem kormányzati szervezetek hozzájárulásainak növelése, akár saját költségvetésükből, akár a régióban vagy helyi szinten a minősítési rendszerben és a szakképzésben közreműködő vállalatokkal, alapítványokkal és szervezetekkel kialakított partnerségi struktúrák révén biztosítják azokat;

A mobilitástól a foglalkoztathatóságig: a tanulás eredményeinek, a készségeknek és kompetenciáknak validálása

| 37. | hangsúlyozza, hogy az eltérő és kreatív elképzelések külföldön történő elsajátítása ösztönözheti és előmozdíthatja a vállalkozó szellemet és a kreativitást; hangsúlyozza, hogy a tanulási és képzési mobilitás által kínált lehetőségek – például a nemzetközi hálózatok kiépítése – szintén kedvező hatással lehetnek a foglalkoztathatóságra, a nemzetközi együttműködésre és Európa versenyképességére; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az eltérő és kreatív elképzelések külföldön történő elsajátítása ösztönözheti és előmozdíthatja a vállalkozó szellemet és a kreativitást; hangsúlyozza, hogy a tanulási és képzési mobilitás által kínált lehetőségek – például a nemzetközi hálózatok kiépítése – szintén kedvező hatással lehetnek a foglalkoztathatóságra, a nemzetközi együttműködésre és Európa versenyképességére;

| 38. | úgy véli, hogy a strukturális munkaerőhiány kezelésére irányuló jelenlegi és jövőbeli intézkedéseknek elő kell segíteniük a munkáltatók, vállalkozások és helyi közösségek bevonását, továbbá jobban kell kapcsolódniuk a munkaerőpiac változásaira és a jövőben szükségessé váló képzettségekre vonatkozó előrejelzésekhez; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a strukturális munkaerőhiány kezelésére irányuló jelenlegi és jövőbeli intézkedéseknek elő kell segíteniük a munkáltatók, vállalkozások és helyi közösségek bevonását, továbbá jobban kell kapcsolódniuk a munkaerőpiac változásaira és a jövőben szükségessé váló képzettségekre vonatkozó előrejelzésekhez;

| 39. | kiemeli, hogy a tanulási mobilitás, valamint a jövőbeli mobilitás és a jövedelmek között pozitív kapcsolat figyelhető meg, mivel az uniós és a nemzetközi mobilitási programok javítják a résztvevők külföldi foglalkoztathatóságát, az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2013-as adatai alapján; hangsúlyozza, hogy a külföldi tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok javítják a résztvevők nyelvi készségeit (az Eurobarometer 2013-as adatai alapján az esetek 79 %-ában) (11); |
| --- | --- |

39.

kiemeli, hogy a tanulási mobilitás, valamint a jövőbeli mobilitás és a jövedelmek között pozitív kapcsolat figyelhető meg, mivel az uniós és a nemzetközi mobilitási programok javítják a résztvevők külföldi foglalkoztathatóságát, az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2013-as adatai alapján; hangsúlyozza, hogy a külföldi tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok javítják a résztvevők nyelvi készségeit (az Eurobarometer 2013-as adatai alapján az esetek 79 %-ában) (11);

| 40. | hangsúlyozza a mobilitási átképzési programok jelentőségét a mindenféle korosztályú munkanélküliek, valamint az átszervezési intézkedések kockázatának kitett emberek számára; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a mobilitási átképzési programok jelentőségét a mindenféle korosztályú munkanélküliek, valamint az átszervezési intézkedések kockázatának kitett emberek számára;

| 41. | felhívja a figyelmet a tagállamok – a legutóbbi évtizedben tapasztalt növekvő konvergencia ellenére – változatos és egymástól eltérő validálási és elismerési rendszereire; hangsúlyozza, hogy szükség van a különböző szakképzési rendszerek közötti átjárhatóság fokozására, valamint a különböző tagállamok vállalatainál vagy képzési központjaiban megszerzett képzettségek és kompetenciák validálásának és elismerésének megkönnyítésére, továbbá az Erasmus+ program vonzerejének növelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák az európai képesítési keretrendszer (12) végrehajtását és számolják fel az akadályokat; ösztönzi egy közösen elfogadott és valamennyi előkészítési (nemzeti, regionális és helyi) szinten végrehajtható európai szabvány meghatározását; |
| --- | --- |

41.

felhívja a figyelmet a tagállamok – a legutóbbi évtizedben tapasztalt növekvő konvergencia ellenére – változatos és egymástól eltérő validálási és elismerési rendszereire; hangsúlyozza, hogy szükség van a különböző szakképzési rendszerek közötti átjárhatóság fokozására, valamint a különböző tagállamok vállalatainál vagy képzési központjaiban megszerzett képzettségek és kompetenciák validálásának és elismerésének megkönnyítésére, továbbá az Erasmus+ program vonzerejének növelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák az európai képesítési keretrendszer (12) végrehajtását és számolják fel az akadályokat; ösztönzi egy közösen elfogadott és valamennyi előkészítési (nemzeti, regionális és helyi) szinten végrehajtható európai szabvány meghatározását;

| 42. | támogatja további intézkedések meghozatalát a tanulás eredményei validálásának és elismerésének előmozdítása érdekében, ideértve a nem formális és az informális tanulás során megszerzett eredményeket is, különösen az olyan létező eszközök jobb felhasználásával, mint az Europass és az ECVET; |
| --- | --- |

42.

támogatja további intézkedések meghozatalát a tanulás eredményei validálásának és elismerésének előmozdítása érdekében, ideértve a nem formális és az informális tanulás során megszerzett eredményeket is, különösen az olyan létező eszközök jobb felhasználásával, mint az Europass és az ECVET;

| 43. | emlékeztet arra, hogy az európai képesítési keretrendszernek köszönhetően jelentős javulások történtek a diplomák, kreditpontok, képesítési bizonyítványok és a szakmai tapasztalatok elismerése területén a szakképzés keretében; sürgeti konkrét célkitűzések, például teljesen működőképes kreditátviteli és -elismerési rendszer létrehozását az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) alapján; szorgalmazza olyan közös szakképzési képesítések kidolgozását, amelyek biztosítani tudják a képesítések nemzetközi elismerését; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy az európai képesítési keretrendszernek köszönhetően jelentős javulások történtek a diplomák, kreditpontok, képesítési bizonyítványok és a szakmai tapasztalatok elismerése területén a szakképzés keretében; sürgeti konkrét célkitűzések, például teljesen működőképes kreditátviteli és -elismerési rendszer létrehozását az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) alapján; szorgalmazza olyan közös szakképzési képesítések kidolgozását, amelyek biztosítani tudják a képesítések nemzetközi elismerését;

| 44. | szorgalmazza egy szakképzésről, képzésről és mobilitásról, valamint a képzettségek és kompetenciák európai elismeréséről szóló zöld könyvnek valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél együttműködésével történő elkészítését; emlékeztet arra, hogy a szakképzéssel kapcsolatos jelenlegi ajánlásokat teljes körűen végre kell hajtani; rámutat arra, hogy a készségek elismerésének hiánya negatív hatással van az Európa 2020 foglalkoztatási rátára vonatkozó célkitűzésre és akadályozza a Szerződésekben meghatározott szabad mozgást; |
| --- | --- |

44.

szorgalmazza egy szakképzésről, képzésről és mobilitásról, valamint a képzettségek és kompetenciák európai elismeréséről szóló zöld könyvnek valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél együttműködésével történő elkészítését; emlékeztet arra, hogy a szakképzéssel kapcsolatos jelenlegi ajánlásokat teljes körűen végre kell hajtani; rámutat arra, hogy a készségek elismerésének hiánya negatív hatással van az Európa 2020 foglalkoztatási rátára vonatkozó célkitűzésre és akadályozza a Szerződésekben meghatározott szabad mozgást;

| 45. | ösztönzi a nemzeti európai ifjúsági garanciaprogramokon belül a foglalkoztatás, az oktatás, a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a szakmai gyakorlatok terén megvalósuló nagyobb mobilitást, amelynek célja a fiatalok készségeinek fejlesztése, valamint az EU-n belüli földrajzi strukturális munkaerőhiány csökkentése; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a nemzeti európai ifjúsági garanciaprogramokon belül a foglalkoztatás, az oktatás, a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a szakmai gyakorlatok terén megvalósuló nagyobb mobilitást, amelynek célja a fiatalok készségeinek fejlesztése, valamint az EU-n belüli földrajzi strukturális munkaerőhiány csökkentése;

| 46. | kiemeli az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tanulószerződéses gyakorlati képzések, szakmai gyakorlatok, szakképzés, gyakornoki állások és szakképesítést adó továbbképzések támogatásában betöltött fontos szerepét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő forrásokat különítsenek el e programok számára a 2014–2020 közötti programozási időszakra; |
| --- | --- |

46.

kiemeli az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tanulószerződéses gyakorlati képzések, szakmai gyakorlatok, szakképzés, gyakornoki állások és szakképesítést adó továbbképzések támogatásában betöltött fontos szerepét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő forrásokat különítsenek el e programok számára a 2014–2020 közötti programozási időszakra;

| 47. | sürgeti, hogy az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvére fordítsák le az uniós „készségkörképpel” foglalkozó honlapot annak érdekében, hogy mindenki számára elérhetővé tegyék az Európa-szerte szükségesnek tartott készségekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

47.

sürgeti, hogy az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvére fordítsák le az uniós „készségkörképpel” foglalkozó honlapot annak érdekében, hogy mindenki számára elérhetővé tegyék az Európa-szerte szükségesnek tartott készségekre vonatkozó információkat;

| 48. | tudomásul veszi, hogy számos tagállam előrelépést ért el a szakképzés minőségének javítása terétn, az európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET) segítségével, azokat a tagállamokat pedig, amelyek az EQAVET-tel összhangban mostanában dolgozzák ki nemzeti minőségbiztosítási rendszerüket, szintén erre ösztönzi; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a minőségbiztosítási eljárások nagyobb mértékben vegyék figyelembe a tanulási eredményeket, valamint értékeljék és támogassák a nem formális tanulást és a munka alapú tanulást akár formális, akár nem formális keretek között, a nemzeti körülményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

48.

tudomásul veszi, hogy számos tagállam előrelépést ért el a szakképzés minőségének javítása terétn, az európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET) segítségével, azokat a tagállamokat pedig, amelyek az EQAVET-tel összhangban mostanában dolgozzák ki nemzeti minőségbiztosítási rendszerüket, szintén erre ösztönzi; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a minőségbiztosítási eljárások nagyobb mértékben vegyék figyelembe a tanulási eredményeket, valamint értékeljék és támogassák a nem formális tanulást és a munka alapú tanulást akár formális, akár nem formális keretek között, a nemzeti körülményeknek megfelelően;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzési programokat hatáskörrel rendelkező vezető irányításával kell lefolytatni; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzési programokat hatáskörrel rendelkező vezető irányításával kell lefolytatni;

Hatékonyabb, hozzáférhetőbb és inkluzívabb mobilitási programok felé

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Szakképzésfejlesztési Központtal (CEDEFOP) is együttműködve határozzák meg és erősítsék a mobilitás megszervezésében, irányításában és nyomon követésében közreműködő közbülső – területi és ágazati –intézmények szerepét, egyúttal megkövetelve tőlük az átláthatóság legmagasabb szintjét, továbbá támogassák ilyen intézmények létrejöttét nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Szakképzésfejlesztési Központtal (CEDEFOP) is együttműködve határozzák meg és erősítsék a mobilitás megszervezésében, irányításában és nyomon követésében közreműködő közbülső – területi és ágazati –intézmények szerepét, egyúttal megkövetelve tőlük az átláthatóság legmagasabb szintjét, továbbá támogassák ilyen intézmények létrejöttét nemzeti, regionális és helyi szinten;

| 51. | hangsúlyozza, hogy szükség van ilyen – megfelelő költségvetési és humán erőforrásokkal ellátott – közbülső intézményekre a mobilitás megszervezése és az irányítási struktúrák létrejötte érdekében, a szakoktatási intézmények hálózata bevonásának garantálása, valamint annak céljából, hogy rendelkezésre álljon a potenciális hazai, illetve a mobilitási programokban részt vevő államokban található partnerekkel kialakítandó operatív szövetségek és megállapodások létrehozásához szükséges hatáskör és kapacitás; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy szükség van ilyen – megfelelő költségvetési és humán erőforrásokkal ellátott – közbülső intézményekre a mobilitás megszervezése és az irányítási struktúrák létrejötte érdekében, a szakoktatási intézmények hálózata bevonásának garantálása, valamint annak céljából, hogy rendelkezésre álljon a potenciális hazai, illetve a mobilitási programokban részt vevő államokban található partnerekkel kialakítandó operatív szövetségek és megállapodások létrehozásához szükséges hatáskör és kapacitás;

| 52. | hangsúlyozza a külföldön tartózkodó kiskorúak jogi védelmének szükségességét; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a külföldön tartózkodó kiskorúak jogi védelmének szükségességét;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az ERASMUS+ keretében ösztönözni kell és ki kell emelni az oktatók, a konzulensek és a vállalkozók igényeihez igazított mobilitási fellépéseket és/vagy szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az ERASMUS+ keretében ösztönözni kell és ki kell emelni az oktatók, a konzulensek és a vállalkozók igényeihez igazított mobilitási fellépéseket és/vagy szolgáltatásokat;

| 54. | rámutat, hogy európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egységes, egymást kiegészítő jellegű és jól szervezett társfinanszírozási rendszerekre van szükség ahhoz, hogy a képzési központok minden költséget fedezni tudjanak, valamint képesek legyenek állandó tevékenységeket tervezni és végrehajtani; |
| --- | --- |

54.

rámutat, hogy európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egységes, egymást kiegészítő jellegű és jól szervezett társfinanszírozási rendszerekre van szükség ahhoz, hogy a képzési központok minden költséget fedezni tudjanak, valamint képesek legyenek állandó tevékenységeket tervezni és végrehajtani;

| 55. | üdvözli, hogy az Erasmus+ jelentősen növelte a szakképzési programok kedvezményezettjeinek számát, e programokat azokra a fiatalokra is kiterjesztve, akik nem járnak egyetemre vagy főiskolára; |
| --- | --- |

55.

üdvözli, hogy az Erasmus+ jelentősen növelte a szakképzési programok kedvezményezettjeinek számát, e programokat azokra a fiatalokra is kiterjesztve, akik nem járnak egyetemre vagy főiskolára;

| 56. | támogatja az összes szükséges kísérő intézkedést, mindenekelőtt a mobilitási programokban részt venni kívánó szakmai gyakornokok segítését és ösztönzését, illetve későbbi támogatását abban, hogy a mobilitás révén megszerzett képzettségeiket hatékonyabban hasznosíthassák, valamint abban, hogy növekedjék önérvényesítő képességük és ily módon gazdag tapasztalataikat láthatóvá tehessék és érvényesíthessék; |
| --- | --- |

56.

támogatja az összes szükséges kísérő intézkedést, mindenekelőtt a mobilitási programokban részt venni kívánó szakmai gyakornokok segítését és ösztönzését, illetve későbbi támogatását abban, hogy a mobilitás révén megszerzett képzettségeiket hatékonyabban hasznosíthassák, valamint abban, hogy növekedjék önérvényesítő képességük és ily módon gazdag tapasztalataikat láthatóvá tehessék és érvényesíthessék;

| 57. | úgy véli, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés tanulási eredményeit az ECVET elveivel összhangban a tanulószerződéses gyakorlati képzés megkezdése előtt kell meghatározni és megvitatni, valamint hogy azokat a képzés befejezése után fel kell tüntetni a bizonyítványkiegészítő dokumentumon; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés tanulási eredményeit az ECVET elveivel összhangban a tanulószerződéses gyakorlati képzés megkezdése előtt kell meghatározni és megvitatni, valamint hogy azokat a képzés befejezése után fel kell tüntetni a bizonyítványkiegészítő dokumentumon;

| 58. | hangsúlyozza a minőségi oktatói képzés és a vonatkozó nyomon követés, értékelés és minőségbiztosítás fontosságát, valamint azt, hogy szükség van az inkluzivitás és a tolerancia ösztönzésére a mobilitási programokban; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza a minőségi oktatói képzés és a vonatkozó nyomon követés, értékelés és minőségbiztosítás fontosságát, valamint azt, hogy szükség van az inkluzivitás és a tolerancia ösztönzésére a mobilitási programokban;

| 59. | hangsúlyozza a diákok számára a szükséges szakmai készségek elsajátítását lehetővé tevő kihelyezések jelentőségét, kiemelve ezenfelül, hogy minden szinten jó kommunikációra van szükség a vállalkozókkal, hogy azok közreműködjenek a mobilitási programokban részt vevő fiatalok tapasztalatainak későbbi elismerésében; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a diákok számára a szükséges szakmai készségek elsajátítását lehetővé tevő kihelyezések jelentőségét, kiemelve ezenfelül, hogy minden szinten jó kommunikációra van szükség a vállalkozókkal, hogy azok közreműködjenek a mobilitási programokban részt vevő fiatalok tapasztalatainak későbbi elismerésében;

| 60. | támogatja a vállalkozók, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom által tett valamennyi intézkedést, amely az Erasmus+ célkitűzéseivel összhangban a fiatal munkavállalókat vagy gyakornokokat kedvezményező mobilitási programok szervezésére irányul akár tevékenységi ágazat szerint, akár az iparágakat képviselő testületekkel – kereskedelmi és iparkamarákkal, valamint az európai hálózatokkal, pl. az Eurochambers-sel és az érintett szakszervezetekkel összefogva; a kézműipari kamarák és az azokhoz kapcsolódó képzési központok a mobilitás és a nagyon kis vállalkozások támogatásában betöltött szerepének elismerését szorgalmazza; úgy véli, hogy a szakképzési rendszerek javítására szolgáló intézkedéseknek a zéró szén-dioxidkibocsátású energiatermelésre és a fenntartható mobilitás előmozdítására szolgáló területekre is tekintettel kellene lenniük; |
| --- | --- |

60.

támogatja a vállalkozók, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom által tett valamennyi intézkedést, amely az Erasmus+ célkitűzéseivel összhangban a fiatal munkavállalókat vagy gyakornokokat kedvezményező mobilitási programok szervezésére irányul akár tevékenységi ágazat szerint, akár az iparágakat képviselő testületekkel – kereskedelmi és iparkamarákkal, valamint az európai hálózatokkal, pl. az Eurochambers-sel és az érintett szakszervezetekkel összefogva; a kézműipari kamarák és az azokhoz kapcsolódó képzési központok a mobilitás és a nagyon kis vállalkozások támogatásában betöltött szerepének elismerését szorgalmazza; úgy véli, hogy a szakképzési rendszerek javítására szolgáló intézkedéseknek a zéró szén-dioxidkibocsátású energiatermelésre és a fenntartható mobilitás előmozdítására szolgáló területekre is tekintettel kellene lenniük;

| 61. | javasolja, hogy valamennyi érintett fél működjön együtt olyan közös stratégiák kidolgozása érdekében, amelyek célja a szakképzésben vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevő gyakornokok hazatérésének vagy Európa más részeibe történő mobilitásának előmozdítása, egyúttal tiszteletben tartva érdekeiket, azzal a céllal, hogy a „külföldön” megszerzett tudást és tapasztalatot a saját, „készségekben hiányt szenvedő” származási területeiken vagy bárhol máshol Európában az egyenlőtlenségek csökkentésére és a kohézió erősítésére tudják fordítani. |
| --- | --- |

61.

javasolja, hogy valamennyi érintett fél működjön együtt olyan közös stratégiák kidolgozása érdekében, amelyek célja a szakképzésben vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevő gyakornokok hazatérésének vagy Európa más részeibe történő mobilitásának előmozdítása, egyúttal tiszteletben tartva érdekeiket, azzal a céllal, hogy a „külföldön” megszerzett tudást és tapasztalatot a saját, „készségekben hiányt szenvedő” származási területeiken vagy bárhol máshol Európában az egyenlőtlenségek csökkentésére és a kohézió erősítésére tudják fordítani.

| 62. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat laboratóriumok és inkubátorházak európai hálózatának létrehozására és hatékony megvalósítására, amelyek alapvető fontosságúak az iskolák, egyetemek és vállalkozások egymás közötti ismertségét elősegítő szövetségek előmozdításához, valamint a képzésekhez, tapasztalatokhoz, az oktatók továbbképzéséhez, a gyakorlati képzésekhez és az induló vállalkozásokhoz való hozzáférés ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat laboratóriumok és inkubátorházak európai hálózatának létrehozására és hatékony megvalósítására, amelyek alapvető fontosságúak az iskolák, egyetemek és vállalkozások egymás közötti ismertségét elősegítő szövetségek előmozdításához, valamint a képzésekhez, tapasztalatokhoz, az oktatók továbbképzéséhez, a gyakorlati képzésekhez és az induló vállalkozásokhoz való hozzáférés ösztönzéséhez;

| 63. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és erősítsék meg a Tudományos Központok Európai Hálózatát (ECSITE), amely a tudományos kultúra hozzáférési helyeként funkcionáló tudományos központokat foglalja magában; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és erősítsék meg a Tudományos Központok Európai Hálózatát (ECSITE), amely a tudományos kultúra hozzáférési helyeként funkcionáló tudományos központokat foglalja magában;

| 64. | kéri egy egyablakos rendszer létrehozását az adatok és a kommunikációs eszközök összegyűjtése, illetve összefogása érdekében, az információt keresők megfelelő és hatékony kiszolgálása, továbbá az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten megvalósuló különféle mobilitási programok támogatása céljából; |
| --- | --- |

64.

kéri egy egyablakos rendszer létrehozását az adatok és a kommunikációs eszközök összegyűjtése, illetve összefogása érdekében, az információt keresők megfelelő és hatékony kiszolgálása, továbbá az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten megvalósuló különféle mobilitási programok támogatása céljából;

| 65. | felkéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre naprakész statisztikákat és készítsen értékelést és/vagy tanulmányokat az Erasmus+-ra és más szakképzési mobilitási programokra vonatkozóan, amennyiben ez megvalósítható, a munkatapasztalat és a betöltendő állás párosítására a munkafelvétel tekintetében gyakorolt hatásuk felmérése érdekében, valamint hogy elemezze, hogy egyes tagállamok miért jelentkeznek több külföldi, szakképzési munka- és tanulási programra, illetve dolgozzon ki egy tervet a többiek fokozottabb bevonására; úgy véli, hogy a statisztikai és értékelési eredményeket be kellene építeni és figyelembe kellene venni az Erasmus+ félidős értékelése során. |
| --- | --- |

65.

felkéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre naprakész statisztikákat és készítsen értékelést és/vagy tanulmányokat az Erasmus+-ra és más szakképzési mobilitási programokra vonatkozóan, amennyiben ez megvalósítható, a munkatapasztalat és a betöltendő állás párosítására a munkafelvétel tekintetében gyakorolt hatásuk felmérése érdekében, valamint hogy elemezze, hogy egyes tagállamok miért jelentkeznek több külföldi, szakképzési munka- és tanulási programra, illetve dolgozzon ki egy tervet a többiek fokozottabb bevonására; úgy véli, hogy a statisztikai és értékelési eredményeket be kellene építeni és figyelembe kellene venni az Erasmus+ félidős értékelése során.

| 66. | üdvözli a szakképzésért felelős miniszterek által 2015. június 22-én elfogadott, a 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó, szakképzéssel kapcsolatos új középtávú feladatokról szóló rigai következtetéseket, és szorgalmazza, hogy azokat időben és maradéktalanul hajtsák végre, |
| --- | --- |

66.

üdvözli a szakképzésért felelős miniszterek által 2015. június 22-én elfogadott, a 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó, szakképzéssel kapcsolatos új középtávú feladatokról szóló rigai következtetéseket, és szorgalmazza, hogy azokat időben és maradéktalanul hajtsák végre,

| 67. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a mobilitás tényleges hasznosságának bemutatása és ama felfogás visszaszorítása érdekében, mely szerint a mobilitás az eleve pusztán nemzeti készségeken alapuló képzés szempontjából „elvesztegetett idő”, megismertessék a mobilitási programok foglalkoztatási előnyeit és a megszerzett készségeket; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a mobilitás tényleges hasznosságának bemutatása és ama felfogás visszaszorítása érdekében, mely szerint a mobilitás az eleve pusztán nemzeti készségeken alapuló képzés szempontjából „elvesztegetett idő”, megismertessék a mobilitási programok foglalkoztatási előnyeit és a megszerzett készségeket;

| 68. | szorgalmazza, hogy a fiatalok és a vállalkozások körében még jobban népszerűsítsék és tegyék láthatóvá a Drop'pin EURES-hez hasonló, a tanulószerződéses gyakorlati képzésben, szakmai gyakorlatokon, képzési programokban és elektronikus távoktatás keretében megvalósuló nyelvtanfolyamokon részt vevő fiatalok mobilitását elősegíteni hivatott platformokat; |
| --- | --- |

68.

szorgalmazza, hogy a fiatalok és a vállalkozások körében még jobban népszerűsítsék és tegyék láthatóvá a Drop'pin EURES-hez hasonló, a tanulószerződéses gyakorlati képzésben, szakmai gyakorlatokon, képzési programokban és elektronikus távoktatás keretében megvalósuló nyelvtanfolyamokon részt vevő fiatalok mobilitását elősegíteni hivatott platformokat;

| 69. | ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben mozdítsák elő az új Erasmus+ program által kínált valamennyi lehetőséget, mivel ez a program nemcsak külföldi tanulási lehetőséget biztosít a fiataloknak, hanem külföldi tanulószerződéses gyakorlati képzési és szakmai gyakorlati lehetőségeket is; |
| --- | --- |

69.

ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben mozdítsák elő az új Erasmus+ program által kínált valamennyi lehetőséget, mivel ez a program nemcsak külföldi tanulási lehetőséget biztosít a fiataloknak, hanem külföldi tanulószerződéses gyakorlati képzési és szakmai gyakorlati lehetőségeket is;

| 70. | szorgalmazza a tagállamokban tapasztalt különböző életkörülményeknek, áraknak és költségeknek megfelelően kiigazított, minimális juttatási szint bevezetését; támogatja az elképzelést, hogy a tagállamok vezessenek be intézkedéseket az olyan megfelelő területeken szükséges és előnyös támogatások elérhetővé tételére, mint például a szállás és közlekedés – különös figyelmet fordítva a kiskorúak szükségleteire –, valamint a diákok felkészítésére nemzetközi tapasztalatukat megelőzően, például pályaválasztási tanácsadás, nyelvoktatás és kultúrák közötti kommunikáció révén; |
| --- | --- |

70.

szorgalmazza a tagállamokban tapasztalt különböző életkörülményeknek, áraknak és költségeknek megfelelően kiigazított, minimális juttatási szint bevezetését; támogatja az elképzelést, hogy a tagállamok vezessenek be intézkedéseket az olyan megfelelő területeken szükséges és előnyös támogatások elérhetővé tételére, mint például a szállás és közlekedés – különös figyelmet fordítva a kiskorúak szükségleteire –, valamint a diákok felkészítésére nemzetközi tapasztalatukat megelőzően, például pályaválasztási tanácsadás, nyelvoktatás és kultúrák közötti kommunikáció révén;

| 71. | kéri a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát többek között a munkanélküliség elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések hatékonyságának előzetes értékelése alapján, a korlátozott hatású tételek csökkentésével; úgy véli, hogy ez a megközelítés különösen fontos a mostanihoz hasonló szükséghelyzetekben, amelyeket elfogadhatatlan egyensúlyhiányok jellemeznek; |
| --- | --- |

71.

kéri a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát többek között a munkanélküliség elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések hatékonyságának előzetes értékelése alapján, a korlátozott hatású tételek csökkentésével; úgy véli, hogy ez a megközelítés különösen fontos a mostanihoz hasonló szükséghelyzetekben, amelyeket elfogadhatatlan egyensúlyhiányok jellemeznek;

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL C 155., 2009.7.8., 1. o.

(2)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(3)  HL C 311., 2013.12.19., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(5)  HL C 398., 2012.12.20., 1. o.

(6)  HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

(7)  HL C 199., 2011.7.7., 1. o.

(8)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(9)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(10)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(11)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_378_en.pdf

(12)  Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/76 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/76

---

P8_TA(2016)0108

Az EU szerepéről a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az EU szerepéről a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben (2015/2060(INI))

(2018/C 058/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió és a tagállamok közötti, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében kifejezésre juttatott lojális együttműködés elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és a tagállamok közötti, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében kifejezésre juttatott lojális együttműködés elvére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. és 138. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. és 138. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ eurócsoportról szóló 14. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ eurócsoportról szóló 14. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel „A stabilitási keret és az Unió gazdasági irányításának javítása, különösen az euróövezetben” című, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott 2010. október 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stabilitási keret és az Unió gazdasági irányításának javítása, különösen az euróövezetben” című, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott 2010. október 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című 2011. május 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című 2011. május 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a gazdaságirányításról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságirányításról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálatáról: mérleg és főbb kérdések” című 2015. június 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálatáról: mérleg és főbb kérdések” című 2015. június 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló 2015. július 9-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló 2015. július 9-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére (a de Larosière-jelentésre) |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére (a de Larosière-jelentésre)

| — | tekintettel a 2015. júniusi „öt elnök jelentésére”, amely az euróövezet külső képviseletének megerősítésére szólít fel; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. júniusi „öt elnök jelentésére”, amely az euróövezet külső képviseletének megerősítésére szólít fel;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0027/2016),

| A. | mivel a pénzügyi rendszer stabilitása – amely a források jó elosztását a növekedés és a foglalkoztatás szolgálatába állítja – a világ közjavainak egyike; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi rendszer stabilitása – amely a források jó elosztását a növekedés és a foglalkoztatás szolgálatába állítja – a világ közjavainak egyike;

| B. | mivel a világ gazdaságai egyre inkább függenek egymástól, ezért az irányítás globálisabb formái felé kell elmozdulni; |
| --- | --- |

B.

mivel a világ gazdaságai egyre inkább függenek egymástól, ezért az irányítás globálisabb formái felé kell elmozdulni;

| C. | mivel ha az EU nem képes egyetlen hangon szólni a nemzetközi intézményekben/testületekben, akkor az összes európai hangot össze kell hangolni, az EU alapszerződéseiben rögzített célokat és értékeket követő globális kormányzást alakítva ki; |
| --- | --- |

C.

mivel ha az EU nem képes egyetlen hangon szólni a nemzetközi intézményekben/testületekben, akkor az összes európai hangot össze kell hangolni, az EU alapszerződéseiben rögzített célokat és értékeket követő globális kormányzást alakítva ki;

| D. | mivel az EU-nak hozzá kell járulnia a globális kihívások kezeléséhez megfelelő demokratikus keret létrehozásához; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-nak hozzá kell járulnia a globális kihívások kezeléséhez megfelelő demokratikus keret létrehozásához;

| E. | mivel a globális együttműködés a demokrácia rovására a felelősségek felhígulásához és az elszámoltathatóság hiányához vezethet; mivel a nemzeti parlamentek és az az Európai Parlament szerepe nem szorítható le az egyetértő bólogatásra, hanem aktívan és szervesen be kell vonni őket a döntéshozatali folyamat minden szakaszába; |
| --- | --- |

E.

mivel a globális együttműködés a demokrácia rovására a felelősségek felhígulásához és az elszámoltathatóság hiányához vezethet; mivel a nemzeti parlamentek és az az Európai Parlament szerepe nem szorítható le az egyetértő bólogatásra, hanem aktívan és szervesen be kell vonni őket a döntéshozatali folyamat minden szakaszába;

| F. | mivel az önálló irányítási szerkezettel és saját cselekvési hatáskörökkel rendelkező meglévő nemzetközi intézmények sajátos helyzetekre adott válaszként, meghatározott történelmi helyzetben jöttek létre, mivel ez bonyolultsághoz, és bizonyos esetekben a feladatok megkettőződéséhez vezetett, olyan rendszerhez, amely nem mindig átlátható és az általános koordináció híján van; |
| --- | --- |

F.

mivel az önálló irányítási szerkezettel és saját cselekvési hatáskörökkel rendelkező meglévő nemzetközi intézmények sajátos helyzetekre adott válaszként, meghatározott történelmi helyzetben jöttek létre, mivel ez bonyolultsághoz, és bizonyos esetekben a feladatok megkettőződéséhez vezetett, olyan rendszerhez, amely nem mindig átlátható és az általános koordináció híján van;

| G. | mivel az Alapjogi Charta 42. cikke és a1049/2001/EK rendelet (6) értelmében a dokumentumokhoz való hozzáférésre jogosult uniós polgároknak a nemzetközi szervezetekben/testületekben részt vevő intézményekhez és ügynökségekhez kell benyújtaniuk kérelmeiket; |
| --- | --- |

G.

mivel az Alapjogi Charta 42. cikke és a1049/2001/EK rendelet (6) értelmében a dokumentumokhoz való hozzáférésre jogosult uniós polgároknak a nemzetközi szervezetekben/testületekben részt vevő intézményekhez és ügynökségekhez kell benyújtaniuk kérelmeiket;

| H. | mivel a szerződések rendelkezései szerint bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult hozzáférni az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz, függetlenül azok megjelenési formájától (az Alapjogi Charta 42. cikke); mivel a nemzetközi szervezetekben és fórumokon fellépő uniós intézményekre és ügynökségekre ugyanilyen fokú átláthatóság alkalmazandó, különösen, ha az uniós polgárokat érintő szabályokat állapítanak meg; |
| --- | --- |

H.

mivel a szerződések rendelkezései szerint bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult hozzáférni az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz, függetlenül azok megjelenési formájától (az Alapjogi Charta 42. cikke); mivel a nemzetközi szervezetekben és fórumokon fellépő uniós intézményekre és ügynökségekre ugyanilyen fokú átláthatóság alkalmazandó, különösen, ha az uniós polgárokat érintő szabályokat állapítanak meg;

| I. | mivel a nemzetközi gazdasági szervezetek/testületek jogi felépítményeinek, a finanszírozás módjainak és működésének eltérő jellege (7) megnehezíti az átfogó nyomon követést, jóllehet a pénzügyi és működési eljárások során a következetesség a nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek biztosításának alapvető előfeltétele; ugyanis a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) széles körű hatáskörökkel és összetétellel rendelkező, megállapodások által felállított, valódi nemzetközi szervezetek, a G20-csoport, a Pénzügyi Mobilitási Tanács, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság ellenben korlátozott számú államot tömörítő informális állami szervek, és némelyikük a válság miatt fokozta tevékenységét, ugyanakkor az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO/OICV), a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége (IAIS/AICA), a Nyugdíjfelügyelők Nemzetközi Szervezete (IOPS) és a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) technikai és ágazati kérdésekkel foglalkozó magánegyesületek, amelyek tevékenysége nagyobb kisebb vagy nagyobb mértékben kiterjed az érintett ágazatokra; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi gazdasági szervezetek/testületek jogi felépítményeinek, a finanszírozás módjainak és működésének eltérő jellege (7) megnehezíti az átfogó nyomon követést, jóllehet a pénzügyi és működési eljárások során a következetesség a nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek biztosításának alapvető előfeltétele; ugyanis a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) széles körű hatáskörökkel és összetétellel rendelkező, megállapodások által felállított, valódi nemzetközi szervezetek, a G20-csoport, a Pénzügyi Mobilitási Tanács, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság ellenben korlátozott számú államot tömörítő informális állami szervek, és némelyikük a válság miatt fokozta tevékenységét, ugyanakkor az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO/OICV), a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége (IAIS/AICA), a Nyugdíjfelügyelők Nemzetközi Szervezete (IOPS) és a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) technikai és ágazati kérdésekkel foglalkozó magánegyesületek, amelyek tevékenysége nagyobb kisebb vagy nagyobb mértékben kiterjed az érintett ágazatokra;

| J. | mivel az Európai Parlament és a fent nevezett szervezetek/testületek némelyike között már kialakultak informális kapcsolatok, ezek azonban nem rendszeres jellegűek; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlament és a fent nevezett szervezetek/testületek némelyike között már kialakultak informális kapcsolatok, ezek azonban nem rendszeres jellegűek;

| K. | mivel az átláthatóság a demokrácia fontos feltétele, ugyanakkor a piaci szempontból érzékeny információkat megfelelően figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

K.

mivel az átláthatóság a demokrácia fontos feltétele, ugyanakkor a piaci szempontból érzékeny információkat megfelelően figyelembe kell venni;

| L. | mivel a válság arra késztette a G20-akat, hogy globális ütemtervet hozzanak létre, amelynek középpontjában hatékony egyedi reformok együttese áll, ugyanakkor a jól működő többoldalú és demokratikus keret alapvető e reformcsomag legitimitásának biztosításához; |
| --- | --- |

L.

mivel a válság arra késztette a G20-akat, hogy globális ütemtervet hozzanak létre, amelynek középpontjában hatékony egyedi reformok együttese áll, ugyanakkor a jól működő többoldalú és demokratikus keret alapvető e reformcsomag legitimitásának biztosításához;

| M. | mivel a gazdaság finanszírozásában a bankok, illetve a piacok által betöltött szerep minden országban eltérő; |
| --- | --- |

M.

mivel a gazdaság finanszírozásában a bankok, illetve a piacok által betöltött szerep minden országban eltérő;

| N. | mivel a 2008-ban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság erős fényt vetett a gazdasági és pénzügyi kormányzás megdöbbentő hiányára a világban; mivel számos makrogazdasági kérdés nagyobb koordinációt igényel, különösen adóügyekkel kapcsolatosan; mivel ezért minden érintett szereplő közös céljává kell tenni a pénzügyi stabilitást, valamint a globális és helyi szintek közötti következetességet biztosító átfogó keret kialakítását; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2008-ban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság erős fényt vetett a gazdasági és pénzügyi kormányzás megdöbbentő hiányára a világban; mivel számos makrogazdasági kérdés nagyobb koordinációt igényel, különösen adóügyekkel kapcsolatosan; mivel ezért minden érintett szereplő közös céljává kell tenni a pénzügyi stabilitást, valamint a globális és helyi szintek közötti következetességet biztosító átfogó keret kialakítását;

| O. | mivel új uniós felügyeleti szervek létrehozása nem jár szükségszerűen együtt az uniós képviseletek számának emelkedésével, ami antidemokratikus hatásokat gyakorolhat, például valószínűbbé válik a blokkoló kisebbségek előfordulása, és aggodalmakat kelthet az EU partnerei körében; |
| --- | --- |

O.

mivel új uniós felügyeleti szervek létrehozása nem jár szükségszerűen együtt az uniós képviseletek számának emelkedésével, ami antidemokratikus hatásokat gyakorolhat, például valószínűbbé válik a blokkoló kisebbségek előfordulása, és aggodalmakat kelthet az EU partnerei körében;

| P. | mivel a Nemzetközi Valutaalap úgy döntött, hogy a renmimbit is bekapcsolja azon pénznemek kosarába, amelyek különleges lehívási jogot teremtenek számára; mivel ennek következményeképpen mind az euró, mind a font súlya csökkent, de az amerikai dollár súlya tekintetében nem következett be változás; mivel ez kiemeli, hogy erősebb európai hangra van szükség; |
| --- | --- |

P.

mivel a Nemzetközi Valutaalap úgy döntött, hogy a renmimbit is bekapcsolja azon pénznemek kosarába, amelyek különleges lehívási jogot teremtenek számára; mivel ennek következményeképpen mind az euró, mind a font súlya csökkent, de az amerikai dollár súlya tekintetében nem következett be változás; mivel ez kiemeli, hogy erősebb európai hangra van szükség;

| 1. | hangsúlyozza a parlamentek teljes körű bevonásával kiegészített nemzetközi szabályozási együttműködés szükségességét; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a parlamentek teljes körű bevonásával kiegészített nemzetközi szabályozási együttműködés szükségességét;

| 2. | aggodalmát juttatja kifejezésre a koherencia hiánya miatt, amelynek oka a különféle szervezetek/testületek széttöredezettsége és egymástól eltérő jellege, valamint a nemzetközi szintű megállapodás tárgyát képező szabályok és iránymutatások végrehajtása tekintetében tapasztalható késedelmek; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát juttatja kifejezésre a koherencia hiánya miatt, amelynek oka a különféle szervezetek/testületek széttöredezettsége és egymástól eltérő jellege, valamint a nemzetközi szintű megállapodás tárgyát képező szabályok és iránymutatások végrehajtása tekintetében tapasztalható késedelmek;

| 3. | kéri, hogy az anyagi érdekeltségek kiküszöbölésének, valamint a határozatok jogszerűségének biztosítása érdekében tisztázzák minden egyes szervezet/testület hatásköri területeit, működési módjait és finanszírozását, ideértve az önkéntes hozzájárulásokat, ajándékokat és adományokat is; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy az anyagi érdekeltségek kiküszöbölésének, valamint a határozatok jogszerűségének biztosítása érdekében tisztázzák minden egyes szervezet/testület hatásköri területeit, működési módjait és finanszírozását, ideértve az önkéntes hozzájárulásokat, ajándékokat és adományokat is;

| 4. | kéri, hogy a demokratikus legitimitásra, az átláthatóságra, az elszámoltathatóságra és a feddhetetlenségre vonatkozó átfogó előírások bevezetésével fokozzák a politikai koherenciát és a globális intézmények közötti koordinációt; úgy véli, hogy ezeknek az átfogó szabályoknak többek között az alábbiakra kell kitérniük:






  — | a nyilvánossággal való kapcsolattartás (például a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés, a különféle érdekelt felekkel folytatott nyitott párbeszéd, a kötelező átláthatósági nyilvántartások és a lobbiülések átláthatóságára vonatkozó szabályok bevezetése); |
| --- | --- | --- |

4.

kéri, hogy a demokratikus legitimitásra, az átláthatóságra, az elszámoltathatóságra és a feddhetetlenségre vonatkozó átfogó előírások bevezetésével fokozzák a politikai koherenciát és a globális intézmények közötti koordinációt; úgy véli, hogy ezeknek az átfogó szabályoknak többek között az alábbiakra kell kitérniük:

—

a nyilvánossággal való kapcsolattartás (például a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés, a különféle érdekelt felekkel folytatott nyitott párbeszéd, a kötelező átláthatósági nyilvántartások és a lobbiülések átláthatóságára vonatkozó szabályok bevezetése);

| — | belső szabályzatok (például a képességeken alapuló emberierőforrás-gazdálkodás, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az összeférhetetlenségek megelőzése); |
| --- | --- |

—

belső szabályzatok (például a képességeken alapuló emberierőforrás-gazdálkodás, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az összeférhetetlenségek megelőzése);

| 5. | úgy véli, hogy legkevésbé fejlett országok alulképviseltek a legtöbb nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozási intézményben és testületben, aminek következtében megbomlik az egyensúly, továbbá fennáll a kockázata, hogy elmarad a legszegényebb országok egyenlőtlenségével vagy finanszírozásával összefüggő kérdések megfelelő kezelése; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy legkevésbé fejlett országok alulképviseltek a legtöbb nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozási intézményben és testületben, aminek következtében megbomlik az egyensúly, továbbá fennáll a kockázata, hogy elmarad a legszegényebb országok egyenlőtlenségével vagy finanszírozásával összefüggő kérdések megfelelő kezelése;

| 6. | úgy véli, hogy a földrajzi fekvés szerint tapasztalható képviseleti aránytalanságok vannak bizonyos más ágazatok is – például a civil társadalom, a kis- és középvállalkozások, a fogyasztói képviseletek és a munkavállalói képviseletek, amelyek bevonása javítható a pénzügyi, monetáris és szabályozási testületekben folytatott viták során a konzultációs folyamatba; úgy véli, hogy e testületek és ágazatok kötelessége, hogy a helyzet javításán munkálkodjanak; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a földrajzi fekvés szerint tapasztalható képviseleti aránytalanságok vannak bizonyos más ágazatok is – például a civil társadalom, a kis- és középvállalkozások, a fogyasztói képviseletek és a munkavállalói képviseletek, amelyek bevonása javítható a pénzügyi, monetáris és szabályozási testületekben folytatott viták során a konzultációs folyamatba; úgy véli, hogy e testületek és ágazatok kötelessége, hogy a helyzet javításán munkálkodjanak;

| 7. | úgy véli, hogy az EU képviseletét a többoldalú szervezetekben/testületekben ésszerűbbé kell tenni és szabályokba kell foglalni annak érdekében, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága ezekben a testületekben, befolyása erősödjön és jobban előmozdíthassa a demokratikus folyamat során általa is elfogadott jogszabályokat; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak proaktívabb globális szereplővé kell válnia a G20-ak jövőbeli kötelezettségvállalásainak biztosításában, például az árnyékbanki rendszer átformálása, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos reformok végrehajtása, valamint annak biztosítása terén, hogy a világgazdaság szintjén keletkező kockázatokat az illetékes globális intézmény a napirendjére tűzze; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az EU képviseletét a többoldalú szervezetekben/testületekben ésszerűbbé kell tenni és szabályokba kell foglalni annak érdekében, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága ezekben a testületekben, befolyása erősödjön és jobban előmozdíthassa a demokratikus folyamat során általa is elfogadott jogszabályokat; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak proaktívabb globális szereplővé kell válnia a G20-ak jövőbeli kötelezettségvállalásainak biztosításában, például az árnyékbanki rendszer átformálása, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos reformok végrehajtása, valamint annak biztosítása terén, hogy a világgazdaság szintjén keletkező kockázatokat az illetékes globális intézmény a napirendjére tűzze;

| 8. | felhívja az európai szereplőket, hogy az európai és nemzetközi szintű politika kialakítása során fordítsanak fokozott figyelmet az uniós pénzügyi ágazatok világszintű versenyképességére; |
| --- | --- |

8.

felhívja az európai szereplőket, hogy az európai és nemzetközi szintű politika kialakítása során fordítsanak fokozott figyelmet az uniós pénzügyi ágazatok világszintű versenyképességére;

| 9. | emlékeztet rá, hogy az EU-nak teljes jogú tagságra kell törekednie azon nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézményekben, amelyekben még nem teljes jogú tag, de kívánatos volna a teljes jogú tagság (például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) esetében); kéri a megfelelő nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézményeket, hogy tegyenek meg minden szükséges jogszabályi változtatást, amelyek lehetővé teszik az EU teljes jogú tagságát; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet rá, hogy az EU-nak teljes jogú tagságra kell törekednie azon nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézményekben, amelyekben még nem teljes jogú tag, de kívánatos volna a teljes jogú tagság (például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) esetében); kéri a megfelelő nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézményeket, hogy tegyenek meg minden szükséges jogszabályi változtatást, amelyek lehetővé teszik az EU teljes jogú tagságát;

| 10. | úgy véli, hogy károsak az Unió számára az olyan helyzetek, amelyek során egy nemzetközi szervezetekben/testületekben valamely tagállamot vagy valamely nemzeti hatóságot képviselő küldöttek olyan álláspontot foglalnak el, amely ellentétes a többségi határozattal demokratikusan elfogadott európai jogalkotási vagy szabályozási döntésekkel; felhív ezért e képviseletek közötti összhang fokozására és hatékonyabbá tételére, például nagyobb kötelező erővel bíró mechanizmusok révén; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy károsak az Unió számára az olyan helyzetek, amelyek során egy nemzetközi szervezetekben/testületekben valamely tagállamot vagy valamely nemzeti hatóságot képviselő küldöttek olyan álláspontot foglalnak el, amely ellentétes a többségi határozattal demokratikusan elfogadott európai jogalkotási vagy szabályozási döntésekkel; felhív ezért e képviseletek közötti összhang fokozására és hatékonyabbá tételére, például nagyobb kötelező erővel bíró mechanizmusok révén;

| 11. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a Bizottság közvetlen elszámoltathatóságát a polgárok előtt azokban az esetekben, ha nemzetközi testületben vagy szervezetben az egész Uniót képviseli, illetve ha szakosodott magántestület ellenőrzését végzi; hangsúlyozza a Parlament szerepének fontosságát e folyamatban; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy növelni kell a Bizottság közvetlen elszámoltathatóságát a polgárok előtt azokban az esetekben, ha nemzetközi testületben vagy szervezetben az egész Uniót képviseli, illetve ha szakosodott magántestület ellenőrzését végzi; hangsúlyozza a Parlament szerepének fontosságát e folyamatban;

| 12. | megítélése szerint a szervezetek és az azok égisze alatt működő munkacsoportok prioritásait tisztázni kell és formálisan elő kell írni; úgy véli továbbá, hogy a konszenzus rendszeres igénybe vételének kockázata nem csupán az, hogy fékezi a határozathozatalt, hanem az is, hogy felhígíthatja az ajánlások tartalmát, és hogy a szervezetek összetételének tükröznie kell a közöttük levő pénzügyi, gazdasági és felügyeleti különbségeket; |
| --- | --- |

12.

megítélése szerint a szervezetek és az azok égisze alatt működő munkacsoportok prioritásait tisztázni kell és formálisan elő kell írni; úgy véli továbbá, hogy a konszenzus rendszeres igénybe vételének kockázata nem csupán az, hogy fékezi a határozathozatalt, hanem az is, hogy felhígíthatja az ajánlások tartalmát, és hogy a szervezetek összetételének tükröznie kell a közöttük levő pénzügyi, gazdasági és felügyeleti különbségeket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a szabályozási, felügyeleti és más pénzügyi ágazati politikák globális szintű kidolgozása során előzetes értékeléseket kell végezni; véleménye szerint az ilyen értékelések nem sértik a társjogalkotók politikai előjogait; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a szabályozási, felügyeleti és más pénzügyi ágazati politikák globális szintű kidolgozása során előzetes értékeléseket kell végezni; véleménye szerint az ilyen értékelések nem sértik a társjogalkotók politikai előjogait;

| 14. | úgy véli, hogy az ajánlások végrehajtása a különböző részes tagállamok részéről továbbra sem járul hozzá elégséges mértékben a globálisan egyenlő versenyszabályok megteremtéséhez; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az ajánlások végrehajtása a különböző részes tagállamok részéről továbbra sem járul hozzá elégséges mértékben a globálisan egyenlő versenyszabályok megteremtéséhez;

| 15. | megjegyzi, hogy a Pénzügyi Stabilitási Tanács jelenleg standardok kidolgozását végzi a biztosítási ágazat számára; elismeri, hogy Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetsége jelentős szerepet tölt be a globális biztosítási politikában, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság bevonása azzal az előnnyel is járna, hogy megerősíti az európai biztosítási szakértelem hozzájárulását, és biztosítaná, hogy a globális szinten kidolgozott standardok ne mondjanak ellent annak a logikának, amelyet az EU elsőként dolgozott ki; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a Pénzügyi Stabilitási Tanács jelenleg standardok kidolgozását végzi a biztosítási ágazat számára; elismeri, hogy Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetsége jelentős szerepet tölt be a globális biztosítási politikában, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság bevonása azzal az előnnyel is járna, hogy megerősíti az európai biztosítási szakértelem hozzájárulását, és biztosítaná, hogy a globális szinten kidolgozott standardok ne mondjanak ellent annak a logikának, amelyet az EU elsőként dolgozott ki;

| 16. | üdvözli az OECD adóügyi kérdésekben végzett munkáját, különösen az OECD által javasolt és a G20 által jóváhagyott, az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással foglalkozó cselekvési tervet (BEPS); úgy véli, hogy a végrehajtás ellenőrzése új kihívás lesz; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a Pénzügyi Akció Munkacsoportban (FATF) részt vevő tagállamok közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy az EU hangja hallhatóbb legyen; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az OECD adóügyi kérdésekben végzett munkáját, különösen az OECD által javasolt és a G20 által jóváhagyott, az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással foglalkozó cselekvési tervet (BEPS); úgy véli, hogy a végrehajtás ellenőrzése új kihívás lesz; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a Pénzügyi Akció Munkacsoportban (FATF) részt vevő tagállamok közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy az EU hangja hallhatóbb legyen;

| 17. | kedvezően ítéli meg, hogy az EKB elnöke hajlandó tovább együttműködni az Európai Parlamenttel az EKB banki ügyekkel kapcsolatban, különösen a globális szabványalkotó testületek, például különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács keretében betöltött szerepét illetően; |
| --- | --- |

17.

kedvezően ítéli meg, hogy az EKB elnöke hajlandó tovább együttműködni az Európai Parlamenttel az EKB banki ügyekkel kapcsolatban, különösen a globális szabványalkotó testületek, például különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács keretében betöltött szerepét illetően;

| 18. | üdvözli, hogy az euróövezet azon országai, amelyek tagjai az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Banknak, szervezeti megállapodásban egyeztek meg oly módon, hogy az az euróövezet ezen országait képviselő kormányzótanács egyetlen székhellyel rendelkezik majd; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az euróövezet azon országai, amelyek tagjai az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Banknak, szervezeti megállapodásban egyeztek meg oly módon, hogy az az euróövezet ezen országait képviselő kormányzótanács egyetlen székhellyel rendelkezik majd;

| 19. | ezért az alábbi javaslatokat fogalmazza meg:






  — | kéri az Európai Bizottságot, hogy a legjobb európai és nemzeti szintű meglévő gyakorlatokra építve állítson össze az átláthatóságra, az integritásra és az elszámoltathatóságra vonatkozó európai magatartási kódexet, amelynek rendeltetése, hogy útmutatóul szolgáljon a nemzetközi szervezetekben/testületekben helyet foglaló uniós küldöttek számára; kéri, hogy a megszövegezés folyamatába szorosan vonják be a Parlamentet; |
| --- | --- | --- |

19.

ezért az alábbi javaslatokat fogalmazza meg:

—

kéri az Európai Bizottságot, hogy a legjobb európai és nemzeti szintű meglévő gyakorlatokra építve állítson össze az átláthatóságra, az integritásra és az elszámoltathatóságra vonatkozó európai magatartási kódexet, amelynek rendeltetése, hogy útmutatóul szolgáljon a nemzetközi szervezetekben/testületekben helyet foglaló uniós küldöttek számára; kéri, hogy a megszövegezés folyamatába szorosan vonják be a Parlamentet;

| — | különösen kiemeli, hogy aggályai vannak e szervezetek/testületek alapszabályaival, finanszírozásával és működésével kapcsolatban, valamint a hatóságokkal, a közvéleménnyel és az érintett szereplőkkel fenntartott kölcsönös viszonyokat, az általuk folytatott kommunikációt és a dokumentumaikhoz való hozzáférést illetően is; hangsúlyozza, hogy az érdekek között igazságos egyensúlyt kell teremteni, megfelelő technikai szakértelemmel és pénzügyi eszközökkel rendelkező nem kormányzati szervezetek bevonásával a civil társadalom hangjának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

—

különösen kiemeli, hogy aggályai vannak e szervezetek/testületek alapszabályaival, finanszírozásával és működésével kapcsolatban, valamint a hatóságokkal, a közvéleménnyel és az érintett szereplőkkel fenntartott kölcsönös viszonyokat, az általuk folytatott kommunikációt és a dokumentumaikhoz való hozzáférést illetően is; hangsúlyozza, hogy az érdekek között igazságos egyensúlyt kell teremteni, megfelelő technikai szakértelemmel és pénzügyi eszközökkel rendelkező nem kormányzati szervezetek bevonásával a civil társadalom hangjának megerősítése érdekében;

| — | kéri az európai intézményeket és ügynökségeket, valamint a tagállamokat, hogy mozdítsák elő minden egyes európai képviselet demokratikusan választott testületek előtti elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

—

kéri az európai intézményeket és ügynökségeket, valamint a tagállamokat, hogy mozdítsák elő minden egyes európai képviselet demokratikusan választott testületek előtti elszámoltathatóságát;

| — | kéri intézményközi megállapodás elfogadását egy „pénzügyi párbeszéd” hivatalossá tétele céljából, amelynek megszervezése az Európai Parlamenttel közösen történne azzal a céllal, hogy iránymutatások szülessenek az európai álláspontok elfogadása és koherenciájuk biztosítása tekintetében a legfőbb nemzetközi tárgyalások előestéjén, biztosítva ezen álláspontok megvitatását, előzetes megismertetését és nyomon követését, a Bizottság pedig rendszeres visszajelzést adna ezen iránymutatások végrehajtásáról és ellenőrzéséről; javasolja, hogy e párbeszédre kapjanak meghívást az illetékes európai hatóságok, a tagállamok és szükség esetén az érintett nemzetközi szervezetek vezetői; úgy véli, hogy e párbeszéd természetét (nyilvános vagy zárt ajtók mögött történő lebonyolítását) az adott gyakorlati követelményektől függően kellene megállapítani; véleménye szerint ugyancsak szükséges, hogy a nemzeti parlamenteket saját szintjükön aktívan bevonják az érintett tagállamok képviselői által kialakított álláspontok ellenőrzésébe; |
| --- | --- |

—

kéri intézményközi megállapodás elfogadását egy „pénzügyi párbeszéd” hivatalossá tétele céljából, amelynek megszervezése az Európai Parlamenttel közösen történne azzal a céllal, hogy iránymutatások szülessenek az európai álláspontok elfogadása és koherenciájuk biztosítása tekintetében a legfőbb nemzetközi tárgyalások előestéjén, biztosítva ezen álláspontok megvitatását, előzetes megismertetését és nyomon követését, a Bizottság pedig rendszeres visszajelzést adna ezen iránymutatások végrehajtásáról és ellenőrzéséről; javasolja, hogy e párbeszédre kapjanak meghívást az illetékes európai hatóságok, a tagállamok és szükség esetén az érintett nemzetközi szervezetek vezetői; úgy véli, hogy e párbeszéd természetét (nyilvános vagy zárt ajtók mögött történő lebonyolítását) az adott gyakorlati követelményektől függően kellene megállapítani; véleménye szerint ugyancsak szükséges, hogy a nemzeti parlamenteket saját szintjükön aktívan bevonják az érintett tagállamok képviselői által kialakított álláspontok ellenőrzésébe;

| — | úgy véli, hogy e részletesebb irányvonalak kiegészítéseképpen a Parlamentnek megfelelő gyakorisággal proaktív „útmutató” állásfoglalásokat kellene elfogadnia, amelyek kifejtenék a Parlament véleményét az általános politikai irányvonalról; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy e részletesebb irányvonalak kiegészítéseképpen a Parlamentnek megfelelő gyakorisággal proaktív „útmutató” állásfoglalásokat kellene elfogadnia, amelyek kifejtenék a Parlament véleményét az általános politikai irányvonalról;

| — | megjegyzi, hogy azokon a területeken, amelyeken az Európai Parlament a Tanáccsal együtt a társ-jogalkotó szerepét tölti be, e párbeszéd az európai álláspontokat a többséggel elfogadott jogalkotási döntések alapján közös nevezőre hozva egyúttal a tárgyalási megbízás meghatározásához is hozzájárulna, illetve segítene elkerülni az inkoherenciát a folyamatban lévő jogalkotási munkával; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy azokon a területeken, amelyeken az Európai Parlament a Tanáccsal együtt a társ-jogalkotó szerepét tölti be, e párbeszéd az európai álláspontokat a többséggel elfogadott jogalkotási döntések alapján közös nevezőre hozva egyúttal a tárgyalási megbízás meghatározásához is hozzájárulna, illetve segítene elkerülni az inkoherenciát a folyamatban lévő jogalkotási munkával;

| — | felhívja az európai képviseleteket, hogy a nemzetközi szintem egyenlő versenykörülmények megteremtése érdekében a nemzetközi tárgyalásokon szenteljenek különös figyelmet a nemzetközi előírások/szabályok és a kötelezően elfogadott uniós jogszabályok közötti koherenciának, következetességnek és megfelelésnek; |
| --- | --- |

—

felhívja az európai képviseleteket, hogy a nemzetközi szintem egyenlő versenykörülmények megteremtése érdekében a nemzetközi tárgyalásokon szenteljenek különös figyelmet a nemzetközi előírások/szabályok és a kötelezően elfogadott uniós jogszabályok közötti koherenciának, következetességnek és megfelelésnek;

| — | felhív a Bizottság Európai Parlament előtti elszámoltathatóságának megerősítésére az EU által a G20-ak ülésein képviselt álláspontok meghatározására irányuló folyamat egyszerűsítése révén a foglalkoztatással, az energiával, a kereskedelemmel, a fejlesztéssel és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

—

felhív a Bizottság Európai Parlament előtti elszámoltathatóságának megerősítésére az EU által a G20-ak ülésein képviselt álláspontok meghatározására irányuló folyamat egyszerűsítése révén a foglalkoztatással, az energiával, a kereskedelemmel, a fejlesztéssel és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos szakpolitikai területeken;

| — | ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok haladéktalanul maradéktalanul tegyenek eleget az egyeztetésre vonatkozó szigorú rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

—

ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok haladéktalanul maradéktalanul tegyenek eleget az egyeztetésre vonatkozó szigorú rendelkezéseknek;

| — | felhívja a tagállamokat annak elfogadására, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus révén történjen a bankunió képviselete a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban; |
| --- | --- |

—

felhívja a tagállamokat annak elfogadására, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus révén történjen a bankunió képviselete a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban;

| — | kéri a Bizottságot, hogy munkaprogramjába illessze be a gazdasági és pénzügyi szabályozás külső dimenzióját, azaz a nemzetközi pénzügyi intézményekben végzendő előzetes munkát, és a belső politikai koherencia javítása érdekében állítson fel a globális gazdasági kormányzással és a pénzügyi intézményekkel foglalkozó munkacsoportot; |
| --- | --- |

—

kéri a Bizottságot, hogy munkaprogramjába illessze be a gazdasági és pénzügyi szabályozás külső dimenzióját, azaz a nemzetközi pénzügyi intézményekben végzendő előzetes munkát, és a belső politikai koherencia javítása érdekében állítson fel a globális gazdasági kormányzással és a pénzügyi intézményekkel foglalkozó munkacsoportot;

| — | tudomásul veszi a Bizottság kezdeményezését, amely szerint előre kíván lépni az euróövezet egységes képviselete felé a Nemzetközi Valutaalapnál; úgy véli, hogy ennek megvalósítása nem hathat az ellen, hogy idővel megszülessen az Európai Unió egységes képviselete; |
| --- | --- |

—

tudomásul veszi a Bizottság kezdeményezését, amely szerint előre kíván lépni az euróövezet egységes képviselete felé a Nemzetközi Valutaalapnál; úgy véli, hogy ennek megvalósítása nem hathat az ellen, hogy idővel megszülessen az Európai Unió egységes képviselete;

| — | rámutat, hogy az EUMSZ 14. melléklete szerint az euróövezetbe tartozó tagállamok közötti szorosabb koordináció felelőssége az eurócsoporté, amely ideiglenes és informális természetű testületként működik mindaddig, amíg az euró az Unió valamennyi tagállamának pénznemévé válik; úgy véli, hogy fokozni kell az eurócsoport átláthatóságát és elszámoltathatóságát; kiáll amellett, hogy – miként azt a banki, gazdasági, adóügyi és politikai uniókra vonatkozó sarkalatos ajánlásokat megfogalmazó 2012. november 20-i európai parlamenti állásfoglalás (8) is tükrözi –, hivatalosabb és kiszámíthatóbb megoldást kell találni; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris ügyekért felelős európai biztos szerepének függetlenségét meg kell erősíteni és mind a Parlament, mind a Tanács felé szilárd elszámoltathatósági mechanizmusokkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy az EUMSZ 14. melléklete szerint az euróövezetbe tartozó tagállamok közötti szorosabb koordináció felelőssége az eurócsoporté, amely ideiglenes és informális természetű testületként működik mindaddig, amíg az euró az Unió valamennyi tagállamának pénznemévé válik; úgy véli, hogy fokozni kell az eurócsoport átláthatóságát és elszámoltathatóságát; kiáll amellett, hogy – miként azt a banki, gazdasági, adóügyi és politikai uniókra vonatkozó sarkalatos ajánlásokat megfogalmazó 2012. november 20-i európai parlamenti állásfoglalás (8) is tükrözi –, hivatalosabb és kiszámíthatóbb megoldást kell találni; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris ügyekért felelős európai biztos szerepének függetlenségét meg kell erősíteni és mind a Parlament, mind a Tanács felé szilárd elszámoltathatósági mechanizmusokkal kell kiegészíteni;

| — | úgy véli, hogy az IMF egyedi esetén túlmenően az elkövetkező évek folyamán az Unió képviselete tekintetében fokozatos ésszerűsítéseket kell megvalósítani előbb megerősített koordináció, majd egy előzetes értékelést követően az üléshelyek egységesítése révén; úgy véli, hogy az e szervezetekben és testületekben való tagságot összhangba kell hozni az uniós intézmények és az európai felügyeleti hatóságok, a Tanács/eurócsoport és a nemzeti hatóságok egyedi hatásköreivel; véleménye szerint ezzel párhuzamosan az EU-nak e szervezetek és testületek működésével kapcsolatban is van munkája annak érdekében, hogy a konszenzusra épülő rendszerről át lehessen térni a súlyozott többségi szavazaton alapuló rendszerre; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az IMF egyedi esetén túlmenően az elkövetkező évek folyamán az Unió képviselete tekintetében fokozatos ésszerűsítéseket kell megvalósítani előbb megerősített koordináció, majd egy előzetes értékelést követően az üléshelyek egységesítése révén; úgy véli, hogy az e szervezetekben és testületekben való tagságot összhangba kell hozni az uniós intézmények és az európai felügyeleti hatóságok, a Tanács/eurócsoport és a nemzeti hatóságok egyedi hatásköreivel; véleménye szerint ezzel párhuzamosan az EU-nak e szervezetek és testületek működésével kapcsolatban is van munkája annak érdekében, hogy a konszenzusra épülő rendszerről át lehessen térni a súlyozott többségi szavazaton alapuló rendszerre;

| — | hangsúlyozza, hogy a Bizottság, a Tanács és adott esetben az eurócsoport kötelessége az összhang előkészítő ülések révén történő megerősítése; úgy véli, hogy szükség esetén új eseti tanácsi munkacsoportokat kell felállítani, mint amilyen például a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC), az IMF-et érintő ügyekkel foglalkozó munkacsoport (SCIMF), az Eurócsoport Munkacsoport (EWG) és a Gazdaságpolitikai Bizottság (EPC); |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a Bizottság, a Tanács és adott esetben az eurócsoport kötelessége az összhang előkészítő ülések révén történő megerősítése; úgy véli, hogy szükség esetén új eseti tanácsi munkacsoportokat kell felállítani, mint amilyen például a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC), az IMF-et érintő ügyekkel foglalkozó munkacsoport (SCIMF), az Eurócsoport Munkacsoport (EWG) és a Gazdaságpolitikai Bizottság (EPC);

| — | felszólít azon jelenlegi gyakorlat alapos megvizsgálására, hogy a G20-ak üléseit az Európai Tanács elnökségének és a Bizottság elnökségének különböző székhelyein tartják, annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben gyengíti ez a szokás az EU hitelességét a külső megítélők szemében, különös tekintettel a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának meglétére; úgy véli, hogy az egyéni képviselettel rendelkező tagállamok álláspontjainak egymáshoz közelítésének ösztönzése érdekében bizonyos javítások vehetők tekintetbe, ami hozzájárulna a hatékony összhang megteremtéséhez az ülések előtt, és még erősebbé tenné Európa hangját az üléseken; |
| --- | --- |

—

felszólít azon jelenlegi gyakorlat alapos megvizsgálására, hogy a G20-ak üléseit az Európai Tanács elnökségének és a Bizottság elnökségének különböző székhelyein tartják, annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben gyengíti ez a szokás az EU hitelességét a külső megítélők szemében, különös tekintettel a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának meglétére; úgy véli, hogy az egyéni képviselettel rendelkező tagállamok álláspontjainak egymáshoz közelítésének ösztönzése érdekében bizonyos javítások vehetők tekintetbe, ami hozzájárulna a hatékony összhang megteremtéséhez az ülések előtt, és még erősebbé tenné Európa hangját az üléseken;

| — | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő egy olyan menetrend létrehozását, amelynek célja, hogy a de Larosière-jelentés által javasolt vonalat követve szerződéseken alapuló globális pénzügyi szervezetet hívjon életre, amely széles körű hatáskörökkel rendelkezik az ajánlások, a kötelező minimumkövetelmények megtárgyalása, a többoldalú vitarendezési mechanizmusok, valamint adott esetben szankciók kiszabása tekintetében; úgy véli, hogy a megszerzett – nevezetesen a WTO keretében a kereskedelmi ágazatban felhalmozott – tapasztalatok felhasználhatók volnának a fent említett többoldalú vitarendezési mechanizmusok létrehozásához; hangsúlyozza, hogy a javasolt szervezetet a legmagasabb átláthatósági és elszámoltathatósági előírások alá kell vetni; |
| --- | --- |

—

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő egy olyan menetrend létrehozását, amelynek célja, hogy a de Larosière-jelentés által javasolt vonalat követve szerződéseken alapuló globális pénzügyi szervezetet hívjon életre, amely széles körű hatáskörökkel rendelkezik az ajánlások, a kötelező minimumkövetelmények megtárgyalása, a többoldalú vitarendezési mechanizmusok, valamint adott esetben szankciók kiszabása tekintetében; úgy véli, hogy a megszerzett – nevezetesen a WTO keretében a kereskedelmi ágazatban felhalmozott – tapasztalatok felhasználhatók volnának a fent említett többoldalú vitarendezési mechanizmusok létrehozásához; hangsúlyozza, hogy a javasolt szervezetet a legmagasabb átláthatósági és elszámoltathatósági előírások alá kell vetni;

| — | véleménye szerint a Bizottságot kifejezetten meg kell bízni azzal a feladattal, hogy új lendületet adjon a többoldalúság előmozdításának a pénzügyi, monetáris, és szabályozási nemzetközi együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

—

véleménye szerint a Bizottságot kifejezetten meg kell bízni azzal a feladattal, hogy új lendületet adjon a többoldalúság előmozdításának a pénzügyi, monetáris, és szabályozási nemzetközi együttműködés tekintetében;

| — | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden uniós pénzügyi jogalkotási javaslat a globális szintű fellépések kiegészítője legyen; |
| --- | --- |

—

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden uniós pénzügyi jogalkotási javaslat a globális szintű fellépések kiegészítője legyen;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 70. E, 2012.3.8., 41. o.

(2)  HL C 377. E, 2012.12.7., 66. o.

(3)  HL C 131. E, 2013.5.8., 51. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0238.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0268.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

(7)  A Nemzetközi Fizetések Bankja, a Pénzügyi Akció Munkacsoport és a Kereskedelmi Világszervezet ugyancsak rendelkezik szabályozási feladatkörrel; az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) jelentős szerepet játszik a globális gazdasági kormányzás terén; az Afrikai Fejlesztési Bank (ADB), az Ázsiai Fejlesztési Bank (ADB), a Karibi Fejlesztési Bank (CDB),a Nyugat-afrikai Fejlesztési Bank (WADB), a Nemzetközi Fejlesztési Bank (IDB), az Amerikaközi Befektetési Társaság (IIC), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB), a Világbank-csoport, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (IBRD), a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA), a Nemzetközi Pénzügyi Társaság (IFC) és a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség (MIGA) támogatja a fejlesztési együttműködés finanszírozását;

(8)  Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (HL C 419., 2015.12.16., 48. o.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/82 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/82

---

P8_TA(2016)0109

A part menti halászat a halászatból élő területeken

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása az innovációról és a kisüzemi part menti halászat diverzifikálásáról a halászatból élő területeken (2015/2090(INI))

(2018/C 058/09)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i európai parlamenti és tanácsi 1380/2013/EU rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i európai parlamenti és tanácsi 1380/2013/EU rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról valamint a 2328/2003/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet, az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 791/2007/EK tanácsi rendelet, és az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról valamint a 2328/2003/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet, az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 791/2007/EK tanácsi rendelet, és az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) azon intézkedésekről szóló 349. cikkére, amelyek elfogadása során figyelembe kell venni a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) azon intézkedésekről szóló 349. cikkére, amelyek elfogadása során figyelembe kell venni a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait,

| — | tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezése a fenntartható halászat szemszögéből” című 2013. október 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezése a fenntartható halászat szemszögéből” című 2013. október 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című 2014. május 13-i közleményére (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című 2014. május 13-i közleményére (COM(2014)0254),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményről szóló, 2014. október 15-i véleményére (2015/C 012/15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményről szóló, 2014. október 15-i véleményére (2015/C 012/15),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményről szóló, 2015. január 21-i véleményére (2015/C 019/05), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményről szóló, 2015. január 21-i véleményére (2015/C 019/05),

| — | tekintettel a Bizottság „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a kék gazdaság innovációjában és kutatásában rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kiaknázásáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kék gazdaság innovációjában és kutatásában rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kiaknázásáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az atlanti térségre vonatkozó tengerstratégia cselekvési terve: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása” című, 2013. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az atlanti térségre vonatkozó tengerstratégia cselekvési terve: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása” című, 2013. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0279),

| — | tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473),

| — | tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0044/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0044/2016),

| A. | mivel a part menti halászat az európai flotta tevékenységének 80 %-át teszi ki, és a kagylóhalászattal együtt a part menti területeken, a szigeteken és a legkülső régiókban jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít, valamint általában a halászat társadalmi és környezeti szempontból fenntartható, jelentős potenciállal rendelkező formáját képviseli; mivel kivételes és sokrétű befolyást gyakorol a part menti területek és a szigetek társadalmi örökségére és kulturális jellemzőire; |
| --- | --- |

A.

mivel a part menti halászat az európai flotta tevékenységének 80 %-át teszi ki, és a kagylóhalászattal együtt a part menti területeken, a szigeteken és a legkülső régiókban jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít, valamint általában a halászat társadalmi és környezeti szempontból fenntartható, jelentős potenciállal rendelkező formáját képviseli; mivel kivételes és sokrétű befolyást gyakorol a part menti területek és a szigetek társadalmi örökségére és kulturális jellemzőire;

| B. | mivel a part menti és a szigeti halászat nagyrészt hagyományos kereskedelmi halászat, azaz életforma és a megélhetés, valamint a közvetett és közvetlen munkahelyteremtés fő halászati forrása, különösen olyan területeken, amelyek a part menti halászattól függenek, és amelyek esetében egyedi intézkedésekre és támogatásra van szükség a növekedés és a fejlődés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a part menti és a szigeti halászat nagyrészt hagyományos kereskedelmi halászat, azaz életforma és a megélhetés, valamint a közvetett és közvetlen munkahelyteremtés fő halászati forrása, különösen olyan területeken, amelyek a part menti halászattól függenek, és amelyek esetében egyedi intézkedésekre és támogatásra van szükség a növekedés és a fejlődés előmozdítása érdekében;

| C. | mivel a part menti halászat alapvető meghatározását és jellemzőit tekintve nagymértékben eltérő az egyes tagállamokban és egy tagállamon belül a különböző part menti régiókban, és ezt a jövőben a közös halászati politikában (KHP) helyre kell igazítani és harmonizálni kell, továbbá mivel jelentős különbségek léteznek a tagállamok között földrajzi, éghajlati, ökorendszerbeli és társadalmi-gazdasági tényezők tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a part menti halászat alapvető meghatározását és jellemzőit tekintve nagymértékben eltérő az egyes tagállamokban és egy tagállamon belül a különböző part menti régiókban, és ezt a jövőben a közös halászati politikában (KHP) helyre kell igazítani és harmonizálni kell, továbbá mivel jelentős különbségek léteznek a tagállamok között földrajzi, éghajlati, ökorendszerbeli és társadalmi-gazdasági tényezők tekintetében;

| D. | mivel az Európai Unió különböző tengereiben zajló part menti halászat jellemzői eltérnek egymástól, például az Adriai-tenger és a Földközi-tenger egészén zajló halászat más, mint a halászat az Atlanti-óceán nyílt tengerein, ideértve a Francia Guyana partjainál és az indiai-óceáni medencében végzett halászatot is; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió különböző tengereiben zajló part menti halászat jellemzői eltérnek egymástól, például az Adriai-tenger és a Földközi-tenger egészén zajló halászat más, mint a halászat az Atlanti-óceán nyílt tengerein, ideértve a Francia Guyana partjainál és az indiai-óceáni medencében végzett halászatot is;

| E. | mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerint a kisüzemi part menti halászatot 12 méternél rövidebb hajók végzik, amelyek nem használnak vontatott halászeszközöket, és mivel az uniós jogban ez a part menti halászat egyetlen meghatározása; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerint a kisüzemi part menti halászatot 12 méternél rövidebb hajók végzik, amelyek nem használnak vontatott halászeszközöket, és mivel az uniós jogban ez a part menti halászat egyetlen meghatározása;

| F. | mivel a megreformált KHP egyik sarokköve a régiókban való gondolkodás és annak felismerése, hogy az európai halászatok sokszínűségére tekintettel nem megfelelő a központi irányítás; mivel – tekintettel a part menti és szigeti halászat jellegére – a régiókra bontás és a nem központosított megközelítés különösen fontos e szektor és az általa kiszolgált közösségek számára; |
| --- | --- |

F.

mivel a megreformált KHP egyik sarokköve a régiókban való gondolkodás és annak felismerése, hogy az európai halászatok sokszínűségére tekintettel nem megfelelő a központi irányítás; mivel – tekintettel a part menti és szigeti halászat jellegére – a régiókra bontás és a nem központosított megközelítés különösen fontos e szektor és az általa kiszolgált közösségek számára;

| G. | mivel a ETHA által finanszírozott műveletek támogatási intenzitása 30 ponttal is nőhet, amennyiben kisüzemi part menti halászatokra irányulnak; |
| --- | --- |

G.

mivel a ETHA által finanszírozott műveletek támogatási intenzitása 30 ponttal is nőhet, amennyiben kisüzemi part menti halászatokra irányulnak;

| H. | mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kimondja, hogy az olyan tagállamokban, ahol 1000-nél több hajó tekinthető kisüzemi part menti halászhajónak, cselekvési tervet kell kidolgozni a kisüzemi part menti halászat fejlesztésére, versenyképességére és fenntarthatóságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kimondja, hogy az olyan tagállamokban, ahol 1000-nél több hajó tekinthető kisüzemi part menti halászhajónak, cselekvési tervet kell kidolgozni a kisüzemi part menti halászat fejlesztésére, versenyképességére és fenntarthatóságára vonatkozóan;

| I. | mivel a part menti halászatot az 1380/2013/EU rendeletben foglaltak szerint kell irányítani, figyelembe véve az egyes tagállamokban és minden egyes halászati övezetben a flották halászati felszerelésének sokféleségét, a földrajzi és éghajlati korlátokat, a technikákat és a halállományt, és így hozzájárulva a helyi hagyományok és halászattal kapcsolatos tevékenységek megőrzéséhez; |
| --- | --- |

I.

mivel a part menti halászatot az 1380/2013/EU rendeletben foglaltak szerint kell irányítani, figyelembe véve az egyes tagállamokban és minden egyes halászati övezetben a flották halászati felszerelésének sokféleségét, a földrajzi és éghajlati korlátokat, a technikákat és a halállományt, és így hozzájárulva a helyi hagyományok és halászattal kapcsolatos tevékenységek megőrzéséhez;

| J. | mivel tekintettel arra, hogy minden halászati területnek megvannak a maga egyedi jellemzői, a különböző területek közötti információcsere és a bevált gyakorlatok cseréje segíthet a halászati tevékenységek környezetre és tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának jelentős javításában, valamint jobb interakciót eredményezhet a part menti területeken és azok közelében zajló minden humán és gazdasági tevékenység között; |
| --- | --- |

J.

mivel tekintettel arra, hogy minden halászati területnek megvannak a maga egyedi jellemzői, a különböző területek közötti információcsere és a bevált gyakorlatok cseréje segíthet a halászati tevékenységek környezetre és tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának jelentős javításában, valamint jobb interakciót eredményezhet a part menti területeken és azok közelében zajló minden humán és gazdasági tevékenység között;

| K. | mivel a kisüzemi halászat bevételei jelentős mértékben csökkentek a működési költségek, különösen az üzemanyagköltségek nagymértékű növekedése miatt, és annak következtében, hogy az első értékesítéskor a hal értéke csökken, ami gyakran a halászati erőkifejtés fokozásához vezet; |
| --- | --- |

K.

mivel a kisüzemi halászat bevételei jelentős mértékben csökkentek a működési költségek, különösen az üzemanyagköltségek nagymértékű növekedése miatt, és annak következtében, hogy az első értékesítéskor a hal értéke csökken, ami gyakran a halászati erőkifejtés fokozásához vezet;

| L. | mivel a több elsődleges célfaj különböző állományaira vonatkozó gazdálkodás sok régióban komolyan korlátozza a halászatot és a kis halászközösségeket; |
| --- | --- |

L.

mivel a több elsődleges célfaj különböző állományaira vonatkozó gazdálkodás sok régióban komolyan korlátozza a halászatot és a kis halászközösségeket;

| M. | mivel a part menti halászat során elsősorban hagyományos halászati felszereléseket és technikákat, például almadraba halcsapdákat alkalmaznak, amelyek egyedi jellemzőik révén meghatározzák a part menti régiók identitását és életmódját, továbbá rendkívül fontos használatuk megőrzése és védelme a kulturális, történelmi és hagyományos örökség részeként; |
| --- | --- |

M.

mivel a part menti halászat során elsősorban hagyományos halászati felszereléseket és technikákat, például almadraba halcsapdákat alkalmaznak, amelyek egyedi jellemzőik révén meghatározzák a part menti régiók identitását és életmódját, továbbá rendkívül fontos használatuk megőrzése és védelme a kulturális, történelmi és hagyományos örökség részeként;

| N. | mivel a nem ipari méretű halászat hozzájárul a part menti és szigeti közösségek fennmaradásához, tekintettel a fokozódó elnéptelenedés kontrolljára, a halászati szektor elöregedése elleni harcra és a munkanélküliségre; mivel e közösségekben a fejlesztés és az innováció alapvető szerepet játszhat a munkahelyteremtés tekintetében; mivel emellett a nem ipari halászat egyes területeken olyan régi halászati felszereléseket és technikákat alkalmaz, amelyek környezetbarátabbak, és amelyek kevésbé befolyásolják a veszélyeztetett állományok állapotát; |
| --- | --- |

N.

mivel a nem ipari méretű halászat hozzájárul a part menti és szigeti közösségek fennmaradásához, tekintettel a fokozódó elnéptelenedés kontrolljára, a halászati szektor elöregedése elleni harcra és a munkanélküliségre; mivel e közösségekben a fejlesztés és az innováció alapvető szerepet játszhat a munkahelyteremtés tekintetében; mivel emellett a nem ipari halászat egyes területeken olyan régi halászati felszereléseket és technikákat alkalmaz, amelyek környezetbarátabbak, és amelyek kevésbé befolyásolják a veszélyeztetett állományok állapotát;

| O. | mivel a nem ipari, part menti és hagyományos halászat környezetbarát, és a part menti és szigeti közösségek fenntartásának, fejlődésének és foglalkoztatásának alapvető gazdasági építőkövét jelenti; |
| --- | --- |

O.

mivel a nem ipari, part menti és hagyományos halászat környezetbarát, és a part menti és szigeti közösségek fenntartásának, fejlődésének és foglalkoztatásának alapvető gazdasági építőkövét jelenti;

| P. | mivel a földközi-tengeri halászatról szóló rendeletnek megfelelően a vonóháló és a kerítőháló is beletartozik a vontatott halászfelszerelés kategóriájába annak ellenére, hogy más besorolások – például az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet besorolása is – a halászeszközök külön csoportjának tekintik a kerítőhálót; mivel a vonóhálókra vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem indokolt a hagyományos part menti kerítőhálókra, amelyeket nem veszélyeztetett fajok fogására használnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a földközi-tengeri halászatról szóló rendeletnek megfelelően a vonóháló és a kerítőháló is beletartozik a vontatott halászfelszerelés kategóriájába annak ellenére, hogy más besorolások – például az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet besorolása is – a halászeszközök külön csoportjának tekintik a kerítőhálót; mivel a vonóhálókra vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem indokolt a hagyományos part menti kerítőhálókra, amelyeket nem veszélyeztetett fajok fogására használnak;

| Q. | mivel annak ellenére, hogy szó van a halászati ágazat innovációjáról és diverzifikálásáról, figyelembe kell venni azt, hogy a jelentős méretű halászati közösség rendkívüli módon függ a halászat hagyományos és ősi formáitól; |
| --- | --- |

Q.

mivel annak ellenére, hogy szó van a halászati ágazat innovációjáról és diverzifikálásáról, figyelembe kell venni azt, hogy a jelentős méretű halászati közösség rendkívüli módon függ a halászat hagyományos és ősi formáitól;

| R. | mivel az új KHP elismeri a halászattól függő part menti és szigeti régiók fontosságát, és mivel a tagállamok feladata, hogy – miközben megfelelő életszínvonalat biztosítanak a halászatból élők számára, hozzájárulnak az ilyen életszínvonal eléréséhez a part menti halászat kontextusában, valamint előmozdítják a fenntartható part menti halászatot, a halászati tevékenységek diverzifikálását és az ilyen part menti településeken élők jövedelmét, figyelembe véve ugyanakkor a terület kulturális, társadalmi-gazdasági valóságát és a környezeti tényezőket – egyúttal hangsúlyozzák a képzés, az egészség és a biztonság fontosságát a halászok számára; összhangban az EUMSZ 174. cikkében foglalt különleges védelemmel; |
| --- | --- |

R.

mivel az új KHP elismeri a halászattól függő part menti és szigeti régiók fontosságát, és mivel a tagállamok feladata, hogy – miközben megfelelő életszínvonalat biztosítanak a halászatból élők számára, hozzájárulnak az ilyen életszínvonal eléréséhez a part menti halászat kontextusában, valamint előmozdítják a fenntartható part menti halászatot, a halászati tevékenységek diverzifikálását és az ilyen part menti településeken élők jövedelmét, figyelembe véve ugyanakkor a terület kulturális, társadalmi-gazdasági valóságát és a környezeti tényezőket – egyúttal hangsúlyozzák a képzés, az egészség és a biztonság fontosságát a halászok számára; összhangban az EUMSZ 174. cikkében foglalt különleges védelemmel;

| S. | mivel a közös halászati politikáról szóló új rendelet 12 tengeri mérföldre kiterjedő övezetben, azaz az uniós vizek legérzékenyebb részén preferenciális hozzáférést biztosít a kisüzemi, part menti és hagyományos halászok számára, és mivel a közös halászati politikáról szóló régi rendelet bizottsági értékelése szerint a 12 mérföldes övezetekre vonatkozó előírás a régi szabályozási rendszer kevés sikerének egyike volt, amely rendszert rengeteg konfliktus terhelt a területek és az erőforrások felhasználásával kapcsolatban, mivel a part mentén más humán tevékenységek is zajlanak; |
| --- | --- |

S.

mivel a közös halászati politikáról szóló új rendelet 12 tengeri mérföldre kiterjedő övezetben, azaz az uniós vizek legérzékenyebb részén preferenciális hozzáférést biztosít a kisüzemi, part menti és hagyományos halászok számára, és mivel a közös halászati politikáról szóló régi rendelet bizottsági értékelése szerint a 12 mérföldes övezetekre vonatkozó előírás a régi szabályozási rendszer kevés sikerének egyike volt, amely rendszert rengeteg konfliktus terhelt a területek és az erőforrások felhasználásával kapcsolatban, mivel a part mentén más humán tevékenységek is zajlanak;

| T. | mivel az EUMSZ 349. cikke kimondja, hogy az intézkedések, különösen a halászati szektorral kapcsolatos intézkedések elfogadásakor figyelembe kell venni a legkülső régiók egyedi jellemzőit és korlátait, külön hangsúlyt fektetve földrajzi elzártságukra, távoli fekvésükre és óceáni körülményeikre, gyakran rendkívül egyedi regionális kontextusukra, ahol az élelmiszer-termelés tekintetében mindenkinek önmagára kell támaszkodnia; |
| --- | --- |

T.

mivel az EUMSZ 349. cikke kimondja, hogy az intézkedések, különösen a halászati szektorral kapcsolatos intézkedések elfogadásakor figyelembe kell venni a legkülső régiók egyedi jellemzőit és korlátait, külön hangsúlyt fektetve földrajzi elzártságukra, távoli fekvésükre és óceáni körülményeikre, gyakran rendkívül egyedi regionális kontextusukra, ahol az élelmiszer-termelés tekintetében mindenkinek önmagára kell támaszkodnia;

| U. | mivel meg kell állapítani, hogy a legkülső régiók különleges földrajzi jellemzői és Európától való rendkívüli távolságuk miatt a part menti halászat szerves része e régiók gazdasági fejlődésének; |
| --- | --- |

U.

mivel meg kell állapítani, hogy a legkülső régiók különleges földrajzi jellemzői és Európától való rendkívüli távolságuk miatt a part menti halászat szerves része e régiók gazdasági fejlődésének;

| V. | mivel a legkülső régiók part menti halászatának versenyeznie kell azokkal a nem uniós lobogó alatt hajózó hajókkal is, amelyek ugyanazokat a halászati területeket használják és ugyanazokat a fajokat halásszák, hogy ugyanazokon a piacokon adják el őket, és ehhez hozzájárul még a nem uniós országokból behozott áruk miatti verseny is, amely árukra teljesen más működési költségek, és más szabályozási, egészségügyi és környezetvédelmi korlátozások vonatkoznak; mivel ilyen feltételek mellett semmi eredménye nem lesz a belső fejlődés és az élelmiszer-termelés terén az önellátás elősegítésére irányuló bármely erőfeszítésnek, hacsak e régiókban nem támogatják különleges uniós politikák; |
| --- | --- |

V.

mivel a legkülső régiók part menti halászatának versenyeznie kell azokkal a nem uniós lobogó alatt hajózó hajókkal is, amelyek ugyanazokat a halászati területeket használják és ugyanazokat a fajokat halásszák, hogy ugyanazokon a piacokon adják el őket, és ehhez hozzájárul még a nem uniós országokból behozott áruk miatti verseny is, amely árukra teljesen más működési költségek, és más szabályozási, egészségügyi és környezetvédelmi korlátozások vonatkoznak; mivel ilyen feltételek mellett semmi eredménye nem lesz a belső fejlődés és az élelmiszer-termelés terén az önellátás elősegítésére irányuló bármely erőfeszítésnek, hacsak e régiókban nem támogatják különleges uniós politikák;

| W. | mivel a legkülső régiókban part menti halászat mellett a tengeri akvakultúra is hozzájárul a gazdasági fejlődéshez és a helyi térség friss termékekkel való ellátásához; |
| --- | --- |

W.

mivel a legkülső régiókban part menti halászat mellett a tengeri akvakultúra is hozzájárul a gazdasági fejlődéshez és a helyi térség friss termékekkel való ellátásához;

| X. | mivel különösen a dél-európai országokban lévő part menti régiók és szigeti régiók többsége jelentős gazdasági visszaeséssel szembesül, amely elnéptelenedéssel és az ott élők elvándorlásával jár, akik jobb foglalkoztatási és oktatási kilátásokat kínáló területeken keresnek lehetőségeket; |
| --- | --- |

X.

mivel különösen a dél-európai országokban lévő part menti régiók és szigeti régiók többsége jelentős gazdasági visszaeséssel szembesül, amely elnéptelenedéssel és az ott élők elvándorlásával jár, akik jobb foglalkoztatási és oktatási kilátásokat kínáló területeken keresnek lehetőségeket;

| Y. | mivel az európai válság bebizonyította, hogy Európának diverzifikálnia kell gazdasági tevékenységeit, továbbá rámutatott az innováció és a tudás új modelljei elemzésének fontosságára, amely modellek helyi szinten új munkahelyeket hozhatnak létre; |
| --- | --- |

Y.

mivel az európai válság bebizonyította, hogy Európának diverzifikálnia kell gazdasági tevékenységeit, továbbá rámutatott az innováció és a tudás új modelljei elemzésének fontosságára, amely modellek helyi szinten új munkahelyeket hozhatnak létre;

| Z. | mivel egyes halászati régiók gazdaságilag fejlett régiók és turisztikai célpontok közelében találhatók, azonban így sem képesek megfelelő gazdasági növekedést elérni; mivel az ilyen régiókban már egyre nagyobb a nyomás a tengeri források kihasználására, és a halászati ágazat a turizmus javára marginalizálódik, holott a két ágazat összeegyeztethető és egymást kiegészíti; |
| --- | --- |

Z.

mivel egyes halászati régiók gazdaságilag fejlett régiók és turisztikai célpontok közelében találhatók, azonban így sem képesek megfelelő gazdasági növekedést elérni; mivel az ilyen régiókban már egyre nagyobb a nyomás a tengeri források kihasználására, és a halászati ágazat a turizmus javára marginalizálódik, holott a két ágazat összeegyeztethető és egymást kiegészíti;

| AA. | mivel a hajónaplók adminisztratív terhet jelentenek a kisüzemi part menti halászatok számára, és nagyobb rugalmasságra lenne szükség; |
| --- | --- |

AA.

mivel a hajónaplók adminisztratív terhet jelentenek a kisüzemi part menti halászatok számára, és nagyobb rugalmasságra lenne szükség;

| AB. | mivel a turisztikai ágazat part menti területekre nehezedő nyomása elsősorban bizonyos konkrét tevékenységek, például az ellenőrizetlen hobbihorgászat következménye, amely egyes területeken megterheli a tengeri erőforrásokat, és hátrányosan hat azok üzleti lehetőségeire, akik a hagyományos halászati területeken élnek; |
| --- | --- |

AB.

mivel a turisztikai ágazat part menti területekre nehezedő nyomása elsősorban bizonyos konkrét tevékenységek, például az ellenőrizetlen hobbihorgászat következménye, amely egyes területeken megterheli a tengeri erőforrásokat, és hátrányosan hat azok üzleti lehetőségeire, akik a hagyományos halászati területeken élnek;

| AC. | mivel rendkívül fontos, hogy a halászattól függő területeken létrehozzák a helyi halászati akciócsoportokat, mert e csoportok elismerten olyan hasznos eszközök, amelyek alkalmat és lehetőséget kínálnak a halászati ágazat tevékenységeinek diverzifikálására, ami végső soron a part menti és a szigeti régiók általános fejlődéséhez és e régiókban társadalmi kohézióhoz vezet, ezért szükség van a gazdasági erőforrások további növelésére e csoportok megfelelő területeken való létrejöttének és fellépésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

AC.

mivel rendkívül fontos, hogy a halászattól függő területeken létrehozzák a helyi halászati akciócsoportokat, mert e csoportok elismerten olyan hasznos eszközök, amelyek alkalmat és lehetőséget kínálnak a halászati ágazat tevékenységeinek diverzifikálására, ami végső soron a part menti és a szigeti régiók általános fejlődéséhez és e régiókban társadalmi kohézióhoz vezet, ezért szükség van a gazdasági erőforrások további növelésére e csoportok megfelelő területeken való létrejöttének és fellépésének elősegítése érdekében;

| AD. | mivel a női kagylóhalászok láthatatlanok maradnak, és a nők általában alulreprezentáltak a halászati ágazatban; |
| --- | --- |

AD.

mivel a női kagylóhalászok láthatatlanok maradnak, és a nők általában alulreprezentáltak a halászati ágazatban;

| AE. | mivel a tengeri ágazatban hálókészítőként, ellátóként, kirakodóként és csomagolóként dolgozó nők csoportként láthatatlanok maradnak; |
| --- | --- |

AE.

mivel a tengeri ágazatban hálókészítőként, ellátóként, kirakodóként és csomagolóként dolgozó nők csoportként láthatatlanok maradnak;

| AF. | mivel a gazdasági válság a halászati ágazatban is érezhető, különösen a lakosság azon csoportjaiban, például a fiatalok és a nők körében, amelyeket leginkább érint a munkanélküliség, és ezért a foglalkoztatás növelése, az olyan új lehetőségek kihasználása, mint a kék és a zöld fejlődés, valamint a fejlődő régiókban és a peremterületeken a halászat marginalizálódásának elkerülése és megakadályozása érdekében szükséges a diverzifikálás és az innováció; mivel külön figyelmet kell szentelni a szakmai továbbképzésnek; |
| --- | --- |

AF.

mivel a gazdasági válság a halászati ágazatban is érezhető, különösen a lakosság azon csoportjaiban, például a fiatalok és a nők körében, amelyeket leginkább érint a munkanélküliség, és ezért a foglalkoztatás növelése, az olyan új lehetőségek kihasználása, mint a kék és a zöld fejlődés, valamint a fejlődő régiókban és a peremterületeken a halászat marginalizálódásának elkerülése és megakadályozása érdekében szükséges a diverzifikálás és az innováció; mivel külön figyelmet kell szentelni a szakmai továbbképzésnek;

| AG. | mivel a part menti és a szigeti régiókban a haltermékek, a gasztronómia, a turizmus, a kulturális, történelmi és hagyományos örökség, a környezet és a zöld növekedés marketingjével és népszerűsítésével kapcsolatos tevékenységek révén érhető el a diverzifikáció, |
| --- | --- |

AG.

mivel a part menti és a szigeti régiókban a haltermékek, a gasztronómia, a turizmus, a kulturális, történelmi és hagyományos örökség, a környezet és a zöld növekedés marketingjével és népszerűsítésével kapcsolatos tevékenységek révén érhető el a diverzifikáció,

| AH. | mivel kialakulóban van a kék gazdaság koncepciója, amely nagyot lendíthet a növekedésen és a gazdasági fejlődésen, valamint a munkahelyteremtésen, különösen a part menti és szigeti országokban és régiókban, valamint a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

AH.

mivel kialakulóban van a kék gazdaság koncepciója, amely nagyot lendíthet a növekedésen és a gazdasági fejlődésen, valamint a munkahelyteremtésen, különösen a part menti és szigeti országokban és régiókban, valamint a legkülső régiókban;

| AI. | mivel a part menti és a szigeti közösségek alapvető érdeke, hogy a kék gazdaság koncepciója megvalósuljon; |
| --- | --- |

AI.

mivel a part menti és a szigeti közösségek alapvető érdeke, hogy a kék gazdaság koncepciója megvalósuljon;

| AJ. | mivel az EU „Innovatív Unió” kezdeményezése elismerte és azonosította a kutatás és innováció fejlődését korlátozó és akadályozó hiányosságokat, köztük a nem elegendő befektetést a tudományba, a tengerekre és óceánokra vonatkozó megfelelő adatok hiányát, a finanszírozás elégtelen voltát, valamint a magán- és a közszféra közötti együttműködés hiányát; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az EU „Innovatív Unió” kezdeményezése elismerte és azonosította a kutatás és innováció fejlődését korlátozó és akadályozó hiányosságokat, köztük a nem elegendő befektetést a tudományba, a tengerekre és óceánokra vonatkozó megfelelő adatok hiányát, a finanszírozás elégtelen voltát, valamint a magán- és a közszféra közötti együttműködés hiányát;

| AK. | mivel a kék gazdaság fejlődése hozzájárulna az átfogó gazdasági növekedéshez – különösen a part menti, szigeti és legkülső régiókban –, és éppen a halászattól függő régiók azok, amelyek kulcsszerepet játszanak az innovációk fejlesztése terén, és amelyeket a kék gazdaság fejlődésének minden fázisába be kell vonni; |
| --- | --- |

AK.

mivel a kék gazdaság fejlődése hozzájárulna az átfogó gazdasági növekedéshez – különösen a part menti, szigeti és legkülső régiókban –, és éppen a halászattól függő régiók azok, amelyek kulcsszerepet játszanak az innovációk fejlesztése terén, és amelyeket a kék gazdaság fejlődésének minden fázisába be kell vonni;

| AL. | mivel a halászati ágazatban a többi ágazathoz hasonlóan összekapcsolódik a környezet és a gazdaság; mivel a kék gazdaság fejlesztését a szociális gazdaságra, valamint fenntartható és környezetbarát projektekre és tevékenységekre kell összpontosítani, amelyek célja a part menti tevékenységek fejlesztésének bevezetése, valamint a tengeri környezet és a biológiai sokféleség egészének megőrzése, külön támogatást adva a biológiai sokféleséget előmozdító, környezetbarát kisüzemi halászati tevékenységek számára; mivel e projekteknek és tevékenységeknek társadalmi és gazdasági szempontból fenntarthatóknak is kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy a nem ipari halászat életképes maradjon; |
| --- | --- |

AL.

mivel a halászati ágazatban a többi ágazathoz hasonlóan összekapcsolódik a környezet és a gazdaság; mivel a kék gazdaság fejlesztését a szociális gazdaságra, valamint fenntartható és környezetbarát projektekre és tevékenységekre kell összpontosítani, amelyek célja a part menti tevékenységek fejlesztésének bevezetése, valamint a tengeri környezet és a biológiai sokféleség egészének megőrzése, külön támogatást adva a biológiai sokféleséget előmozdító, környezetbarát kisüzemi halászati tevékenységek számára; mivel e projekteknek és tevékenységeknek társadalmi és gazdasági szempontból fenntarthatóknak is kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy a nem ipari halászat életképes maradjon;

| AM. | mivel a kék gazdaság hozzájárulhat a halászhajókon a biztonság kialakításához, és javíthatja a halászok munkakörülményeit és mindennapi jóllétét; |
| --- | --- |

AM.

mivel a kék gazdaság hozzájárulhat a halászhajókon a biztonság kialakításához, és javíthatja a halászok munkakörülményeit és mindennapi jóllétét;

| AN. | mivel a környezetvédelmi és a szelektivitási célok mindenkire érvényesek, ugyanakkor a kis hajók számára nehéz lesz a visszadobásokra vonatkozó kirakodási kötelezettség betartása; |
| --- | --- |

AN.

mivel a környezetvédelmi és a szelektivitási célok mindenkire érvényesek, ugyanakkor a kis hajók számára nehéz lesz a visszadobásokra vonatkozó kirakodási kötelezettség betartása;

| AO. | mivel a part menti régiókban a környezetvédelmi kérdésekkel összefüggésben alábecsülték az emberi beavatkozásokat, azaz az emberi tevékenységeket; mivel a part menti régiókban végzett különböző tevékenységek halmozódó hatásait nem ismerték fel vagy nem értékelték megfelelően; mivel bizonyos területeken végzett tevékenységek különösen hátrányosan érintik a halászati ágazatot, ilyen például a tengeri szállítás, a turizmus, bizonyos térségekben az ellenőrizetlen és túlzott hobbihorgászat, az ilyen módon kifogott fajok értékesítése, az orvhalászat, a szárazföldi városi és ipari szennyvíz stb. |
| --- | --- |

AO.

mivel a part menti régiókban a környezetvédelmi kérdésekkel összefüggésben alábecsülték az emberi beavatkozásokat, azaz az emberi tevékenységeket; mivel a part menti régiókban végzett különböző tevékenységek halmozódó hatásait nem ismerték fel vagy nem értékelték megfelelően; mivel bizonyos területeken végzett tevékenységek különösen hátrányosan érintik a halászati ágazatot, ilyen például a tengeri szállítás, a turizmus, bizonyos térségekben az ellenőrizetlen és túlzott hobbihorgászat, az ilyen módon kifogott fajok értékesítése, az orvhalászat, a szárazföldi városi és ipari szennyvíz stb.

| AP. | mivel a tengeri környezet, különösen a tengeri ökoszisztéma állapotának ismerete elengedhetetlen a különböző tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának értékeléséhez, de hasonlóképpen nélkülözhetetlen a megfelelő védelmi intézkedések bevezetése azzal a céllal, hogy elősegítsék a halállomány helyreállását, a források fenntartható használatát és az innovációk fejlesztését; mivel a tengeri környezetre vonatkozó adatok nem megfelelők és rendszerezésük sem megfelelő; |
| --- | --- |

AP.

mivel a tengeri környezet, különösen a tengeri ökoszisztéma állapotának ismerete elengedhetetlen a különböző tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának értékeléséhez, de hasonlóképpen nélkülözhetetlen a megfelelő védelmi intézkedések bevezetése azzal a céllal, hogy elősegítsék a halállomány helyreállását, a források fenntartható használatát és az innovációk fejlesztését; mivel a tengeri környezetre vonatkozó adatok nem megfelelők és rendszerezésük sem megfelelő;

| AQ. | mivel bizonyos régiókban az illegális halászat ténylegesen fenyegeti a nem ipari part menti halászat további fennmaradását, valamint a halászati források és a biológiai sokféleség megőrzését; |
| --- | --- |

AQ.

mivel bizonyos régiókban az illegális halászat ténylegesen fenyegeti a nem ipari part menti halászat további fennmaradását, valamint a halászati források és a biológiai sokféleség megőrzését;

| AR. | mivel az integrált tengerpolitika célja, hogy válaszoljon az új kihívásokra, amelyekkel egész Európában szembesülnek a tengerek, az ipar és a halászok a környezetvédelemtől a part menti fejlesztésig, az akvakultúra, a tengeri turizmus vagy a kék növekedéssel kapcsolatos más gazdasági tevékenységek révén: |
| --- | --- |

AR.

mivel az integrált tengerpolitika célja, hogy válaszoljon az új kihívásokra, amelyekkel egész Európában szembesülnek a tengerek, az ipar és a halászok a környezetvédelemtől a part menti fejlesztésig, az akvakultúra, a tengeri turizmus vagy a kék növekedéssel kapcsolatos más gazdasági tevékenységek révén:

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy igazítsa ki a part menti, a part menti kisüzemi és a hagyományos halászat meghatározását a különböző régiók társadalmi-gazdasági jellemzőinek és tulajdonságainak megfelelően, ne csak a halászhajók méretei és teljesítménye szerint, mivel a hatályos uniós rendeletek nem kielégítők; javasolja a regionalizáció alkalmazását a part menti halászat esetről esetre történő, az egyes halászatok egyedi tulajdonságaival összhangban lévő kiigazítása érdekében; számos indikatív kritérium figyelembevételét javasolja – ilyenek a hajók mérete, a felhasznált halászfelszerelés, a halászati technikák szelektivitása, a halászati utak hossza, a tulajdonos jelenléte a fedélzeten, a vállalkozás hagyományos formái és az e területen hagyományosan működő tulajdonosi és vállalkozási struktúrák, a kitermelő ágazat szerepe a feldolgozási és értékesítési tevékenységekben, a kitermelő tevékenységek valós jellege és mértéke és a hagyományos tevékenységekhez, a vállalkozásoktól kapott támogatásokhoz vagy a helyi közösségek befolyásához kapcsolódó más tényezők; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy igazítsa ki a part menti, a part menti kisüzemi és a hagyományos halászat meghatározását a különböző régiók társadalmi-gazdasági jellemzőinek és tulajdonságainak megfelelően, ne csak a halászhajók méretei és teljesítménye szerint, mivel a hatályos uniós rendeletek nem kielégítők; javasolja a regionalizáció alkalmazását a part menti halászat esetről esetre történő, az egyes halászatok egyedi tulajdonságaival összhangban lévő kiigazítása érdekében; számos indikatív kritérium figyelembevételét javasolja – ilyenek a hajók mérete, a felhasznált halászfelszerelés, a halászati technikák szelektivitása, a halászati utak hossza, a tulajdonos jelenléte a fedélzeten, a vállalkozás hagyományos formái és az e területen hagyományosan működő tulajdonosi és vállalkozási struktúrák, a kitermelő ágazat szerepe a feldolgozási és értékesítési tevékenységekben, a kitermelő tevékenységek valós jellege és mértéke és a hagyományos tevékenységekhez, a vállalkozásoktól kapott támogatásokhoz vagy a helyi közösségek befolyásához kapcsolódó más tényezők;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kisüzemi part menti halászati lehetőségét azon szigeti közösségek esetében, amelyek megélhetése hagyományosan a halászattól függ, és az év egészében halászattal foglalkoznak; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kisüzemi part menti halászati lehetőségét azon szigeti közösségek esetében, amelyek megélhetése hagyományosan a halászattól függ, és az év egészében halászattal foglalkoznak;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan növeljék a nem ipari halászatok kvótáit e társadalmilag és ökológiailag fenntartható halászati forma fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan növeljék a nem ipari halászatok kvótáit e társadalmilag és ökológiailag fenntartható halászati forma fellendítése érdekében;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fennálló európai finanszírozás keretein belül a támogatás új típusai révén olyan innovatív projekteket és jogi rendelkezéseket támogasson, amelyek elősegítik a part menti, a szigeti és a legkülső régiók fejlődését, egyúttal vegye figyelembe a társadalmi-gazdasági tevékenységek sokszínűségét, amelyek előmozdítják a nem ipari halászat pozitív externáliáit mind a társadalmi és gazdasági kohézió, mind a környezetvédelem tekintetében; hangsúlyozza, hogy azoknak a projekteknek kell elsőbbséget adni, amelyek a fenntartható munkahelyteremtésre és a munkahelyek megőrzésére, a kitermelő ágazat feldolgozásban és értékesítésben betöltött növekvő szerepére, a szociális gazdasággal összefüggő vállalkozási formák, a rövid piaci láncok támogatására, a halászati termékek promóciója és értékesítése terén az új technológiák bevezetésére, az új áruk és szolgáltatások fejlesztése során az innovációra, valamint a hagyományos szerepek megőrzésére és védelmére összpontosítanak; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fennálló európai finanszírozás keretein belül a támogatás új típusai révén olyan innovatív projekteket és jogi rendelkezéseket támogasson, amelyek elősegítik a part menti, a szigeti és a legkülső régiók fejlődését, egyúttal vegye figyelembe a társadalmi-gazdasági tevékenységek sokszínűségét, amelyek előmozdítják a nem ipari halászat pozitív externáliáit mind a társadalmi és gazdasági kohézió, mind a környezetvédelem tekintetében; hangsúlyozza, hogy azoknak a projekteknek kell elsőbbséget adni, amelyek a fenntartható munkahelyteremtésre és a munkahelyek megőrzésére, a kitermelő ágazat feldolgozásban és értékesítésben betöltött növekvő szerepére, a szociális gazdasággal összefüggő vállalkozási formák, a rövid piaci láncok támogatására, a halászati termékek promóciója és értékesítése terén az új technológiák bevezetésére, az új áruk és szolgáltatások fejlesztése során az innovációra, valamint a hagyományos szerepek megőrzésére és védelmére összpontosítanak;

| 5. | úgy véli, hogy a technikai intézkedések keretének felülvizsgálata során figyelembe kell venni a part menti halászat egyedi jellemzőit, és a regionalizációval összefüggésben lehetővé kell tenni bizonyos eltéréseket, amennyiben indokoltak; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a technikai intézkedések keretének felülvizsgálata során figyelembe kell venni a part menti halászat egyedi jellemzőit, és a regionalizációval összefüggésben lehetővé kell tenni bizonyos eltéréseket, amennyiben indokoltak;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy koordináljon egy európai szintű vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy milyen hatással van a part menti hobbihorgászat a hagyományos halászatra, és hogy meghatározza a part menti hobbihorgászat bizonyos területeken való csökkentéséhez szükséges paramétereket; felszólít e tevékenység fokozott ellenőrzésére a kitermelő ágazat és e gyakorlatok közötti bármely interferencia elkerülése érdekében, amely gyakorlatok már aggodalomra adnak okot a jelentős turisztikai szektorokkal rendelkező legkülső régiókban; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy koordináljon egy európai szintű vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy milyen hatással van a part menti hobbihorgászat a hagyományos halászatra, és hogy meghatározza a part menti hobbihorgászat bizonyos területeken való csökkentéséhez szükséges paramétereket; felszólít e tevékenység fokozott ellenőrzésére a kitermelő ágazat és e gyakorlatok közötti bármely interferencia elkerülése érdekében, amely gyakorlatok már aggodalomra adnak okot a jelentős turisztikai szektorokkal rendelkező legkülső régiókban;

| 7. | felszólítja a tagállamokat, hogy az ETHA-ból nyújtott finanszírozások odaítélésekor biztosítsanak elsőbbséget a kisüzemi part menti halászatnak, és egyszerűsítsék az ilyen halászattal foglalkozókra vonatkozó eljárásokat; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a tagállamokat, hogy az ETHA-ból nyújtott finanszírozások odaítélésekor biztosítsanak elsőbbséget a kisüzemi part menti halászatnak, és egyszerűsítsék az ilyen halászattal foglalkozókra vonatkozó eljárásokat;

| 8. | sürgeti az ilyen tevékenységek támogatásában részt vevő hatóságokat, hogy biztosítsák valamennyi helyi érdekelt fél, vállalkozói egyesület, halászattal és óceanográfiával foglalkozó kutatóintézet, egyetem, technológiai központ, valamint helyi és regionális intézmény részvételét az innovációban annak érdekében, hogy elősegítsék, hogy a projektek átfogó intézkedéseket vezessenek be, hogy javítsák a finanszírozási kilátásaikat, és hogy megfelelő támogatást nyújtsanak számukra ahhoz, hogy megfeleljenek az Európai Halászati Alap feltételeinek; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az ilyen tevékenységek támogatásában részt vevő hatóságokat, hogy biztosítsák valamennyi helyi érdekelt fél, vállalkozói egyesület, halászattal és óceanográfiával foglalkozó kutatóintézet, egyetem, technológiai központ, valamint helyi és regionális intézmény részvételét az innovációban annak érdekében, hogy elősegítsék, hogy a projektek átfogó intézkedéseket vezessenek be, hogy javítsák a finanszírozási kilátásaikat, és hogy megfelelő támogatást nyújtsanak számukra ahhoz, hogy megfeleljenek az Európai Halászati Alap feltételeinek;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek az ETHA céljára a tagállamok által a kisüzemi part menti halászat fejlesztése, versenyképessége és fenntarthatósága érdekében kidolgozott cselekvési tervekről; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek az ETHA céljára a tagállamok által a kisüzemi part menti halászat fejlesztése, versenyképessége és fenntarthatósága érdekében kidolgozott cselekvési tervekről;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a tengeri ágazatban dolgozó nők különböző csoportjai támogatásához szükséges intézkedéseket, részvételük bátorítása és annak érdekében, hogy minden területen – a döntéshozatalban éppúgy, mint a halászati tevékenységekben – jelen legyenek; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a tengeri ágazatban dolgozó nők különböző csoportjai támogatásához szükséges intézkedéseket, részvételük bátorítása és annak érdekében, hogy minden területen – a döntéshozatalban éppúgy, mint a halászati tevékenységekben – jelen legyenek;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon egyedi intézkedéseket a hálókészítőként, ellátóként, kirakodóként és csomagolóként dolgozó nők elismerése és munkakörülményeik javítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon egyedi intézkedéseket a hálókészítőként, ellátóként, kirakodóként és csomagolóként dolgozó nők elismerése és munkakörülményeik javítása érdekében;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve erősítse meg az Európai Halászati Területek Hálózatának (FARNET) szerepét, amely jelentős segítséget nyújt a helyi halászati akciócsoportok (FLAG) számára; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve erősítse meg az Európai Halászati Területek Hálózatának (FARNET) szerepét, amely jelentős segítséget nyújt a helyi halászati akciócsoportok (FLAG) számára;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy a gazdasági források növelése révén támogassa és ösztönözze FLAG-ek alapítását és munkáját, mivel e csoportok folyamatosan támogatást és tanácsot adnak közvetlenül a halászati szektor számára, és így elősegítik a szociálisan inkluzív fenntartható fejlődési modellt a halászati területeken, arra ösztönözve a fiatalokat és a nőket, hogy új vállalkozási projektekben vegyenek részt, valamint hozzájárulnak az innovációs infrastruktúra megújításához, a gazdasági beruházásokhoz és a diverzifikációhoz, továbbá a halászatok által kidolgozott helyi gazdálkodási tervekhez; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg az illetékes hatóságok szerepét és feladatait az új innovatív tevékenységekben, és szorosan működjön együtt az ágazat különböző szereplőivel; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy a gazdasági források növelése révén támogassa és ösztönözze FLAG-ek alapítását és munkáját, mivel e csoportok folyamatosan támogatást és tanácsot adnak közvetlenül a halászati szektor számára, és így elősegítik a szociálisan inkluzív fenntartható fejlődési modellt a halászati területeken, arra ösztönözve a fiatalokat és a nőket, hogy új vállalkozási projektekben vegyenek részt, valamint hozzájárulnak az innovációs infrastruktúra megújításához, a gazdasági beruházásokhoz és a diverzifikációhoz, továbbá a halászatok által kidolgozott helyi gazdálkodási tervekhez; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg az illetékes hatóságok szerepét és feladatait az új innovatív tevékenységekben, és szorosan működjön együtt az ágazat különböző szereplőivel;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a halászati ágazaton belüli közösségek helyi fejlesztésben valamint a helyi halászati erőforrások és a tengeri tevékenységek irányításában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a halászati ágazaton belüli közösségek helyi fejlesztésben valamint a helyi halászati erőforrások és a tengeri tevékenységek irányításában betöltött szerepét;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nők különleges szerepét a part menti területek gazdaságában, és ennek megfelelő intézkedéseket hozzon, ahogy az már a mezőgazdaságban történik; felszólít a kisegítő feladatokat ellátó nők által megtermelt, GDP szerinti összeg elismerésére, valamint az olyan háztartásokban végzett munkájuk különös jelentőségének elismerésére, ahol a nemi alapú hagyományos munkamegosztás azt jelentette, hogy a kitermelést kizárólag a férfiak feladata volt; felszólít a hagyományos női szerepek szakmai elismerésére az ágazaton belüli valamennyi szinten, valamint az e területeken tevékenykedő nők vállalkozását támogató célzott programok bevezetésére; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nők különleges szerepét a part menti területek gazdaságában, és ennek megfelelő intézkedéseket hozzon, ahogy az már a mezőgazdaságban történik; felszólít a kisegítő feladatokat ellátó nők által megtermelt, GDP szerinti összeg elismerésére, valamint az olyan háztartásokban végzett munkájuk különös jelentőségének elismerésére, ahol a nemi alapú hagyományos munkamegosztás azt jelentette, hogy a kitermelést kizárólag a férfiak feladata volt; felszólít a hagyományos női szerepek szakmai elismerésére az ágazaton belüli valamennyi szinten, valamint az e területeken tevékenykedő nők vállalkozását támogató célzott programok bevezetésére;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy kiegészítő tevékenységek és a halászati ágazati karrierek sokoldalúságának fejlesztése révén segítse és támogassa a halászati ágazat diverzifikálásába eszközölt beruházásokat, ideértve a beruházásokat hajókba, biztonsági felszerelésekbe, képzésbe, a halászati ágazaton belüli környezetvédelmi szolgáltatásokba, a kulturális és oktatási tevékenységekbe, külön hangsúlyt fektetve a környezetvédelemre és a fenntartható növekedés támogatására; hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú célként olyan társadalmilag, környezeti szempontból és gazdaságilag életképes tevékenységek finanszírozását kell kitűzni, amelyek képesek a munkahelyteremtésre, különösen a fiatalok és a nők számára; hangsúlyozza, hogy a tengeri akvakultúra a legkülső régiókban összeegyeztethető a part menti halászattal és kiegészíti azt, és felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a haltenyésztési és a fajtaszelekciós technikák kifejlesztését a trópusi és szubtrópusi területek meleg vizeiben; felszólítja a Bizottságot, hogy emelje ki a nők nem ipari part menti halászatban és minden ehhez kapcsolódó tevékenységben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy kiegészítő tevékenységek és a halászati ágazati karrierek sokoldalúságának fejlesztése révén segítse és támogassa a halászati ágazat diverzifikálásába eszközölt beruházásokat, ideértve a beruházásokat hajókba, biztonsági felszerelésekbe, képzésbe, a halászati ágazaton belüli környezetvédelmi szolgáltatásokba, a kulturális és oktatási tevékenységekbe, külön hangsúlyt fektetve a környezetvédelemre és a fenntartható növekedés támogatására; hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú célként olyan társadalmilag, környezeti szempontból és gazdaságilag életképes tevékenységek finanszírozását kell kitűzni, amelyek képesek a munkahelyteremtésre, különösen a fiatalok és a nők számára; hangsúlyozza, hogy a tengeri akvakultúra a legkülső régiókban összeegyeztethető a part menti halászattal és kiegészíti azt, és felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a haltenyésztési és a fajtaszelekciós technikák kifejlesztését a trópusi és szubtrópusi területek meleg vizeiben; felszólítja a Bizottságot, hogy emelje ki a nők nem ipari part menti halászatban és minden ehhez kapcsolódó tevékenységben betöltött szerepét;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy lendítse fel a halászati turizmus létrehozását és fejlesztését az ezen ágazatban rejlő lehetőségeknek megfelelő, differenciált üzleti stratégia alkalmazása érdekében, dolgozzon a turizmus új formájának kialakításán, amelyben egyebek között kulcsfontosságú a minőség, a rugalmasság, az innováció, valamint a halászati területek történelmi és kulturális öröksége és a környezet és az egészség megőrzése; felszólítja a Bizottságot, hogy differenciált turisztikai kapacitások megteremtése érdekében segítse és támogassa a halászati ágazatba az idegenforgalom terén eszközölt beruházásokat azáltal, hogy előmozdítja a nem ipari halászathoz kapcsolódó gasztronómiát, a horgászatra épülő turizmust, a víz alatti és búvárturizmus stb., fenntartható módon kiaknázva az adott halászati régió halászati örökségét és elismertségét; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy lendítse fel a halászati turizmus létrehozását és fejlesztését az ezen ágazatban rejlő lehetőségeknek megfelelő, differenciált üzleti stratégia alkalmazása érdekében, dolgozzon a turizmus új formájának kialakításán, amelyben egyebek között kulcsfontosságú a minőség, a rugalmasság, az innováció, valamint a halászati területek történelmi és kulturális öröksége és a környezet és az egészség megőrzése; felszólítja a Bizottságot, hogy differenciált turisztikai kapacitások megteremtése érdekében segítse és támogassa a halászati ágazatba az idegenforgalom terén eszközölt beruházásokat azáltal, hogy előmozdítja a nem ipari halászathoz kapcsolódó gasztronómiát, a horgászatra épülő turizmust, a víz alatti és búvárturizmus stb., fenntartható módon kiaknázva az adott halászati régió halászati örökségét és elismertségét;

| 18. | hangsúlyozza a tengeri sportok különösen holtszezonban játszott egyre fontosabb szerepét a helyi közösségek erősítésében, új víz alatti, búvár- vagy más tengeri sportok, például a szörf vagy bodyboard révén; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a tengeri sportok különösen holtszezonban játszott egyre fontosabb szerepét a helyi közösségek erősítésében, új víz alatti, búvár- vagy más tengeri sportok, például a szörf vagy bodyboard révén;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy a halászati turizmus megteremtésének és fejlesztésének fellendítése érdekében tevékenyen segítse és támogassa a halászati ágazat diverzifikálásába eszközölt beruházásokat a kultúra és a művészet mint a hagyományos örökség része terén (kézműves termékek, zene és tánc), továbbá hogy támogassa általában a hagyományos, történelmi és halászati örökség népszerűsítésébe eszközölt beruházást (halászati eszközök, technikák, történelmi dokumentumok stb.) olyan múzeumok megnyitásával és kiállítások szervezésével, amelyek szoros kapcsolatban állnak a part menti halászattal; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy a halászati turizmus megteremtésének és fejlesztésének fellendítése érdekében tevékenyen segítse és támogassa a halászati ágazat diverzifikálásába eszközölt beruházásokat a kultúra és a művészet mint a hagyományos örökség része terén (kézműves termékek, zene és tánc), továbbá hogy támogassa általában a hagyományos, történelmi és halászati örökség népszerűsítésébe eszközölt beruházást (halászati eszközök, technikák, történelmi dokumentumok stb.) olyan múzeumok megnyitásával és kiállítások szervezésével, amelyek szoros kapcsolatban állnak a part menti halászattal;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a kitermelési tevékenységekre szánt hajók vegyes használatát annak érdekében, hogy előbbi feladatukat is ellátva a szabadidős és turisztikai ágazathoz kapcsolódó más tevékenységeket is végezhessenek, például tengeri információs napokat tarthassanak vagy a feldolgozással, a tanulással vagy a gasztronómiával stb. kapcsolatos tevékenységeket végezhessenek hasonlóan az agrárszektorban működő rendszerhez, amelynek keretében gazdasági iskolák működnek, illetve kialakult a falusi turizmus; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a kitermelési tevékenységekre szánt hajók vegyes használatát annak érdekében, hogy előbbi feladatukat is ellátva a szabadidős és turisztikai ágazathoz kapcsolódó más tevékenységeket is végezhessenek, például tengeri információs napokat tarthassanak vagy a feldolgozással, a tanulással vagy a gasztronómiával stb. kapcsolatos tevékenységeket végezhessenek hasonlóan az agrárszektorban működő rendszerhez, amelynek keretében gazdasági iskolák működnek, illetve kialakult a falusi turizmus;

| 21. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy irányító hivatalaikon keresztül biztosítsák, hogy a kisüzemi part menti halászatok megkapják a nekik járó részt az ETHA-ból, különös tekintettel a rájuk erőltetett adminisztratív korlátokra; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy irányító hivatalaikon keresztül biztosítsák, hogy a kisüzemi part menti halászatok megkapják a nekik járó részt az ETHA-ból, különös tekintettel a rájuk erőltetett adminisztratív korlátokra;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon a tengerrel kapcsolatos foglalkozások közötti mobilitást ösztönző és támogató intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon a tengerrel kapcsolatos foglalkozások közötti mobilitást ösztönző és támogató intézkedéseket;

| 23. | kéri, hogy bizonyos feltételekkel tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az állami költségvetésből finanszírozott kutatások és projektek eredményeit, hogy biztosítsák a tengerekre és óceánokra vonatkozó meglévő adatok hatékonyabb közzétételét és az ezen adatokhoz való hatékonyabb hozzáférést, valamint hogy számolják fel a növekedést és az innovációk fejlesztését hátráltató jelenlegi adminisztratív akadályokat; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy bizonyos feltételekkel tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az állami költségvetésből finanszírozott kutatások és projektek eredményeit, hogy biztosítsák a tengerekre és óceánokra vonatkozó meglévő adatok hatékonyabb közzétételét és az ezen adatokhoz való hatékonyabb hozzáférést, valamint hogy számolják fel a növekedést és az innovációk fejlesztését hátráltató jelenlegi adminisztratív akadályokat;

| 24. | szorgalmazza, hogy a Bizottság erősítse meg a rendeleteket olyan mechanizmusok bevezetésével, amelyek felügyelik a közös fajokra vonatkozó kvóták tisztességes kiosztását a kisüzemi halászat számára; |
| --- | --- |

24.

szorgalmazza, hogy a Bizottság erősítse meg a rendeleteket olyan mechanizmusok bevezetésével, amelyek felügyelik a közös fajokra vonatkozó kvóták tisztességes kiosztását a kisüzemi halászat számára;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a halászat fő terméke maga a hal, és hogy döntő fontosságú a halhús felhasználása különböző módjainak erősítése, ideértve a konzerválást és a halfeldolgozási melléktermékeket is; felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen mozdítsa elő és támogassa a halászatok diverzifikálását a helyi haltermékek marketingje és feldolgozása tekintetében, valamint hogy lendítse fel a helyi forgalmazó csatornák kialakítását, e termékek támogatását a friss termékek helyi megkülönböztető jelzéseinek és/vagy márkáinak megteremtése révén és az ilyen tevékenységeket végző helyi vállalkozási projektek létrehozásának támogatásán keresztül; hangsúlyozza, hogy az innováció ilyen módon megvalósuló támogatásába különösen bele kell tartoznia a helyi haltermékek minőségét garantáló címkék és zárak kifejlesztésének; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a halászat fő terméke maga a hal, és hogy döntő fontosságú a halhús felhasználása különböző módjainak erősítése, ideértve a konzerválást és a halfeldolgozási melléktermékeket is; felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen mozdítsa elő és támogassa a halászatok diverzifikálását a helyi haltermékek marketingje és feldolgozása tekintetében, valamint hogy lendítse fel a helyi forgalmazó csatornák kialakítását, e termékek támogatását a friss termékek helyi megkülönböztető jelzéseinek és/vagy márkáinak megteremtése révén és az ilyen tevékenységeket végző helyi vállalkozási projektek létrehozásának támogatásán keresztül; hangsúlyozza, hogy az innováció ilyen módon megvalósuló támogatásába különösen bele kell tartoznia a helyi haltermékek minőségét garantáló címkék és zárak kifejlesztésének;

| 26. | nagyobb rugalmasságot kér a 12 méternél rövidebb hajók hajónaplói tekintetében, különösen azon előírásra vonatkozóan, hogy a dokumentumokat 48 órán belül el kell küldeni, ami jelentős adminisztratív terhet jelent; javasolja ezzel összefüggésben, hogy ez alól az előírás alól kapjanak mentességet azok a hajók, amelyek a kifogott teljes halmennyiséget árveréseken értékesítik, amivel az előírt információ megszerzése fölösleges adminisztratív terhek nélkül lehetővé válna; |
| --- | --- |

26.

nagyobb rugalmasságot kér a 12 méternél rövidebb hajók hajónaplói tekintetében, különösen azon előírásra vonatkozóan, hogy a dokumentumokat 48 órán belül el kell küldeni, ami jelentős adminisztratív terhet jelent; javasolja ezzel összefüggésben, hogy ez alól az előírás alól kapjanak mentességet azok a hajók, amelyek a kifogott teljes halmennyiséget árveréseken értékesítik, amivel az előírt információ megszerzése fölösleges adminisztratív terhek nélkül lehetővé válna;

| 27. | bátorítja olyan védett tengeri területek kialakítását, amelyek előmozdítják a fenntartható halászati erőforrásokat és elősegítik a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzését és leküzdését; hangsúlyozza, hogy az Uniónak e tekintetben megfelelő iránymutatást, koordinálást és támogatást kell nyújtania a tagállamok részére; |
| --- | --- |

27.

bátorítja olyan védett tengeri területek kialakítását, amelyek előmozdítják a fenntartható halászati erőforrásokat és elősegítik a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzését és leküzdését; hangsúlyozza, hogy az Uniónak e tekintetben megfelelő iránymutatást, koordinálást és támogatást kell nyújtania a tagállamok részére;

| 28. | kéri a nők által végzett munka határozott támogatását, mivel a nők alapvető szerepet játszanak a nem ipari halászatban; különösen hangsúlyozza a nők kulcsszerepét a feldolgozási láncban és a kagylóhalászatban; |
| --- | --- |

28.

kéri a nők által végzett munka határozott támogatását, mivel a nők alapvető szerepet játszanak a nem ipari halászatban; különösen hangsúlyozza a nők kulcsszerepét a feldolgozási láncban és a kagylóhalászatban;

| 29. | megállapítja, hogy a legkülső régiókban a part menti halászat a vele járó jelentős többletköltségek miatt jogosult az ETHA keretében elismert ellentételezésre; felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse ki az ellentételezési rendszert a legkülső régiókra vonatkozó, az agrárszektorbeli POSEI programhoz hasonló egyedi mechanizmus bevezetése révén; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy a legkülső régiókban a part menti halászat a vele járó jelentős többletköltségek miatt jogosult az ETHA keretében elismert ellentételezésre; felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse ki az ellentételezési rendszert a legkülső régiókra vonatkozó, az agrárszektorbeli POSEI programhoz hasonló egyedi mechanizmus bevezetése révén;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a nem ipari halászatból, a kagylóhalászatból és a kisüzemi, fenntartható, extenzív akvakultúrából származó friss termékek bevezetését a közétkeztetésbe (oktatási intézményekben, kórházakban, éttermekben stb.); |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a nem ipari halászatból, a kagylóhalászatból és a kisüzemi, fenntartható, extenzív akvakultúrából származó friss termékek bevezetését a közétkeztetésbe (oktatási intézményekben, kórházakban, éttermekben stb.);

| 31. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók egyedi jellemzőkkel rendelkeznek távoli fekvésük és szigetjellegük miatt; hangsúlyozza, hogy e régiókban e konkrét jellemzők többletköltségeket okoznak a part menti halászat tekintetében, és e többletköltségek az ETHA keretében maradéktalanul ellentételezni kell; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók egyedi jellemzőkkel rendelkeznek távoli fekvésük és szigetjellegük miatt; hangsúlyozza, hogy e régiókban e konkrét jellemzők többletköltségeket okoznak a part menti halászat tekintetében, és e többletköltségek az ETHA keretében maradéktalanul ellentételezni kell;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban part menti halászatot végző hajók között sok a régi hajó, ami a fedélzeti biztonság tekintetében aggodalomra ad okot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy támogatást lehessen nyújtani a legkülső régiók kisüzemi part menti halászhajóinak felújítására, feltéve, hogy az nem jár kapacitásnövekedéssel; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban part menti halászatot végző hajók között sok a régi hajó, ami a fedélzeti biztonság tekintetében aggodalomra ad okot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy támogatást lehessen nyújtani a legkülső régiók kisüzemi part menti halászhajóinak felújítására, feltéve, hogy az nem jár kapacitásnövekedéssel;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a tengeri és ökológiai adatokhoz való hozzáférést az átláthatóság, az innováció és a fejlődés elősegítése érdekében, valamint hogy minden érdekelt fél számára garantálják a hozzáférést a tudományos információkhoz, amelyek kidolgozását állami társfinanszírozással támogatták; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a tengeri és ökológiai adatokhoz való hozzáférést az átláthatóság, az innováció és a fejlődés elősegítése érdekében, valamint hogy minden érdekelt fél számára garantálják a hozzáférést a tudományos információkhoz, amelyek kidolgozását állami társfinanszírozással támogatták;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az óceánokban és a part közeli és part menti területekben nagyrészt kiaknázatlan lehetőségek rejlenek a fejlesztés, a foglalkoztatás, az energiafüggetlenség, az innováció és a fenntartható fejlődés tekintetében; úgy véli, hogy ha az EU felismeri ezt a lehetőséget és e területek szerepét, akkor e part menti, szigeti és legkülső régiók vonzóbbá fognak válni és fejlődésük fel fog lendülni; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az óceánokban és a part közeli és part menti területekben nagyrészt kiaknázatlan lehetőségek rejlenek a fejlesztés, a foglalkoztatás, az energiafüggetlenség, az innováció és a fenntartható fejlődés tekintetében; úgy véli, hogy ha az EU felismeri ezt a lehetőséget és e területek szerepét, akkor e part menti, szigeti és legkülső régiók vonzóbbá fognak válni és fejlődésük fel fog lendülni;

| 35. | aggodalmának ad hangot a Horizont 2020 programnak a kék gazdaság területén történő alkalmazása miatt, mivel a Horizont 2020 a kutatást és az innovációfejlesztést szolgáló legfontosabb európai szintű program; támogatja a Horizont 2020 programon belül a kék gazdasági tudományos és innovációs társulás (TIT) létrehozását, amely transznacionális köz-magán társulások révén hozzájárul a part menti régiókban zajló tevékenységek erősítéséhez; |
| --- | --- |

35.

aggodalmának ad hangot a Horizont 2020 programnak a kék gazdaság területén történő alkalmazása miatt, mivel a Horizont 2020 a kutatást és az innovációfejlesztést szolgáló legfontosabb európai szintű program; támogatja a Horizont 2020 programon belül a kék gazdasági tudományos és innovációs társulás (TIT) létrehozását, amely transznacionális köz-magán társulások révén hozzájárul a part menti régiókban zajló tevékenységek erősítéséhez;

| 36. | támogatja az innovációra és a kék növekedésre szánt alapok felhasználását az alapkutatás, a K+F, a képzések, a vállalatalapítás, a környezetvédelem és a piacon innovatív termékek és folyamatok elindítása finanszírozására; |
| --- | --- |

36.

támogatja az innovációra és a kék növekedésre szánt alapok felhasználását az alapkutatás, a K+F, a képzések, a vállalatalapítás, a környezetvédelem és a piacon innovatív termékek és folyamatok elindítása finanszírozására;

| 37. | felszólítja a Bizottságot, hogy a projektfinanszírozás közvetlen irányítását célzó kezdeményezések részeként biztosítson olyan támogatást, ahol hangsúlyt kap a part menti halászat és a part menti régiók fejlesztése; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot, hogy a projektfinanszírozás közvetlen irányítását célzó kezdeményezések részeként biztosítson olyan támogatást, ahol hangsúlyt kap a part menti halászat és a part menti régiók fejlesztése;

| 38. | hangsúlyozza az olyan környezetvédelmi eszközök fontosságát, mint az egyéni projektekre vonatkozó környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiákra, tervekre és programokra vonatkozó stratégiai környezeti vizsgálatok, amelyek hozzájárulnak a fenntartható halászathoz; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az olyan környezetvédelmi eszközök fontosságát, mint az egyéni projektekre vonatkozó környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiákra, tervekre és programokra vonatkozó stratégiai környezeti vizsgálatok, amelyek hozzájárulnak a fenntartható halászathoz;

| 39. | hangsúlyozza a integrált tengerpolitika fontosságát a halászattól függő régiók jövője szempontjából, és úgy véli, hogy egyre jobban el kell köteleződni a kék növekedési stratégia iránt; a cél hosszú távú támogatás biztosítása a fenntartható fejlődés számára minden tengeri és tengerhasznosítási ágazatban, elismerve a tengerek és óceánok fontosságát, amelyek a part menti régiók foglalkoztatást generáló és munkahelyeket teremtő motorjai; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a integrált tengerpolitika fontosságát a halászattól függő régiók jövője szempontjából, és úgy véli, hogy egyre jobban el kell köteleződni a kék növekedési stratégia iránt; a cél hosszú távú támogatás biztosítása a fenntartható fejlődés számára minden tengeri és tengerhasznosítási ágazatban, elismerve a tengerek és óceánok fontosságát, amelyek a part menti régiók foglalkoztatást generáló és munkahelyeket teremtő motorjai;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a part menti és a szigeti régiók, valamint a legkülső régiók az innovációfejlesztés fő szereplői, amelyeket be kell vonni a kék gazdaság fejlesztésének minden fázisába; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a part menti és a szigeti régiók, valamint a legkülső régiók az innovációfejlesztés fő szereplői, amelyeket be kell vonni a kék gazdaság fejlesztésének minden fázisába;

| 41. | hangsúlyozza az ETHA jelentőségét, amely különösen figyelembe veszi a halászati szektorban a diverzifikációt és az innovációt a társadalmi-gazdasági és környezeti szempontból fenntartható, innovatív, versenyképes, hatékony és tudásalapú halászat támogatása érdekében; támogatja, hogy meg kell erősíteni az Európai Tengerügyi és Halászati Alap 4. tengelyének finanszírozását a halászati közösségek tagjainak támogatása és életszínvonaluk új tevékenységek kifejlesztése révén történő javítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb hitelesítse az ETHA regionális verzióit; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza az ETHA jelentőségét, amely különösen figyelembe veszi a halászati szektorban a diverzifikációt és az innovációt a társadalmi-gazdasági és környezeti szempontból fenntartható, innovatív, versenyképes, hatékony és tudásalapú halászat támogatása érdekében; támogatja, hogy meg kell erősíteni az Európai Tengerügyi és Halászati Alap 4. tengelyének finanszírozását a halászati közösségek tagjainak támogatása és életszínvonaluk új tevékenységek kifejlesztése révén történő javítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb hitelesítse az ETHA regionális verzióit;

| 42. | hangsúlyozza a helyi közösségek és az egyetemek / technológiai központok közötti kapcsolatok megerősítésének fontosságát, ami döntően hozzá fog járulni a tengerhasznosítási ágazatban az új üzleti ötletek megszületését lehetővé tevő új üzleti inkubátorházak létrehozásához; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a helyi közösségek és az egyetemek / technológiai központok közötti kapcsolatok megerősítésének fontosságát, ami döntően hozzá fog járulni a tengerhasznosítási ágazatban az új üzleti ötletek megszületését lehetővé tevő új üzleti inkubátorházak létrehozásához;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen segítse elő az innováció és a technológiai fejlődés erősítését támogató azon projekteket, amelyek célja új termékek, felszerelések, technikák, valamint az irányítást és a szervezést szolgáló új vagy jobb rendszerek fejlesztése vagy bevezetése; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és ösztönözze az információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását a különböző halászterületek között az innovatív és fenntartható halászati módszerek fejlesztésének előmozdítása érdekében; úgy véli, e tekintetben szükséges, hogy a tengerészeti és halászati szakképesítést nyújtó iskolák tantervébe a vállalkozói ismeretekről és a diverzifikációról szóló modulokat építsenek be; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen segítse elő az innováció és a technológiai fejlődés erősítését támogató azon projekteket, amelyek célja új termékek, felszerelések, technikák, valamint az irányítást és a szervezést szolgáló új vagy jobb rendszerek fejlesztése vagy bevezetése; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és ösztönözze az információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását a különböző halászterületek között az innovatív és fenntartható halászati módszerek fejlesztésének előmozdítása érdekében; úgy véli, e tekintetben szükséges, hogy a tengerészeti és halászati szakképesítést nyújtó iskolák tantervébe a vállalkozói ismeretekről és a diverzifikációról szóló modulokat építsenek be;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy a halászattól függő régiókban bátorítsa új, innovatív vállalkozások létrehozását, ösztönözve a vállalkozói hozzáállást és a tengerészeti ágazatban jó eséllyel sikeres induló innovatív vállalkozásokat, amelyek hozzájárulnak a hagyományos part menti halászati tevékenység diverzifikációjához, munkahelyeket teremtenek és odavonzzák vagy megtartják a lakosságot; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy a halászattól függő régiókban bátorítsa új, innovatív vállalkozások létrehozását, ösztönözve a vállalkozói hozzáállást és a tengerészeti ágazatban jó eséllyel sikeres induló innovatív vállalkozásokat, amelyek hozzájárulnak a hagyományos part menti halászati tevékenység diverzifikációjához, munkahelyeket teremtenek és odavonzzák vagy megtartják a lakosságot;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazzon szelektív megközelítést a halászati felszerelések és technikák alkalmazásáról szóló jogalkotási javaslatok kidolgozása során azon konkrét hatás figyelembevétele érdekében, amelyet e felszerelések és technikák kifejtenek a nem ipari halászati erőforrásokra az egyes területeken; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy alapos, az egyes halászati térségekben fennálló konkrét tényezőket számításba vevő, előzetes hatásvizsgálat készüljön minden jogalkotási kezdeményezés esetében; úgy véli, hogy a felszerelések és technikák használatával kapcsolatos nem szelektív megközelítés súlyos hatással van a már marginalizálódott part menti és szigeti közösségek életképességére, tovább fokozza az elnéptelenedést, és akadályozza a fejlődést és az innovációt; véleménye szerint pozitív megkülönböztetést kell alkalmazni a kisüzemi, part menti halászat esetében; úgy véli, hogy ez a megközelítés, csakúgy mint az eresztőhálók használatának tiltására vonatkozó javaslat esetében azt sugallja, hogy a Bizottság továbbra is alkalmazkodik a társjogalkotó által elfogadott decentralizált és megreformált KHP-hez; emlékezteti a Bizottságot arra a feladatára, hogy a regionalizáció keretén belül lépjen fel a KHP-ről szóló új rendeletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazzon szelektív megközelítést a halászati felszerelések és technikák alkalmazásáról szóló jogalkotási javaslatok kidolgozása során azon konkrét hatás figyelembevétele érdekében, amelyet e felszerelések és technikák kifejtenek a nem ipari halászati erőforrásokra az egyes területeken; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy alapos, az egyes halászati térségekben fennálló konkrét tényezőket számításba vevő, előzetes hatásvizsgálat készüljön minden jogalkotási kezdeményezés esetében; úgy véli, hogy a felszerelések és technikák használatával kapcsolatos nem szelektív megközelítés súlyos hatással van a már marginalizálódott part menti és szigeti közösségek életképességére, tovább fokozza az elnéptelenedést, és akadályozza a fejlődést és az innovációt; véleménye szerint pozitív megkülönböztetést kell alkalmazni a kisüzemi, part menti halászat esetében; úgy véli, hogy ez a megközelítés, csakúgy mint az eresztőhálók használatának tiltására vonatkozó javaslat esetében azt sugallja, hogy a Bizottság továbbra is alkalmazkodik a társjogalkotó által elfogadott decentralizált és megreformált KHP-hez; emlékezteti a Bizottságot arra a feladatára, hogy a regionalizáció keretén belül lépjen fel a KHP-ről szóló új rendeletben foglaltaknak megfelelően;

| 46. | megállapítja, hogy a part menti tengeri ökoszisztémák érzékenyek és sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban vizsgálja meg minden olyan tevékenység – pl. tengeri szállítás, hulladék, közlekedés, felszín alatti vizek szennyezése, fúrások vagy új turisztikai létesítmények építése a part mentén – környezeti hatását, amely befolyásolhatja a halállományok fenntarthatóságát |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy a part menti tengeri ökoszisztémák érzékenyek és sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban vizsgálja meg minden olyan tevékenység – pl. tengeri szállítás, hulladék, közlekedés, felszín alatti vizek szennyezése, fúrások vagy új turisztikai létesítmények építése a part mentén – környezeti hatását, amely befolyásolhatja a halállományok fenntarthatóságát

| 47. | azt tanácsolja a Bizottságnak, hogy tekintse mindennél előbbre valónak az EU-n belüli kisüzemi part menti halászat társadalmi-gazdasági jelentőségét, a flották szegmenseinek meghatározását szolgáló alternatív módszerek elfogadását és a halászattól fokozottan függő part menti régiókban zajló tevékenységek diverzifikációjának fontosságát; tudomásul veszi a tudományos adatállomány összegyűjtésének fontosságát, mivel elősegíti a kisüzemi halászatok megfelelőbb gazdálkodását, hogy biológiai, társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntarthatókká váljanak; |
| --- | --- |

47.

azt tanácsolja a Bizottságnak, hogy tekintse mindennél előbbre valónak az EU-n belüli kisüzemi part menti halászat társadalmi-gazdasági jelentőségét, a flották szegmenseinek meghatározását szolgáló alternatív módszerek elfogadását és a halászattól fokozottan függő part menti régiókban zajló tevékenységek diverzifikációjának fontosságát; tudomásul veszi a tudományos adatállomány összegyűjtésének fontosságát, mivel elősegíti a kisüzemi halászatok megfelelőbb gazdálkodását, hogy biológiai, társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntarthatókká váljanak;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a folyamatot, amelynek célja a szociális partnerek halászati ágazat munkafeltételeiről szóló 2007. évi ILO-egyezmény végrehajtásáról szóló megállapodásának a megfelelő uniós jogi eszközbe történő átültetése; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a folyamatot, amelynek célja a szociális partnerek halászati ágazat munkafeltételeiről szóló 2007. évi ILO-egyezmény végrehajtásáról szóló megállapodásának a megfelelő uniós jogi eszközbe történő átültetése;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy a földközi-tengeri halászatról szóló rendeletben foglalt, a halászfelszerelések szakértői osztályozási rendszerének megfelelően vegye figyelembe a különbségeket a vonóháló és a kerítőháló között annak érdekében, hogy a legjobb rendelkezéseket hozza az egyes típusok fenntarthatóbb alkalmazására vonatkozóan, tekintetbe véve a legújabb tudományos tanácsot; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy a földközi-tengeri halászatról szóló rendeletben foglalt, a halászfelszerelések szakértői osztályozási rendszerének megfelelően vegye figyelembe a különbségeket a vonóháló és a kerítőháló között annak érdekében, hogy a legjobb rendelkezéseket hozza az egyes típusok fenntarthatóbb alkalmazására vonatkozóan, tekintetbe véve a legújabb tudományos tanácsot;

| 50. | felszólítja a Bizottságot, biztosítsa a part menti halászatok számára fontos halállományok állapotára vonatkozó értékelés felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni a kisüzemi halászat halállományokra gyakorolt hatását, nem feledve az olyan jelentősebb technikákat, mint a tonhalhalászat, mivel a part menti halászat során kifogott fajok társadalmi-gazdasági szempontból rendkívül értékesek annak ellenére, hogy a teljes kifogott mennyiség csak kis részét teszik ki, azonban nagy a jelentőségük a halászok túlélése szempontjából, akiknek a mindennapi megélhetése ezektől függ; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot, biztosítsa a part menti halászatok számára fontos halállományok állapotára vonatkozó értékelés felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni a kisüzemi halászat halállományokra gyakorolt hatását, nem feledve az olyan jelentősebb technikákat, mint a tonhalhalászat, mivel a part menti halászat során kifogott fajok társadalmi-gazdasági szempontból rendkívül értékesek annak ellenére, hogy a teljes kifogott mennyiség csak kis részét teszik ki, azonban nagy a jelentőségük a halászok túlélése szempontjából, akiknek a mindennapi megélhetése ezektől függ;

| 51. | aggodalmának ad hangot a hagyományos halászati technikák és eljárások eltűnése miatt, ami a part menti közösségeket érintő, e technikáknak nem kedvező szabályozások eredménye; |
| --- | --- |

51.

aggodalmának ad hangot a hagyományos halászati technikák és eljárások eltűnése miatt, ami a part menti közösségeket érintő, e technikáknak nem kedvező szabályozások eredménye;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kiegyensúlyozottabb lehalászás biztosítása és a biológiai sokféleség megőrzése érdekében módosítsa a halászhálókra vonatkozó műszaki előírásokat, például a minimális szembőséget, a háló magasságát, a parttól számított távolságot és azt a mélységet, amelynél használni lehet a hálókat; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kiegyensúlyozottabb lehalászás biztosítása és a biológiai sokféleség megőrzése érdekében módosítsa a halászhálókra vonatkozó műszaki előírásokat, például a minimális szembőséget, a háló magasságát, a parttól számított távolságot és azt a mélységet, amelynél használni lehet a hálókat;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy módosítsa a hatályos rendelet azon rendelkezéseit, amelyek előírják, hogy a parttól számítva milyen távolságban és milyen mélységnél lehet alkalmazni a halászfelszereléseket a tagállami határterületek földrajzi jellemzőinek figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy módosítsa a hatályos rendelet azon rendelkezéseit, amelyek előírják, hogy a parttól számítva milyen távolságban és milyen mélységnél lehet alkalmazni a halászfelszereléseket a tagállami határterületek földrajzi jellemzőinek figyelembevétele érdekében;

| 54. | hangsúlyozza a 2006-ban elfogadott és a halászati felszerelések technikai jellemzőire és használatára vonatkozó szabályokat meghatározó, földközi-tengeri halászatról szóló rendeletként is ismert rendelet módosításának szükségességét a földközi-tengeri halászati források fenntartható kiaknázására vonatkozó gazdálkodási intézkedések tekintetében; úgy véli, hogy e rendeletet össze kell hangolni az új KHP-val, különösen a maximális fenntartható hozam célkitűzéssel, emlékezve egyúttal arra, hogy a medencében a gazdálkodás nem uniós államokkal együtt zajlik; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a 2006-ban elfogadott és a halászati felszerelések technikai jellemzőire és használatára vonatkozó szabályokat meghatározó, földközi-tengeri halászatról szóló rendeletként is ismert rendelet módosításának szükségességét a földközi-tengeri halászati források fenntartható kiaknázására vonatkozó gazdálkodási intézkedések tekintetében; úgy véli, hogy e rendeletet össze kell hangolni az új KHP-val, különösen a maximális fenntartható hozam célkitűzéssel, emlékezve egyúttal arra, hogy a medencében a gazdálkodás nem uniós államokkal együtt zajlik;

| 55. | hangsúlyozza a tagállamok közötti hatékony koordináció szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy a halászok megfelelő időben átfogó tájékoztatást kapjanak a hatályos rendeletek és bármely módosításuk végrehajtásáról; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a tagállamok közötti hatékony koordináció szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy a halászok megfelelő időben átfogó tájékoztatást kapjanak a hatályos rendeletek és bármely módosításuk végrehajtásáról;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kohéziós politika keretében támogassa az olyan projekteket, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szigeti területek mint a hagyományos, kulturális és történelmi halászati és tengeri örökség területei védelméhez; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kohéziós politika keretében támogassa az olyan projekteket, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szigeti területek mint a hagyományos, kulturális és történelmi halászati és tengeri örökség területei védelméhez;

| 57. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják az európai forrásokat az almadraba halcsapdák fenntarthatósági tanúsításának támogatására e halászati eljárás elismerésének és szerepének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják az európai forrásokat az almadraba halcsapdák fenntarthatósági tanúsításának támogatására e halászati eljárás elismerésének és szerepének előmozdítása érdekében;

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 419., 2015.12.16., 167. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0438.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0291.

(4)  HL C 75., 2016.2.26., 24. o.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/93

---

P8_TA(2016)0110

A közös halászati politika külső dimenziója, ideértve a halászati megállapodásokat is

Az Európai Parlament 2016. április 12-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójának – többek között a halászati megállapodások – alkalmazására vonatkozó közös szabályokról (2015/2091(INI))

(2018/C 058/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i európai parlamenti és tanácsi 1380/2013/EU rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i európai parlamenti és tanácsi 1380/2013/EU rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról valamint a 2328/2003/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet, az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 791/2007/EK tanácsi rendelet, és az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról valamint a 2328/2003/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet, az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 791/2007/EK tanácsi rendelet, és az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet 1995 októberében elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére, valamint az azzal kapcsolatos eszközökre és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet 1995 októberében elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére, valamint az azzal kapcsolatos eszközökre és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma fogalmára, amely az ENSZ Közgyűlésében lefolytatott viták során jött létre és az ENSZ-közgyűlés 2006. évi 61/105. számú határozatának elfogadását követően terjedt el, valamint tekintettel arra, hogy a veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma olyan területeket foglal magába, amelyeket veszélyeztethet a halászati tevékenység, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma fogalmára, amely az ENSZ Közgyűlésében lefolytatott viták során jött létre és az ENSZ-közgyűlés 2006. évi 61/105. számú határozatának elfogadását követően terjedt el, valamint tekintettel arra, hogy a veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma olyan területeket foglal magába, amelyeket veszélyeztethet a halászati tevékenység,

| — | tekintettel az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek meghatározásáról és a Biológiai Sokféleség Egyezmény hatálya alá tartozó nyílt óceáni területeken és mélytengeri élőhelyeken található védett tengeri területek reprezentatív hálózatainak kialakításáról szóló, 2009. évi azori-szigeteki tudományos kritériumokra és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek meghatározásáról és a Biológiai Sokféleség Egyezmény hatálya alá tartozó nyílt óceáni területeken és mélytengeri élőhelyeken található védett tengeri területek reprezentatív hálózatainak kialakításáról szóló, 2009. évi azori-szigeteki tudományos kritériumokra és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a távolsági flottával foglalkozó regionális tanácsadó testület 2015. szeptember 16–17-én tartott konferenciájának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a távolsági flottával foglalkozó regionális tanácsadó testület 2015. szeptember 16–17-én tartott konferenciájának következtetéseire,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2015. október 20-i 11/2015. számú, „Megfelelően kezeli a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2015. október 20-i 11/2015. számú, „Megfelelően kezeli a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?” című különjelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0052/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0052/2016),

| A. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) „A halászat és az akvakultúra helyzete a világban” című, 2014-es jelentése szerint a túlhalászott állományok száma 2008-ig folyamatosan nőtt, de 2011-ben enyhén csökkent; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) „A halászat és az akvakultúra helyzete a világban” című, 2014-es jelentése szerint a túlhalászott állományok száma 2008-ig folyamatosan nőtt, de 2011-ben enyhén csökkent;

| B. | mivel az EU a halászat területén tevékenykedő kevés, kulcsfontosságú szereplők egyike, amely a világ valamennyi óceánján történelmileg erőteljesen jelen van és jelentős tevékenységet folytat halászati tevékenységek, az uniós polgárok általi magánbefektetések, az uniós kétoldalú halászati megállapodások hálózatai, legkülső régiói, valamint valamennyi, jelentős regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétele révén, és mivel az EU ösztönzi a bevált gyakorlatokat és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU a halászat területén tevékenykedő kevés, kulcsfontosságú szereplők egyike, amely a világ valamennyi óceánján történelmileg erőteljesen jelen van és jelentős tevékenységet folytat halászati tevékenységek, az uniós polgárok általi magánbefektetések, az uniós kétoldalú halászati megállapodások hálózatai, legkülső régiói, valamint valamennyi, jelentős regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétele révén, és mivel az EU ösztönzi a bevált gyakorlatokat és az emberi jogok tiszteletben tartását;

| C. | mivel a globális halállományokkal való fenntartható gazdálkodásnak okvetlenül magában kell foglalnia a multilateralizmust és a nemzetközi együttműködést, így a kétoldalú együttműködést is; mivel az EU-nak kulcsszerepe van a tengerek és óceánok globális igazgatásában, és mivel a közös halászati politikának a témával kapcsolatos alaprendeletben előírt belső dimenzióval koherens, ambiciózus elképzelésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális halállományokkal való fenntartható gazdálkodásnak okvetlenül magában kell foglalnia a multilateralizmust és a nemzetközi együttműködést, így a kétoldalú együttműködést is; mivel az EU-nak kulcsszerepe van a tengerek és óceánok globális igazgatásában, és mivel a közös halászati politikának a témával kapcsolatos alaprendeletben előírt belső dimenzióval koherens, ambiciózus elképzelésen kell alapulnia;

| D. | mivel a FAO a közelmúltban önkéntes iránymutatásokat tett közzé a fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozóan, amely célkitűzéseket állapított meg az ilyen, különösen a fejlődő országokban működő halászatok tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a FAO a közelmúltban önkéntes iránymutatásokat tett közzé a fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozóan, amely célkitűzéseket állapított meg az ilyen, különösen a fejlődő országokban működő halászatok tekintetében;

| E. | mivel az EU jelentős piacot biztosít a (mind az uniós flották által kifogott, mind pedig az importált) halászati termékek számára, és az ilyen termékek legnagyobb importőre, tekintettel arra, hogy tömegét tekintve a világ halászati termékeinek 11 %-át fogyasztja el, értékét tekintve pedig a halászati termékek 24 %-át importálja, bár a világ halfogásainak mindössze 8 %-át hajtja végre; mivel az EU nagyméretű, jelentős társadalmi vetületű feldolgozó iparral rendelkezik, amelyet meg kell védeni; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU jelentős piacot biztosít a (mind az uniós flották által kifogott, mind pedig az importált) halászati termékek számára, és az ilyen termékek legnagyobb importőre, tekintettel arra, hogy tömegét tekintve a világ halászati termékeinek 11 %-át fogyasztja el, értékét tekintve pedig a halászati termékek 24 %-át importálja, bár a világ halfogásainak mindössze 8 %-át hajtja végre; mivel az EU nagyméretű, jelentős társadalmi vetületű feldolgozó iparral rendelkezik, amelyet meg kell védeni;

| F. | mivel az új, közös halászati politika külső dimenziója felöleli a nemzeti joghatóság alá nem tartozó tengeri övezetekre vonatkozó nemzetközi megállapodásokat és az ott működő halászatokat, mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a FAO az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek és veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák azonosítását szorgalmazza, és mivel a védett tengeri területek az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás kulcsfontosságú eszközei, ahogyan azt a regionális halászati gazdálkodási szervezetek is elismerik; |
| --- | --- |

F.

mivel az új, közös halászati politika külső dimenziója felöleli a nemzeti joghatóság alá nem tartozó tengeri övezetekre vonatkozó nemzetközi megállapodásokat és az ott működő halászatokat, mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a FAO az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek és veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák azonosítását szorgalmazza, és mivel a védett tengeri területek az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás kulcsfontosságú eszközei, ahogyan azt a regionális halászati gazdálkodási szervezetek is elismerik;

| G. | mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben a kvóták elsősorban a korábbi fogásokon alapulnak, ami azt eredményezte, hogy a fejlett országok preferenciális hozzáféréssel rendelkeznek a világ halállományaihoz; mivel most már bizonyos regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapította kvótaelosztási kritériumokat kell használni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a környező halászati erőforrásoktól nemzedékeken át függő, parti menti fejlődő országok halászatát, és ezt az Uniónak továbbra is tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

G.

mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben a kvóták elsősorban a korábbi fogásokon alapulnak, ami azt eredményezte, hogy a fejlett országok preferenciális hozzáféréssel rendelkeznek a világ halállományaihoz; mivel most már bizonyos regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapította kvótaelosztási kritériumokat kell használni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a környező halászati erőforrásoktól nemzedékeken át függő, parti menti fejlődő országok halászatát, és ezt az Uniónak továbbra is tiszteletben kell tartania;

| H. | mivel lényeges, hogy különbséget tegyünk a Norvégiával, Izlanddal és a Feröer-szigetekkel megkötött északi megállapodások és a más országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások között; |
| --- | --- |

H.

mivel lényeges, hogy különbséget tegyünk a Norvégiával, Izlanddal és a Feröer-szigetekkel megkötött északi megállapodások és a más országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások között;

| I. | mivel az Uniónak törekednie kell a politikák fejlesztési célú koherenciájára az EUMSZ 201. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”; |
| --- | --- |

I.

mivel az Uniónak törekednie kell a politikák fejlesztési célú koherenciájára az EUMSZ 201. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”;

| J. | mivel egyes esetekben nem áll rendelkezésre elegendő adat az állományok helyzetéről és a helyi és harmadik országok flottái általi kifogásokról az EU által harmadik országok vizeiben halászott, vagy az uniós piacokra szánt halállományok tekintetében, ami számos vegyes megállapodásban megnehezíti a többletállományok szintjének az ENSZ Tengerjogi Egyezménye által előírtak szerinti felbecsülését; mivel kívánatos volna az ilyen adatok mennyiségének és átláthatóságának növelése; |
| --- | --- |

J.

mivel egyes esetekben nem áll rendelkezésre elegendő adat az állományok helyzetéről és a helyi és harmadik országok flottái általi kifogásokról az EU által harmadik országok vizeiben halászott, vagy az uniós piacokra szánt halállományok tekintetében, ami számos vegyes megállapodásban megnehezíti a többletállományok szintjének az ENSZ Tengerjogi Egyezménye által előírtak szerinti felbecsülését; mivel kívánatos volna az ilyen adatok mennyiségének és átláthatóságának növelése;

| K. | mivel az Uniónak minden lehetséges intézkedést meg kell hoznia annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött fenntartható halászati megállapodások kölcsönösen előnyösek legyenek mind az Unió, mind a szóban forgó harmadik országok számára, ideértve azok helyi lakosságát és halászati ágazatát is; |
| --- | --- |

K.

mivel az Uniónak minden lehetséges intézkedést meg kell hoznia annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött fenntartható halászati megállapodások kölcsönösen előnyösek legyenek mind az Unió, mind a szóban forgó harmadik országok számára, ideértve azok helyi lakosságát és halászati ágazatát is;

| L. | mivel a kalózkodás problémája azokra a régiókra is negatív hatással van, ahol a szabályozott halászatra kétoldalú és többoldalú halászati megállapodások keretében kerül sor; |
| --- | --- |

L.

mivel a kalózkodás problémája azokra a régiókra is negatív hatással van, ahol a szabályozott halászatra kétoldalú és többoldalú halászati megállapodások keretében kerül sor;

| 1. | üdvözli, hogy a közös halászati politikáról szóló alaprendelet első alkalommal magában foglal egy külön fejezetet a külső dimenzióról, ideértve a kétoldalú megállapodások minimumfeltételeit is, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közti együttműködés és az általuk hozott intézkedések közti koherencia ösztönzésének kötelességét, a közös, az EU felségvizein és azokon kívül is érvényes előírásokra való kifejezett utalást, valamint azt a megállapítást, hogy az intézkedéseknek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a közös halászati politikáról szóló alaprendelet első alkalommal magában foglal egy külön fejezetet a külső dimenzióról, ideértve a kétoldalú megállapodások minimumfeltételeit is, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közti együttműködés és az általuk hozott intézkedések közti koherencia ösztönzésének kötelességét, a közös, az EU felségvizein és azokon kívül is érvényes előírásokra való kifejezett utalást, valamint azt a megállapítást, hogy az intézkedéseknek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk;

| 2. | hangsúlyozza a halászat, a környezetvédelmi és kereskedelempolitika, valamint a fejlesztési együttműködés közti összhang biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a halászat, a környezetvédelmi és kereskedelempolitika, valamint a fejlesztési együttműködés közti összhang biztosításának fontosságát;

| 3. | elismeri a meglévő jogi keret koherenciája és összhangja fenntartásának és bővítésének fontosságát; |
| --- | --- |

3.

elismeri a meglévő jogi keret koherenciája és összhangja fenntartásának és bővítésének fontosságát;

| 4. | felszólít a halászat tekintetében illetékes bizottsági szervezetek, nevezetesen a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, az Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság közötti fokozott együttműködésre; |
| --- | --- |

4.

felszólít a halászat tekintetében illetékes bizottsági szervezetek, nevezetesen a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, az Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság közötti fokozott együttműködésre;

| 5. | kulcsfontosságúnak tartja, hogy az EU és azon partnerei, amelyekkel kétoldalú és egyéb megállapodásokat kötött, előmozdítsák az átláthatóságon és a nem kormányzati érdekelt felek – különösen olyan szakemberek, akiknek a megélhetése függ a halászattól – részvételén alapuló, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható halászatot, annak érdekében, hogy biztosítsák a part menti közösségek jövőjét, a tengeri környezetet, a helyi ipar fejlődését, a halászat által generált munkahelyeket, a feldolgozást és a kereskedelmet, valamint a halászat élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

5.

kulcsfontosságúnak tartja, hogy az EU és azon partnerei, amelyekkel kétoldalú és egyéb megállapodásokat kötött, előmozdítsák az átláthatóságon és a nem kormányzati érdekelt felek – különösen olyan szakemberek, akiknek a megélhetése függ a halászattól – részvételén alapuló, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható halászatot, annak érdekében, hogy biztosítsák a part menti közösségek jövőjét, a tengeri környezetet, a helyi ipar fejlődését, a halászat által generált munkahelyeket, a feldolgozást és a kereskedelmet, valamint a halászat élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulását;

| 6. | kitart amellett, hogy elő kell mozdítani az ökoszisztémák védelmét, és a halállományokat a maximális fenntartható hozam előállítására képes szinten kell tartani, mivel a bőséges halállomány fontos feltétele annak, hogy lehetővé tegyük a harmadik országok part menti halászati közösségeinek fejlődését, összhangban a FAO fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaival; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy elő kell mozdítani az ökoszisztémák védelmét, és a halállományokat a maximális fenntartható hozam előállítására képes szinten kell tartani, mivel a bőséges halállomány fontos feltétele annak, hogy lehetővé tegyük a harmadik országok part menti halászati közösségeinek fejlődését, összhangban a FAO fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaival;

| 7. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell azon helyi közösségek fejlesztését, amelyek megélhetése nagyrészt a halászattól és a halászati ágazattal kapcsolatos tevékenységektől függ; hangsúlyozza, hogy olyan támogatási intézkedésekre van szükség, amelyek célja a technológia és a know-how átadása, a kapacitáskezelés, a több érdekeltet tömörítő partnerségek és a halászati ágazat javát szolgáló egyéb beruházások előmozdítása; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell azon helyi közösségek fejlesztését, amelyek megélhetése nagyrészt a halászattól és a halászati ágazattal kapcsolatos tevékenységektől függ; hangsúlyozza, hogy olyan támogatási intézkedésekre van szükség, amelyek célja a technológia és a know-how átadása, a kapacitáskezelés, a több érdekeltet tömörítő partnerségek és a halászati ágazat javát szolgáló egyéb beruházások előmozdítása;

| 8. | emlékeztet arra, hogy azok a környezeti előírások, amelyeknek az Unió külső halászatára is vonatkozniuk kell, magukban foglalják a halászati gazdálkodáshoz való ökoszisztéma-alapú megközelítés és az elővigyázatossági szemlélet alkalmazását, annak érdekében, hogy a halászott halállományokat 2015-ig, valamennyi állományt pedig legkésőbb 2020-ig helyreállítsák és olyan szintek fölött tartsák, amelyek révén lehetséges a maximális hozam előállítása; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy azok a környezeti előírások, amelyeknek az Unió külső halászatára is vonatkozniuk kell, magukban foglalják a halászati gazdálkodáshoz való ökoszisztéma-alapú megközelítés és az elővigyázatossági szemlélet alkalmazását, annak érdekében, hogy a halászott halállományokat 2015-ig, valamennyi állományt pedig legkésőbb 2020-ig helyreállítsák és olyan szintek fölött tartsák, amelyek révén lehetséges a maximális hozam előállítása;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika külső dimenziója valamennyi aspektusának az EU, annak tagállamai és globális partnerei közötti méltányos és kölcsönösen előnyös kapcsolaton kell alapulnia, akár kétoldalú (fenntartható halászati partnerségi megállapodások), akár többoldalú (regionális halászati gazdálkodási szervezetek) kapcsolatokról van szó, a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődésének előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó méltányosságot az Unió harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásainak is tükrözniük kell, összhangban a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó előírással; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika külső dimenziója valamennyi aspektusának az EU, annak tagállamai és globális partnerei közötti méltányos és kölcsönösen előnyös kapcsolaton kell alapulnia, akár kétoldalú (fenntartható halászati partnerségi megállapodások), akár többoldalú (regionális halászati gazdálkodási szervezetek) kapcsolatokról van szó, a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődésének előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó méltányosságot az Unió harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásainak is tükrözniük kell, összhangban a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó előírással;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy a közös halászati politika külső dimenziójába foglalja bele a legkülső régiók figyelembe vételét, ideértve a harmadik országokkal megkötött kétoldalú megállapodásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az a legkülső régiókban található helyi halászatok számára is előnnyel járjon; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy a közös halászati politika külső dimenziójába foglalja bele a legkülső régiók figyelembe vételét, ideértve a harmadik országokkal megkötött kétoldalú megállapodásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az a legkülső régiókban található helyi halászatok számára is előnnyel járjon;

| 11. | elismeri a távolsági flottával foglalkozó regionális tanácsadó testület által a harmadik országok érdekelt feleivel összefüggésben a felülvizsgált közös halászati politikával kapcsolatos álláspontja kidolgozása és annak végrehajtása terén végzett munkát; |
| --- | --- |

11.

elismeri a távolsági flottával foglalkozó regionális tanácsadó testület által a harmadik országok érdekelt feleivel összefüggésben a felülvizsgált közös halászati politikával kapcsolatos álláspontja kidolgozása és annak végrehajtása terén végzett munkát;

| 12. | ragaszkodik ahhoz, hogy a halászattal kapcsolatos külső tevékenységeiben (halászati, halfeldolgozó és forgalmazási tevékenységek) az EU-nak a legmagasabb szintű környezetvédelmi és szociális normákat kell előmozdítania, valamint szigorú és hatékony szabályozási és ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadnia, miközben valamennyi tevékenységében biztosítani kell az átláthatóságot, a tisztességes versenynek az Unió piacán való biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

ragaszkodik ahhoz, hogy a halászattal kapcsolatos külső tevékenységeiben (halászati, halfeldolgozó és forgalmazási tevékenységek) az EU-nak a legmagasabb szintű környezetvédelmi és szociális normákat kell előmozdítania, valamint szigorú és hatékony szabályozási és ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadnia, miközben valamennyi tevékenységében biztosítani kell az átláthatóságot, a tisztességes versenynek az Unió piacán való biztosítása érdekében;

| 13. | elismeri a közös halászati politika külső dimenziójának a munkahelyteremtésben (mind az Unióban, mind máshol) és az uniós piacok (bizonyos körülmények közt helyi piacok) hallal való ellátásában, valamint olyan eszközként betöltött szerepét, amelynek révén az Unió technikai, pénzügyi és tudományos segítséget tud biztosítani a harmadik országoknak, különösen a tudományos kutatás és az ellenőrző és felügyeleti rendszerek javításához, valamint a kikötői infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott támogatás révén; |
| --- | --- |

13.

elismeri a közös halászati politika külső dimenziójának a munkahelyteremtésben (mind az Unióban, mind máshol) és az uniós piacok (bizonyos körülmények közt helyi piacok) hallal való ellátásában, valamint olyan eszközként betöltött szerepét, amelynek révén az Unió technikai, pénzügyi és tudományos segítséget tud biztosítani a harmadik országoknak, különösen a tudományos kutatás és az ellenőrző és felügyeleti rendszerek javításához, valamint a kikötői infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott támogatás révén;

| 14. | üdvözli, hogy az EU-nak az utóbbi években sikerült jelentősen javítania a közös halászati politika külső dimenzióját mind a fenntartható halászati partnerségi megállapodások megkötése, mind pedig azok végrehajtása tekintetében, és ennek eredményeként az uniós flották általában a távoli vizeken halászó legprogresszívabb – magas szintű szociális és környezetvédelmi normáknak megfelelő – flották közé tartoznak; úgy véli, hogy az EU-nak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a fenntartható halászati partnerségi megállapodások uniós hálózata révén nemzetközi összefüggésrendszerben elő kell mozdítania e magas szintű szociális és környezetvédelmi normákat; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy az EU-nak az utóbbi években sikerült jelentősen javítania a közös halászati politika külső dimenzióját mind a fenntartható halászati partnerségi megállapodások megkötése, mind pedig azok végrehajtása tekintetében, és ennek eredményeként az uniós flották általában a távoli vizeken halászó legprogresszívabb – magas szintű szociális és környezetvédelmi normáknak megfelelő – flották közé tartoznak; úgy véli, hogy az EU-nak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a fenntartható halászati partnerségi megállapodások uniós hálózata révén nemzetközi összefüggésrendszerben elő kell mozdítania e magas szintű szociális és környezetvédelmi normákat;

| 15. | elismeri, hogy amennyiben az uniós flotta megszünteti halászati tevékenységét, akkor az őt megillető halászati jogok szétoszthatók más flották között, amelyek az EU által szorgalmazott és védett normáknál jóval alacsonyabb normákkal rendelkeznek a halállományok megőrzése, a gazdálkodás és a fenntarthatóság tekintetében; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy amennyiben az uniós flotta megszünteti halászati tevékenységét, akkor az őt megillető halászati jogok szétoszthatók más flották között, amelyek az EU által szorgalmazott és védett normáknál jóval alacsonyabb normákkal rendelkeznek a halállományok megőrzése, a gazdálkodás és a fenntarthatóság tekintetében;

| 16. | úgy véli, hogy az EU-val fenntartható halászati partnerségi megállapodásokat aláíró partnerországokban a halászati ágazat számára nyújtott ágazati támogatás kritikus jelentőséggel bír ezen országok halászati gazdálkodással, tudományos kutatási kapacitással, infrastruktúra-kiépítéssel és -fenntartással, valamint a halászati felügyelők és a legénység képzésével kapcsolatos, egyre növekvő szükségletei szempontjából, továbbá javítani kell a hal-ellátást és a halállományok rendelkezésre állását az élelmezésbiztonság biztosítása érdekében a fenntartható halászati partnerségi megállapodások partnerországainak lakossága számára, támogatást nyújtva a halászati ágazatban a nők által végzett munkához; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az EU-val fenntartható halászati partnerségi megállapodásokat aláíró partnerországokban a halászati ágazat számára nyújtott ágazati támogatás kritikus jelentőséggel bír ezen országok halászati gazdálkodással, tudományos kutatási kapacitással, infrastruktúra-kiépítéssel és -fenntartással, valamint a halászati felügyelők és a legénység képzésével kapcsolatos, egyre növekvő szükségletei szempontjából, továbbá javítani kell a hal-ellátást és a halállományok rendelkezésre állását az élelmezésbiztonság biztosítása érdekében a fenntartható halászati partnerségi megállapodások partnerországainak lakossága számára, támogatást nyújtva a halászati ágazatban a nők által végzett munkához;

| 17. | határozottan igényli ezért, hogy javuljon a kapcsolat a halászati megállapodások keretében nyújtott ágazati támogatás és a fejlesztési együttműködés hatálya alá eső területeken rendelkezésre álló eszközök, különösen az Európai Fejlesztési Alap között, és hogy teljes legyen az átláthatóság a halászati projektek finanszírozása és az ágazati támogatás felhasználása között, ezáltal biztosítva az uniós források megfelelő felhasználását; |
| --- | --- |

17.

határozottan igényli ezért, hogy javuljon a kapcsolat a halászati megállapodások keretében nyújtott ágazati támogatás és a fejlesztési együttműködés hatálya alá eső területeken rendelkezésre álló eszközök, különösen az Európai Fejlesztési Alap között, és hogy teljes legyen az átláthatóság a halászati projektek finanszírozása és az ágazati támogatás felhasználása között, ezáltal biztosítva az uniós források megfelelő felhasználását;

| 18. | megismétli, hogy jobb tudományos információkra és a fogási/halászati erőkifejtésre vonatkozó pontosabb adatokra van szükség az EU felségvizein kívül, különösen bizonyos part menti fejlődő országok felségvizein folytatott halászatról, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és az Európai Fejlesztési Alap keretében rendelkezésre álló forrásokat használva fel e célra; |
| --- | --- |

18.

megismétli, hogy jobb tudományos információkra és a fogási/halászati erőkifejtésre vonatkozó pontosabb adatokra van szükség az EU felségvizein kívül, különösen bizonyos part menti fejlődő országok felségvizein folytatott halászatról, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és az Európai Fejlesztési Alap keretében rendelkezésre álló forrásokat használva fel e célra;

| 19. | megjegyzi, hogy a halászati partnerségi megállapodásokról készített legfrissebb számvevőszéki jelentés azt állapította meg, hogy jóllehet e megállapodások egyik fő célkitűzése, hogy csak a többletállományokat halásszák, ennek gyakorlati megvalósítása azonban „a halállományokra és a hazai halászflották, illetve a szintén hozzáféréssel rendelkező más külföldi flották tevékenységére vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt” igen nehéznek bizonyult; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a megbízható tudományos adatok és a halászati partnerségi megállapodások hatékonyságára vonatkozó független utólagos értékelések jelentőségét; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a halászati partnerségi megállapodásokról készített legfrissebb számvevőszéki jelentés azt állapította meg, hogy jóllehet e megállapodások egyik fő célkitűzése, hogy csak a többletállományokat halásszák, ennek gyakorlati megvalósítása azonban „a halállományokra és a hazai halászflották, illetve a szintén hozzáféréssel rendelkező más külföldi flották tevékenységére vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt” igen nehéznek bizonyult; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a megbízható tudományos adatok és a halászati partnerségi megállapodások hatékonyságára vonatkozó független utólagos értékelések jelentőségét;

| 20. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben végzett munka révén elő kell mozdítania az afrikai országok felségvizeihez valamennyi külföldi flotta számára hozzáférést biztosító feltételek harmonizálását a tonhal, valamint a kisméretű nyílt vízi fajok és a tengerfenéki fajok tekintetében azzal a céllal, hogy kedvező körülmények jöjjenek létre a fenntartható és felelősségteljes módon dolgozó halászok számára; |
| --- | --- |

20.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben végzett munka révén elő kell mozdítania az afrikai országok felségvizeihez valamennyi külföldi flotta számára hozzáférést biztosító feltételek harmonizálását a tonhal, valamint a kisméretű nyílt vízi fajok és a tengerfenéki fajok tekintetében azzal a céllal, hogy kedvező körülmények jöjjenek létre a fenntartható és felelősségteljes módon dolgozó halászok számára;

| 21. | kéri a halászat ellenőrzéséhez és a tudományos adatok gyűjtéséhez hozzájáruló független megfigyelői programok kiterjesztését; |
| --- | --- |

21.

kéri a halászat ellenőrzéséhez és a tudományos adatok gyűjtéséhez hozzájáruló független megfigyelői programok kiterjesztését;

| 22. | meggyőződése, hogy csak a regionális halászati gazdálkodás keretében – többek között megfigyelői programok, (kikötőkben és a nyílt tengeren végzett) vizsgálatok és regionális szintű ellenőrzési rendszerek révén – dolgozható ki a nagy távolságokra vándorló halfajok kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, közös állományainak az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) és a halállományokról szóló megállapodás (UNFSA) rendelkezéseinek megfelelő fenntartható és igazságos kiaknázása; |
| --- | --- |

22.

meggyőződése, hogy csak a regionális halászati gazdálkodás keretében – többek között megfigyelői programok, (kikötőkben és a nyílt tengeren végzett) vizsgálatok és regionális szintű ellenőrzési rendszerek révén – dolgozható ki a nagy távolságokra vándorló halfajok kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, közös állományainak az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) és a halállományokról szóló megállapodás (UNFSA) rendelkezéseinek megfelelő fenntartható és igazságos kiaknázása;

| 23. | megjegyzi, hogy sok más faj mellett a nagy távolságokra vándorló fajokkal kapcsolatos regionális gazdálkodás jogi keretét a kékúszójú tonhallal foglalkozó és más regionális halászati gazdálkodási szervezetek biztosítják, bár bizonyos halászati tevékenységek továbbra sem esnek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hálózatának hatáskörébe; nyomatékosan kéri a Bizottságot annak mihamarabbi biztosítására, hogy valamennyi érdemleges halászati tevékenységet regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörébe essen; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy sok más faj mellett a nagy távolságokra vándorló fajokkal kapcsolatos regionális gazdálkodás jogi keretét a kékúszójú tonhallal foglalkozó és más regionális halászati gazdálkodási szervezetek biztosítják, bár bizonyos halászati tevékenységek továbbra sem esnek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hálózatának hatáskörébe; nyomatékosan kéri a Bizottságot annak mihamarabbi biztosítására, hogy valamennyi érdemleges halászati tevékenységet regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörébe essen;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy finanszírozza erőteljesebben a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, mivel kulcsszerepet játszanak a jogellenes, a nem bejelentett és a szabályozatlan halászat elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy finanszírozza erőteljesebben a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, mivel kulcsszerepet játszanak a jogellenes, a nem bejelentett és a szabályozatlan halászat elleni küzdelemben;

| 25. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy bizonyos más halászati tevékenységek – különösen a nyílt vizeken nem jelen lévő fajok közös állományainak halászása – tekintetében nem létezik hathatós regionális együttműködési és gazdálkodási fórum; ezt súlyos problémának tartja, különösen az élelmezésbiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű nyugat-afrikai kisméretű nyílt vízi fajok esetében, amint azt a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság közelmúltban kiadott tanácsadói véleménye is megjegyzi (4); |
| --- | --- |

25.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy bizonyos más halászati tevékenységek – különösen a nyílt vizeken nem jelen lévő fajok közös állományainak halászása – tekintetében nem létezik hathatós regionális együttműködési és gazdálkodási fórum; ezt súlyos problémának tartja, különösen az élelmezésbiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű nyugat-afrikai kisméretű nyílt vízi fajok esetében, amint azt a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság közelmúltban kiadott tanácsadói véleménye is megjegyzi (4);

| 26. | nyomatékosan kéri az Uniót, hogy vesse latba befolyását annak biztosítása érdekében, hogy minden regionális dimenziójú halászati tevékenység regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörébe essen; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy a ma még a FAO regionális halászati tanácsadó testületeként működő Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságot (CECAF) mihamarabb fejlessze tovább önálló döntéshozatali hatáskörű hatósággal rendelkező, teljes körű regionális halászati gazdálkodási szervezetté; |
| --- | --- |

26.

nyomatékosan kéri az Uniót, hogy vesse latba befolyását annak biztosítása érdekében, hogy minden regionális dimenziójú halászati tevékenység regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörébe essen; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy a ma még a FAO regionális halászati tanácsadó testületeként működő Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságot (CECAF) mihamarabb fejlessze tovább önálló döntéshozatali hatáskörű hatósággal rendelkező, teljes körű regionális halászati gazdálkodási szervezetté;

| 27. | meggyőződése, hogy amennyiben az uniós halászflották más halászati tevékenységeket is folytathatnak (például tengerfenéki fajokat halászhatnak), úgy szükségessé válik, hogy az EU mindenkire érvényes intézkedéseket mozdítson elő annak érdekében, hogy összhang jöjjön létre a nagy- és a kisüzemi halászflották között, ehhez pedig olyan zónarendszer is szükségessé válhat, amely lehetővé teszi a helyi kisüzemi halászati ágazat védelmét; |
| --- | --- |

27.

meggyőződése, hogy amennyiben az uniós halászflották más halászati tevékenységeket is folytathatnak (például tengerfenéki fajokat halászhatnak), úgy szükségessé válik, hogy az EU mindenkire érvényes intézkedéseket mozdítson elő annak érdekében, hogy összhang jöjjön létre a nagy- és a kisüzemi halászflották között, ehhez pedig olyan zónarendszer is szükségessé válhat, amely lehetővé teszi a helyi kisüzemi halászati ágazat védelmét;

| 28. | kéri, hogy készüljön több tanulmány a mélytengeri fajokról és élőhelyeikről, és hogy fokozzák ezek védelmét, különösen azon fajok esetében, amelyek különösen érzékenyek vagy alapvető fontosságúak az ökorendszerek hosszú távú fenntarthatósága szempontjából; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy készüljön több tanulmány a mélytengeri fajokról és élőhelyeikről, és hogy fokozzák ezek védelmét, különösen azon fajok esetében, amelyek különösen érzékenyek vagy alapvető fontosságúak az ökorendszerek hosszú távú fenntarthatósága szempontjából;

| 29. | buzdítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a hozzáférés kiegyensúlyozott elosztását a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben, figyelembe véve a környezeti és társadalmi hatásokat, az élelmezésbiztonsági szükségleteket és a fejlődő országok azon törekvését, hogy maguk alakítsák ki halászati tevékenységeiket; megjegyzi, hogy bármely átcsoportosításnak ki kell terjednie minden halászflottára (a nyílt tengeri és a nemzeti flottákra egyaránt), és az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet által kidolgozott, megfelelő odaítélési kritériumokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

29.

buzdítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a hozzáférés kiegyensúlyozott elosztását a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben, figyelembe véve a környezeti és társadalmi hatásokat, az élelmezésbiztonsági szükségleteket és a fejlődő országok azon törekvését, hogy maguk alakítsák ki halászati tevékenységeiket; megjegyzi, hogy bármely átcsoportosításnak ki kell terjednie minden halászflottára (a nyílt tengeri és a nemzeti flottákra egyaránt), és az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet által kidolgozott, megfelelő odaítélési kritériumokon kell alapulnia;

| 30. | üdvözli az alaprendelet azon követelményét, hogy az olyan országokban működő minden külföldi flottát, amelyekkel az EU fenntartható halászati partnerségi megállapodást kötött, azonos – a fenntartható halászatot előmozdító – hozzáférési feltételek alá kell rendelni, mivel ez fontos intézkedés annak biztosításához, hogy a nem uniós nyílt tengeri halászflották ugyanolyan normák szerint tevékenykedjenek, mint az uniósak, és ne veszélyeztessék e normákat; ösztönzi a Bizottságot, hogy éberen ügyeljen erre a követelményre; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az alaprendelet azon követelményét, hogy az olyan országokban működő minden külföldi flottát, amelyekkel az EU fenntartható halászati partnerségi megállapodást kötött, azonos – a fenntartható halászatot előmozdító – hozzáférési feltételek alá kell rendelni, mivel ez fontos intézkedés annak biztosításához, hogy a nem uniós nyílt tengeri halászflották ugyanolyan normák szerint tevékenykedjenek, mint az uniósak, és ne veszélyeztessék e normákat; ösztönzi a Bizottságot, hogy éberen ügyeljen erre a követelményre;

| 31. | kéri az EU-t, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások uniós hálózatát felhasználva biztosítsa, hogy partnerországai minden nyílt tengeri halászflottájuk tevékenységét a többletállományok halászására korlátozzák, miként azt az UNCLOS és a közös halászati politika előírja, és nyújtsanak preferenciális hozzáférést az adott régió és halállományok javára a legfejlettebb környezetvédelmi és szociális gyakorlatokat alkalmazó flották számára; |
| --- | --- |

31.

kéri az EU-t, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások uniós hálózatát felhasználva biztosítsa, hogy partnerországai minden nyílt tengeri halászflottájuk tevékenységét a többletállományok halászására korlátozzák, miként azt az UNCLOS és a közös halászati politika előírja, és nyújtsanak preferenciális hozzáférést az adott régió és halállományok javára a legfejlettebb környezetvédelmi és szociális gyakorlatokat alkalmazó flották számára;

| 32. | aggodalmát fejezi ki amiatt a potenciális veszély miatt, hogy ha az új jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalások elhúzódnának, akkor a két jegyzőkönyv közötti időszakban megszakadhatnak a halászati tevékenységek; felhívja a Bizottságot, hogy a halászati tevékenységek két jegyzőkönyv közötti folyamatosságának biztosítása révén garantálja a piaci szereplők jogi és gazdasági biztonságát; |
| --- | --- |

32.

aggodalmát fejezi ki amiatt a potenciális veszély miatt, hogy ha az új jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalások elhúzódnának, akkor a két jegyzőkönyv közötti időszakban megszakadhatnak a halászati tevékenységek; felhívja a Bizottságot, hogy a halászati tevékenységek két jegyzőkönyv közötti folyamatosságának biztosítása révén garantálja a piaci szereplők jogi és gazdasági biztonságát;

| 33. | elismeri, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében szélesebb keretet kell létrehozni, amely nemcsak a halászatra terjed ki, hanem az ellátási lánc megelőző és következő területeire is; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében szélesebb keretet kell létrehozni, amely nemcsak a halászatra terjed ki, hanem az ellátási lánc megelőző és következő területeire is;

| 34. | arra buzdítja az EU-t, hogy lehetőleg ne folytasson fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat olyan országokkal, ahol elfogadott a korrupció; |
| --- | --- |

34.

arra buzdítja az EU-t, hogy lehetőleg ne folytasson fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat olyan országokkal, ahol elfogadott a korrupció;

| 35. | elismeri, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében szélesebb keretet kell létrehozni, amely a halászati kérdéseket ötvözi a fejlesztéssel kapcsolatos egyéb témákkal; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében szélesebb keretet kell létrehozni, amely a halászati kérdéseket ötvözi a fejlesztéssel kapcsolatos egyéb témákkal;

| 36. | hisz a halászati engedélyek diplomáciai csatornák révén történő elismertetésének jelentőségében; |
| --- | --- |

36.

hisz a halászati engedélyek diplomáciai csatornák révén történő elismertetésének jelentőségében;

| 37. | elismeri, hogy a halászat, kiváltképpen a kisüzemi halászat fontos a fejlődő országok számára, tekintettel az élelmezésbiztonsághoz, a helyi gazdasághoz, valamint mind a nők, mind a férfiak foglalkoztatásához való hozzájárulására, miközben nem tagadható a felelősségteljes és átlátható keretek között folytatott nagyüzemi halászat fontos szerepe sem a partmenti övezetek gazdasági-társadalmi fejlődésében és a lakosság halászati termékekkel való ellátásában; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy a halászat, kiváltképpen a kisüzemi halászat fontos a fejlődő országok számára, tekintettel az élelmezésbiztonsághoz, a helyi gazdasághoz, valamint mind a nők, mind a férfiak foglalkoztatásához való hozzájárulására, miközben nem tagadható a felelősségteljes és átlátható keretek között folytatott nagyüzemi halászat fontos szerepe sem a partmenti övezetek gazdasági-társadalmi fejlődésében és a lakosság halászati termékekkel való ellátásában;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak tiszteletben kell tartania azon kötelezettségét, hogy a fejlődő országokban folytatott halászatot befolyásoló valamennyi uniós (segély-, kereskedelmi, halászati) politika révén előmozdítsa a környezeti és társadalmi szempontból fenntartható halászatot a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak tiszteletben kell tartania azon kötelezettségét, hogy a fejlődő országokban folytatott halászatot befolyásoló valamennyi uniós (segély-, kereskedelmi, halászati) politika révén előmozdítsa a környezeti és társadalmi szempontból fenntartható halászatot a fejlődő országokban;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni az értékláncba, a finanszírozástól kezdve a halászati termékek feldolgozásáig és/vagy a termékek forgalmazásáig; úgy véli, hogy a nők e tevékenységekhez való hozzáférésének előmozdítása megerősítené a nők gazdasági és társadalmi szerepvállalását, és ezáltal fontos szerepet játszana a nemek közötti szakadék áthidalásában; ragaszkodik hozzá, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos prioritások nagyobb figyelmet kapjanak az EU fejlődő országokkal fenntartott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni az értékláncba, a finanszírozástól kezdve a halászati termékek feldolgozásáig és/vagy a termékek forgalmazásáig; úgy véli, hogy a nők e tevékenységekhez való hozzáférésének előmozdítása megerősítené a nők gazdasági és társadalmi szerepvállalását, és ezáltal fontos szerepet játszana a nemek közötti szakadék áthidalásában; ragaszkodik hozzá, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos prioritások nagyobb figyelmet kapjanak az EU fejlődő országokkal fenntartott kapcsolataiban;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a helyi fejlesztés előmozdítása érdekében a partnerországok számára a halászati önállóságukat fokozó ágazati támogatást kell nyújtani, amelynek legfontosabb vonatkozásai a fenntartható akvakultúra megerősítése, a kisüzemi halászat továbbfejlesztése és megőrzése, a halállományokra vonatkozó tudományos ismeretek javítása és a helyi magánszektor szereplőitől származó kezdeményezések serkentése; felhívja az EU-t, hogy fenntartható halászati partnerségi megállapodások révén ösztönözze a jó irányítást, különösen a halászati ágazatból származó közbevételekkel és a pénzügyi ellentételezésekkel való megfelelő gazdálkodást; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a helyi fejlesztés előmozdítása érdekében a partnerországok számára a halászati önállóságukat fokozó ágazati támogatást kell nyújtani, amelynek legfontosabb vonatkozásai a fenntartható akvakultúra megerősítése, a kisüzemi halászat továbbfejlesztése és megőrzése, a halállományokra vonatkozó tudományos ismeretek javítása és a helyi magánszektor szereplőitől származó kezdeményezések serkentése; felhívja az EU-t, hogy fenntartható halászati partnerségi megállapodások révén ösztönözze a jó irányítást, különösen a halászati ágazatból származó közbevételekkel és a pénzügyi ellentételezésekkel való megfelelő gazdálkodást;

| 41. | úgy véli, hogy az EU-nak bátorítania kell a harmadik országokat – mindenekelőtt azokat, amelyekkel fenntartható halászati partnerségi megállapodásról tárgyal –, hogy teremtsék meg a halászati, halfeldolgozó és marketingágazatbeli uniós vagy egyéb érdekelt felekkel létrehozott közös vállalkozások szabályozási keretét; úgy véli, hogy egy ilyen keret kínálja a legjobb eszközt annak biztosítására, hogy a közös vállalkozások a megreformált közös halászati politika által szorgalmazott magas szintű fenntarthatósági és átláthatósági előírásokkal összhangban jöjjenek létre és működjenek, és ezáltal egyúttal nagyobb fokú jogbiztonságot is garantál a harmadik országokban folytatott fenntartható halászat fejlesztését célzó támogatáshoz, ami uniós érdek; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy az EU-nak bátorítania kell a harmadik országokat – mindenekelőtt azokat, amelyekkel fenntartható halászati partnerségi megállapodásról tárgyal –, hogy teremtsék meg a halászati, halfeldolgozó és marketingágazatbeli uniós vagy egyéb érdekelt felekkel létrehozott közös vállalkozások szabályozási keretét; úgy véli, hogy egy ilyen keret kínálja a legjobb eszközt annak biztosítására, hogy a közös vállalkozások a megreformált közös halászati politika által szorgalmazott magas szintű fenntarthatósági és átláthatósági előírásokkal összhangban jöjjenek létre és működjenek, és ezáltal egyúttal nagyobb fokú jogbiztonságot is garantál a harmadik országokban folytatott fenntartható halászat fejlesztését célzó támogatáshoz, ami uniós érdek;

| 42. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU harmadik országokkal fenntartott halászati kapcsolataiban az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és az érdekelt felek bevonását kulcsfontosságú elemeknek kell tekinteni; |
| --- | --- |

42.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU harmadik országokkal fenntartott halászati kapcsolataiban az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és az érdekelt felek bevonását kulcsfontosságú elemeknek kell tekinteni;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a közös halászati politikának foglalkoznia kell a közös vállalkozásoknak álcázott, a harmadik országok halászati ágazatában végrehajtott európai beruházásokkal; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fenntartható halászati partnerségi megállapodások révén elő kell segítenie a partnerországokkal folytatott, szabályozási keret létrehozására irányuló párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a halászati, halfeldolgozó és marketingágazatbeli, uniós vagy más országokból származó partnerekkel létrehozott közös vállalkozások átlátható módon működjenek, ne versengjenek a helyi kisüzemi ágazattal, és járuljanak hozzá az érintett ország fejlesztési céljainak eléréséhez. |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a közös halászati politikának foglalkoznia kell a közös vállalkozásoknak álcázott, a harmadik országok halászati ágazatában végrehajtott európai beruházásokkal; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fenntartható halászati partnerségi megállapodások révén elő kell segítenie a partnerországokkal folytatott, szabályozási keret létrehozására irányuló párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a halászati, halfeldolgozó és marketingágazatbeli, uniós vagy más országokból származó partnerekkel létrehozott közös vállalkozások átlátható módon működjenek, ne versengjenek a helyi kisüzemi ágazattal, és járuljanak hozzá az érintett ország fejlesztési céljainak eléréséhez.

| 44. | figyelemre méltónak tartja a Számvevőszék jelentését, amely kiemeli, hogy a tonnányi mennyiségekre vonatkozóan a közelmúltban bizonyos jegyzőkönyvekben elfogadott kvóták alulhasznosítása miatt magas költségek keletkeztek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy e területen a lehető leginkább kerülje az EU költségvetésének szükségtelen költségekkel való megterhelését; |
| --- | --- |

44.

figyelemre méltónak tartja a Számvevőszék jelentését, amely kiemeli, hogy a tonnányi mennyiségekre vonatkozóan a közelmúltban bizonyos jegyzőkönyvekben elfogadott kvóták alulhasznosítása miatt magas költségek keletkeztek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy e területen a lehető leginkább kerülje az EU költségvetésének szükségtelen költségekkel való megterhelését;

| 45. | úgy véli, hogy a Parlamentnek tevékenyebb szerepet kellene biztosítani, és a halászati partnerségi megállapodások megkötésére vagy azok megújítására irányuló eljárások minden szakaszában közvetlenül és teljes körűen tájékoztatást kell kapnia annak érdekében, hogy fokozódjon a jegyzőkönyvek átláthatósága és az azokkal kapcsolatos demokratikus elszámoltathatóság. |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a Parlamentnek tevékenyebb szerepet kellene biztosítani, és a halászati partnerségi megállapodások megkötésére vagy azok megújítására irányuló eljárások minden szakaszában közvetlenül és teljes körűen tájékoztatást kell kapnia annak érdekében, hogy fokozódjon a jegyzőkönyvek átláthatósága és az azokkal kapcsolatos demokratikus elszámoltathatóság.

| 46. | elismeri a közös halászati politika külső dimenziójának fontosságát a munkahelyteremtés szempontjából az EU-ban és partnerországaiban egyaránt, többek között a regionális halászati partnerségi megállapodásoknak köszönhetően a legénység tagjainak helyi felvétele révén; bátorítja, hogy az uniós hajók – ahol lehetséges – a kezdeti feldolgozás céljaira a partnerországokban rakodják ki fogásaikat; kéri, hogy építsenek be a munkavállalók védelmét és tisztességes munkafeltételek biztosítását szolgáló eszközöket a halászati tárgyú uniós rendeletekbe (különös tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 188. számú egyezményére) és a regionális halászati partnerségi megállapodásokba annak szavatolása érdekében, hogy az uniós és más állampolgárságú munkavállalókat ugyanazon munkafeltételek, javadalmazás, jogvédelem és képzés illessék meg; |
| --- | --- |

46.

elismeri a közös halászati politika külső dimenziójának fontosságát a munkahelyteremtés szempontjából az EU-ban és partnerországaiban egyaránt, többek között a regionális halászati partnerségi megállapodásoknak köszönhetően a legénység tagjainak helyi felvétele révén; bátorítja, hogy az uniós hajók – ahol lehetséges – a kezdeti feldolgozás céljaira a partnerországokban rakodják ki fogásaikat; kéri, hogy építsenek be a munkavállalók védelmét és tisztességes munkafeltételek biztosítását szolgáló eszközöket a halászati tárgyú uniós rendeletekbe (különös tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 188. számú egyezményére) és a regionális halászati partnerségi megállapodásokba annak szavatolása érdekében, hogy az uniós és más állampolgárságú munkavállalókat ugyanazon munkafeltételek, javadalmazás, jogvédelem és képzés illessék meg;

| 47. | melegen üdvözli a Mauritániával aláírt legutóbbi jegyzőkönyv átláthatósági rendelkezéseit, amely jegyzőkönyv keretében Mauritánia vállalja, hogy közzéteszi az államokkal vagy magánfelekkel kötött minden olyan megállapodását, amely hozzáférést ad külföldi hajóknak Mauritánia kizárólagos gazdasági övezetéhez, továbbá nyomatékosan kéri, hogy ilyen átláthatósági előírásokat építsenek be minden regionális halászati partnerségi megállapodásba; |
| --- | --- |

47.

melegen üdvözli a Mauritániával aláírt legutóbbi jegyzőkönyv átláthatósági rendelkezéseit, amely jegyzőkönyv keretében Mauritánia vállalja, hogy közzéteszi az államokkal vagy magánfelekkel kötött minden olyan megállapodását, amely hozzáférést ad külföldi hajóknak Mauritánia kizárólagos gazdasági övezetéhez, továbbá nyomatékosan kéri, hogy ilyen átláthatósági előírásokat építsenek be minden regionális halászati partnerségi megállapodásba;

| 48. | melegen üdvözli azt is, hogy a Mauritániával kötött jegyzőkönyv az uniós flotta számára elsőbbségi hozzáférést biztosít az országban található többletállományhoz, és ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse ezt a példát más harmadik országokkal kötendő jegyzőkönyvek tárgyalásakor is, figyelembe véve azokat a szigorú fenntarthatósági követelményeket, amelyeket az uniós flottának teljesítenie kell; |
| --- | --- |

48.

melegen üdvözli azt is, hogy a Mauritániával kötött jegyzőkönyv az uniós flotta számára elsőbbségi hozzáférést biztosít az országban található többletállományhoz, és ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse ezt a példát más harmadik országokkal kötendő jegyzőkönyvek tárgyalásakor is, figyelembe véve azokat a szigorú fenntarthatósági követelményeket, amelyeket az uniós flottának teljesítenie kell;

| 49. | határozottan annak biztosítására ösztönzi a Bizottságot, hogy hasonló átláthatósági rendelkezések kerüljenek be más jövőbeli jegyzőkönyvekbe is, ami sokkal jobb átláthatóságot eredményez a teljes halászati tevékenység és a hozzáférési feltételek tekintetében; információkat kér a Mauritánia felségvizein halászati engedéllyel rendelkező flották hajóinak összesített fogásairól, és kéri, hogy a hozzáféréssel kapcsolatos feltételek legyenek nyilvánosan elérhetők; |
| --- | --- |

49.

határozottan annak biztosítására ösztönzi a Bizottságot, hogy hasonló átláthatósági rendelkezések kerüljenek be más jövőbeli jegyzőkönyvekbe is, ami sokkal jobb átláthatóságot eredményez a teljes halászati tevékenység és a hozzáférési feltételek tekintetében; információkat kér a Mauritánia felségvizein halászati engedéllyel rendelkező flották hajóinak összesített fogásairól, és kéri, hogy a hozzáféréssel kapcsolatos feltételek legyenek nyilvánosan elérhetők;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy azon nemzetközi szervezetek keretében, amelyeknek tagja, a többi harmadik országot is arra bátorítsa, hogy tegyék közzé a más államokkal vagy magánfelekkel aláírt egyéb megállapodásaik feltételeit is, beleértve a halászati engedéllyel rendelkező hajók azonosítását, valamint azok tevékenységeit és fogásait is; hasonlóképpen ösztönzi a harmadik országokat, hogy feleljenek meg a regionális halászati gazdálkodási szervezetek határozatainak, amelyek előmozdítják az átláthatóságot a halászati megállapodásokban; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy azon nemzetközi szervezetek keretében, amelyeknek tagja, a többi harmadik országot is arra bátorítsa, hogy tegyék közzé a más államokkal vagy magánfelekkel aláírt egyéb megállapodásaik feltételeit is, beleértve a halászati engedéllyel rendelkező hajók azonosítását, valamint azok tevékenységeit és fogásait is; hasonlóképpen ösztönzi a harmadik országokat, hogy feleljenek meg a regionális halászati gazdálkodási szervezetek határozatainak, amelyek előmozdítják az átláthatóságot a halászati megállapodásokban;

| 51. | ösztönzi a többi harmadik országot, hogy fontolják meg a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásait, állásfoglalásait és határozatait, amelyek előmozdítják a halászati megállapodások átláthatóságát az érintett kizárólagos gazdasági övezeten belül; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi a többi harmadik országot, hogy fontolják meg a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásait, állásfoglalásait és határozatait, amelyek előmozdítják a halászati megállapodások átláthatóságát az érintett kizárólagos gazdasági övezeten belül;

| 52. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mihamarabb javítania kell az átláthatóságot egy adatbázis létrehozásával, amely magában foglal minden olyan, uniós hajótulajdonosok és helyi vagy regionális szervek vagy hatóságok vagy harmadik országok között vagy nevében létrejött magánmegállapodást, amely harmadik országbeli halászatot biztosít, beleértve a hozzáférési feltételeket, a megengedett flottakapacitást, valamint a hajók és az elvégzett halászati tevékenységek azonosítását; úgy véli, hogy ezt az adatbázist nyilvánossá kell tenni azon részek kivételével, amelyek bizalmas üzleti adatokat tartalmaznak; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mihamarabb javítania kell az átláthatóságot egy adatbázis létrehozásával, amely magában foglal minden olyan, uniós hajótulajdonosok és helyi vagy regionális szervek vagy hatóságok vagy harmadik országok között vagy nevében létrejött magánmegállapodást, amely harmadik országbeli halászatot biztosít, beleértve a hozzáférési feltételeket, a megengedett flottakapacitást, valamint a hajók és az elvégzett halászati tevékenységek azonosítását; úgy véli, hogy ezt az adatbázist nyilvánossá kell tenni azon részek kivételével, amelyek bizalmas üzleti adatokat tartalmaznak;

| 53. | megjegyzi, hogy a hajótulajdonosok a közös halászati politika hatályán kívül eső, egyéni megállapodásokat kötnek harmadik országok kormányaival; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottságot nem értesítik következetesen e megállapodásokról; aggasztónak találja, hogy ez bizonyos körülmények között tisztességtelen versenyt eredményezhet a fejlődő országok helyi halászati közösségeivel, illetve a kétoldalú megállapodások értelmében tevékenykedő uniós hajótulajdonosokkal; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a hajótulajdonosok a közös halászati politika hatályán kívül eső, egyéni megállapodásokat kötnek harmadik országok kormányaival; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottságot nem értesítik következetesen e megállapodásokról; aggasztónak találja, hogy ez bizonyos körülmények között tisztességtelen versenyt eredményezhet a fejlődő országok helyi halászati közösségeivel, illetve a kétoldalú megállapodások értelmében tevékenykedő uniós hajótulajdonosokkal;

| 54. | úgy véli, hogy azokat a fenntartható halászati partnerségi megállapodások rendelkezései szerint halászó hajókat, amelyek nem nyújtják be a tagállamuknak a halászati engedélyük feltételei alapján megkövetelt adatokat, a tanácsi rendelet vagy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet értelmében meg kell büntetni, beleértve adott esetben a halászati engedély megtagadását is; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy azokat a fenntartható halászati partnerségi megállapodások rendelkezései szerint halászó hajókat, amelyek nem nyújtják be a tagállamuknak a halászati engedélyük feltételei alapján megkövetelt adatokat, a tanácsi rendelet vagy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet értelmében meg kell büntetni, beleértve adott esetben a halászati engedély megtagadását is;

| 55. | sajnálatosnak tartja, hogy a „külső flották” méretére vonatkozó korábbi becslések eltérő fogalommeghatározást használtak az ebbe a körbe bevonandó hajók típusáról, ami ahhoz vezetett, hogy a jelenlegi becslések nem hasonlíthatók össze, és így lehetetlen elemezni a flották méretét és időbeli alakulását, ami súlyosan korlátozza az átláthatóságot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy – miközben kellő figyelmet fordít az északi megállapodások megfelelő jellegzetességeire – dolgozza ki a külső flotta fogalommeghatározását, amely felöleli az uniós felségvizeken kívül működő valamennyi hajót, és így lehetővé teszi a múltbeli összehasonlítást; |
| --- | --- |

55.

sajnálatosnak tartja, hogy a „külső flották” méretére vonatkozó korábbi becslések eltérő fogalommeghatározást használtak az ebbe a körbe bevonandó hajók típusáról, ami ahhoz vezetett, hogy a jelenlegi becslések nem hasonlíthatók össze, és így lehetetlen elemezni a flották méretét és időbeli alakulását, ami súlyosan korlátozza az átláthatóságot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy – miközben kellő figyelmet fordít az északi megállapodások megfelelő jellegzetességeire – dolgozza ki a külső flotta fogalommeghatározását, amely felöleli az uniós felségvizeken kívül működő valamennyi hajót, és így lehetővé teszi a múltbeli összehasonlítást;

| 56. | megjegyzi, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által játszott szerep ellenére az ugyanazon halászati területeken működő uniós és harmadik országbeli flottákra alkalmazandó szabályok különbözősége jelentős problémát okozott az uniós halászok számára; szükségesnek tartja, hogy az EU növelje erőfeszítéseit a Földközi-tenger medencéjében a helyi szervekkel, regionális szervezetekkel, tudományos intézetekkel, megfigyelőközpontokkal és az egyes országok halászati klasztereivel szoros együttműködésben; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak szerepet kell játszania a Földközi-tengeren a hajók közötti konfliktusok megoldásában, és kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg azon halászok támogatását és kisegítését, akik gyakran kerülnek összeütközésbe harmadik országbeli hajókkal, továbbá alakítson ki szoros együttműködést a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által játszott szerep ellenére az ugyanazon halászati területeken működő uniós és harmadik országbeli flottákra alkalmazandó szabályok különbözősége jelentős problémát okozott az uniós halászok számára; szükségesnek tartja, hogy az EU növelje erőfeszítéseit a Földközi-tenger medencéjében a helyi szervekkel, regionális szervezetekkel, tudományos intézetekkel, megfigyelőközpontokkal és az egyes országok halászati klasztereivel szoros együttműködésben; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak szerepet kell játszania a Földközi-tengeren a hajók közötti konfliktusok megoldásában, és kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg azon halászok támogatását és kisegítését, akik gyakran kerülnek összeütközésbe harmadik országbeli hajókkal, továbbá alakítson ki szoros együttműködést a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal;

| 57. | üdvözli, hogy a közelmúltban közzétették azon uniós lobogó alatt hajózó hajók neveit, amelyek engedélyt kaptak az uniós felségvizeken kívüli halászatra, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság magától értetődően közzétegye ezeket az információkat, beleértve az e hajók tevékenységeire és fogásaira vonatkozó adatokat is; |
| --- | --- |

57.

üdvözli, hogy a közelmúltban közzétették azon uniós lobogó alatt hajózó hajók neveit, amelyek engedélyt kaptak az uniós felségvizeken kívüli halászatra, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság magától értetődően közzétegye ezeket az információkat, beleértve az e hajók tevékenységeire és fogásaira vonatkozó adatokat is;

| 58. | megjegyzi, hogy az átláthatóság a halászati ágazat szereplőivel folytatott tanácskozás és tájékozott részvételük előfeltétele, különösen olyan szakemberek esetében, akiknek a megélhetése függ a halászattól; úgy ítéli meg, hogy ezeket a tanácskozásokat és részvételt elő kell mozdítani a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokban, beleértve a megállapodások és jegyzőkönyvek megtárgyalását, az ágazati támogatás felosztását és felhasználását, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által végzett munkát és a fejlesztési együttműködési projektek megvalósítását; |
| --- | --- |

58.

megjegyzi, hogy az átláthatóság a halászati ágazat szereplőivel folytatott tanácskozás és tájékozott részvételük előfeltétele, különösen olyan szakemberek esetében, akiknek a megélhetése függ a halászattól; úgy ítéli meg, hogy ezeket a tanácskozásokat és részvételt elő kell mozdítani a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokban, beleértve a megállapodások és jegyzőkönyvek megtárgyalását, az ágazati támogatás felosztását és felhasználását, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által végzett munkát és a fejlesztési együttműködési projektek megvalósítását;

| 59. | megjegyzi, hogy az alaprendelet tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely megköveteli, hogy az uniós nyilvántartásból kilépő és azt követően visszalépő hajók tájékoztatást adjanak a visszalépés előtti tevékenységükről; úgy véli, hogy ezt a követelményt szigorítani kell, mégpedig úgy, hogy a nyilvántartásba vétel előtt be kell nyújtani a Bizottságnak és rögzíteni kell az uniós halászflotta-nyilvántartásban az arra vonatkozó teljes körű információkat, hogy korábban a hajó milyen lobogók alatt hajózott; |
| --- | --- |

59.

megjegyzi, hogy az alaprendelet tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely megköveteli, hogy az uniós nyilvántartásból kilépő és azt követően visszalépő hajók tájékoztatást adjanak a visszalépés előtti tevékenységükről; úgy véli, hogy ezt a követelményt szigorítani kell, mégpedig úgy, hogy a nyilvántartásba vétel előtt be kell nyújtani a Bizottságnak és rögzíteni kell az uniós halászflotta-nyilvántartásban az arra vonatkozó teljes körű információkat, hogy korábban a hajó milyen lobogók alatt hajózott;

| 60. | elismeri az EU által a halállományokat fenyegető, a jogszerű tevékenységet folytató halászok számára tisztességtelen versenyt jelentő jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén végzett munkát; elismeri a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet hozzájárulását a fenntartható halászat egész világon történő előmozdításához; úgy ítéli meg, hogy köszönhetően annak, hogy az EU világszinten a halászati termékek vezető piaca, képes arra, hogy biztosítsa más államok, többek között azok, amelyekkel fenntartható halászati partnerségi megállapodást kötött, és nemzetközi szereplők támogatását annak érdekében, hogy közös megközelítést biztosítson és hatékony világszintű rendszert alakítson ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

60.

elismeri az EU által a halállományokat fenyegető, a jogszerű tevékenységet folytató halászok számára tisztességtelen versenyt jelentő jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén végzett munkát; elismeri a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet hozzájárulását a fenntartható halászat egész világon történő előmozdításához; úgy ítéli meg, hogy köszönhetően annak, hogy az EU világszinten a halászati termékek vezető piaca, képes arra, hogy biztosítsa más államok, többek között azok, amelyekkel fenntartható halászati partnerségi megállapodást kötött, és nemzetközi szereplők támogatását annak érdekében, hogy közös megközelítést biztosítson és hatékony világszintű rendszert alakítson ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre;

| 61. | ösztönzi egységes nemzetközi rendszer kialakítását a nemzetközi vizeken hajózó minden hajó nyilvántartására; |
| --- | --- |

61.

ösztönzi egységes nemzetközi rendszer kialakítását a nemzetközi vizeken hajózó minden hajó nyilvántartására;

| 62. | ragaszkodik ahhoz, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletet szigorúan, objektíven és átláthatóan, megkülönböztetésmentes és összehangolt módon alkalmazzák, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a flották és országok számára, és ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat ennek megtételére; továbbá úgy ítéli meg, hogy a rendelet sikerességének biztosítása érdekében nem szabad megengedni, hogy azt az EU rövid távú kereskedelempolitikai igényeihez igazítsák, vagy hogy az uniós halászati érdekelt felek a versenyelőny tisztességtelen javítására szolgáló eszközként alkalmazzák; |
| --- | --- |

62.

ragaszkodik ahhoz, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletet szigorúan, objektíven és átláthatóan, megkülönböztetésmentes és összehangolt módon alkalmazzák, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a flották és országok számára, és ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat ennek megtételére; továbbá úgy ítéli meg, hogy a rendelet sikerességének biztosítása érdekében nem szabad megengedni, hogy azt az EU rövid távú kereskedelempolitikai igényeihez igazítsák, vagy hogy az uniós halászati érdekelt felek a versenyelőny tisztességtelen javítására szolgáló eszközként alkalmazzák;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a munkakörülményekhez kapcsolódó rendelkezések belefoglalását a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletbe; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a munkakörülményekhez kapcsolódó rendelkezések belefoglalását a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletbe;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodásoknak biztosítaniuk kell a tengeri halászati termékek teljes nyomonkövethetőségét is; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodásoknak biztosítaniuk kell a tengeri halászati termékek teljes nyomonkövethetőségét is;

| 65. | úgy véli, hogy az EU által letárgyalt kétoldalú és többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak környezetileg fenntartható és szociálisan igazságos feltételeket kell előmozdítaniuk a halászati termékek előállítása tekintetében az érintett harmadik országokban, mégpedig azzal, hogy megfelelő mennyiségi és minőségi korlátozásokat alkalmaznak az uniós piacra jutásra, hogy ne ássák alá a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén e rendelet révén tett előrelépést; továbbá úgy véli, hogy ezeknek a feltételeknek alapkövetelményt kell jelenteniük a halászati vagy halászatból származó termékek európai piacon való forgalomba hozatalához, és hogy az európai piacról ki kell tiltani minden olyan halászati vagy halászatból származó terméket, amely nem felel meg garantáltan ezeknek a feltételeknek; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy az EU által letárgyalt kétoldalú és többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak környezetileg fenntartható és szociálisan igazságos feltételeket kell előmozdítaniuk a halászati termékek előállítása tekintetében az érintett harmadik országokban, mégpedig azzal, hogy megfelelő mennyiségi és minőségi korlátozásokat alkalmaznak az uniós piacra jutásra, hogy ne ássák alá a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén e rendelet révén tett előrelépést; továbbá úgy véli, hogy ezeknek a feltételeknek alapkövetelményt kell jelenteniük a halászati vagy halászatból származó termékek európai piacon való forgalomba hozatalához, és hogy az európai piacról ki kell tiltani minden olyan halászati vagy halászatból származó terméket, amely nem felel meg garantáltan ezeknek a feltételeknek;

| 66. | úgy véli, hogy a halak kifogása és feldolgozása terén érvényes gazdasági, társadalmi és környezeti feltételeknek egyértelműnek kell lenniük a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a halak kifogása és feldolgozása terén érvényes gazdasági, társadalmi és környezeti feltételeknek egyértelműnek kell lenniük a fogyasztók számára;

| 67. | javasolja, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi megállapodások rendelkezései kifejezetten hivatkozzanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletre, többek között az abban foglalt normákra; azt javasolja a Bizottságnak, hogy függessze fel a kereskedelmi kapcsolatokat azon harmadik országokkal, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet 31. cikke megnevez; |
| --- | --- |

67.

javasolja, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi megállapodások rendelkezései kifejezetten hivatkozzanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletre, többek között az abban foglalt normákra; azt javasolja a Bizottságnak, hogy függessze fel a kereskedelmi kapcsolatokat azon harmadik országokkal, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet 31. cikke megnevez;

| 68. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletbe foglaljon bele a kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszerhez (TRACES) hasonló rendszert a fogási tanúsítványokhoz és a hajókhoz kapcsolódó adatok ellenőrzése és összesítése, vagy minimális százalékos érték megállapítása érdekében a feldolgozott termékek behozatalának ellenőrzésére; |
| --- | --- |

68.

sürgeti a Bizottságot, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletbe foglaljon bele a kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszerhez (TRACES) hasonló rendszert a fogási tanúsítványokhoz és a hajókhoz kapcsolódó adatok ellenőrzése és összesítése, vagy minimális százalékos érték megállapítása érdekében a feldolgozott termékek behozatalának ellenőrzésére;

| 69. | fontosnak tartja részletes iránymutatás kiadását azon országok számára, valamint erőfeszítéseik nyomon követésére, amelyek sárga vagy piros lapot kaptak; |
| --- | --- |

69.

fontosnak tartja részletes iránymutatás kiadását azon országok számára, valamint erőfeszítéseik nyomon követésére, amelyek sárga vagy piros lapot kaptak;

| 70. | üdvözli, hogy a halászhajókat sérülékeny hajóként vették fel az Atalanta-művelet tevékenységi körébe, és kéri, hogy továbbra is támogassák és védelmezzék az uniós flotta tevékenységét; |
| --- | --- |

70.

üdvözli, hogy a halászhajókat sérülékeny hajóként vették fel az Atalanta-művelet tevékenységi körébe, és kéri, hogy továbbra is támogassák és védelmezzék az uniós flotta tevékenységét;

| 71. | úgy ítéli meg, hogy a nemzeti joghatóságon kívül eső területeken az óceánok nemzetközi irányításának új rendszerével kapcsolatos ENSZ-tárgyalásoknak olyan rendszerre kell törekedniük, amely lehetővé teszi az óceánokban található erőforrások tanulmányozását és méltányos, fenntartható és óvatos kiaknázását, beleértve az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek azonosításával kapcsolatban folyamatosan végzett munkát, amelynek célja a védett tengeri területek összefüggő hálózatának megvalósítása; |
| --- | --- |

71.

úgy ítéli meg, hogy a nemzeti joghatóságon kívül eső területeken az óceánok nemzetközi irányításának új rendszerével kapcsolatos ENSZ-tárgyalásoknak olyan rendszerre kell törekedniük, amely lehetővé teszi az óceánokban található erőforrások tanulmányozását és méltányos, fenntartható és óvatos kiaknázását, beleértve az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területek azonosításával kapcsolatban folyamatosan végzett munkát, amelynek célja a védett tengeri területek összefüggő hálózatának megvalósítása;

| 72. | emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségére, hogy a Szerződések őreként biztosítsa, hogy a tagállamok teljesítsék az állampolgáraik és hajóik külső tevékenységeihez kötődő, kellő gondossággal kapcsolatos kötelezettségeiket, és felhívja az EU-t, hogy vegye figyelembe a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság közelmúltbeli tanácsadói véleményét, amelyben az EU-t jelöli meg lobogó szerinti államként a kétoldalú megállapodások vonatkozásában; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségére, hogy a Szerződések őreként biztosítsa, hogy a tagállamok teljesítsék az állampolgáraik és hajóik külső tevékenységeihez kötődő, kellő gondossággal kapcsolatos kötelezettségeiket, és felhívja az EU-t, hogy vegye figyelembe a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság közelmúltbeli tanácsadói véleményét, amelyben az EU-t jelöli meg lobogó szerinti államként a kétoldalú megállapodások vonatkozásában;

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

(2)  HL L 149., 2014.5.20., 1. o.

(3)  HL C 419., 2015.12.16., 175. o.

(4)  A Nemzetközi Tengerjogi Bíróság 2015. április 2-i tanácsadói véleménye, amelyet a szubregionális halászati bizottság (SRFC) által benyújtott kérelemre adott ki: https://www.itlos.org/fileadmin/itlos/documents/cases/case_no.21/advisory_opinion/C21_AdvOp_02.04.pdf

---

2016. április 13., szerda

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/102

---

P8_TA(2016)0119

A glifozát hatóanyag jóváhagyásának megújítása

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D044281/01 – 2016/2624(RSP))

(2018/C 058/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének (D044281/01 módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének (D044281/01 módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkére (3),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” (A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés) című dokumentumára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” (A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés) című dokumentumára (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre,

| A. | mivel jelenleg az összes gyomirtó közül a szisztémás glifozát gyomirtó rendelkezik a legnagyobb globális termelési mennyiséggel; mivel globális használata drámaian – 260-szorosára – nőtt az elmúlt 40 évben (az 1974. évi 3 200 tonnáról 2014-ben 825 000 tonnára) (5); |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg az összes gyomirtó közül a szisztémás glifozát gyomirtó rendelkezik a legnagyobb globális termelési mennyiséggel; mivel globális használata drámaian – 260-szorosára – nőtt az elmúlt 40 évben (az 1974. évi 3 200 tonnáról 2014-ben 825 000 tonnára) (5);

| B. | mivel a glifozát egy nem szelektív gyomirtó, amely minden füvet elpusztít; mivel úgy fejti ki a hatását, hogy megzavarja az úgynevezett sikimisav-útvonalat, amely algákban, baktériumokban és gombákban szintén jelen van; mivel az Escherichia coli és a Salmonella enterica serovar Typhimurium esetében a glifozát kereskedelmi forgalomban kapható készítményeinek való szubletális kitettségnél az antibiotikumokra való megváltozott reakciót állapítottak meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a glifozát egy nem szelektív gyomirtó, amely minden füvet elpusztít; mivel úgy fejti ki a hatását, hogy megzavarja az úgynevezett sikimisav-útvonalat, amely algákban, baktériumokban és gombákban szintén jelen van; mivel az Escherichia coli és a Salmonella enterica serovar Typhimurium esetében a glifozát kereskedelmi forgalomban kapható készítményeinek való szubletális kitettségnél az antibiotikumokra való megváltozott reakciót állapítottak meg;

| C. | mivel a glifozátot a világon 76 %-ban a mezőgazdaságban alkalmazzák; mivel széles körben használják az erdészetben, városi vagy kerti alkalmazásokhoz; |
| --- | --- |

C.

mivel a glifozátot a világon 76 %-ban a mezőgazdaságban alkalmazzák; mivel széles körben használják az erdészetben, városi vagy kerti alkalmazásokhoz;

| D. | mivel a glifozátot és/vagy annak maradványait kimutatták a vízben, a talajban, az élelmiszerekben és italokban és a nem ehető termékekben, valamint az emberi szervezetben (pl. a vizeletben és az anyatejben) is; |
| --- | --- |

D.

mivel a glifozátot és/vagy annak maradványait kimutatták a vízben, a talajban, az élelmiszerekben és italokban és a nem ehető termékekben, valamint az emberi szervezetben (pl. a vizeletben és az anyatejben) is;

| E. | mivel a lakosság elsősorban a permetezett területeken, otthoni használat és táplálkozás révén van kitéve; mivel a glifozátnak való kitettség az alkalmazott glifozát teljes mennyiségének drámai növekedése miatt emelkedik; mivel a glifozát és annak leggyakoribb segédanyagai emberi egészségre gyakorolt hatását rendszeresen nyomon kell követni; |
| --- | --- |

E.

mivel a lakosság elsősorban a permetezett területeken, otthoni használat és táplálkozás révén van kitéve; mivel a glifozátnak való kitettség az alkalmazott glifozát teljes mennyiségének drámai növekedése miatt emelkedik; mivel a glifozát és annak leggyakoribb segédanyagai emberi egészségre gyakorolt hatását rendszeresen nyomon kell követni;

| F. | mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései szerint nem sorolják be vagy nem kell besorolni 1A. vagy 1B. kategóriájú karcinogén anyagként, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései szerint nem sorolják be vagy nem kell besorolni 1A. vagy 1B. kategóriájú karcinogén anyagként, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni;

| G. | mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) 2015 márciusában a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként (2A. csoport) sorolta be a következők alapján: „korlátozott bizonyíték” rák kialakulására emberekben (a való életben ténylegesen előfordult kitettség esetei alapján), „elegendő bizonyíték” rák kialakulására laboratóriumi állatokban (a „tiszta” glifozátra vonatkozó tanulmányok alapján), és „meggyőző bizonyíték” a karcinogenitással kapcsolatos mechanisztikus információkkal kapcsolatban (genotoxicitás és oxidációs stressz esetén) a „tiszta” glifozát és a glifozát-készítmények vonatkozásában; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) 2015 márciusában a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként (2A. csoport) sorolta be a következők alapján: „korlátozott bizonyíték” rák kialakulására emberekben (a való életben ténylegesen előfordult kitettség esetei alapján), „elegendő bizonyíték” rák kialakulására laboratóriumi állatokban (a „tiszta” glifozátra vonatkozó tanulmányok alapján), és „meggyőző bizonyíték” a karcinogenitással kapcsolatos mechanisztikus információkkal kapcsolatban (genotoxicitás és oxidációs stressz esetén) a „tiszta” glifozát és a glifozát-készítmények vonatkozásában;

| H. | mivel az IARC által a 2A. csoportra alkalmazott kritériumok hasonlók az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriára alkalmazott kritériumaihoz; |
| --- | --- |

H.

mivel az IARC által a 2A. csoportra alkalmazott kritériumok hasonlók az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriára alkalmazott kritériumaihoz;

| I. | mivel mindazonáltal az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015 novemberében véglegesített egy, a glifozátra vonatkozó társintézményi értékelést, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy „a glifozát valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre nézve, és a bizonyítékok nem támasztják alá karcinogén potenciálja tekintetében az 1272/2008/EK rendelet szerinti besorolását”; |
| --- | --- |

I.

mivel mindazonáltal az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015 novemberében véglegesített egy, a glifozátra vonatkozó társintézményi értékelést, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy „a glifozát valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre nézve, és a bizonyítékok nem támasztják alá karcinogén potenciálja tekintetében az 1272/2008/EK rendelet szerinti besorolását”;

| J. | mivel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbítására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló XXX-i .../.../EU bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelettervezet), amely a mind a BfR, mind az EFSA által végrehajtott, széles körű tudományos értékelésen alapul, a glifozát 2031. június 30-ig – vagyis a leghosszabb lehetséges időszakra – történő jóváhagyását javasolja bármely használatra, az egyik segédanyagra vonatkozó korlátozással és a növényvédő szerekben nem engedélyezett segédanyagok listájának tagállamok általi összeállítását javasolva, a használatára vonatkozó bármely jogilag kötelező erejű feltétel nélkül, kizárólag az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal kapcsolatos megerősítő információra vonatkozó kötelezettséggel; |
| --- | --- |

J.

mivel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbítására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló XXX-i .../.../EU bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelettervezet), amely a mind a BfR, mind az EFSA által végrehajtott, széles körű tudományos értékelésen alapul, a glifozát 2031. június 30-ig – vagyis a leghosszabb lehetséges időszakra – történő jóváhagyását javasolja bármely használatra, az egyik segédanyagra vonatkozó korlátozással és a növényvédő szerekben nem engedélyezett segédanyagok listájának tagállamok általi összeállítását javasolva, a használatára vonatkozó bármely jogilag kötelező erejű feltétel nélkül, kizárólag az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal kapcsolatos megerősítő információra vonatkozó kötelezettséggel;

| K. | mivel az 1107/2009/EK rendelet kifejezett célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1107/2009/EK rendelet kifejezett célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával;

| L. | mivel az 1107/2009/EK rendelet szövege kimondja, hogy a rendeletben foglaltak „az elővigyázatosság elvén alapulnak annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott hatóanyagok és termékek ne gyakoroljanak káros hatást az emberi vagy állati egészségre vagy a környezetre”; mivel a szöveg továbbá kimondja, hogy „a tagállamok nem akadályozhatók meg különösen az elővigyázatosság elvének alkalmazásában, amennyiben bizonytalan a területeiken engedélyezendő növényvédő szerek által hordozott, az emberi és állati egészségre vagy a környezetre leselkedő kockázatok tudományos megítélése”; |
| --- | --- |

L.

mivel az 1107/2009/EK rendelet szövege kimondja, hogy a rendeletben foglaltak „az elővigyázatosság elvén alapulnak annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott hatóanyagok és termékek ne gyakoroljanak káros hatást az emberi vagy állati egészségre vagy a környezetre”; mivel a szöveg továbbá kimondja, hogy „a tagállamok nem akadályozhatók meg különösen az elővigyázatosság elvének alkalmazásában, amennyiben bizonytalan a területeiken engedélyezendő növényvédő szerek által hordozott, az emberi és állati egészségre vagy a környezetre leselkedő kockázatok tudományos megítélése”;

| M. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint egy adott hatóanyag jóváhagyására/elutasítására/feltételes jóváhagyására vonatkozó bármely döntést a Bizottság felülvizsgálati jelentése és „a vizsgálat tárgyát képező kérdés tekintetében jogosan felmerülő egyéb tényezők és – a 178/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek fennállása esetén – az elővigyázatossági elv” alapján kell meghozni; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint egy adott hatóanyag jóváhagyására/elutasítására/feltételes jóváhagyására vonatkozó bármely döntést a Bizottság felülvizsgálati jelentése és „a vizsgálat tárgyát képező kérdés tekintetében jogosan felmerülő egyéb tényezők és – a 178/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek fennállása esetén – az elővigyázatossági elv” alapján kell meghozni;

| N. | mivel a 178/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „azokban az esetekben, ahol a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében ideiglenes kockázatkezelési intézkedéseket lehet bevezetni”, |
| --- | --- |

N.

mivel a 178/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „azokban az esetekben, ahol a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében ideiglenes kockázatkezelési intézkedéseket lehet bevezetni”,

| O. | mivel a 178/2002/EK rendeletben meghatározott elővigyázatossági elv alkalmazásának feltételei a glifozát karcinogén tulajdonságait övező folyamatos vita fényében egyértelműen teljesülnek; |
| --- | --- |

O.

mivel a 178/2002/EK rendeletben meghatározott elővigyázatossági elv alkalmazásának feltételei a glifozát karcinogén tulajdonságait övező folyamatos vita fényében egyértelműen teljesülnek;

| P. | mivel a 1107/2009/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a hatóanyagok jóváhagyása legfeljebb 15 évre újítható meg; mivel a biztonság érdekében a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó lehetséges kockázatokkal, míg a jóváhagyások megújításának elbírálásakor figyelembe kell venni a szóban forgó hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek tényleges használata során szerzett tapasztalatokat, valamint a tudományos és technológiai fejlődés eredményeit; |
| --- | --- |

P.

mivel a 1107/2009/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a hatóanyagok jóváhagyása legfeljebb 15 évre újítható meg; mivel a biztonság érdekében a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó lehetséges kockázatokkal, míg a jóváhagyások megújításának elbírálásakor figyelembe kell venni a szóban forgó hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek tényleges használata során szerzett tapasztalatokat, valamint a tudományos és technológiai fejlődés eredményeit;

| Q. | mivel az európai ombudsman az Európai Bizottság növényvédő szerek (peszticidek) engedélyezésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos gyakorlatairól szóló 12/2013/MDC ügyben hozott 2016. február 18-i határozatában felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kockázatcsökkentő intézkedések (feltételek és korlátozások) meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatos megközelítését, hogy további olyan előírásokat emeljen be, amelyek annak biztosítását célozzák, hogy a Bizottság ne bújjon ki az emberi és állati egészség, illetve a környezet hatékony védelmének biztosításával összefüggő felelőssége alól azáltal, hogy szinte teljes mérlegelési jogkört biztosít a tagállamoknak a potenciálisan nem biztonságos anyagokkal kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedések tekintetében, miután a szabványos megfogalmazások nagyon tágak, és kétségbe vonható, hogy jogi szempontból kockázatcsökkentő intézkedést előíró megfogalmazásnak tekinthetők-e; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai ombudsman az Európai Bizottság növényvédő szerek (peszticidek) engedélyezésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos gyakorlatairól szóló 12/2013/MDC ügyben hozott 2016. február 18-i határozatában felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kockázatcsökkentő intézkedések (feltételek és korlátozások) meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatos megközelítését, hogy további olyan előírásokat emeljen be, amelyek annak biztosítását célozzák, hogy a Bizottság ne bújjon ki az emberi és állati egészség, illetve a környezet hatékony védelmének biztosításával összefüggő felelőssége alól azáltal, hogy szinte teljes mérlegelési jogkört biztosít a tagállamoknak a potenciálisan nem biztonságos anyagokkal kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedések tekintetében, miután a szabványos megfogalmazások nagyon tágak, és kétségbe vonható, hogy jogi szempontból kockázatcsökkentő intézkedést előíró megfogalmazásnak tekinthetők-e;

| R. | mivel a végrehajtási rendelet tervezete ugyanakkor a glifozát szinte valamennyi alkalmazása tekintetében a nem célzott szárazföldi gerincesek esetében megállapított hosszú távú kockázatok ellenére semmilyen jogilag kötelező kockázatcsökkentő intézkedést nem tartalmaz; mivel a nem szelektív glifozát gyomirtó nem csak a nem kívánt gyomnövényeket, de valamennyi növényt – továbbá az algákat, a baktériumokat és a gombákat is – kiirtja, ezáltal elfogadhatatlan hatást gyakorol a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára; mivel ebből kifolyólag a glifozát nem felel meg az 1107/2009/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése e) pontja iii. alpontjának; |
| --- | --- |

R.

mivel a végrehajtási rendelet tervezete ugyanakkor a glifozát szinte valamennyi alkalmazása tekintetében a nem célzott szárazföldi gerincesek esetében megállapított hosszú távú kockázatok ellenére semmilyen jogilag kötelező kockázatcsökkentő intézkedést nem tartalmaz; mivel a nem szelektív glifozát gyomirtó nem csak a nem kívánt gyomnövényeket, de valamennyi növényt – továbbá az algákat, a baktériumokat és a gombákat is – kiirtja, ezáltal elfogadhatatlan hatást gyakorol a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára; mivel ebből kifolyólag a glifozát nem felel meg az 1107/2009/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése e) pontja iii. alpontjának;

| S. | mivel már számos tagállam elővigyázatossági intézkedéseket hozott a közegészség és a környezet védelme érdekében; mivel annak elérése érdekében, hogy a védelem szintje valamennyi tagállamban azonos legyen, a hatóanyagok jóváhagyása esetén használatukra vonatkozóan világos és jogilag kötelező feltételeket kell meghatározni uniós szinten; |
| --- | --- |

S.

mivel már számos tagállam elővigyázatossági intézkedéseket hozott a közegészség és a környezet védelme érdekében; mivel annak elérése érdekében, hogy a védelem szintje valamennyi tagállamban azonos legyen, a hatóanyagok jóváhagyása esetén használatukra vonatkozóan világos és jogilag kötelező feltételeket kell meghatározni uniós szinten;

| T. | mivel az EFSA a Bizottság kérésére értékelésében figyelembe vette a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) jelentését, amely a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be; mivel az EFSA értékelése bizonyítékok széles körén alapult – köztük olyanokon, amelyeket az IARC nem értékelt –, és az EFSA szerint ez az egyik oka annak, hogy eltérő következtetésre jutott; |
| --- | --- |

T.

mivel az EFSA a Bizottság kérésére értékelésében figyelembe vette a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) jelentését, amely a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be; mivel az EFSA értékelése bizonyítékok széles körén alapult – köztük olyanokon, amelyeket az IARC nem értékelt –, és az EFSA szerint ez az egyik oka annak, hogy eltérő következtetésre jutott;

| U. | mivel az EFSA növényvédőszer-csoportjának az értékelésért felelős vezetője egyes, az IARC által nem értékelt tanulmányokat „kulcsfontosságúnak” és „döntő fontosságúnak” nevezett; mivel az EFSA mindezidáig elutasította e tanulmányok nyilvánosan elérhetővé tételét, mivel a kérelmezők állítása szerint nyilvánosságra hozataluk sértené kereskedelmi érdekeiket; mivel a tanulmányok nyilvánosságra hozatalának elmaradása lehetetlenné teszi a független tudományos vizsgálatot; mivel az EFSA nem szolgáltatott az 1107/2009/EK irányelv 63. cikke szerinti kötelezettségének megfelelő ellenőrizhető bizonyítékot arra, hogy a nyilvánosságra hozatal sértené az iparág érdekeit; |
| --- | --- |

U.

mivel az EFSA növényvédőszer-csoportjának az értékelésért felelős vezetője egyes, az IARC által nem értékelt tanulmányokat „kulcsfontosságúnak” és „döntő fontosságúnak” nevezett; mivel az EFSA mindezidáig elutasította e tanulmányok nyilvánosan elérhetővé tételét, mivel a kérelmezők állítása szerint nyilvánosságra hozataluk sértené kereskedelmi érdekeiket; mivel a tanulmányok nyilvánosságra hozatalának elmaradása lehetetlenné teszi a független tudományos vizsgálatot; mivel az EFSA nem szolgáltatott az 1107/2009/EK irányelv 63. cikke szerinti kötelezettségének megfelelő ellenőrizhető bizonyítékot arra, hogy a nyilvánosságra hozatal sértené az iparág érdekeit;

| V. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelet (6) 4. cikkének (2) bekezdése szerint az intézmények megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel kereskedelmi érdekeket sértene, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik; mivel az IARC és az EFSA között zajló, a nyilvánosság számára lényeges kérdésről, a rákról folyó vita, valamint a glifozát újbóli/feltételes jóváhagyásáról, illetve jóváhagyásának elutasításáról szóló döntés globális jelentősége fényében egyértelmű, hogy nyomos közérdek fűződik e tanulmányok közzétételéhez; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelet (6) 4. cikkének (2) bekezdése szerint az intézmények megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel kereskedelmi érdekeket sértene, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik; mivel az IARC és az EFSA között zajló, a nyilvánosság számára lényeges kérdésről, a rákról folyó vita, valamint a glifozát újbóli/feltételes jóváhagyásáról, illetve jóváhagyásának elutasításáról szóló döntés globális jelentősége fényében egyértelmű, hogy nyomos közérdek fűződik e tanulmányok közzétételéhez;

| W. | mivel a glifozát rákkeltő voltával kapcsolatos komoly aggályok mellett kétségek merültek fel a hormonháztartást zavaró tulajdonságaival összefüggő lehetséges hatásmechanizmusa tekintetében is; mivel a glifozát alapú készítményekről megállapították, hogy hormonháztartást zavaró hatást fejtenek ki emberi sejtvonalakban, és megfelelő horizontális tudományos kritériumok hiányában az endokrin rendszer által katalizált hatásmechanizmusokat sem lehet kizárni; mivel a Bizottság legkésőbb 2016 augusztusáig szabályokat fog megállapítani a hormonháztartást zavaró anyagok meghatározásához; |
| --- | --- |

W.

mivel a glifozát rákkeltő voltával kapcsolatos komoly aggályok mellett kétségek merültek fel a hormonháztartást zavaró tulajdonságaival összefüggő lehetséges hatásmechanizmusa tekintetében is; mivel a glifozát alapú készítményekről megállapították, hogy hormonháztartást zavaró hatást fejtenek ki emberi sejtvonalakban, és megfelelő horizontális tudományos kritériumok hiányában az endokrin rendszer által katalizált hatásmechanizmusokat sem lehet kizárni; mivel a Bizottság legkésőbb 2016 augusztusáig szabályokat fog megállapítani a hormonháztartást zavaró anyagok meghatározásához;

| X. | mivel az EFSA „aggodalomra okot adónak” nevezte, hogy adathiány miatt az értékelést nem lehetett véglegesíteni, és ezért „az endokrin rendszer által katalizált hatásmechanizmusokat nem lehet kizárni”; mivel azonban az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2.2. pontja szerint hatóanyag kizárólag teljes dokumentáció benyújtása esetén hagyható jóvá; mivel ez annál is inkább fontos, mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben nem tekinthető olyan hormonháztartást zavaró tulajdonságokkal bíró anyagnak, amely károsan hathat az emberekre, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni; |
| --- | --- |

X.

mivel az EFSA „aggodalomra okot adónak” nevezte, hogy adathiány miatt az értékelést nem lehetett véglegesíteni, és ezért „az endokrin rendszer által katalizált hatásmechanizmusokat nem lehet kizárni”; mivel azonban az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2.2. pontja szerint hatóanyag kizárólag teljes dokumentáció benyújtása esetén hagyható jóvá; mivel ez annál is inkább fontos, mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben nem tekinthető olyan hormonháztartást zavaró tulajdonságokkal bíró anyagnak, amely károsan hathat az emberekre, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni;

| Y. | mivel nem helyes, hogy a Bizottság ezt a jelentős hiányosságot az újbóli jóváhagyásról szóló határozatot követően benyújtandó, megerősítő jellegű információk útján kezelje, mivel a megerősítő jellegű információkkal kapcsolatos eljárás csak bizonyos kivételes esetekben alkalmazható, az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2. pontjában lefektetettek szerint, és nem vonatkozhat olyan adatszolgáltatási követelményekre, amelyek már a kérelem benyújtásakor is fennálltak; |
| --- | --- |

Y.

mivel nem helyes, hogy a Bizottság ezt a jelentős hiányosságot az újbóli jóváhagyásról szóló határozatot követően benyújtandó, megerősítő jellegű információk útján kezelje, mivel a megerősítő jellegű információkkal kapcsolatos eljárás csak bizonyos kivételes esetekben alkalmazható, az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2. pontjában lefektetettek szerint, és nem vonatkozhat olyan adatszolgáltatási követelményekre, amelyek már a kérelem benyújtásakor is fennálltak;

| Z. | mivel az elmúlt két évtizedben további bizonyítékok merültek fel a káros hatásokról, például az, hogy a glifozát a gerincesek számos szervét károsítja, így a májat és a vesét, és a glifozát kelátképző tulajdonsága révén kihat a tápanyagegyensúlyra (7); |
| --- | --- |

Z.

mivel az elmúlt két évtizedben további bizonyítékok merültek fel a káros hatásokról, például az, hogy a glifozát a gerincesek számos szervét károsítja, így a májat és a vesét, és a glifozát kelátképző tulajdonsága révén kihat a tápanyagegyensúlyra (7);

| AA. | mivel 2015 júliusában a referens tagállam jelezte szándékát, hogy az 1272/2008/EK rendelet szerint dossziét nyújt be a glifozát harmonizált osztályozásával kapcsolatban az Európai Vegyianyag-ügynökségnek, a vegyi anyagok harmonizált osztályozása tekintetében illetékes tudományos hatóságnak; mivel a kérelem benyújtása 2016 márciusának végén volt várható; mivel a döntéshozatali folyamat várhatóan 18 hónapot vesz igénybe; |
| --- | --- |

AA.

mivel 2015 júliusában a referens tagállam jelezte szándékát, hogy az 1272/2008/EK rendelet szerint dossziét nyújt be a glifozát harmonizált osztályozásával kapcsolatban az Európai Vegyianyag-ügynökségnek, a vegyi anyagok harmonizált osztályozása tekintetében illetékes tudományos hatóságnak; mivel a kérelem benyújtása 2016 márciusának végén volt várható; mivel a döntéshozatali folyamat várhatóan 18 hónapot vesz igénybe;

| AB. | mivel a glifozát alkalmazásának egyik jelentős területe a „kiszárítás”, a termesztett növény elpusztítása a betakarítás előtt érésének felgyorsítása és betakarításának megkönnyítése érdekében; mivel ez a gyakorlat nemcsak hogy jelentősen károsítja a biológiai sokféleséget, de általában sokkal magasabb maradványszintekkel jár a betakarított növényekben, és így elfogyasztás révén fokozott emberi kitettséget eredményez (8); mivel ez a gyakorlat szennyezi a kezelt növényekből származó szalmát is, így azt állati takarmányozásra használhatatlanná teszi; mivel egy nem szelektív gyomirtó szer ilyen célokra történő felhasználása mind az emberi egészség, mind a környezet védelme szempontjából elfogadhatatlan; |
| --- | --- |

AB.

mivel a glifozát alkalmazásának egyik jelentős területe a „kiszárítás”, a termesztett növény elpusztítása a betakarítás előtt érésének felgyorsítása és betakarításának megkönnyítése érdekében; mivel ez a gyakorlat nemcsak hogy jelentősen károsítja a biológiai sokféleséget, de általában sokkal magasabb maradványszintekkel jár a betakarított növényekben, és így elfogyasztás révén fokozott emberi kitettséget eredményez (8); mivel ez a gyakorlat szennyezi a kezelt növényekből származó szalmát is, így azt állati takarmányozásra használhatatlanná teszi; mivel egy nem szelektív gyomirtó szer ilyen célokra történő felhasználása mind az emberi egészség, mind a környezet védelme szempontjából elfogadhatatlan;

| AC. | mivel a genetikailag módosított növények többsége a glifozáttal szemben ellenálló (9); mivel 2012-ben világszinten a felhasznált glifozát 56 %-át glifozátnak ellenálló genetikailag módosított növényeken alkalmazták (10); |
| --- | --- |

AC.

mivel a genetikailag módosított növények többsége a glifozáttal szemben ellenálló (9); mivel 2012-ben világszinten a felhasznált glifozát 56 %-át glifozátnak ellenálló genetikailag módosított növényeken alkalmazták (10);

| AD. | mivel 2015-ben és 2016-ban az Európai Parlament a Bizottság négy különböző végrehajtási jogi aktusra irányuló tervezetével szemben emelt kifogást, melyek mind genetikailag módosított növényeket tartalmazó, azokból álló, vagy azokból készített termékek forgalomba hozatalára vonatkoztak (11)
   (12)
   (13)
   (14); mivel ezeket a növényeket mindet úgy módosították genetikailag, hogy ellenálljanak a glifozátnak; mivel e növények közül hármat úgy is módosítottak genetikailag, hogy egy másik gyomirtó szernek is ellenálljon, így többféle rezisztenciát egyesítenek; |
| --- | --- |

AD.

mivel 2015-ben és 2016-ban az Európai Parlament a Bizottság négy különböző végrehajtási jogi aktusra irányuló tervezetével szemben emelt kifogást, melyek mind genetikailag módosított növényeket tartalmazó, azokból álló, vagy azokból készített termékek forgalomba hozatalára vonatkoztak (11)
   (12)
   (13)
   (14); mivel ezeket a növényeket mindet úgy módosították genetikailag, hogy ellenálljanak a glifozátnak; mivel e növények közül hármat úgy is módosítottak genetikailag, hogy egy másik gyomirtó szernek is ellenálljon, így többféle rezisztenciát egyesítenek;

| AE. | mivel ismert, hogy a glifozát glifozátrezisztens növényeken való, elmúlt 20 év alatti széles körű használata gyomirtórezisztens gyomok kifejlődéséhez vezetett, mivel a glifozát gyomirtó szerek vagy gyomirtási gyakorlatok kellő váltakozása nélküli ismételt használata erőteljesen kedvezett a rezisztens gyomok kifejlődésének; mivel erre válaszként az agrár-biotechnológiai vállalatok további, gyomirtó szereknek ellenálló jellemzőkkel gazdagítják a növényeket, amint azt az Európai Parlament által ellenzett négy genetikailag módosított növényből három is bizonyítja, és mivel ez a taposómalom a többszörösen ellenálló gyomok számának növekedéséhez vezethet (15); mivel egy ilyen toxikus spirál nem tartható fenn; |
| --- | --- |

AE.

mivel ismert, hogy a glifozát glifozátrezisztens növényeken való, elmúlt 20 év alatti széles körű használata gyomirtórezisztens gyomok kifejlődéséhez vezetett, mivel a glifozát gyomirtó szerek vagy gyomirtási gyakorlatok kellő váltakozása nélküli ismételt használata erőteljesen kedvezett a rezisztens gyomok kifejlődésének; mivel erre válaszként az agrár-biotechnológiai vállalatok további, gyomirtó szereknek ellenálló jellemzőkkel gazdagítják a növényeket, amint azt az Európai Parlament által ellenzett négy genetikailag módosított növényből három is bizonyítja, és mivel ez a taposómalom a többszörösen ellenálló gyomok számának növekedéséhez vezethet (15); mivel egy ilyen toxikus spirál nem tartható fenn;

| AF. | mivel tanulmányok szerint a növények diverzifikációján, a talajművelési rendszereken, a vetési időpontokon és a mechanikus gyomirtáson alapuló integrált növényvédelem csökkentheti a gyomirtó szerek használatát, ugyanakkor fenntartja a terméshozamokat, továbbá fenntarthatóbb és környezetbarátabb, valamint a biodiverzitás szempontjából jelentős előnyökkel jár (16); |
| --- | --- |

AF.

mivel tanulmányok szerint a növények diverzifikációján, a talajművelési rendszereken, a vetési időpontokon és a mechanikus gyomirtáson alapuló integrált növényvédelem csökkentheti a gyomirtó szerek használatát, ugyanakkor fenntartja a terméshozamokat, továbbá fenntarthatóbb és környezetbarátabb, valamint a biodiverzitás szempontjából jelentős előnyökkel jár (16);

| AG. | mivel az EFSA 2015-ben megállapította, hogy egyes növényvédő szerek – többek között a glifozát – esetében a maximális maradékanyag-határértékekre vonatkozó, bejelentett meghatározások száma jelentősen elmaradt attól a számtól, amelyre statisztikailag megbízható következtetések levonásához van szükség; mivel az EFSA szerint valamennyi adatszolgáltató országnak ki kell terjesztenie a maximális maradékanyag-határértékek érvényesítéséhez használt analitikai módszerek hatókörét, annak biztosítása érdekében, hogy a felderítési arányt és a maximális maradékanyag-határértékek túllépésének arányát ne befolyásolja a meghatározások alacsony száma vagy az, hogy egyes országokból nem érkeznek adatok (17); |
| --- | --- |

AG.

mivel az EFSA 2015-ben megállapította, hogy egyes növényvédő szerek – többek között a glifozát – esetében a maximális maradékanyag-határértékekre vonatkozó, bejelentett meghatározások száma jelentősen elmaradt attól a számtól, amelyre statisztikailag megbízható következtetések levonásához van szükség; mivel az EFSA szerint valamennyi adatszolgáltató országnak ki kell terjesztenie a maximális maradékanyag-határértékek érvényesítéséhez használt analitikai módszerek hatókörét, annak biztosítása érdekében, hogy a felderítési arányt és a maximális maradékanyag-határértékek túllépésének arányát ne befolyásolja a meghatározások alacsony száma vagy az, hogy egyes országokból nem érkeznek adatok (17);

| AH. | mivel 2016 márciusában a növényvédő szerekkel foglalkozó állandó bizottság elhalasztotta a szavazást a glifozát hatóanyag jóváhagyásának megújításáról szóló végrehajtási rendelet tervezetéről; |
| --- | --- |

AH.

mivel 2016 márciusában a növényvédő szerekkel foglalkozó állandó bizottság elhalasztotta a szavazást a glifozát hatóanyag jóváhagyásának megújításáról szóló végrehajtási rendelet tervezetéről;

| AI. | mivel az Egyesült Államok Kormányzati Ellenőrzési Hivatala (GAO) a közelmúltban ajánlást intézett az Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatalához, amelyben javasolta a glifozátmaradványok közegészségügyet érintő kockázatainak értékelését és az erre vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

AI.

mivel az Egyesült Államok Kormányzati Ellenőrzési Hivatala (GAO) a közelmúltban ajánlást intézett az Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatalához, amelyben javasolta a glifozátmaradványok közegészségügyet érintő kockázatainak értékelését és az erre vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalát;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási rendelettervezete nem biztosítja az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, nem alkalmazza az elővigyázatosság elvét, és túllépi az 1107/2009/EK rendeletben foglalt végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási rendelettervezete nem biztosítja az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, nem alkalmazza az elővigyázatosság elvét, és túllépi az 1107/2009/EK rendeletben foglalt végrehajtási hatásköröket;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be új végrehajtási rendelettervezetet a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek fenntartható használatának megfelelőbb kezelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy javasolja azt, hogy különösen a tagállamok korlátozzák vagy tiltsák be a glifozát nem foglalkozásszerű felhasználók számára való értékesítését, valamint kéri, hogy a Bizottság a tagállamok szakértőivel együttműködve készítsen értékelést a növényvédő szerek nem foglalkozásszerű felhasználók általi használatának felmérése céljából, valamint kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a foglalkozásszerű felhasználóknak szánt képzések és felhasználói engedély kialakítására, továbbá hogy biztosítson megfelelőbb tájékoztatást a glifozát felhasználásával kapcsolatban, valamint hogy korlátozza szigorúan a glifozát hatóanyagot tartalmazó termékek betakarítás előtti; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be új végrehajtási rendelettervezetet a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek fenntartható használatának megfelelőbb kezelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy javasolja azt, hogy különösen a tagállamok korlátozzák vagy tiltsák be a glifozát nem foglalkozásszerű felhasználók számára való értékesítését, valamint kéri, hogy a Bizottság a tagállamok szakértőivel együttműködve készítsen értékelést a növényvédő szerek nem foglalkozásszerű felhasználók általi használatának felmérése céljából, valamint kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a foglalkozásszerű felhasználóknak szánt képzések és felhasználói engedély kialakítására, továbbá hogy biztosítson megfelelőbb tájékoztatást a glifozát felhasználásával kapcsolatban, valamint hogy korlátozza szigorúan a glifozát hatóanyagot tartalmazó termékek betakarítás előtti;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy 7 évre újítsa meg a glifozát jóváhagyását; emlékeztet arra, hogy az 1107/2009/EK rendelet értelmében a Bizottság visszavonhatja egy hatóanyag jóváhagyását annak érvényességi ideje alatt, amennyiben új tudományos bizonyítékok alapján a hatóanyag már nem felel meg a jóváhagyás feltételeinek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a növényvédő szerekben nem engedélyezett segédanyagok jegyzékének összeállításával kapcsolatos munkájukat; üdvözli a polietoxilált faggyúaminnak a glifozátot tartalmazó növényvédő szerekben való használatból való kizárását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy 7 évre újítsa meg a glifozát jóváhagyását; emlékeztet arra, hogy az 1107/2009/EK rendelet értelmében a Bizottság visszavonhatja egy hatóanyag jóváhagyását annak érvényességi ideje alatt, amennyiben új tudományos bizonyítékok alapján a hatóanyag már nem felel meg a jóváhagyás feltételeinek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a növényvédő szerekben nem engedélyezett segédanyagok jegyzékének összeállításával kapcsolatos munkájukat; üdvözli a polietoxilált faggyúaminnak a glifozátot tartalmazó növényvédő szerekben való használatból való kizárását;

| 4. | felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát foglalkozásszerű felhasználáson kívüli használatát; |
| --- | --- |

4.

felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát foglalkozásszerű felhasználáson kívüli használatát;

| 5. | felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát nyilvános parkokban, nyilvános játszótereken és nyilvános kertekben vagy azok közelében való használatát; |
| --- | --- |

5.

felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát nyilvános parkokban, nyilvános játszótereken és nyilvános kertekben vagy azok közelében való használatát;

| 6. | felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát mezőgazdasági használatát, amennyiben az integrált növényvédelmi rendszerek megfelelőek a szükséges gyomirtáshoz; |
| --- | --- |

6.

felhívja különösen a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá a glifozát mezőgazdasági használatát, amennyiben az integrált növényvédelmi rendszerek megfelelőek a szükséges gyomirtáshoz;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje újra jóváhagyását annak fényében, hogy folyamatban van egy olyan dosszié benyújtása az Európai Vegyianyag-ügynökségnek (ECHA), amely a glifozát 1272/2008/EK rendelet szerinti harmonizált osztályozásával kapcsolatos; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje újra jóváhagyását annak fényében, hogy folyamatban van egy olyan dosszié benyújtása az Európai Vegyianyag-ügynökségnek (ECHA), amely a glifozát 1272/2008/EK rendelet szerinti harmonizált osztályozásával kapcsolatos;

| 8. | használatátkéri a Bizottságot, hogy mielőbb gondoskodjon a glifozát teljes toxicitásának és besorolásának független felülvizsgálatáról, többek között a glifozát rákkeltő hatására, továbbá a hormonháztartást zavaró anyagokkal kapcsolatos várható horizontális tudományos kritériumok szerinti esetleges hormonháztartást zavaró tulajdonságaira vonatkozó valamennyi rendelkezésre álló tudományos bizonyíték alapján; |
| --- | --- |

8.

használatátkéri a Bizottságot, hogy mielőbb gondoskodjon a glifozát teljes toxicitásának és besorolásának független felülvizsgálatáról, többek között a glifozát rákkeltő hatására, továbbá a hormonháztartást zavaró anyagokkal kapcsolatos várható horizontális tudományos kritériumok szerinti esetleges hormonháztartást zavaró tulajdonságaira vonatkozó valamennyi rendelkezésre álló tudományos bizonyíték alapján;

| 9. | felhívja a Bizottságot és az EFSA-t, hogy tekintettel a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos nyomós közérdekre haladéktalanul hozzák nyilvánosságra a glifozát pozitív besorolásának és javasolt újbóli jóváhagyásának alapjául szolgáló valamennyi tudományos bizonyítékot; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést az uniós értékelési folyamattal összefüggésben felhasznált valamennyi tudományos bizonyíték teljes nyilvánosságra hozatalának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és az EFSA-t, hogy tekintettel a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos nyomós közérdekre haladéktalanul hozzák nyilvánosságra a glifozát pozitív besorolásának és javasolt újbóli jóváhagyásának alapjául szolgáló valamennyi tudományos bizonyítékot; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést az uniós értékelési folyamattal összefüggésben felhasznált valamennyi tudományos bizonyíték teljes nyilvánosságra hozatalának elősegítése érdekében;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalát az Unióban előállított, valamint az importált élelmiszerekben és italokban található glifozátmaradványok vizsgálatával és nyomon követésével; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalát az Unióban előállított, valamint az importált élelmiszerekben és italokban található glifozátmaradványok vizsgálatával és nyomon követésével;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy finanszírozzák a növényvédelmi termékekre vonatkozó alternatív, fenntartható és költséghatékony megoldásokkal kapcsolatos kutatást és innovációt az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy finanszírozzák a növényvédelmi termékekre vonatkozó alternatív, fenntartható és költséghatékony megoldásokkal kapcsolatos kutatást és innovációt az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében;

| 12. | véleménye szerint ezen állásfoglalás Bizottság általi megfelelő nyomon követése fontos az Európai Unió intézményei iránti és közötti bizalom szempontjából; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint ezen állásfoglalás Bizottság általi megfelelő nyomon követése fontos az Európai Unió intézményei iránti és közötti bizalom szempontjából;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  HL L 031., 2002.2.1., 1. o.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  http://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0070-0

(6)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(7)  http://ehjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12940-016-0117-0

(8)  http://ehjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12940-016-0117-0

(9)  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738

(10)  http://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0070-0

(11)  Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456).

(12)  Az Európai Parlament 2016. február 3-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040).

(13)  Az Európai Parlament 2016. február 3-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038).

(14)  Az Európai Parlament 2016. február 3-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039).

(15)  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738

(16)  http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/pdf/herbicide_reduction_can_preserve_crop_yields_as_well_as_biodiversity_benefits_of_weeds_445na2_en.pdf

(17)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/4038.pdf

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/109

---

P8_TA(2016)0120

Az Unió szerepe a változó globális környezetben – egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban (2015/2272(INI))

(2018/C 058/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (1), (2) és (5) bekezdésére, 21. cikkére, különösen annak (1) bekezdésére, (2) bekezdésének h) pontjára és (3) bekezdésének második albekezdésére, a 8., 22., 24., 25., 26. és 42. cikkére, különösen annak (7) bekezdésére, valamint 46. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (1), (2) és (5) bekezdésére, 21. cikkére, különösen annak (1) bekezdésére, (2) bekezdésének h) pontjára és (3) bekezdésének második albekezdésére, a 8., 22., 24., 25., 26. és 42. cikkére, különösen annak (7) bekezdésére, valamint 46. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikkére,

| — | tekintettel a 2003. évi európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló 2008. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. évi európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló 2008. évi jelentésre,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő „Az Unió szerepe a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő „Az Unió szerepe a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő „Az EU átfogó megközelítése a külső konfliktusok és válságok tekintetében” című közös közleményére (JOIN(2013)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő „Az EU átfogó megközelítése a külső konfliktusok és válságok tekintetében” című közös közleményére (JOIN(2013)0030),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2015)0185),

| — | tekintettel a Bizottság és a főképviselő „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című közös közleményére (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a főképviselő „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című közös közleményére (JOIN(2015)0050),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2015. május 21-i állásfoglalására a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2015. május 21-i állásfoglalására a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (1),

| — | tekintettel a kölcsönös védelmi záradékról szóló (az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése) 2016. január 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös védelmi záradékról szóló (az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése) 2016. január 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19–20-i (EUCO 217/13) és 2015. június 25–26-i (EUCO 22/15) következtetéseire, valamint az Európai Tanács KBVP-ről szóló, 2015. május 18-i következtetéseire (8971/15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19–20-i (EUCO 217/13) és 2015. június 25–26-i (EUCO 22/15) következtetéseire, valamint az Európai Tanács KBVP-ről szóló, 2015. május 18-i következtetéseire (8971/15),

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a Bizottság és a főképviselő „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című közös közleményére (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a főképviselő „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című közös közleményére (JOIN(2013)0001),

| — | tekintettel az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájára, melyet az Európai Unió Tanácsa 2014. június 24-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájára, melyet az Európai Unió Tanácsa 2014. június 24-én fogadott el,

| — | tekintettel a NATO 2010-es stratégiai koncepciójára és a 2014-es walesi NATO-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO 2010-es stratégiai koncepciójára és a 2014-es walesi NATO-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtásáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtásáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre és az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre és az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodásra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0069/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0069/2016),

| A. | mivel az Európai Unió előtt álló számos jelenlegi és jövőbeli kihívás és fenyegetés összetett, egymással összefüggő, állami és nem állami szereplőkből ered, és egyaránt származik a közös határokon belülről és kívülről; mivel egymással össze kell kapcsolni a helyi, regionális és globális kontextust; mivel az Európai Unió és tagállamai részéről a határozott közös fellépés melletti erős politikai akaratra és vezetésre van szükség annak érdekében, hogy proaktívan, együttesen és hatékonyan reagáljanak ezekre a kihívásokra, megőrizzék az Unió értékeit és társadalmi modelljét, és eredményes és határozottabb stratégiával rendelkező, valamint a globális biztonságot elősegítő szereplővé tegyék az Uniót; mivel az Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájának elő kell mozdítania ezt a fejlődést, meghatározva az Unió mint nemzetközi szereplő törekvéseinek politikai szintjét; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió előtt álló számos jelenlegi és jövőbeli kihívás és fenyegetés összetett, egymással összefüggő, állami és nem állami szereplőkből ered, és egyaránt származik a közös határokon belülről és kívülről; mivel egymással össze kell kapcsolni a helyi, regionális és globális kontextust; mivel az Európai Unió és tagállamai részéről a határozott közös fellépés melletti erős politikai akaratra és vezetésre van szükség annak érdekében, hogy proaktívan, együttesen és hatékonyan reagáljanak ezekre a kihívásokra, megőrizzék az Unió értékeit és társadalmi modelljét, és eredményes és határozottabb stratégiával rendelkező, valamint a globális biztonságot elősegítő szereplővé tegyék az Uniót; mivel az Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájának elő kell mozdítania ezt a fejlődést, meghatározva az Unió mint nemzetközi szereplő törekvéseinek politikai szintjét;

| B. | mivel az Európai Uniónak teljes mértékben fel kell mérnie közvetlen stratégiai környezetének romlását és annak hosszú távú hatásait; mivel a válságok – amelyek az Unió területére is egyre közvetlenebb hatást gyakorolnak – megsokszorozódása és egyidejűsége azt mutatja, hogy erre egyetlen tagállam sem adhat egyedül választ, és az európaiaknak közösen kell teljesíteniük feladataikat saját biztonságuk garantálása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Uniónak teljes mértékben fel kell mérnie közvetlen stratégiai környezetének romlását és annak hosszú távú hatásait; mivel a válságok – amelyek az Unió területére is egyre közvetlenebb hatást gyakorolnak – megsokszorozódása és egyidejűsége azt mutatja, hogy erre egyetlen tagállam sem adhat egyedül választ, és az európaiaknak közösen kell teljesíteniük feladataikat saját biztonságuk garantálása érdekében;

| C. | mivel a 2003-as európai biztonsági stratégiában azonosított fenyegetések – terrorizmus, tömegpusztító fegyverek, regionális konfliktusok, államok kudarca és szervezett bűnözés – túlnyomórészt továbbra is időszerűek; mivel jelenleg az Európai Uniónak számos további, súlyos és eddig ismeretlen kihívással kell szembenéznie, többek között revizionista erők arra irányuló kísérleteivel, hogy erőszakkal átrajzolják a határokat, valamint megkérdőjelezzék a kialakult szabályokon alapuló nemzetközi rendet, az éghajlatváltozással, nagy migrációs és menekültáramlásokkal, az űrkutatási és kibernetikai technológiai fejlődésen túl a II. világháború óta legnagyobb menekültválsággal, pénzügyi bűnözéssel, a nukleáris fegyverek elterjedésével és a fegyverkezési versennyel, valamint a hibrid és aszimmetrikus hadviseléssel és fenyegetésekkel; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2003-as európai biztonsági stratégiában azonosított fenyegetések – terrorizmus, tömegpusztító fegyverek, regionális konfliktusok, államok kudarca és szervezett bűnözés – túlnyomórészt továbbra is időszerűek; mivel jelenleg az Európai Uniónak számos további, súlyos és eddig ismeretlen kihívással kell szembenéznie, többek között revizionista erők arra irányuló kísérleteivel, hogy erőszakkal átrajzolják a határokat, valamint megkérdőjelezzék a kialakult szabályokon alapuló nemzetközi rendet, az éghajlatváltozással, nagy migrációs és menekültáramlásokkal, az űrkutatási és kibernetikai technológiai fejlődésen túl a II. világháború óta legnagyobb menekültválsággal, pénzügyi bűnözéssel, a nukleáris fegyverek elterjedésével és a fegyverkezési versennyel, valamint a hibrid és aszimmetrikus hadviseléssel és fenyegetésekkel;

| D. | mivel Európa biztonsági szerkezetének alapja az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ); mivel az EU az EBESZ kulcsfontosságú szereplője; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa biztonsági szerkezetének alapja az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ); mivel az EU az EBESZ kulcsfontosságú szereplője;

| E. | mivel a regionális biztonság romlásának fényében az EU-nak prioritásként kell kezelnie közvetlen szomszédsága stabilizálását, anélkül azonban, hogy lemondana globális kötelezettségvállalásairól; mivel az Unió kapujában kialakult biztonsági válságokat globális tendenciák súlyosbítják és alakítják, viszont a regionális biztonság hatékony kezelése az előfeltétele annak, hogy az EU képes legyen globálisan fellépni; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális biztonság romlásának fényében az EU-nak prioritásként kell kezelnie közvetlen szomszédsága stabilizálását, anélkül azonban, hogy lemondana globális kötelezettségvállalásairól; mivel az Unió kapujában kialakult biztonsági válságokat globális tendenciák súlyosbítják és alakítják, viszont a regionális biztonság hatékony kezelése az előfeltétele annak, hogy az EU képes legyen globálisan fellépni;

| F. | mivel az Európai Tanács 2015. június 26-án azzal bízta meg a főképviselőt, hogy folytasson stratégiai eszmecserét, amelynek célja, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozza az Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiáját, amelyet 2016 júniusában kell az Európai Tanács elé terjeszteni; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Tanács 2015. június 26-án azzal bízta meg a főképviselőt, hogy folytasson stratégiai eszmecserét, amelynek célja, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozza az Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiáját, amelyet 2016 júniusában kell az Európai Tanács elé terjeszteni;

| G. | mivel ahhoz, hogy az Unió a fenyegetésekre gyorsan és hatékonyan tudjon reagálni, a tagállamok közötti erős szolidaritásra, az akadályok leküzdésére és az intézményeken belül az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külképviseletein és a tagállamokon belül az elszigetelődésre törekvő hozzáállás felszámolására van szükség, valamint elégséges és rugalmas költségvetési erőforrásokat kell rendelni az uniós érdekek elérésének támogatásához; mivel a hatékony európai stratégia mindenekelőtt határozott politikai akaratot és a közös célok tagállamok általi közös felismerését követeli meg a valódi európai eszközök létrehozása és alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel ahhoz, hogy az Unió a fenyegetésekre gyorsan és hatékonyan tudjon reagálni, a tagállamok közötti erős szolidaritásra, az akadályok leküzdésére és az intézményeken belül az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külképviseletein és a tagállamokon belül az elszigetelődésre törekvő hozzáállás felszámolására van szükség, valamint elégséges és rugalmas költségvetési erőforrásokat kell rendelni az uniós érdekek elérésének támogatásához; mivel a hatékony európai stratégia mindenekelőtt határozott politikai akaratot és a közös célok tagállamok általi közös felismerését követeli meg a valódi európai eszközök létrehozása és alkalmazása érdekében;

| H. | mivel a különböző tagállamokat célzó különféle fenyegetéseket magát az Uniót érintő fenyegetésnek kell tekinteni, ami határozott egységet és szolidaritást követel meg a tagállamok között, és következetes közös kül- és biztonságpolitikát tesz szükségessé; |
| --- | --- |

H.

mivel a különböző tagállamokat célzó különféle fenyegetéseket magát az Uniót érintő fenyegetésnek kell tekinteni, ami határozott egységet és szolidaritást követel meg a tagállamok között, és következetes közös kül- és biztonságpolitikát tesz szükségessé;

| I. | mivel az új stratégia középpontjába az átfogó megközelítést, valamint az Unió külső és belső politikai eszközeinek következetes és koordinált felhasználását kell állítani; mivel az uniós fegyverkivitel nem tekinthető az EU közvetlen biztonsági érdekének, és az EU globális stratégiájának kidolgozása során figyelembe kell venni a 2008/944/KKBP közös álláspontot; mivel az Unió elsődleges célja az értékeinek előmozdítása, hozzájárulva ezáltal a békéhez, a biztonsághoz és a Föld fenntartható fejlődéséhez, a szolidaritáshoz és a népek kölcsönös tiszteletben tartásához; mivel ezeket az alapvető célokat nem szabad elhanyagolni akkor, amikor az Unió saját bel- és külpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó intézkedéseket hoz; mivel az Uniónak abban az esetben is, amikor a saját kereskedelmi érdekeinek előmozdítására cselekszik, mindig azzal a céllal kell eljárnia, hogy biztosítsa a koherenciát a saját intézkedései, illetve a béke fenntartására és az emberi jogok védelmére vonatkozó célkitűzések között; |
| --- | --- |

I.

mivel az új stratégia középpontjába az átfogó megközelítést, valamint az Unió külső és belső politikai eszközeinek következetes és koordinált felhasználását kell állítani; mivel az uniós fegyverkivitel nem tekinthető az EU közvetlen biztonsági érdekének, és az EU globális stratégiájának kidolgozása során figyelembe kell venni a 2008/944/KKBP közös álláspontot; mivel az Unió elsődleges célja az értékeinek előmozdítása, hozzájárulva ezáltal a békéhez, a biztonsághoz és a Föld fenntartható fejlődéséhez, a szolidaritáshoz és a népek kölcsönös tiszteletben tartásához; mivel ezeket az alapvető célokat nem szabad elhanyagolni akkor, amikor az Unió saját bel- és külpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó intézkedéseket hoz; mivel az Uniónak abban az esetben is, amikor a saját kereskedelmi érdekeinek előmozdítására cselekszik, mindig azzal a céllal kell eljárnia, hogy biztosítsa a koherenciát a saját intézkedései, illetve a béke fenntartására és az emberi jogok védelmére vonatkozó célkitűzések között;

| J. | mivel az EU-nak a változó és kiszámíthatatlan nemzetközi környezetben stratégiai autonómiával kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi, hogy biztosítsa biztonságát, valamint előmozdítsa érdekeit és értékeit; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU-nak a változó és kiszámíthatatlan nemzetközi környezetben stratégiai autonómiával kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi, hogy biztosítsa biztonságát, valamint előmozdítsa érdekeit és értékeit;

| K. | mivel az átfogó uniós stratégia középpontjában az emberi biztonságnak kell állnia, és teljes mértékben figyelembe kell venni a biztonság nemi szempontjait és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. számú határozatát; |
| --- | --- |

K.

mivel az átfogó uniós stratégia középpontjában az emberi biztonságnak kell állnia, és teljes mértékben figyelembe kell venni a biztonság nemi szempontjait és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. számú határozatát;

| L. | mivel az EU a 2003-as európai biztonsági stratégia elfogadása óta a hatékony többoldalúságon és a nemzetközi jog szabályain alapuló nemzetközi rendet tűzött ki célul maga elé; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU a 2003-as európai biztonsági stratégia elfogadása óta a hatékony többoldalúságon és a nemzetközi jog szabályain alapuló nemzetközi rendet tűzött ki célul maga elé;

| M. | mivel az új stratégiának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel; |
| --- | --- |

M.

mivel az új stratégiának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel;

| N. | mivel a jövőbeli stratégiát éves végrehajtási jelentésekkel kell nyomon követni, és a stratégiának magában kell foglalnia a következő célkitűzéseket, amelyeket a különböző cselekvési területekkel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket meghatározó „alstratégiákban” kell részletesen kidolgozni; |
| --- | --- |

N.

mivel a jövőbeli stratégiát éves végrehajtási jelentésekkel kell nyomon követni, és a stratégiának magában kell foglalnia a következő célkitűzéseket, amelyeket a különböző cselekvési területekkel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket meghatározó „alstratégiákban” kell részletesen kidolgozni;

Az Európai Unió védelme

| 1. | megjegyzi, hogy az Európai Unió célja a béke, az általa vallott értékek és lakossága jólétének biztosítása, garantálva polgárai és területe biztonságát; hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépéseire az EUSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak ezért biztosítania kell mind belső, mind külső ellenálló képességét, az előre látható kihívásokra és fenyegetésekre vonatkozó előrejelző, megelőző és megoldó kapacitását, valamint hogy készen álljon arra, hogy gyors intézkedéseket tegyen az előre nem látható válságokkal kapcsolatban, azon kapacitását, hogy kilábaljon különböző típusú támadásokból, továbbá hogy megvédje energia- és nyersanyagellátásának biztonságát, figyelembe véve az éghajlatváltozás hatásait, amelyekkel sürgősen foglalkozni kell, és az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia az éghajlatváltozás elleni intézkedések és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az Európai Unió célja a béke, az általa vallott értékek és lakossága jólétének biztosítása, garantálva polgárai és területe biztonságát; hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépéseire az EUSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak ezért biztosítania kell mind belső, mind külső ellenálló képességét, az előre látható kihívásokra és fenyegetésekre vonatkozó előrejelző, megelőző és megoldó kapacitását, valamint hogy készen álljon arra, hogy gyors intézkedéseket tegyen az előre nem látható válságokkal kapcsolatban, azon kapacitását, hogy kilábaljon különböző típusú támadásokból, továbbá hogy megvédje energia- és nyersanyagellátásának biztonságát, figyelembe véve az éghajlatváltozás hatásait, amelyekkel sürgősen foglalkozni kell, és az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia az éghajlatváltozás elleni intézkedések és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén;

| 2. | meggyőződése, hogy a változó nemzetközi környezetben az EU stratégiájának a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a fenyegetések és a kihívások azonosítása és hierarchiába rendezése; |
| --- | --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy a változó nemzetközi környezetben az EU stratégiájának a következőket kell tartalmaznia:

a)

a fenyegetések és a kihívások azonosítása és hierarchiába rendezése;

| b) | az ezekre adandó válaszok meghatározása; |
| --- | --- |

b)

az ezekre adandó válaszok meghatározása;

| c) | a szükséges eszközök meghatározása. |
| --- | --- |

c)

a szükséges eszközök meghatározása.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok határai az Unió határai, és azokat ekként kell megvédeni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok határai az Unió határai, és azokat ekként kell megvédeni;

| 4. | úgy véli, hogy az Európai Unió mint globális szereplő kulcsszerepet játszik a nemzetközi emberi jogi jogszabályokban foglalt elvek védelmezésében, különös tekintettel az emberi jogok univerzalitásának és oszthatatlanságának elvére; ezért úgy gondolja, hogy az emberi jogokat értelmesen kell az új globális stratégiába beépíteni, az uniós stratégiai keret, az emberi jogi iránymutatások és az emberi jogokat és a demokráciát érintő cselekvési terv teljes végrehajtása érdekében; e tekintetben kiemeli, hogy az Európai Unió, a tagállamok és harmadik országok civil társadalmának mindig konzultációt kell folytatnia, hogy a szakértők és az emberijog-védők tapasztalata és szakértelme tájékoztassa és élénkítse az Európai Unió kül- és biztonságpolitikáját; felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós külpolitika az emberi jogok stratégiai megközelítését alkalmazza, hangsúlyozva a konkrét intézkedéseket és kinyilvánítva a koherenciát az Unió emberi jogokkal kapcsolatos, különböző országokban és régiókban történő szerepvállalásában, a biztonságtól, a külpolitikától, a kereskedelemtől, az energiától, a támogatástól és más dolgoktól függetlenül; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Európai Unió mint globális szereplő kulcsszerepet játszik a nemzetközi emberi jogi jogszabályokban foglalt elvek védelmezésében, különös tekintettel az emberi jogok univerzalitásának és oszthatatlanságának elvére; ezért úgy gondolja, hogy az emberi jogokat értelmesen kell az új globális stratégiába beépíteni, az uniós stratégiai keret, az emberi jogi iránymutatások és az emberi jogokat és a demokráciát érintő cselekvési terv teljes végrehajtása érdekében; e tekintetben kiemeli, hogy az Európai Unió, a tagállamok és harmadik országok civil társadalmának mindig konzultációt kell folytatnia, hogy a szakértők és az emberijog-védők tapasztalata és szakértelme tájékoztassa és élénkítse az Európai Unió kül- és biztonságpolitikáját; felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós külpolitika az emberi jogok stratégiai megközelítését alkalmazza, hangsúlyozva a konkrét intézkedéseket és kinyilvánítva a koherenciát az Unió emberi jogokkal kapcsolatos, különböző országokban és régiókban történő szerepvállalásában, a biztonságtól, a külpolitikától, a kereskedelemtől, az energiától, a támogatástól és más dolgoktól függetlenül;

| 5. | döntő fontosságúnak tartja, hogy azonosítsák mind a 28 tagállam valóban közös külpolitikai érdekeit a világ minden régiójában és minden érintett szakpolitikai területen; hangsúlyozza ezenkívül, hogy már önmagában az is jelentősen erősítené az Európai Uniót mint külügyi szereplőt, ha láthatóvá tennék ezeket a közös érdekeket; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy bízza meg az EKSZ-t ezen egyedi érdekek feltérképezésével, és segítsen meghatározni azokat a stratégiai és operatív célkitűzéseket, amelyek elvezethetnek a konkrét eredményekhez; |
| --- | --- |

5.

döntő fontosságúnak tartja, hogy azonosítsák mind a 28 tagállam valóban közös külpolitikai érdekeit a világ minden régiójában és minden érintett szakpolitikai területen; hangsúlyozza ezenkívül, hogy már önmagában az is jelentősen erősítené az Európai Uniót mint külügyi szereplőt, ha láthatóvá tennék ezeket a közös érdekeket; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy bízza meg az EKSZ-t ezen egyedi érdekek feltérképezésével, és segítsen meghatározni azokat a stratégiai és operatív célkitűzéseket, amelyek elvezethetnek a konkrét eredményekhez;

| 6. | úgy véli, hogy az Egyesült Államok az Unió kulcsfontosságú stratégiai partnere; megjegyzi, hogy a jövőben az Európai Uniónak és tagállamainak nagyobb egységben kell fellépniük, és fel kell készülniük arra, hogy nagyobb felelősséget vállaljanak közös biztonságukért és területi védelmükért, kevésbé hagyatkozva az Egyesült Államokra, különösen Európa szomszédságában; hangsúlyozza, hogy a transzatlanti partnerségnek továbbra is a szabályokon alapuló globális rendszer alapvető pillérének kell maradnia; ezért felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a védelmi képességeket, hogy készen álljanak arra, hogy reagálni tudjanak a polgári, katonai és hibrid fenyegetések és kockázatok széles körére, a NATO-val együttműködésben, valamint hogy teljes mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az Egyesült Államok az Unió kulcsfontosságú stratégiai partnere; megjegyzi, hogy a jövőben az Európai Uniónak és tagállamainak nagyobb egységben kell fellépniük, és fel kell készülniük arra, hogy nagyobb felelősséget vállaljanak közös biztonságukért és területi védelmükért, kevésbé hagyatkozva az Egyesült Államokra, különösen Európa szomszédságában; hangsúlyozza, hogy a transzatlanti partnerségnek továbbra is a szabályokon alapuló globális rendszer alapvető pillérének kell maradnia; ezért felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a védelmi képességeket, hogy készen álljanak arra, hogy reagálni tudjanak a polgári, katonai és hibrid fenyegetések és kockázatok széles körére, a NATO-val együttműködésben, valamint hogy teljes mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén;

| 7. | ezért sürgeti az Európai Uniót, hogy a védelmi költségvetések hatékonyabb felhasználása érdekében az erőforrások összevonása és megosztása révén fokozza a védelmi kutatásokra, az ipari bázisra és a kibervédelemre vonatkozó koherens és strukturált együttműködést azon közös célkitűzés elérése érdekében, hogy védelmi költségvetésük 2 %-át kutatásra és az EU által finanszírozott védelmi kutatási és technológiai program következő többéves pénzügyi keret során történő beindítására fordítsák; úgy véli, hogy az Európai Védelmi Ügynökség szerepét meg kell erősíteni, és erőforrásait növelni kell, hogy lehetővé tegyék számára az eredményesebb fellépést; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk a sürgősen szükséges európai képességek kiépítésében és az EU stratégiai önállóságához való hozzájárulás terén, növelniük kell a katonai kutatási kiadásokat az EVÜ-n keresztül, és meg kell erősíteniük az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB) és az európai védelmi piacot (EDM); kéri, hogy a tagállamok elszámoltathatóbb és átláthatóbb módon használják fel a biztonsági és védelmi költségvetéseket; felhívja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy rendelkezésre bocsássák az EUSZ 43. cikkében foglalt feladatok ellátásához, köztük az ENSZ békefenntartó missziókhoz szükséges megfelelő képességeket; úgy véli továbbá, hogy az európai bűnüldözési operatív információk cseréjét tovább kell fejleszteni és valódi európai hírszerzési és előrejelző kapacitást kell kifejleszteni a megfelelő felügyeleti mechanizmusokkal; |
| --- | --- |

7.

ezért sürgeti az Európai Uniót, hogy a védelmi költségvetések hatékonyabb felhasználása érdekében az erőforrások összevonása és megosztása révén fokozza a védelmi kutatásokra, az ipari bázisra és a kibervédelemre vonatkozó koherens és strukturált együttműködést azon közös célkitűzés elérése érdekében, hogy védelmi költségvetésük 2 %-át kutatásra és az EU által finanszírozott védelmi kutatási és technológiai program következő többéves pénzügyi keret során történő beindítására fordítsák; úgy véli, hogy az Európai Védelmi Ügynökség szerepét meg kell erősíteni, és erőforrásait növelni kell, hogy lehetővé tegyék számára az eredményesebb fellépést; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk a sürgősen szükséges európai képességek kiépítésében és az EU stratégiai önállóságához való hozzájárulás terén, növelniük kell a katonai kutatási kiadásokat az EVÜ-n keresztül, és meg kell erősíteniük az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB) és az európai védelmi piacot (EDM); kéri, hogy a tagállamok elszámoltathatóbb és átláthatóbb módon használják fel a biztonsági és védelmi költségvetéseket; felhívja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy rendelkezésre bocsássák az EUSZ 43. cikkében foglalt feladatok ellátásához, köztük az ENSZ békefenntartó missziókhoz szükséges megfelelő képességeket; úgy véli továbbá, hogy az európai bűnüldözési operatív információk cseréjét tovább kell fejleszteni és valódi európai hírszerzési és előrejelző kapacitást kell kifejleszteni a megfelelő felügyeleti mechanizmusokkal;

| 8. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy oszlassa el az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdésében említett kölcsönös védelmi záradékkal kapcsolatos homályt, határozza meg irányvonalait és végrehajtási szabályait annak érdekében, hogy lehetővé tegye a tagállamoknak, hogy az erre való hivatkozás esetén hatékonyan válaszoljanak; |
| --- | --- |

8.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy oszlassa el az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdésében említett kölcsönös védelmi záradékkal kapcsolatos homályt, határozza meg irányvonalait és végrehajtási szabályait annak érdekében, hogy lehetővé tegye a tagállamoknak, hogy az erre való hivatkozás esetén hatékonyan válaszoljanak;

| 9. | erőteljesen bírálja a Bizottságot, mert nem teljesítette időben az Európai Tanács 2013-as ülésén rábízott feladatokat, nevezetesen az egész Unióra kiterjedő átfogó ellátásbiztonsági rendszer előirányzott útitervét, a védelmi és szenzitív biztonsági ipari képességek ellenőrzésére vonatkozóan előirányzott zöld könyvet, valamint a védelmi és biztonsági beszerzések és a védelmi szektorban a kormányok közötti értékesítések nyomon követését; |
| --- | --- |

9.

erőteljesen bírálja a Bizottságot, mert nem teljesítette időben az Európai Tanács 2013-as ülésén rábízott feladatokat, nevezetesen az egész Unióra kiterjedő átfogó ellátásbiztonsági rendszer előirányzott útitervét, a védelmi és szenzitív biztonsági ipari képességek ellenőrzésére vonatkozóan előirányzott zöld könyvet, valamint a védelmi és biztonsági beszerzések és a védelmi szektorban a kormányok közötti értékesítések nyomon követését;

| 10. | megemlíti a 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatot; felhívja az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjét és a főképviselőt/alelnököt, hogy tájékoztassák a Parlamentet arról, hogy ez a tanácsi határozat miként tükrözi a Parlament többször hangoztatott felhívását, miszerint az Ügynökség személyzetének és működési költségeinek az uniós költségvetésből történő finanszírozásával meg kell erősíteni az EDA-t; |
| --- | --- |

10.

megemlíti a 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatot; felhívja az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjét és a főképviselőt/alelnököt, hogy tájékoztassák a Parlamentet arról, hogy ez a tanácsi határozat miként tükrözi a Parlament többször hangoztatott felhívását, miszerint az Ügynökség személyzetének és működési költségeinek az uniós költségvetésből történő finanszírozásával meg kell erősíteni az EDA-t;

| 11. | úgy véli, hogy a fő célkitűzésnek annak kell lennie, hogy elmozdulás történjen az állandó összevont multinacionális katonai egységek felé, a közös védelmi erők és a közös védelempolitika kialakítása felé, amely végül elvezet a közös védelemhez; követeli egy állandó uniós főparancsnokság létrehozását a katonai válságkezelési képesség javítása, a vészhelyzeti tervezés és a katonai erők és felszerelések interoperabilitásának biztosítása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy együttesen, kétoldalú alapon vagy regionális klaszterekbe tömörülve erősítsék meg a védelmi együttműködést; támogatja az EU globális stratégiáján alapuló, az EU védelméről szóló fehér könyv elfogadását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a fő célkitűzésnek annak kell lennie, hogy elmozdulás történjen az állandó összevont multinacionális katonai egységek felé, a közös védelmi erők és a közös védelempolitika kialakítása felé, amely végül elvezet a közös védelemhez; követeli egy állandó uniós főparancsnokság létrehozását a katonai válságkezelési képesség javítása, a vészhelyzeti tervezés és a katonai erők és felszerelések interoperabilitásának biztosítása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy együttesen, kétoldalú alapon vagy regionális klaszterekbe tömörülve erősítsék meg a védelmi együttműködést; támogatja az EU globális stratégiáján alapuló, az EU védelméről szóló fehér könyv elfogadását;

| 12. | úgy véli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése mostani aktiválásának katalizátorként kellene működnie a szerződés biztonsággal és védelemmel kapcsolatos valamennyi rendelkezésében rejlő lehetőségek felszabadítása tekintetében; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése mostani aktiválásának katalizátorként kellene működnie a szerződés biztonsággal és védelemmel kapcsolatos valamennyi rendelkezésében rejlő lehetőségek felszabadítása tekintetében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos az EU–NATO-együttműködés megerősítése, amelynek biztosítania kell a műveletek közötti koordinációt és támogatja az olyan európai kapacitás létrehozását, amely megerősíti a NATO erőit a területi védelemben, és képesek önállóan beavatkozási műveleteket végrehajtani az EU határain kívül; hangsúlyozza, hogy a KBVP feladata a NATO európai pillére megerősítése és annak biztosítása, hogy a NATO európai tagjai valóban eleget tegyenek NATO-val szembeni kötelezettségvállalásaiknak; javasolja az uniós haderők és a NATO reagáló erők koncepcióinak összekapcsolását emlékeztet arra, hogy a katonai hozzájárulásnak az uniós tagállamok közötti szolidaritás elvén kell alapulnia; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos az EU–NATO-együttműködés megerősítése, amelynek biztosítania kell a műveletek közötti koordinációt és támogatja az olyan európai kapacitás létrehozását, amely megerősíti a NATO erőit a területi védelemben, és képesek önállóan beavatkozási műveleteket végrehajtani az EU határain kívül; hangsúlyozza, hogy a KBVP feladata a NATO európai pillére megerősítése és annak biztosítása, hogy a NATO európai tagjai valóban eleget tegyenek NATO-val szembeni kötelezettségvállalásaiknak; javasolja az uniós haderők és a NATO reagáló erők koncepcióinak összekapcsolását emlékeztet arra, hogy a katonai hozzájárulásnak az uniós tagállamok közötti szolidaritás elvén kell alapulnia;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fegyverkivitel ellenőrzése az EU kül- és biztonságpolitikájának szerves részét képezi és az EUMSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak rá, azaz a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság fokozása; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a fegyverkivitel és az EU mint az emberi jogok globális szószólójának hitelessége közötti összhang biztosítása; mélyen meg van győződve arról, hogy a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium hatékonyabb végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulna az átfogó uniós stratégia fejlődéséhez; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a fegyverkivitel ellenőrzése az EU kül- és biztonságpolitikájának szerves részét képezi és az EUMSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak rá, azaz a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság fokozása; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a fegyverkivitel és az EU mint az emberi jogok globális szószólójának hitelessége közötti összhang biztosítása; mélyen meg van győződve arról, hogy a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium hatékonyabb végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulna az átfogó uniós stratégia fejlődéséhez;

| 15. | felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a fegyverexportról szóló közös álláspontot, és szüntessék meg a fegyverkereskedelmet azokkal a harmadik országokkal, amelyek nem teljesítik a felsorolt kritériumokat; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a fegyverexportról szóló közös álláspontot, és szüntessék meg a fegyverkereskedelmet azokkal a harmadik országokkal, amelyek nem teljesítik a felsorolt kritériumokat;

| 16. | támogatja a globális közös terek – mint például a tenger, a légtér, az űr és a kibertér – hatékony irányításának további mélyítését; |
| --- | --- |

16.

támogatja a globális közös terek – mint például a tenger, a légtér, az űr és a kibertér – hatékony irányításának további mélyítését;

| 17. | megjegyzi, hogy a technológia egyre növekvő szerepet tölt be társadalmainkban, és az uniós politikának választ kell adnia a technológiai fejlődés gyors változásaira; e tekintetben hangsúlyozza azt az alapvető szerepet, amelyet az internet és a technológia tölthet be a fejlődés, a demokratizálódás és a polgárok emancipációjának kibontakoztatásában világszerte, és ezért kiemeli annak fontosságát, hogy az Unió a szabad és nyílt internet előmozdítása és biztosítása, valamint a digitális jogok védelme érdekében dolgozzon; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a technológia egyre növekvő szerepet tölt be társadalmainkban, és az uniós politikának választ kell adnia a technológiai fejlődés gyors változásaira; e tekintetben hangsúlyozza azt az alapvető szerepet, amelyet az internet és a technológia tölthet be a fejlődés, a demokratizálódás és a polgárok emancipációjának kibontakoztatásában világszerte, és ezért kiemeli annak fontosságát, hogy az Unió a szabad és nyílt internet előmozdítása és biztosítása, valamint a digitális jogok védelme érdekében dolgozzon;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a technológiák hatásának meg kell jelennie az átfogó stratégiában és a kiberbiztonsági kezdeményezésekben, eközben pedig szerves elemként adott esetben minden uniós politikában és programban általánosan érvényesíteni kell az emberi jogok javítását, hogy előmozdítsák az emberi jogok védelmét, valamint a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és a békés konfliktusrendezést; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a technológiák hatásának meg kell jelennie az átfogó stratégiában és a kiberbiztonsági kezdeményezésekben, eközben pedig szerves elemként adott esetben minden uniós politikában és programban általánosan érvényesíteni kell az emberi jogok javítását, hogy előmozdítsák az emberi jogok védelmét, valamint a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és a békés konfliktusrendezést;

Európa tágabb értelemben vett szomszédságának stabilizálása

| 19. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy eredményesebb és hitelesebb globális szereplő legyen, az EU-nak nagyobb felelősséget kell vállalnia, és a közvetlen, valamint a tágabb szomszédságán belül keletkezett biztonsági vákuum kitöltésére, továbbá a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló stabilitás és jólét feltételeinek megteremtésére kell összpontosítania, és ennek szükségszerűen magában kell foglalnia a jelenlegi háborúk és konfliktusok, migrációs hullámok és menekültválság kiváltó okait; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy eredményesebb és hitelesebb globális szereplő legyen, az EU-nak nagyobb felelősséget kell vállalnia, és a közvetlen, valamint a tágabb szomszédságán belül keletkezett biztonsági vákuum kitöltésére, továbbá a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló stabilitás és jólét feltételeinek megteremtésére kell összpontosítania, és ennek szükségszerűen magában kell foglalnia a jelenlegi háborúk és konfliktusok, migrációs hullámok és menekültválság kiváltó okait;

| 20. | meggyőződése, hogy az Uniónak nagyobb szerepet kellene vállalnia az eszkalációt visszaszorító diplomáciában, különösen a déli szomszédságában; úgy véli, hogy az új stratégiának magában kell foglalnia az azt megmutató módozatokat, hogy az Unió az Iránnal nemrégiben megkötött nukleáris megállapodásra építve miként mozdíthatná elő a további bizalomépítést és az egyéb biztonsági szempontú regionális megállapodásokat, amelyek figyelembe vehetnék az Európa által a regionális biztonsági rendszerek, például az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) és a Helsinki Záróokmányhoz hasonló megállapodások során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

20.

meggyőződése, hogy az Uniónak nagyobb szerepet kellene vállalnia az eszkalációt visszaszorító diplomáciában, különösen a déli szomszédságában; úgy véli, hogy az új stratégiának magában kell foglalnia az azt megmutató módozatokat, hogy az Unió az Iránnal nemrégiben megkötött nukleáris megállapodásra építve miként mozdíthatná elő a további bizalomépítést és az egyéb biztonsági szempontú regionális megállapodásokat, amelyek figyelembe vehetnék az Európa által a regionális biztonsági rendszerek, például az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) és a Helsinki Záróokmányhoz hasonló megállapodások során szerzett tapasztalatokat;

| 21. | úgy véli, hogy a stabilitás és a béke megteremtése, az emberi biztonság előmozdítása, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a demokratizálódás érdekében az Európai Uniónak ki kell tartania a gazdasági növekedést és a befogadó társadalmakat előmozdító integrációs szakpolitikákra építő bővítési és integrációs elkötelezettségei mellett, és a nemrég felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) keretein belül folytatnia kell az együttműködést az Unióval nagyon szoros kapcsolatban levő országokkal; emlékeztet arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében bármely európai állam kérheti felvételét az Unióba, amennyiben elkötelezi magát a szilárdan rögzített és alku tárgyát nem képező koppenhágai kritériumok és a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; úgy véli, hogy az Uniónak mindenkor egy koherens és következetes szerepvállalást kell fenntartania a keleti és déli szomszédságában; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a stabilitás és a béke megteremtése, az emberi biztonság előmozdítása, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a demokratizálódás érdekében az Európai Uniónak ki kell tartania a gazdasági növekedést és a befogadó társadalmakat előmozdító integrációs szakpolitikákra építő bővítési és integrációs elkötelezettségei mellett, és a nemrég felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) keretein belül folytatnia kell az együttműködést az Unióval nagyon szoros kapcsolatban levő országokkal; emlékeztet arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében bármely európai állam kérheti felvételét az Unióba, amennyiben elkötelezi magát a szilárdan rögzített és alku tárgyát nem képező koppenhágai kritériumok és a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; úgy véli, hogy az Uniónak mindenkor egy koherens és következetes szerepvállalást kell fenntartania a keleti és déli szomszédságában;

| 22. | úgy véli, hogy a jelenlegi menekültválság holisztikus európai megközelítést és sürgős koncentrált fellépést igényel, külső és belső eszközök együttes alkalmazásával; hosszú távú stratégiára és a menekültügyi, migrációs és visszafogadási politikák közös elvek és szolidaritás alapján történő fenntartható irányítására szólít fel, az emberi jogok és a biztonság kellő figyelembevételével; felszólít a schengeni rendszer, az Európai Határ- és Parti Őrség, valamint a FRONTEX megerősítésére; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot eredményes és fenntartható megoldásokra; úgy véli e tekintetben, hogy az Európai Uniónak gyakorlatiasabb és átfogóbb megközelítést kell alkalmaznia Afrika, a Közel-Kelet és a törékeny és háború sújtotta országok és régiók támogatására; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a jelenlegi menekültválság holisztikus európai megközelítést és sürgős koncentrált fellépést igényel, külső és belső eszközök együttes alkalmazásával; hosszú távú stratégiára és a menekültügyi, migrációs és visszafogadási politikák közös elvek és szolidaritás alapján történő fenntartható irányítására szólít fel, az emberi jogok és a biztonság kellő figyelembevételével; felszólít a schengeni rendszer, az Európai Határ- és Parti Őrség, valamint a FRONTEX megerősítésére; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot eredményes és fenntartható megoldásokra; úgy véli e tekintetben, hogy az Európai Uniónak gyakorlatiasabb és átfogóbb megközelítést kell alkalmaznia Afrika, a Közel-Kelet és a törékeny és háború sújtotta országok és régiók támogatására;

| 23. | úgy véli, hogy az alelnök/főképviselő koordinálása és irányítása alatt folytatott inkluzív, többoldalú diplomácia döntő eszköz a szomszédságunkat és az egész világot érintő konfliktusok rendezésében és a válságkezelésben; hangsúlyozza, hogy több stratégiai irányítást, következetességet és pozitív szinergiát kell kifejleszteni egyrészt az egymáshoz egyre szervesebben kapcsolódó külső fellépések és az uniós szintű belső szakpolitikák között a tagállamokon belül, valamint az EKSZ és a Bizottság között; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az alelnök/főképviselő koordinálása és irányítása alatt folytatott inkluzív, többoldalú diplomácia döntő eszköz a szomszédságunkat és az egész világot érintő konfliktusok rendezésében és a válságkezelésben; hangsúlyozza, hogy több stratégiai irányítást, következetességet és pozitív szinergiát kell kifejleszteni egyrészt az egymáshoz egyre szervesebben kapcsolódó külső fellépések és az uniós szintű belső szakpolitikák között a tagállamokon belül, valamint az EKSZ és a Bizottság között;

A többoldalú globális kormányzás megerősítése

| 24. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak konstruktív és rugalmas, a régióra összpontosító globális szereplőnek kell lennie, amely rendelkezik a szükséges civil és katonai eszközökkel, és törekednie kell arra, hogy „szabályalkotó” legyen, hozzájárulva a hatékony többoldalú globális kormányzáshoz és megerősítve azt a demokrácia, a jó kormányzás a jogállamiság és az emberi jogok erősítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a KBVP a válságok megelőzésének és megoldásának egyik alapvető eszköze; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak konstruktív és rugalmas, a régióra összpontosító globális szereplőnek kell lennie, amely rendelkezik a szükséges civil és katonai eszközökkel, és törekednie kell arra, hogy „szabályalkotó” legyen, hozzájárulva a hatékony többoldalú globális kormányzáshoz és megerősítve azt a demokrácia, a jó kormányzás a jogállamiság és az emberi jogok erősítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a KBVP a válságok megelőzésének és megoldásának egyik alapvető eszköze;

| 25. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak átfogó / összehangolt / integrált megközelítést külső fellépéseikben, és hogy vegyék figyelembe a belső és a külső biztonság közötti elválaszthatatlan kapcsolatot; felszólítja e tekintetben az Európai Uniót, hogy fejlessze a szinergiákat a fejlesztés, a kereskedelem, az emberi jogok, a demokráciát támogató tevékenységek és az Unió külső fellépése között, és e politikákat illessze globális stratégiájának keretébe; felhívja a figyelmet a fegyverkereskedelem korlátozására, a béke előmozdítására és az emberi jogok védelmére vonatkozó célkitűzések elérésének szükségességére még azokban az esetekben is, amikor az Unió kereskedelmi jellegű intézkedéseket hoz; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak átfogó / összehangolt / integrált megközelítést külső fellépéseikben, és hogy vegyék figyelembe a belső és a külső biztonság közötti elválaszthatatlan kapcsolatot; felszólítja e tekintetben az Európai Uniót, hogy fejlessze a szinergiákat a fejlesztés, a kereskedelem, az emberi jogok, a demokráciát támogató tevékenységek és az Unió külső fellépése között, és e politikákat illessze globális stratégiájának keretébe; felhívja a figyelmet a fegyverkereskedelem korlátozására, a béke előmozdítására és az emberi jogok védelmére vonatkozó célkitűzések elérésének szükségességére még azokban az esetekben is, amikor az Unió kereskedelmi jellegű intézkedéseket hoz;

| 26. | emlékeztet arra a jelentős és növekvő szerepre, amelyet az energiabiztonság fog játszani az Európai Unió belső fejlődésében és a helyi, a regionális és a nemzetközi partnerekkel meglévő kapcsolataiban; az energiaunió öt pillérének gyors és teljes végrehajtására szólít fel; úgy véli, hogy az Európai Unió stratégiai érdeke, hogy előjoggal ruházza fel a Bizottságot harmadik országokban kitermelt vagy harmadik országokból érkező energiaellátásról szóló összes szerződés megtárgyalására és aláírására; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra a jelentős és növekvő szerepre, amelyet az energiabiztonság fog játszani az Európai Unió belső fejlődésében és a helyi, a regionális és a nemzetközi partnerekkel meglévő kapcsolataiban; az energiaunió öt pillérének gyors és teljes végrehajtására szólít fel; úgy véli, hogy az Európai Unió stratégiai érdeke, hogy előjoggal ruházza fel a Bizottságot harmadik országokban kitermelt vagy harmadik országokból érkező energiaellátásról szóló összes szerződés megtárgyalására és aláírására;

| 27. | felhívja a figyelmet arra, hogy politikai akaratra van szükség a tagállamokban, nagyobb rugalmasságot kell tanúsítani a KBVP-vel kapcsolatos kérdések tekintetében, annak érdekében, hogy valódi dinamikát hozzanak létre ezen a téren; támogatja a Miniszterek Tanácsán belül egy, a védelemnek szentelt formáció létrehozását, és azt az elvet, hogy az Európai Tanács rendszeresen ülésezzen a védelem témájában; sürgeti az erre kész tagállamokat, hogy hozzanak létre állandó strukturált együttműködést a védelem területén; e tekintetben hangsúlyozza a strukturális korlátozások leküzdését, különösen az igények értékelésével, a (polgári és katonai) képességekkel és a közös finanszírozással kapcsolatban; úgy véli, hogy az állandó strukturált együttműködés a védelem terén, valamint az EUSZ 44. cikke alkotják a legmegfelelőbb intézményi utat e közös politika realista előreviteléhez; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet arra, hogy politikai akaratra van szükség a tagállamokban, nagyobb rugalmasságot kell tanúsítani a KBVP-vel kapcsolatos kérdések tekintetében, annak érdekében, hogy valódi dinamikát hozzanak létre ezen a téren; támogatja a Miniszterek Tanácsán belül egy, a védelemnek szentelt formáció létrehozását, és azt az elvet, hogy az Európai Tanács rendszeresen ülésezzen a védelem témájában; sürgeti az erre kész tagállamokat, hogy hozzanak létre állandó strukturált együttműködést a védelem területén; e tekintetben hangsúlyozza a strukturális korlátozások leküzdését, különösen az igények értékelésével, a (polgári és katonai) képességekkel és a közös finanszírozással kapcsolatban; úgy véli, hogy az állandó strukturált együttműködés a védelem terén, valamint az EUSZ 44. cikke alkotják a legmegfelelőbb intézményi utat e közös politika realista előreviteléhez;

| 28. | támogatja azt az elvet, hogy az Unió tagállamai vállaljanak kötelezettséget arra, hogy 2024-re GDP-jük legalább 2 %-át védelmi kiadásokra fordítják annak érdekében, megfelelő polgári és katonai képességekkel rendelkezzenek a KKBP/KBVP céljainak megvalósításához, a közös fejlesztési együttműködés és a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentésére révén fokozva a méretgazdaságosságot; |
| --- | --- |

28.

támogatja azt az elvet, hogy az Unió tagállamai vállaljanak kötelezettséget arra, hogy 2024-re GDP-jük legalább 2 %-át védelmi kiadásokra fordítják annak érdekében, megfelelő polgári és katonai képességekkel rendelkezzenek a KKBP/KBVP céljainak megvalósításához, a közös fejlesztési együttműködés és a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentésére révén fokozva a méretgazdaságosságot;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a szabályokon alapuló globális rend elérése érdekében a globális és regionális szereplőkkel való együttműködés fokozására van szükség a globális fenyegetéseket és kihívásokat illetően; úgy véli, hogy az érdekelt regionális szereplőkkel konkrét ágazati kérdéseket illetően folytatott együttműködés lehetővé teszi az európai értékek megosztását és hozzájárul a növekedéshez és a fejlődéshez; emlékeztet arra, hogy a globális fenyegetéseknek gyakran helyi okai vannak, és hogy ennek eredményeként megoldásuk a helyi szereplők bevonását teszi szükségessé; megállapítja, hogy szükség van a nem állami szereplőkkel, és a helyi és regionális kormányzatokkal és a civil társadalommal való szorosabb kapcsolatok kialakítása is az olyan globális kihívások, mint az éghajlatváltozás és a terrorizmus átfogó megközelítésének biztosítása céljából, és hogy felül kell vizsgálni, hogy az EU milyen módon alakít ki és határoz meg partnerségeket a partnerek elkötelezettségének növelése és a több résztvevős megközelítés további beépítése érdekében; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a szabályokon alapuló globális rend elérése érdekében a globális és regionális szereplőkkel való együttműködés fokozására van szükség a globális fenyegetéseket és kihívásokat illetően; úgy véli, hogy az érdekelt regionális szereplőkkel konkrét ágazati kérdéseket illetően folytatott együttműködés lehetővé teszi az európai értékek megosztását és hozzájárul a növekedéshez és a fejlődéshez; emlékeztet arra, hogy a globális fenyegetéseknek gyakran helyi okai vannak, és hogy ennek eredményeként megoldásuk a helyi szereplők bevonását teszi szükségessé; megállapítja, hogy szükség van a nem állami szereplőkkel, és a helyi és regionális kormányzatokkal és a civil társadalommal való szorosabb kapcsolatok kialakítása is az olyan globális kihívások, mint az éghajlatváltozás és a terrorizmus átfogó megközelítésének biztosítása céljából, és hogy felül kell vizsgálni, hogy az EU milyen módon alakít ki és határoz meg partnerségeket a partnerek elkötelezettségének növelése és a több résztvevős megközelítés további beépítése érdekében;

| 30. | úgy véli, hogy a legfontosabb globális és regionális szereplőkkel – az államokkal, szervezetekkel és intézményekkel – folytatott együttműködésnek az Unió alapelvein és stratégiai érdekein, a nemzetközi jog és a meghatározott közös célok és érdekek tiszteletben tartásán kell alapulnia, figyelembe véve azok stratégiai súlyát és azok potenciális hozzájárulását a globális fenyegetések és problémák kezeléséhez; meggyőződése, hogy a összeköttetést célzó stratégiai projektek alapvető szerepet játszhatnak az Európa kulcsfontosságú partnereivel való erős és stabil kapcsolatok kiépítésében; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a legfontosabb globális és regionális szereplőkkel – az államokkal, szervezetekkel és intézményekkel – folytatott együttműködésnek az Unió alapelvein és stratégiai érdekein, a nemzetközi jog és a meghatározott közös célok és érdekek tiszteletben tartásán kell alapulnia, figyelembe véve azok stratégiai súlyát és azok potenciális hozzájárulását a globális fenyegetések és problémák kezeléséhez; meggyőződése, hogy a összeköttetést célzó stratégiai projektek alapvető szerepet játszhatnak az Európa kulcsfontosságú partnereivel való erős és stabil kapcsolatok kiépítésében;

| 31. | fokozott tárgyalásokra szólít fel a regionális hatalmakkal és keretrendszerekkel fenntartható szinergiák megvalósítása érdekében a béke, a biztonság, a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén, továbbá felszólít a regionális válság miatt erős nyomás alatt álló országok megerősített támogatására, beleértve a rugalmas és stabil intézmények kiépítését és inkluzív társadalom kialakítását a biztonságot, stabilitást, jólétet támogató kereskedelmi és ágazati megállapodások felhasználásával és az átfogó regionális stratégiák követésével; |
| --- | --- |

31.

fokozott tárgyalásokra szólít fel a regionális hatalmakkal és keretrendszerekkel fenntartható szinergiák megvalósítása érdekében a béke, a biztonság, a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén, továbbá felszólít a regionális válság miatt erős nyomás alatt álló országok megerősített támogatására, beleértve a rugalmas és stabil intézmények kiépítését és inkluzív társadalom kialakítását a biztonságot, stabilitást, jólétet támogató kereskedelmi és ágazati megállapodások felhasználásával és az átfogó regionális stratégiák követésével;

| 32. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az autokrata és elnyomó rezsimek egyre sikeresebbek az emberi jogok, a fejlődés, a demokrácia és az aktív civil társadalom kialakításának aláásása vagy meghiúsítása tekintetében; sürgeti a főképviselőt, hogy foglalkozzon ezzel a negatív globális trenddel a globális stratégia összefüggésében; |
| --- | --- |

32.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az autokrata és elnyomó rezsimek egyre sikeresebbek az emberi jogok, a fejlődés, a demokrácia és az aktív civil társadalom kialakításának aláásása vagy meghiúsítása tekintetében; sürgeti a főképviselőt, hogy foglalkozzon ezzel a negatív globális trenddel a globális stratégia összefüggésében;

| 33. | megállapítja, hogy az Unió jólétét meghatározza azon képessége, hogy innovatív és versenyképes maradjon, és nyereségre tegyen szert a gyorsan fejlődő világgazdaságban; úgy véli, hogy az Európai Uniónak következetesen kell felhasználnia valamennyi szakpolitikai eszközét ahhoz, hogy kedvező külső feltételeket teremtsen az európai gazdaság fenntartható növekedése számára; úgy véli, hogy az Uniónak elkötelezett és aktív szereplőnek kell lennie, amely előmozdítja a szabad és tisztességes kereskedelmet és beruházást, a biztonságos kereskedelmi csatornákat és a jobb piaci hozzáférést az egész világon, és védi a globális pénzügyi rendszer stabilitását a magas színvonalú szabályozás és kormányzás támogatása révén; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy az Unió jólétét meghatározza azon képessége, hogy innovatív és versenyképes maradjon, és nyereségre tegyen szert a gyorsan fejlődő világgazdaságban; úgy véli, hogy az Európai Uniónak következetesen kell felhasználnia valamennyi szakpolitikai eszközét ahhoz, hogy kedvező külső feltételeket teremtsen az európai gazdaság fenntartható növekedése számára; úgy véli, hogy az Uniónak elkötelezett és aktív szereplőnek kell lennie, amely előmozdítja a szabad és tisztességes kereskedelmet és beruházást, a biztonságos kereskedelmi csatornákat és a jobb piaci hozzáférést az egész világon, és védi a globális pénzügyi rendszer stabilitását a magas színvonalú szabályozás és kormányzás támogatása révén;

| 34. | megállapítja, hogy a fenti célkitűzések elérése érdekében az EU-nak meg kell erősítenie az ENSZ-szel való együttműködését, és az EU-nak olyan helyzetbe kell kerülnie, hogy befolyásolja és irányítsa a globális fórumokon az olyan területek irányításával kapcsolatos vitákat és intézkedéseket, ahol kibontakoznak az Unió stratégiai érdekei és biztonsága, továbbá el kell mélyítenie a többi globális és regionális szereplővel fenntartott partnerségét, új lendületet kell adnia stratégiai partnerségi kapcsolatainak, és azokat hatékony stratégiai eszközökké kell alakítania, beleértve a nem állami szereplőkkel fenntartott kapcsolatait is; úgy véli, hogy az EU-nak ezenkívül meg kell erősítenie az európai diplomáciát, fokoznia kell operatív kapacitásait a konfliktusok megelőzése, a demokrácia és a béke támogatása, a válságkezelés és a szövetségek közvetítésen és párbeszéden keresztül történő kiépítése, valamint a civil társadalom támogatása és megerősítése érdekében; ösztönzi az EU és az ENSZ, valamint az EU és az Afrikai Unió között béketámogató műveletek terén folytatott mélyebb együttműködést; hangsúlyozza, hogy a konfliktusrendezési megközelítéseket a lehetséges mértékig többoldalú szinten elfogadott megoldásokba kell beágyazni, kellően figyelembe véve az ilyen beavatkozások sokféle vetületét a békefenntartás és békekikényszerítés, a fenntartható fejlődés, a migráció kiváltó okainak kezelése és az emberi jogok tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy a fenti célkitűzések elérése érdekében az EU-nak meg kell erősítenie az ENSZ-szel való együttműködését, és az EU-nak olyan helyzetbe kell kerülnie, hogy befolyásolja és irányítsa a globális fórumokon az olyan területek irányításával kapcsolatos vitákat és intézkedéseket, ahol kibontakoznak az Unió stratégiai érdekei és biztonsága, továbbá el kell mélyítenie a többi globális és regionális szereplővel fenntartott partnerségét, új lendületet kell adnia stratégiai partnerségi kapcsolatainak, és azokat hatékony stratégiai eszközökké kell alakítania, beleértve a nem állami szereplőkkel fenntartott kapcsolatait is; úgy véli, hogy az EU-nak ezenkívül meg kell erősítenie az európai diplomáciát, fokoznia kell operatív kapacitásait a konfliktusok megelőzése, a demokrácia és a béke támogatása, a válságkezelés és a szövetségek közvetítésen és párbeszéden keresztül történő kiépítése, valamint a civil társadalom támogatása és megerősítése érdekében; ösztönzi az EU és az ENSZ, valamint az EU és az Afrikai Unió között béketámogató műveletek terén folytatott mélyebb együttműködést; hangsúlyozza, hogy a konfliktusrendezési megközelítéseket a lehetséges mértékig többoldalú szinten elfogadott megoldásokba kell beágyazni, kellően figyelembe véve az ilyen beavatkozások sokféle vetületét a békefenntartás és békekikényszerítés, a fenntartható fejlődés, a migráció kiváltó okainak kezelése és az emberi jogok tiszteletben tartása terén;

| 35. | emlékeztet arra, hogy az Unió alapvetően fontos szerepet játszik a fejlesztési támogatások terén, kéri a tagállamokat, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásaiknak, amelyek értelmében GDP-jük 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják; kéri az Európai Uniót, hogy pragmatikus támogatási megközelítést mozdítson elő, amely elősegíti a költségvetési támogatások igénybe vételét; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy az Unió alapvetően fontos szerepet játszik a fejlesztési támogatások terén, kéri a tagállamokat, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásaiknak, amelyek értelmében GDP-jük 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják; kéri az Európai Uniót, hogy pragmatikus támogatási megközelítést mozdítson elő, amely elősegíti a költségvetési támogatások igénybe vételét; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztés nem lehetséges biztonság nélkül, és a biztonság nem lehetséges fejlesztés nélkül; rámutat arra, hogy az Unió fejlesztési politikájának ezért a kül- és biztonságpolitikára irányuló uniós globális stratégia alapvető részét kell képeznie; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztés nem lehetséges biztonság nélkül, és a biztonság nem lehetséges fejlesztés nélkül; rámutat arra, hogy az Unió fejlesztési politikájának ezért a kül- és biztonságpolitikára irányuló uniós globális stratégia alapvető részét kell képeznie;

| 37. | üdvözli a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új uniós globális stratégia arra való törekvését, hogy minél átfogóbb legyen, fokozza a kül- és belpolitika közötti koherenciát, valamint javítsa az intézmények közötti és a tagállamokkal való együttműködést; emlékeztet a Szerződésben megfogalmazott, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének tiszteletben tartására, valamint a fejlődő országokra kiható fejlesztési és egyéb szakpolitikák közötti bárminemű ellentmondás elkerülésére vonatkozó kötelezettségre; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy építsék ki és erősítsék meg az érintett minisztériumaik közötti, illetve a biztosok testülete egészén belüli koordinációs rendszereket, és még inkább vonják be a nemzeti parlamenteket a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos menetrendbe, továbbá felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg a szakpolitikáknak fejlesztési célkitűzésekre gyakorolt lehetséges következményeinek azonosítására, a fejlesztési szempontok politikai kezdeményezésekbe történő integrálására és a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának hatásai és fejlődése módszeresebb felmérésének bevezetésére irányuló koordinációs mechanizmust; e tekintetben felszólít az áldozatoknak biztosított hatékony jogorvoslat létrehozására azokban az esetekben, ahol a belföldi joghatóság egyértelműen képtelen a bármely külföldi szerv által végrehajtott politikákkal foglalkozni. |
| --- | --- |

37.

üdvözli a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új uniós globális stratégia arra való törekvését, hogy minél átfogóbb legyen, fokozza a kül- és belpolitika közötti koherenciát, valamint javítsa az intézmények közötti és a tagállamokkal való együttműködést; emlékeztet a Szerződésben megfogalmazott, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének tiszteletben tartására, valamint a fejlődő országokra kiható fejlesztési és egyéb szakpolitikák közötti bárminemű ellentmondás elkerülésére vonatkozó kötelezettségre; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy építsék ki és erősítsék meg az érintett minisztériumaik közötti, illetve a biztosok testülete egészén belüli koordinációs rendszereket, és még inkább vonják be a nemzeti parlamenteket a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos menetrendbe, továbbá felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg a szakpolitikáknak fejlesztési célkitűzésekre gyakorolt lehetséges következményeinek azonosítására, a fejlesztési szempontok politikai kezdeményezésekbe történő integrálására és a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának hatásai és fejlődése módszeresebb felmérésének bevezetésére irányuló koordinációs mechanizmust; e tekintetben felszólít az áldozatoknak biztosított hatékony jogorvoslat létrehozására azokban az esetekben, ahol a belföldi joghatóság egyértelműen képtelen a bármely külföldi szerv által végrehajtott politikákkal foglalkozni.

| 38. | üdvözli, hogy a béke és a fejlesztés közötti összefüggés megfelelően tükröződik az új, 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben, és ennek eredményeként létrejött a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban megfogalmazott 16. fenntartható fejlesztési cél; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy többek között rangsorolják a 16. fenntartható fejlesztési cél (emberi jogok, jó kormányzás, béke és demokráciaépítés) teljesítéséhez kapcsolódó tevékenységeket, és biztosítsák, hogy ezek a tevékenységek a fejlesztési együttműködés programozásán belül a nemzeti indikatív programok (NIP) kiemelt ágazatai között szerepeljenek; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a béke és a fejlesztés közötti összefüggés megfelelően tükröződik az új, 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben, és ennek eredményeként létrejött a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban megfogalmazott 16. fenntartható fejlesztési cél; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy többek között rangsorolják a 16. fenntartható fejlesztési cél (emberi jogok, jó kormányzás, béke és demokráciaépítés) teljesítéséhez kapcsolódó tevékenységeket, és biztosítsák, hogy ezek a tevékenységek a fejlesztési együttműködés programozásán belül a nemzeti indikatív programok (NIP) kiemelt ágazatai között szerepeljenek;

| 39. | felszólít a fejlesztéspolitikára vonatkozó európai konszenzus felülvizsgálatára, amely jelentős mértékben hozzájárulna egy aktualizált és koherens uniós globális stratégia kialakításához; hangsúlyozza, hogy egy ilyen felülvizsgálat során figyelembe kell venni az új globális kihívásokat, figyelemmel kell kísérni a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó célkitűzések uniós végrehajtását, és nyomatékosítani kell az olyan alapvető értékeket, mint az emberi jogok, különösen a veszélyeztetett csoportok, például a lányok, a nők és a fogyatékossággal élő személyek jogainak tisztelete, a demokrácia és a jogállamiság, továbbá az olyan kulcsfontosságú fejlesztéshatékonysági alapelveket, mint a partnerországok felelősségvállalása a fejlesztési stratégiák során, a partnerországok nemzeti rendszereinek fokozottabb elszámoltathatósága, az igényekre alapozott differenciálás, vagy a fenntartható fejlesztési célkitűzésekre alapozott teljesítménykritériumok; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió mindent megtegyen annak érdekében, hogy növelje a fejlesztési szereplők egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét az uniós fejlesztéspolitika lehetőségeinek maradéktalan kihasználása és ezáltal a 2030-ig tartó időszakra szóló fejlesztési menetrend megvalósításának felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

felszólít a fejlesztéspolitikára vonatkozó európai konszenzus felülvizsgálatára, amely jelentős mértékben hozzájárulna egy aktualizált és koherens uniós globális stratégia kialakításához; hangsúlyozza, hogy egy ilyen felülvizsgálat során figyelembe kell venni az új globális kihívásokat, figyelemmel kell kísérni a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó célkitűzések uniós végrehajtását, és nyomatékosítani kell az olyan alapvető értékeket, mint az emberi jogok, különösen a veszélyeztetett csoportok, például a lányok, a nők és a fogyatékossággal élő személyek jogainak tisztelete, a demokrácia és a jogállamiság, továbbá az olyan kulcsfontosságú fejlesztéshatékonysági alapelveket, mint a partnerországok felelősségvállalása a fejlesztési stratégiák során, a partnerországok nemzeti rendszereinek fokozottabb elszámoltathatósága, az igényekre alapozott differenciálás, vagy a fenntartható fejlesztési célkitűzésekre alapozott teljesítménykritériumok; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió mindent megtegyen annak érdekében, hogy növelje a fejlesztési szereplők egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét az uniós fejlesztéspolitika lehetőségeinek maradéktalan kihasználása és ezáltal a 2030-ig tartó időszakra szóló fejlesztési menetrend megvalósításának felgyorsítása érdekében;

| 40. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fejlődő és fejlett országoknak egyaránt a fenntarthatatlan adósság növekedésével kell szembenézniük; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse a kölcsönt nyújtók és a kölcsönt felvevők közös felelősségének elvét, és hogy valamennyi szakpolitikai területen hatékonyan kövesse nyomon és ösztönözze az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a felelősségteljes hitelezésre és hitelfelvételre vonatkozó elveit; e tekintetben felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konstruktívan vegyenek részt az ENSZ nemzetközi államadósság-kezelési mechanizmus létrehozására irányuló munkájában; |
| --- | --- |

40.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fejlődő és fejlett országoknak egyaránt a fenntarthatatlan adósság növekedésével kell szembenézniük; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse a kölcsönt nyújtók és a kölcsönt felvevők közös felelősségének elvét, és hogy valamennyi szakpolitikai területen hatékonyan kövesse nyomon és ösztönözze az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a felelősségteljes hitelezésre és hitelfelvételre vonatkozó elveit; e tekintetben felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konstruktívan vegyenek részt az ENSZ nemzetközi államadósság-kezelési mechanizmus létrehozására irányuló munkájában;

| 41. | sajnálatosnak tartja, hogy még mindig hiányzik a vállalatok emberi jogi normáknak való megfeleléséről és a szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó kötelezettségeiről szóló szabályozási keret, ami bizonyos államok és vállalatok számára lehetővé teszi, hogy azokat büntetlenül megkerüljék; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és Környezetvédelmi Programjának a transznacionális vállalatok emberi jogokkal való visszaélések és a környezetvédelmi normák megsértése miatti elszámoltatására irányuló nemzetközi szerződéssel kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

41.

sajnálatosnak tartja, hogy még mindig hiányzik a vállalatok emberi jogi normáknak való megfeleléséről és a szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó kötelezettségeiről szóló szabályozási keret, ami bizonyos államok és vállalatok számára lehetővé teszi, hogy azokat büntetlenül megkerüljék; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és Környezetvédelmi Programjának a transznacionális vállalatok emberi jogokkal való visszaélések és a környezetvédelmi normák megsértése miatti elszámoltatására irányuló nemzetközi szerződéssel kapcsolatos munkájában;

| 42. | támogatja az Európai Unió afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal fenntartott kapcsolatainak újrafogalmazását, az egyenlő partnerek politikájának megerősítése, a szuverén országok kormányainak a népesség érdekében hozott politikai döntéseire vonatkozó demokratikus politikai mozgásterének tiszteletben tartása, valamint az emberi jogok és a jó kormányzás elvének hangsúlyozása, mint a Cotonoui Megállapodást követő időszak alapvető elemei révén, valamint az Unió kereskedelmi, biztonsági, migrációs és klímaváltozással kapcsolatos politikára vonatkozó fejlesztési céljai közötti kapcsolatok hatékony megerősítése által; felszólít arra, hogy vezessenek be formális ellenőrzési jogköröket az Európai Fejlesztési Alappal kapcsolatban, lehetőleg a Lisszaboni Szerződés 295. cikke értelmében kötendő, kötelező jellegű intézményközi megállapodás révén; felszólít arra, hogy az EU–AKCS kapcsolatok 2020 után méltányosabbak és ambiciózusabbak legyenek, jobban építkezzenek a felelősségvállalással és a jogaikat és kötelességeiket tekintve egyenlő partnerek közötti kölcsönös tisztelettel kapcsolatos alapelvekre, jobban összpontosítsanak a közös kihívásokra és érdekekre, valamint alkalmasabbak legyenek valódi változások elérésére mindkét fél szándékai és az előttük álló kihívások terén; kéri az Európai Uniót, hogy támogassa az AKCS-országokkal folytatott külkereskedelem eszközeit, különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokat annak érdekében, hogy valódi változások következzenek be mindkét fél biztonsága és jóléte terén; |
| --- | --- |

42.

támogatja az Európai Unió afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal fenntartott kapcsolatainak újrafogalmazását, az egyenlő partnerek politikájának megerősítése, a szuverén országok kormányainak a népesség érdekében hozott politikai döntéseire vonatkozó demokratikus politikai mozgásterének tiszteletben tartása, valamint az emberi jogok és a jó kormányzás elvének hangsúlyozása, mint a Cotonoui Megállapodást követő időszak alapvető elemei révén, valamint az Unió kereskedelmi, biztonsági, migrációs és klímaváltozással kapcsolatos politikára vonatkozó fejlesztési céljai közötti kapcsolatok hatékony megerősítése által; felszólít arra, hogy vezessenek be formális ellenőrzési jogköröket az Európai Fejlesztési Alappal kapcsolatban, lehetőleg a Lisszaboni Szerződés 295. cikke értelmében kötendő, kötelező jellegű intézményközi megállapodás révén; felszólít arra, hogy az EU–AKCS kapcsolatok 2020 után méltányosabbak és ambiciózusabbak legyenek, jobban építkezzenek a felelősségvállalással és a jogaikat és kötelességeiket tekintve egyenlő partnerek közötti kölcsönös tisztelettel kapcsolatos alapelvekre, jobban összpontosítsanak a közös kihívásokra és érdekekre, valamint alkalmasabbak legyenek valódi változások elérésére mindkét fél szándékai és az előttük álló kihívások terén; kéri az Európai Uniót, hogy támogassa az AKCS-országokkal folytatott külkereskedelem eszközeit, különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokat annak érdekében, hogy valódi változások következzenek be mindkét fél biztonsága és jóléte terén;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a szomszédságában és az Unió érdekei szempontjából kritikus fontosságú régiókban a gazdasági fejlődés és ellenálló képesség előmozdítása érdekében az Uniónak folytatnia kell és fokoznia kell erőfeszítéseit; emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozások biztosítják elsődlegesen a munkahelyeket, és így munkájuk elősegítése fontos a gazdasági fejlődés előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a szomszédságában és az Unió érdekei szempontjából kritikus fontosságú régiókban a gazdasági fejlődés és ellenálló képesség előmozdítása érdekében az Uniónak folytatnia kell és fokoznia kell erőfeszítéseit; emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozások biztosítják elsődlegesen a munkahelyeket, és így munkájuk elősegítése fontos a gazdasági fejlődés előmozdítása céljából;

| 44. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy alakítsanak ki egyértelmű kapcsolatot az uniós globális stratégia és az uniós költségvetés szerkezete és prioritásai között, beleértve a megnövelt saját forrásokat, rendeljék hozzá a megfelelő forrásokat annak végrehajtásához és a lehető legjobban használják fel a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a diplomácia, a fejlesztés, a kereskedelem, az energia és a védelem területén való jobb együttműködés révén; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy alakítsanak ki egyértelmű kapcsolatot az uniós globális stratégia és az uniós költségvetés szerkezete és prioritásai között, beleértve a megnövelt saját forrásokat, rendeljék hozzá a megfelelő forrásokat annak végrehajtásához és a lehető legjobban használják fel a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a diplomácia, a fejlesztés, a kereskedelem, az energia és a védelem területén való jobb együttműködés révén;

A különböző szereplők bevonása – az Európai Unió, a nemzeti parlamentek és az uniós polgárok

| 45. | hangsúlyozza, hogy az átfogó stratégiát ötévente felül kell vizsgálni, az új Európai Parlamenttel és az új Bizottsággal egy időben, ami lehetővé tenné annak ellenőrzését, hogy a stratégia célkitűzései és prioritásai továbbra is megfelelnek-e a fenyegetéseknek és a biztonsági környezetnek, valamint lehetővé tenné az új alelnök/főképviselő számára, hogy részt vegyen a felülvizsgálatban; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az átfogó stratégiát ötévente felül kell vizsgálni, az új Európai Parlamenttel és az új Bizottsággal egy időben, ami lehetővé tenné annak ellenőrzését, hogy a stratégia célkitűzései és prioritásai továbbra is megfelelnek-e a fenyegetéseknek és a biztonsági környezetnek, valamint lehetővé tenné az új alelnök/főképviselő számára, hogy részt vegyen a felülvizsgálatban;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az Unió tevékenységeit az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek kell felügyelnie, és, hogy a Parlament jelentős szerepet játszik az Unió intézményei külső fellépésének rendszeres és alapos értékelésében; úgy véli, , hogy a nemzeti parlamenteket szorosabban be kellene vonni az értékelésbe; emlékeztet arra, hogy a Parlament az alelnök/főképviselő fő partnere az Unió külkapcsolatainak alakításában és az aktuális kihívások kezelésében, ideértve az Unió külpolitikai tevékenységének figyelemmel kísérését is; a stratégia végrehajtásáról szóló éves jelentések Európai Parlamenthez történő benyújtására szólít fel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az Unió tevékenységeit az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek kell felügyelnie, és, hogy a Parlament jelentős szerepet játszik az Unió intézményei külső fellépésének rendszeres és alapos értékelésében; úgy véli, , hogy a nemzeti parlamenteket szorosabban be kellene vonni az értékelésbe; emlékeztet arra, hogy a Parlament az alelnök/főképviselő fő partnere az Unió külkapcsolatainak alakításában és az aktuális kihívások kezelésében, ideértve az Unió külpolitikai tevékenységének figyelemmel kísérését is; a stratégia végrehajtásáról szóló éves jelentések Európai Parlamenthez történő benyújtására szólít fel;

| 47. | úgy véli, hogy a Parlamentnek teljes szerepet kell betöltene a konfliktusmegelőzésre irányuló átfogó uniós erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a Parlamentnek teljes szerepet kell betöltene a konfliktusmegelőzésre irányuló átfogó uniós erőfeszítésekben;

| 48. | kiemeli annak fontosságát, hogy aktívan be kell vonni a nemzeti parlamenteket a folyamatba az Európai Parlamenttel együtt folytatott alaposabb közös ellenőrzés révén, a KKBP/KBVP interparlamentáris konferencia ülésszakai során; |
| --- | --- |

48.

kiemeli annak fontosságát, hogy aktívan be kell vonni a nemzeti parlamenteket a folyamatba az Európai Parlamenttel együtt folytatott alaposabb közös ellenőrzés révén, a KKBP/KBVP interparlamentáris konferencia ülésszakai során;

| 49. | határozottan sürgeti az európai politikai döntéshozókat, hogy vonják be a polgárokat, a civil társadalmat, az ipart, valamint a helyi és regionális hatóságokat az Európa biztonsága számára erősebb keret biztosításának szükségességével és előnyeivel kapcsolatos kérdések megvitatásába. |
| --- | --- |

49.

határozottan sürgeti az európai politikai döntéshozókat, hogy vonják be a polgárokat, a civil társadalmat, az ipart, valamint a helyi és regionális hatóságokat az Európa biztonsága számára erősebb keret biztosításának szükségességével és előnyeivel kapcsolatos kérdések megvitatásába.

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0213.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0019.

(3)  HL L 266., 2015.10.13., 55. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0470.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0472.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/119

---

P8_TA(2016)0121

Az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtása és felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról és felülvizsgálatáról (2015/2220(INI))

(2018/C 058/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó, 2007-ban elfogadott stratégiája végrehajtásában elért eredményekről szóló 2015. január 13-i negyedik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó, 2007-ban elfogadott stratégiája végrehajtásában elért eredményekről szóló 2015. január 13-i negyedik jelentésére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2015. június 22-én elfogadott, Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2015. június 22-én elfogadott, Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2013. november 20-án Brüsszelben tartott EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozón bejelentett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 20-án Brüsszelben tartott EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozón bejelentett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel az EU–Közép-Ázsia közötti energia- és vízügyi együttműködésre vonatkozó, 2015. október 12–13-án Milánóban tartott ötödik magas szintű konferencia közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Közép-Ázsia közötti energia- és vízügyi együttműködésre vonatkozó, 2015. október 12–13-án Milánóban tartott ötödik magas szintű konferencia közös közleményére,

| — | tekintettel az EBESZ 2015. szeptember 21. és október 2. között Varsóban tartott, az emberi dimenzió megvalósításával foglalkozó találkozójának eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ 2015. szeptember 21. és október 2. között Varsóban tartott, az emberi dimenzió megvalósításával foglalkozó találkozójának eredményeire,

| — | tekintettel a 2011-ben Törökországban elindított, a biztonságos és stabil Afganisztán megteremtése érdekében folytatott, regionális biztonságot és együttműködést célzó isztambuli folyamatra, valamint ezen folyamat végrehajtására irányuló, 2012. június 14-én Kabulban tartott „Ázsia szívében” című miniszteri konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011-ben Törökországban elindított, a biztonságos és stabil Afganisztán megteremtése érdekében folytatott, regionális biztonságot és együttműködést célzó isztambuli folyamatra, valamint ezen folyamat végrehajtására irányuló, 2012. június 14-én Kabulban tartott „Ázsia szívében” című miniszteri konferenciára,

| — | tekintettel az EU újonnan kinevezett közép-ázsiai különleges képviselője, Peter Burian számára a Külügyi Bizottság által a 2015. június 1-jei meghallgatásán biztosított támogatásra és kedvező értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU újonnan kinevezett közép-ázsiai különleges képviselője, Peter Burian számára a Külügyi Bizottság által a 2015. június 1-jei meghallgatásán biztosított támogatásra és kedvező értékelésre,

| — | tekintettel a régióról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2008. február 20-i (1), és a Közép-Ázsiára vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásának állapotáról szóló 2011. december 15-i (2) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a régióról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2008. február 20-i (1), és a Közép-Ázsiára vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásának állapotáról szóló 2011. december 15-i (2) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi mentesítéséhez kapcsolódó számvevőszéki különjelentésekről szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (3), különösen a Számvevőszék 13/2013. számú, „A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás” című különjelentésének II. részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi mentesítéséhez kapcsolódó számvevőszéki különjelentésekről szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (3), különösen a Számvevőszék 13/2013. számú, „A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás” című különjelentésének II. részére,

| — | tekintettel 2015. április 29-i állásfoglalására az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező megjegyzésekkel,, III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek (4), valamint különösen annak 240. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. április 29-i állásfoglalására az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező megjegyzésekkel,, III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek (4), valamint különösen annak 240. bekezdésére,

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel 2012. november 22-i állásfoglalására a közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. november 22-i állásfoglalására a közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén (6),

| — | tekintettel 2014. március 13-i állásfoglalására az EU prioritásairól az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2014. március 13-i állásfoglalására az EU prioritásairól az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében (7),

| — | tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „Az EBESZ megerősítése – az Európai Unió szerepe” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EBESZ megerősítése – az Európai Unió szerepe” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel 2012. november 22-i állásfoglalására, amely tartalmazza a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásait az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. november 22-i állásfoglalására, amely tartalmazza a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásait az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (14),

| — | tekintettel Kazahsztánról szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel Kazahsztánról szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a kazahsztáni emberi jogi helyzetről szóló 2013. április 18-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kazahsztáni emberi jogi helyzetről szóló 2013. április 18-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a homoszexuális propagandáról szóló kirgizisztáni törvényjavaslatról szóló 2015. január 15-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homoszexuális propagandáról szóló kirgizisztáni törvényjavaslatról szóló 2015. január 15-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel 2013. október 22-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. október 22-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (18),

| — | tekintettel a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az üzbegisztáni emberi jogi helyzetről szóló 2014. október 23-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzbegisztáni emberi jogi helyzetről szóló 2014. október 23-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel 2011. december 15-i, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. december 15-i, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2013. március 14-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2013. március 14-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos cselekvési tervre, amely a 2015–2019 közötti időszakra szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos cselekvési tervre, amely a 2015–2019 közötti időszakra szól,

| — | tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének „Az egyének, a csoportok, és a társadalmi szervezetek joga és felelőssége az egyetemesen elismert emberi jogok és szabadságjogok elősegítésére és védelmére” című nyilatkozatáról (ismertebb nevén: az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatról) szóló A/RES/53/144. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének „Az egyének, a csoportok, és a társadalmi szervezetek joga és felelőssége az egyetemesen elismert emberi jogok és szabadságjogok elősegítésére és védelmére” című nyilatkozatáról (ismertebb nevén: az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatról) szóló A/RES/53/144. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiája, valamint az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiája, valamint az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az EUSZ 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 21. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0051/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0051/2016),

| A. | mivel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiája a régió növekvő jelentősége és a szomszédos Afganisztánban való fokozott uniós szerepvállalás, az európai szomszédsági politika Kaszpi-tengeri régióra való kiterjesztése, a posztszovjet társadalmak reformjához és korszerűsítéséhez nyújtott folyamatos uniós támogatás, valamint az EU energiabiztonsági érdekei keretében került elfogadásra; mivel azt is elismerte, hogy a biztonsági fenyegetések és kihívások miatt együttműködésre van szükség a közép-ázsiai országok, valamint az EU és tagállamai között; mivel a stratégia végrehajtása közel 8 éve folyik; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiája a régió növekvő jelentősége és a szomszédos Afganisztánban való fokozott uniós szerepvállalás, az európai szomszédsági politika Kaszpi-tengeri régióra való kiterjesztése, a posztszovjet társadalmak reformjához és korszerűsítéséhez nyújtott folyamatos uniós támogatás, valamint az EU energiabiztonsági érdekei keretében került elfogadásra; mivel azt is elismerte, hogy a biztonsági fenyegetések és kihívások miatt együttműködésre van szükség a közép-ázsiai országok, valamint az EU és tagállamai között; mivel a stratégia végrehajtása közel 8 éve folyik;

| B. | mivel közös múltja ellenére Közép-Ázsia többnemzetiségű és többvallású heterogén régió; mivel a kölcsönös bizalom hiánya és a természeti erőforrások felhasználásával és megosztásával kapcsolatos folyamatos feszültség eddig megakadályozta a tényleges regionális együttműködés kialakulását; |
| --- | --- |

B.

mivel közös múltja ellenére Közép-Ázsia többnemzetiségű és többvallású heterogén régió; mivel a kölcsönös bizalom hiánya és a természeti erőforrások felhasználásával és megosztásával kapcsolatos folyamatos feszültség eddig megakadályozta a tényleges regionális együttműködés kialakulását;

| C. | mivel a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása alapvető feltétele az EU és az öt közép-ázsiai ország közötti, kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott szorosabb együttműködésnek, a „partnerség” partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott jelentésének megfelelően; mivel a demokrácia és az emberi jogok helyzete a régióban különböző mértékben továbbra is gyenge, és aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

C.

mivel a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása alapvető feltétele az EU és az öt közép-ázsiai ország közötti, kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott szorosabb együttműködésnek, a „partnerség” partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott jelentésének megfelelően; mivel a demokrácia és az emberi jogok helyzete a régióban különböző mértékben továbbra is gyenge, és aggodalomra ad okot;

| D. | mivel a jogállamiság emberi jogok és alapvető szabadságok tekintetében fennálló komoly hiányosságai csökkentik a közép-ázsiai államok esélyeit a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra, a társadalmaik kárára; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogállamiság emberi jogok és alapvető szabadságok tekintetében fennálló komoly hiányosságai csökkentik a közép-ázsiai államok esélyeit a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra, a társadalmaik kárára;

| E. | mivel a kereskedelmi és energiaügyi kapcsolatok fejlesztik az EU és Közép-Ázsia közötti viszonyt és elősegítik a közös értékek – többek között a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – kialakulását; mivel az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) célja, hogy diverzifikálja a közép-ázsiai gazdaságokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a kereskedelmi és energiaügyi kapcsolatok fejlesztik az EU és Közép-Ázsia közötti viszonyt és elősegítik a közös értékek – többek között a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – kialakulását; mivel az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) célja, hogy diverzifikálja a közép-ázsiai gazdaságokat;

| F. | mivel néhány tagállam kétoldalú kapcsolatokat kezdett és épített ki egyes közép-ázsiai országokkal; mivel koherens és következetes uniós megközelítésre van szükség a régióval szemben az átfedések vagy az ellentmondásos és zavaros üzenetek küldésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tagállam kétoldalú kapcsolatokat kezdett és épített ki egyes közép-ázsiai országokkal; mivel koherens és következetes uniós megközelítésre van szükség a régióval szemben az átfedések vagy az ellentmondásos és zavaros üzenetek küldésének elkerülése érdekében;

| G. | mivel a Közép-Ázsiának az EU által főleg a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) keretében nyújtott fejlesztési támogatás a 2014–2020 közötti időszakban 1 milliárd euróra, azaz 56 %-kal nőtt a 2007–2013 közötti programozási időszakhoz képest; |
| --- | --- |

G.

mivel a Közép-Ázsiának az EU által főleg a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) keretében nyújtott fejlesztési támogatás a 2014–2020 közötti időszakban 1 milliárd euróra, azaz 56 %-kal nőtt a 2007–2013 közötti programozási időszakhoz képest;

| H. | mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) olyan jelentős finanszírozási eszköz, amely a civil társadalmi szervezetek és a demokratizálódás támogatását célozza; |
| --- | --- |

H.

mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) olyan jelentős finanszírozási eszköz, amely a civil társadalmi szervezetek és a demokratizálódás támogatását célozza;

| I. | mivel a régiót egyre jobban érinti a vallási fanatizmus, ami Afganisztánban a Dáis/Iszlám Állam és az al-Kaida, valamint Szíriában és Irakban a Hizb-ut-Tahrir és a Dáis/Iszlám Állam – a hozzá való csatlakozás szándékával nagy számú lakosság hagyta el otthonát – támogatásában tükröződik; |
| --- | --- |

I.

mivel a régiót egyre jobban érinti a vallási fanatizmus, ami Afganisztánban a Dáis/Iszlám Állam és az al-Kaida, valamint Szíriában és Irakban a Hizb-ut-Tahrir és a Dáis/Iszlám Állam – a hozzá való csatlakozás szándékával nagy számú lakosság hagyta el otthonát – támogatásában tükröződik;

| J. | mivel a régió a kábítószer Afganisztán és Oroszország közötti jelentős tranzitútvonala, és bizonyos helyi törzsek részt vesznek ebben a virágzó kereskedelemben, ami lehetővé teszi számukra, hogy jelentős politikai befolyással bírjanak a korrupciónak és az érdekek keveredésének köszönhetően; |
| --- | --- |

J.

mivel a régió a kábítószer Afganisztán és Oroszország közötti jelentős tranzitútvonala, és bizonyos helyi törzsek részt vesznek ebben a virágzó kereskedelemben, ami lehetővé teszi számukra, hogy jelentős politikai befolyással bírjanak a korrupciónak és az érdekek keveredésének köszönhetően;

| K. | mivel az oktatás alapvető szerepet játszik a régió stabil, biztonságos és fenntartható fejlődésének elősegítésében; |
| --- | --- |

K.

mivel az oktatás alapvető szerepet játszik a régió stabil, biztonságos és fenntartható fejlődésének elősegítésében;

| L. | mivel a Külügyek Tanácsa 2015. júniusi ülésén megismételte azt a kötelezettségvállalását, hogy előmozdítja a nők jogait, és arra a következtetésre jutott, hogy a régióban a nők szerepének erősítése a hosszú távú stabilitás és a felelősségteljes kormányzás alapvető eleme; |
| --- | --- |

L.

mivel a Külügyek Tanácsa 2015. júniusi ülésén megismételte azt a kötelezettségvállalását, hogy előmozdítja a nők jogait, és arra a következtetésre jutott, hogy a régióban a nők szerepének erősítése a hosszú távú stabilitás és a felelősségteljes kormányzás alapvető eleme;

| M. | mivel a közép-ázsiai országoknak javítaniuk kell menekültpolitikájuk jogi és közigazgatási rendelkezésein, és mivel a regionális konzultációs folyamatok – mint az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) által koordinált almati folyamat – is hozzájárulhatnak ehhez; |
| --- | --- |

M.

mivel a közép-ázsiai országoknak javítaniuk kell menekültpolitikájuk jogi és közigazgatási rendelkezésein, és mivel a regionális konzultációs folyamatok – mint az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) által koordinált almati folyamat – is hozzájárulhatnak ehhez;

| N. | mivel a globális felmelegedés Közép-Ázsiát érintő hatásai egyelőre nagyrészt ismeretlenek, de már most egyértelmű, hogy az alacsonyan fekvő országok vízellátási problémája tovább fog rosszabbodni; |
| --- | --- |

N.

mivel a globális felmelegedés Közép-Ázsiát érintő hatásai egyelőre nagyrészt ismeretlenek, de már most egyértelmű, hogy az alacsonyan fekvő országok vízellátási problémája tovább fog rosszabbodni;

| O. | mivel Oroszország és Kína szoros kapcsolatokkal és befolyással rendelkezik a régióban, de továbbra is nagy mozgástér áll az EU rendelkezésére a fellépések és a közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködés fokozásához; |
| --- | --- |

O.

mivel Oroszország és Kína szoros kapcsolatokkal és befolyással rendelkezik a régióban, de továbbra is nagy mozgástér áll az EU rendelkezésére a fellépések és a közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködés fokozásához;

| P. | emlékeztet arra, hogy számos regionális partnerség – például a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezete (CSTO),a Sanghaji Együttműködési Szervezet (SCO) és az Eurázsiai Gazdasági Unió EGU) – tudhat tagjai között több közép-ázsiai országot, ám ezekben továbbra is Oroszország és/vagy Kína tölt be meghatározó szerepet; |
| --- | --- |

P.

emlékeztet arra, hogy számos regionális partnerség – például a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezete (CSTO),a Sanghaji Együttműködési Szervezet (SCO) és az Eurázsiai Gazdasági Unió EGU) – tudhat tagjai között több közép-ázsiai országot, ám ezekben továbbra is Oroszország és/vagy Kína tölt be meghatározó szerepet;

| Q. | mivel a régiót integrálták az „egy övezet, egy út” kezdeményezésbe – különösen az „új selyemút gazdasági övezet” kezdeményezésbe –, növelve stratégiai jelentőségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a régiót integrálták az „egy övezet, egy út” kezdeményezésbe – különösen az „új selyemút gazdasági övezet” kezdeményezésbe –, növelve stratégiai jelentőségét;

| R. | mivel a közép-ázsiai régiót, amely a volt Szovjetunió közép-ázsiai köztársaságaiból áll, Oroszország, Kína, Mongólia, Irán és Afganisztán is erősen befolyásolja; |
| --- | --- |

R.

mivel a közép-ázsiai régiót, amely a volt Szovjetunió közép-ázsiai köztársaságaiból áll, Oroszország, Kína, Mongólia, Irán és Afganisztán is erősen befolyásolja;

Uniós kötelezettségvállalásokra vonatkozó általános rendelkezések

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak erős stratégiai politikai és gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy erősítse két- és többoldalú kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal az EU és Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán és Üzbegisztán közötti hatályos partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a Türkmenisztánnal – ugyan hatályba még nem lépett – megállapodásban meghatározott közös értékek alapján; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak erős stratégiai politikai és gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy erősítse két- és többoldalú kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal az EU és Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán és Üzbegisztán közötti hatályos partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a Türkmenisztánnal – ugyan hatályba még nem lépett – megállapodásban meghatározott közös értékek alapján;

| 2. | újólag megerősíti, hogy az EU határozott érdeke egy virágzó, békés, demokratikus, stabil és befogadó Közép-Ázsia, amely gazdaságilag és környezetileg egyaránt fenntartható régióként működik, ahogy arra a 2007. évi stratégia kitér; |
| --- | --- |

2.

újólag megerősíti, hogy az EU határozott érdeke egy virágzó, békés, demokratikus, stabil és befogadó Közép-Ázsia, amely gazdaságilag és környezetileg egyaránt fenntartható régióként működik, ahogy arra a 2007. évi stratégia kitér;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy a közép-ázsiai államokhoz fűződő kapcsolatok kialakításának eddigi stratégiai megközelítése csak korlátozottan bizonyult megbízhatónak és sikeresnek; megállapítja, hogy az EU és a közép-ázsiai stratégia célországai közötti gazdasági kapcsolatok kiépítése terén nem történt lényeges előrelépés, a közép-ázsiai államok közötti regionális együttműködés és integráció – amelyek az EU által átadott tapasztalatokon és normákon alapulnának – stagnál; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy a közép-ázsiai államokhoz fűződő kapcsolatok kialakításának eddigi stratégiai megközelítése csak korlátozottan bizonyult megbízhatónak és sikeresnek; megállapítja, hogy az EU és a közép-ázsiai stratégia célországai közötti gazdasági kapcsolatok kiépítése terén nem történt lényeges előrelépés, a közép-ázsiai államok közötti regionális együttműködés és integráció – amelyek az EU által átadott tapasztalatokon és normákon alapulnának – stagnál;

| 4. | azon a véleményen van, hogy az ezen állásfoglalásban említett területeken jelentős haladás csak a későbbiekben várható, de kifejezi reményét, hogy az Unió és a tagállamok, valamint az öt közép-ázsiai állam részéről érintett érdekelt felek komolyan fokozzák erőfeszítéseiket, hogy megvalósítsák azokban a hivatalos dokumentumokban és szerződésekben foglalt célokat és célkitűzéseket, amelyek jogalapul szolgálnak az Unió által Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Üzbegisztánnal folytatott két- és többoldalú kapcsolatokhoz; |
| --- | --- |

4.

azon a véleményen van, hogy az ezen állásfoglalásban említett területeken jelentős haladás csak a későbbiekben várható, de kifejezi reményét, hogy az Unió és a tagállamok, valamint az öt közép-ázsiai állam részéről érintett érdekelt felek komolyan fokozzák erőfeszítéseiket, hogy megvalósítsák azokban a hivatalos dokumentumokban és szerződésekben foglalt célokat és célkitűzéseket, amelyek jogalapul szolgálnak az Unió által Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Üzbegisztánnal folytatott két- és többoldalú kapcsolatokhoz;

| 5. | üdvözli az EU–Közép-Ázsia stratégiának az EKSZ, a Bizottság és a Tanács által 2015-ben elvégzett felülvizsgálatát; úgy véli azonban, hogy a prioritásokat, célokat és célszámokat célzottabban a közép-ázsiai partnerállamok érdekeire, követelményeire és keretfeltételeire kell szabni, figyelembe véve a régió országainak egymástól eltérő és egyedi jellegét; és ezért – az egyes országokra szabott egyedi cselekvési tervek révén – pontosabban meg kell határozni, megvalósításukhoz pedig ésszerű időkeretben elhelyezett referenciaértékekkel és mutatókkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy ezeket a lehető leghamarabb rugalmasabban hozzáigazítsák a régió keretfeltételeihez; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az EU–Közép-Ázsia stratégiának az EKSZ, a Bizottság és a Tanács által 2015-ben elvégzett felülvizsgálatát; úgy véli azonban, hogy a prioritásokat, célokat és célszámokat célzottabban a közép-ázsiai partnerállamok érdekeire, követelményeire és keretfeltételeire kell szabni, figyelembe véve a régió országainak egymástól eltérő és egyedi jellegét; és ezért – az egyes országokra szabott egyedi cselekvési tervek révén – pontosabban meg kell határozni, megvalósításukhoz pedig ésszerű időkeretben elhelyezett referenciaértékekkel és mutatókkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy ezeket a lehető leghamarabb rugalmasabban hozzáigazítsák a régió keretfeltételeihez;

| 6. | egyetért azzal, hogy a 2007-ben elfogadott stratégia és az abban meghatározott hosszú távú kiemelt területek (emberi jogok tiszteletben tartása, jogállamiság, jó kormányzás és demokratizálódás; oktatás és ifjúságügy; kereskedelem és beruházás; energiaügy és közlekedés; környezeti fenntarthatóság és vízügy; közös biztonsági fenyegetések és kihívások; valamint kultúrák közötti párbeszéd) továbbra is érvényesek és szükségesek egy konkrét európai együttműködéshez a régióban, összhangban az uniós stratégiában meghatározott célkitűzésekkel; üdvözli ugyanakkor a stratégiai felülvizsgálat célzottabb megközelítését; |
| --- | --- |

6.

egyetért azzal, hogy a 2007-ben elfogadott stratégia és az abban meghatározott hosszú távú kiemelt területek (emberi jogok tiszteletben tartása, jogállamiság, jó kormányzás és demokratizálódás; oktatás és ifjúságügy; kereskedelem és beruházás; energiaügy és közlekedés; környezeti fenntarthatóság és vízügy; közös biztonsági fenyegetések és kihívások; valamint kultúrák közötti párbeszéd) továbbra is érvényesek és szükségesek egy konkrét európai együttműködéshez a régióban, összhangban az uniós stratégiában meghatározott célkitűzésekkel; üdvözli ugyanakkor a stratégiai felülvizsgálat célzottabb megközelítését;

| 7. | kedvezően veszi tudomásul a meglehetősen ambiciózus stratégiai felülvizsgálatot; egyetért a Tanáccsal a régió stratégiai fontosságúnak minősítésében, és egyetért azzal, hogy e tekintetben meg kell erősíteni a politikai, diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok terén folytatott valódi együttműködést, valamint támogatni kell a tényleges demokratikus átmenetet; ezzel összefüggésben üdvözli a régiónak nyújtott uniós fejlesztési támogatások 56 %-os növekedését és célzottabb összpontosítását a 2014–2020 közötti időszakban az előző időszakhoz képest; |
| --- | --- |

7.

kedvezően veszi tudomásul a meglehetősen ambiciózus stratégiai felülvizsgálatot; egyetért a Tanáccsal a régió stratégiai fontosságúnak minősítésében, és egyetért azzal, hogy e tekintetben meg kell erősíteni a politikai, diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok terén folytatott valódi együttműködést, valamint támogatni kell a tényleges demokratikus átmenetet; ezzel összefüggésben üdvözli a régiónak nyújtott uniós fejlesztési támogatások 56 %-os növekedését és célzottabb összpontosítását a 2014–2020 közötti időszakban az előző időszakhoz képest;

| 8. | üdvözli, hogy a felülvizsgálatról tárgyaltak a 2015. december 21-én Astanában tartott EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozón; támogatja egy EU–Közép-Ázsia csúcstalálkozó megrendezését a célból, hogy előmozdítsák az EU célkitűzéseit a régióban, valamint foglalkozzanak az aggodalomra okot adó és az együttműködést érintő kérdésekkel; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a felülvizsgálatról tárgyaltak a 2015. december 21-én Astanában tartott EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozón; támogatja egy EU–Közép-Ázsia csúcstalálkozó megrendezését a célból, hogy előmozdítsák az EU célkitűzéseit a régióban, valamint foglalkozzanak az aggodalomra okot adó és az együttműködést érintő kérdésekkel;

| 9. | osztja azt a nézetet, hogy differenciált, feltételes és ösztönzőkön alapuló megközelítést kell alkalmazni jobb eredmények elérése érdekében mind kétoldalú, mind regionális szinten; úgy véli, hogy a regionális programokat, például a határigazgatás, a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelem, a közlekedés és az energia területén az érdekelt felekre kell szabni, beleértve a szélesebb régió országait, például Afganisztánt, Iránt, Mongóliát és Azerbajdzsánt; |
| --- | --- |

9.

osztja azt a nézetet, hogy differenciált, feltételes és ösztönzőkön alapuló megközelítést kell alkalmazni jobb eredmények elérése érdekében mind kétoldalú, mind regionális szinten; úgy véli, hogy a regionális programokat, például a határigazgatás, a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelem, a közlekedés és az energia területén az érdekelt felekre kell szabni, beleértve a szélesebb régió országait, például Afganisztánt, Iránt, Mongóliát és Azerbajdzsánt;

| 10. | felszólítja az EU-t, hogy fokozottabban működjön együtt eseti alapon azokkal a közép-ázsiai köztársaságokkal, amelyek tovább kívánnak lépni az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiáján; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az EU-t, hogy fokozottabban működjön együtt eseti alapon azokkal a közép-ázsiai köztársaságokkal, amelyek tovább kívánnak lépni az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiáján;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a fokozott regionális együttműködés javítaná a régió gazdasági és biztonsági helyzetét; tekintettel arra a tényre, hogy Közép-Ázsiában gyengék a régióközi kapcsolatok, felhívja az EKSZ-t és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan projekteket, amelyek előmozdítják az ilyen együttműködést a szóban forgó kapcsolatok fokozásában érdekelt országok számára; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a fokozott regionális együttműködés javítaná a régió gazdasági és biztonsági helyzetét; tekintettel arra a tényre, hogy Közép-Ázsiában gyengék a régióközi kapcsolatok, felhívja az EKSZ-t és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan projekteket, amelyek előmozdítják az ilyen együttműködést a szóban forgó kapcsolatok fokozásában érdekelt országok számára;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az uniós források kifizetésének világosan ösztönző- és teljesítményalapúnak kell lennie, figyelembe véve az egyes országok tekintetében megállapított referenciaértékek vonatkozásában elért eredményeket, és attól kell függenie, mérhető előrehaladást érnek-e el különösen a demokratizálódás, a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem, a szabad és tisztességes választások, az emberi jogok, a kábítószer-kereskedelem felszámolása, a munkaügyi szabályok tiszteletben tartása, a jó kormányzás, a jogállamiság, a fejlesztés, a humánbiztonsággal kapcsolatos és a jószomszédi kapcsolatok terén; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az uniós források kifizetésének világosan ösztönző- és teljesítményalapúnak kell lennie, figyelembe véve az egyes országok tekintetében megállapított referenciaértékek vonatkozásában elért eredményeket, és attól kell függenie, mérhető előrehaladást érnek-e el különösen a demokratizálódás, a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem, a szabad és tisztességes választások, az emberi jogok, a kábítószer-kereskedelem felszámolása, a munkaügyi szabályok tiszteletben tartása, a jó kormányzás, a jogállamiság, a fejlesztés, a humánbiztonsággal kapcsolatos és a jószomszédi kapcsolatok terén;

| 13. | egyetért azzal, hogy a konstruktív szerepvállalás, valamint a demokratikus reformok és kormányzati programok elfogadása számos területen kiegészítő eredménymutatóként alkalmazható; sürgeti azonban a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy értékelését a terepen tapasztalt tények alapján készítse el; |
| --- | --- |

13.

egyetért azzal, hogy a konstruktív szerepvállalás, valamint a demokratikus reformok és kormányzati programok elfogadása számos területen kiegészítő eredménymutatóként alkalmazható; sürgeti azonban a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy értékelését a terepen tapasztalt tények alapján készítse el;

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az EU fokozottabb láthatóságára a közép-ázsiai régióban; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az emberi jogokkal összefüggő feltételrendszert gyengítő kétoldalú tárgyalások mellőzésével lépjenek fel egységesen a külpolitikai koherencia és koordináció támogatása mellett a régióban, és együttesen vezessenek be a tagállamokkal közös támogatási programozást és projekteket annak érdekében, hogy maximális hatást és szinergiát érjenek el; sürgeti a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fogadjon el olyan konkrét cselekvési tervet, amely a jövőben megvalósuló fejlődés megfelelő értékelését lehetővé tevő, mérhető referenciaértékeket tartalmaz; üdvözli, hogy a tagállamok nagyobb szerepet és felelősséget vállalnak a stratégia végrehajtása terén; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az EU fokozottabb láthatóságára a közép-ázsiai régióban; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az emberi jogokkal összefüggő feltételrendszert gyengítő kétoldalú tárgyalások mellőzésével lépjenek fel egységesen a külpolitikai koherencia és koordináció támogatása mellett a régióban, és együttesen vezessenek be a tagállamokkal közös támogatási programozást és projekteket annak érdekében, hogy maximális hatást és szinergiát érjenek el; sürgeti a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fogadjon el olyan konkrét cselekvési tervet, amely a jövőben megvalósuló fejlődés megfelelő értékelését lehetővé tevő, mérhető referenciaértékeket tartalmaz; üdvözli, hogy a tagállamok nagyobb szerepet és felelősséget vállalnak a stratégia végrehajtása terén;

| 15. | üdvözli az EU közép-ázsiai különleges képviselője posztjának újbóli létrehozását az egy évig tartó szünetet követően, és elvárja, hogy az újonnan kinevezett EUKK jelentős mértékben járuljon hozzá a közép-ázsiai országokra vonatkozó stratégia végrehajtásához és a közép-ázsiai országokkal való kapcsolatok alakításához azáltal, hogy biztosítja az Unió külső fellépéseinek következetességét a régióban és tájékoztatja a közép-ázsiai politikai vezetőket és társadalmakat az EU álláspontjáról; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU közép-ázsiai különleges képviselője posztjának újbóli létrehozását az egy évig tartó szünetet követően, és elvárja, hogy az újonnan kinevezett EUKK jelentős mértékben járuljon hozzá a közép-ázsiai országokra vonatkozó stratégia végrehajtásához és a közép-ázsiai országokkal való kapcsolatok alakításához azáltal, hogy biztosítja az Unió külső fellépéseinek következetességét a régióban és tájékoztatja a közép-ázsiai politikai vezetőket és társadalmakat az EU álláspontjáról;

| 16. | felkéri az EU különleges képviselőjét, hogy összpontosítson a demokrácia, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának erősítésére, a regionális együttműködés előmozdítására, a párbeszéd, illetve a függőben lévő vitás kérdések békés megoldásának elősegítésére, kapcsolatok kialakítására, nem csak a kormányzatokkal és parlamentekkel, hanem a civil társadalommal és a médiával is, a konfliktusmegelőzéshez való hozzájárulásra, a regionális biztonság előmozdítására, valamint a megbízható környezetgazdálkodás és éghajlatváltozás-kezelés ösztönzésére, különösen a víz- és szénhidrogén-erőforrások vonatkozásában; felkéri az EU különleges képviselőjét, hogy tegyen szóbeli és írásbeli jelentést az Európai Parlamentnek az előtte álló főbb kihívásokról az Európai Unióról szóló szerződés 36. cikkében és a megbízatásában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

16.

felkéri az EU különleges képviselőjét, hogy összpontosítson a demokrácia, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának erősítésére, a regionális együttműködés előmozdítására, a párbeszéd, illetve a függőben lévő vitás kérdések békés megoldásának elősegítésére, kapcsolatok kialakítására, nem csak a kormányzatokkal és parlamentekkel, hanem a civil társadalommal és a médiával is, a konfliktusmegelőzéshez való hozzájárulásra, a regionális biztonság előmozdítására, valamint a megbízható környezetgazdálkodás és éghajlatváltozás-kezelés ösztönzésére, különösen a víz- és szénhidrogén-erőforrások vonatkozásában; felkéri az EU különleges képviselőjét, hogy tegyen szóbeli és írásbeli jelentést az Európai Parlamentnek az előtte álló főbb kihívásokról az Európai Unióról szóló szerződés 36. cikkében és a megbízatásában foglaltaknak megfelelően;

| 17. | felkéri az EKSZ-t, a Bizottságot és az EU különleges képviselőjét, hogy tegyék jelentősebbé az EU jelenlétét Közép-Ázsiában, biztosítsák az EU fokozott láthatóságát a lakosság, a civil társadalom, a helyi média, az üzleti és az egyetemi közösségek körében; sürgeti az EKSZ-t, hogy a csendes diplomáciát fokozott nyilvános diplomáciával ellensúlyozza; |
| --- | --- |

17.

felkéri az EKSZ-t, a Bizottságot és az EU különleges képviselőjét, hogy tegyék jelentősebbé az EU jelenlétét Közép-Ázsiában, biztosítsák az EU fokozott láthatóságát a lakosság, a civil társadalom, a helyi média, az üzleti és az egyetemi közösségek körében; sürgeti az EKSZ-t, hogy a csendes diplomáciát fokozott nyilvános diplomáciával ellensúlyozza;

| 18. | felkéri az EKSZ-t, hogy rendszeresen nyújtson be elemzést Közép-Ázsiáról, amelyben figyelembe veszi a régió szomszédjainak sokszínűségét, kitér az Afganisztán és Irán integrálását érintő kérdésekre, valamint átfogó megközelítést ad a Kaszpi-tengerrel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

felkéri az EKSZ-t, hogy rendszeresen nyújtson be elemzést Közép-Ázsiáról, amelyben figyelembe veszi a régió szomszédjainak sokszínűségét, kitér az Afganisztán és Irán integrálását érintő kérdésekre, valamint átfogó megközelítést ad a Kaszpi-tengerrel kapcsolatban;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szinergiákat, a koherenciát és az összhangot a nemzetközi szervezetek – mint az EBESZ, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), a UNHCR, a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) – fellépései és a régióban használt különböző uniós külső finanszírozási eszközök, mint a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (ISP), a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Partnerségi Eszköz (PI) között, valamint fokozzák az együttműködést az EBRD-vel és az EBB-vel; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szinergiákat, a koherenciát és az összhangot a nemzetközi szervezetek – mint az EBESZ, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), a UNHCR, a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) – fellépései és a régióban használt különböző uniós külső finanszírozási eszközök, mint a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (ISP), a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Partnerségi Eszköz (PI) között, valamint fokozzák az együttműködést az EBRD-vel és az EBB-vel;

| 20. | működjön együtt az Egyesült Államok támogatási és fejlesztési projektjeivel a környezeti, oktatás- és éghajlat-politika területén a hatékonyság növelése és szélesebb nyilvánosság közös megszólítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

működjön együtt az Egyesült Államok támogatási és fejlesztési projektjeivel a környezeti, oktatás- és éghajlat-politika területén a hatékonyság növelése és szélesebb nyilvánosság közös megszólítása érdekében;

| 21. | felszólít Közép-Ázsia tekintetében, különösképp az emberi jogok, a demokratizálódás és a biztonság terén az EU és az EBESZ közötti szorosabb együttműködésre, adott esetben a régióban tett erőfeszítéseik egyesítése és kölcsönös kiegészítése céljából; |
| --- | --- |

21.

felszólít Közép-Ázsia tekintetében, különösképp az emberi jogok, a demokratizálódás és a biztonság terén az EU és az EBESZ közötti szorosabb együttműködésre, adott esetben a régióban tett erőfeszítéseik egyesítése és kölcsönös kiegészítése céljából;

| 22. | ösztönzi az EU közép-ázsiai delegációit, hogy a lehető leghatásosabb módon teljesítsék ki lehetőségeiket az uniós stratégia végrehajtásához való hozzájárulás terén, különösen a civil társadalom támogatása és a vele folytatott együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi az EU közép-ázsiai delegációit, hogy a lehető leghatásosabb módon teljesítsék ki lehetőségeiket az uniós stratégia végrehajtásához való hozzájárulás terén, különösen a civil társadalom támogatása és a vele folytatott együttműködés tekintetében;

| 23. | támogatja a parlamentközi együttműködés folytatását, és kiemeli a régióval folytatott kapcsolatokkal foglalkozó állandó küldöttségének szerepét a régió országaival kötött partnerségi és együttműködési megállapodások végrehajtásának nyomon követésében; |
| --- | --- |

23.

támogatja a parlamentközi együttműködés folytatását, és kiemeli a régióval folytatott kapcsolatokkal foglalkozó állandó küldöttségének szerepét a régió országaival kötött partnerségi és együttműködési megállapodások végrehajtásának nyomon követésében;

Demokratizálódás, emberi jogok és jogállamiság

| 24. | arra kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy kezeljék kiemelten és támogassák proaktívan a demokrácia elősegítését és megerősítését, a polgári, politikai és emberi jogok – többek között az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában kodifikált szociális jogok – végrehajtását, a jogállamiság kiépítését, valamint a jó kormányzást és közigazgatási eljárásokat a közép-ázsiai országokban, és ezáltal megteremtsék a feltételeit a biztonságnak és stabilitásnak, az érintett országokban a nyílt társadalmak kiépítésének, és ebből adódóan bevált gyakorlatokat kínáljanak a külső és belső politikai, biztonságpolitikai és gazdasági kihívásokkal való szembenézéshez; |
| --- | --- |

24.

arra kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy kezeljék kiemelten és támogassák proaktívan a demokrácia elősegítését és megerősítését, a polgári, politikai és emberi jogok – többek között az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában kodifikált szociális jogok – végrehajtását, a jogállamiság kiépítését, valamint a jó kormányzást és közigazgatási eljárásokat a közép-ázsiai országokban, és ezáltal megteremtsék a feltételeit a biztonságnak és stabilitásnak, az érintett országokban a nyílt társadalmak kiépítésének, és ebből adódóan bevált gyakorlatokat kínáljanak a külső és belső politikai, biztonságpolitikai és gazdasági kihívásokkal való szembenézéshez;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és a demokráciát kell az uniós stratégia középpontjába állítani a partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott együttműködés terén, ami maga után vonja az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradék alkalmazását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a demokrácia és a jogállamiság fenntartásának a partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott jogi kötelezettségeit nem hajtották végre megfelelően, kivéve a Kirgizisztánban elért kismértékű eredményt; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és a demokráciát kell az uniós stratégia középpontjába állítani a partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott együttműködés terén, ami maga után vonja az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradék alkalmazását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a demokrácia és a jogállamiság fenntartásának a partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott jogi kötelezettségeit nem hajtották végre megfelelően, kivéve a Kirgizisztánban elért kismértékű eredményt;

| 26. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy összességében a demokratikus normák, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása még mindig nem megfelelő; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy korlátozott mértékű pozitív fejlemények figyelhetők meg a régió egyes országaiban, beleértve jogalkotási reformokat, a kínzás megelőzésére tett fokozott erőfeszítéseket, valamint a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolására irányuló lépéseket; |
| --- | --- |

26.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy összességében a demokratikus normák, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása még mindig nem megfelelő; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy korlátozott mértékű pozitív fejlemények figyelhetők meg a régió egyes országaiban, beleértve jogalkotási reformokat, a kínzás megelőzésére tett fokozott erőfeszítéseket, valamint a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolására irányuló lépéseket;

| 27. | kiemeli a Németország és Franciaország által koordinált, Finnország és Lettország részéről aktívan támogatott jogállamisági platform hozzáadott értékét, aminek keretében az alkotmányos és közigazgatási joggal és bírók képzésével foglalkozó számos eseményt szerveznek; ösztönzi a többi tagállamot, hogy e tekintetben legyenek proaktívabbak; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezt a platformot oly módon erősítsék, hogy kiterjedjen az aktuális demokratizálódási és emberi jogi kérdéskörökre; felszólít a civil társadalom e platformba való teljes bevonására és a platform tekintetében vele folytatott szorosabb együttműködésre; felhívja az EU-t és a tagállamok nagykövetségeit, hogy támogassák a ténylegesen független nem kormányzati partnereket; |
| --- | --- |

27.

kiemeli a Németország és Franciaország által koordinált, Finnország és Lettország részéről aktívan támogatott jogállamisági platform hozzáadott értékét, aminek keretében az alkotmányos és közigazgatási joggal és bírók képzésével foglalkozó számos eseményt szerveznek; ösztönzi a többi tagállamot, hogy e tekintetben legyenek proaktívabbak; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezt a platformot oly módon erősítsék, hogy kiterjedjen az aktuális demokratizálódási és emberi jogi kérdéskörökre; felszólít a civil társadalom e platformba való teljes bevonására és a platform tekintetében vele folytatott szorosabb együttműködésre; felhívja az EU-t és a tagállamok nagykövetségeit, hogy támogassák a ténylegesen független nem kormányzati partnereket;

| 28. | felhívja a figyelmet az elfogadott jogszabályok és gyakorlati végrehajtásuk közötti szakadékra, amely az elért eredmények helytelen értékeléséhez vezet; sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az elért haladást a tényleges gyakorlati eredmények alapján értékelje, ne pedig a jogszabályokon vagy nyilatkozatokon alapuló értékelések alapján; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet az elfogadott jogszabályok és gyakorlati végrehajtásuk közötti szakadékra, amely az elért eredmények helytelen értékeléséhez vezet; sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az elért haladást a tényleges gyakorlati eredmények alapján értékelje, ne pedig a jogszabályokon vagy nyilatkozatokon alapuló értékelések alapján;

| 29. | ajánlja, hogy az EU szabja testre emberi jogi politikáját és külső finanszírozási eszközeit, hogy azok jobb útmutatást adjanak egy következetes, hosszú távú demokratikus reformhoz; |
| --- | --- |

29.

ajánlja, hogy az EU szabja testre emberi jogi politikáját és külső finanszírozási eszközeit, hogy azok jobb útmutatást adjanak egy következetes, hosszú távú demokratikus reformhoz;

| 30. | határozottan elítéli az emberi jogok védelmezői, ellenzéki politikusok és újságírók Türkmenisztánban, Üzbegisztánban, Tádzsikisztánban, Kazahsztánban és Kirgizisztánban is folytatódó üldöztetését, és felhívja az EKSZ-t, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszközzel haladéktalanul lépjen fel a védelmükben; |
| --- | --- |

30.

határozottan elítéli az emberi jogok védelmezői, ellenzéki politikusok és újságírók Türkmenisztánban, Üzbegisztánban, Tádzsikisztánban, Kazahsztánban és Kirgizisztánban is folytatódó üldöztetését, és felhívja az EKSZ-t, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszközzel haladéktalanul lépjen fel a védelmükben;

| 31. | elítéli a száműzetésben élő ellenzéki képviselők egyes közép-ázsiai rezsimek általi támadását, amely magában foglalja többek között a gyilkosságot és az Interpol általi kiadatási eljárásokkal való visszaélést; sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelőbb védelmet számukra és a visszaküldés tilalmával összhangban kerüljék el kitoloncolásukat, megakadályozva ezzel azt, hogy az üldöztetés igazi áldozatai üldözőik kezére jussanak; |
| --- | --- |

31.

elítéli a száműzetésben élő ellenzéki képviselők egyes közép-ázsiai rezsimek általi támadását, amely magában foglalja többek között a gyilkosságot és az Interpol általi kiadatási eljárásokkal való visszaélést; sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelőbb védelmet számukra és a visszaküldés tilalmával összhangban kerüljék el kitoloncolásukat, megakadályozva ezzel azt, hogy az üldöztetés igazi áldozatai üldözőik kezére jussanak;

| 32. | sürgeti e tekintetben az EKSZ-t, hogy tegyen egyértelmű nyilatkozatokat, amelyekben elítéli a közép-ázsiai rezsimek által a közbiztonság megőrzésének indokával tett elnyomó lépéseket, elismerve ugyanakkor a biztonsággal kapcsolatos jogos aggodalmakat; |
| --- | --- |

32.

sürgeti e tekintetben az EKSZ-t, hogy tegyen egyértelmű nyilatkozatokat, amelyekben elítéli a közép-ázsiai rezsimek által a közbiztonság megőrzésének indokával tett elnyomó lépéseket, elismerve ugyanakkor a biztonsággal kapcsolatos jogos aggodalmakat;

| 33. | felhívja a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a kapcsolatok további kialakítása során sürgesse a közép-ázsiai partnerállamokat, hogy haladéktalanul csatlakozzanak a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához, továbbá ratifikálják és hajtsák végre a még nyitott alapvető ILO-normákat és egyéb ILO-szabályokat; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a kapcsolatok további kialakítása során sürgesse a közép-ázsiai partnerállamokat, hogy haladéktalanul csatlakozzanak a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához, továbbá ratifikálják és hajtsák végre a még nyitott alapvető ILO-normákat és egyéb ILO-szabályokat;

| 34. | tudomásul veszi, hogy a Dáis mellett harcoló külföldi harcosok hazatérése veszélyt jelent a biztonságra, azonban mély aggodalmának ad hangot és nem tartja megfelelő válasznak, hogy a biztonság és stabilitás ürügyén egyre gyakoribbá váltak a polgári társadalmat és az ellenzéki pártokat sújtó szigorítások, többek között terroristatevékenységre vonatkozó, kétségbe vonható vádak vagy társadalmi gyűlöletet keltő homályos gyanúsítgatás, ún. „külföldi ügynök jogszabályok” elfogadása – amelyek megbélyegzik a külföldi finanszírozásban részesülő törvényes nem kormányzati szervezeteket és korlátozzák tevékenységeiket–, valamint nyomon követésre, megfigyelésre, cenzúrázási és tartalomszűrésre használt technológiák kiterjedt alkalmazása révén; emlékezteti a partnerországokat, hogy a tökéletesen működő demokráciában biztosítani kell a véleménynyilvánítás szabadságát és a média sokszínűségét; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a szabad véleménynyilvánítás elnyomása semmilyen módon nem járul hozzá a tartós belső stabilitáshoz; hangsúlyozza, hogy a megfelelő uniós eszközöknek, például nagyközönség részvételével rendszeres szemináriumok tartásának és fokozott cserekapcsolatok folytatásának hozzá kell járulni a civil társadalom megerősítéséhez, és hogy számos érintett közösség jelenleg inkább a csoportok, klánok vagy akár regionális hálózatok közötti kapcsolatokra támaszkodik, amelyeket az uralkodó elit ellenőriz; |
| --- | --- |

34.

tudomásul veszi, hogy a Dáis mellett harcoló külföldi harcosok hazatérése veszélyt jelent a biztonságra, azonban mély aggodalmának ad hangot és nem tartja megfelelő válasznak, hogy a biztonság és stabilitás ürügyén egyre gyakoribbá váltak a polgári társadalmat és az ellenzéki pártokat sújtó szigorítások, többek között terroristatevékenységre vonatkozó, kétségbe vonható vádak vagy társadalmi gyűlöletet keltő homályos gyanúsítgatás, ún. „külföldi ügynök jogszabályok” elfogadása – amelyek megbélyegzik a külföldi finanszírozásban részesülő törvényes nem kormányzati szervezeteket és korlátozzák tevékenységeiket–, valamint nyomon követésre, megfigyelésre, cenzúrázási és tartalomszűrésre használt technológiák kiterjedt alkalmazása révén; emlékezteti a partnerországokat, hogy a tökéletesen működő demokráciában biztosítani kell a véleménynyilvánítás szabadságát és a média sokszínűségét; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a szabad véleménynyilvánítás elnyomása semmilyen módon nem járul hozzá a tartós belső stabilitáshoz; hangsúlyozza, hogy a megfelelő uniós eszközöknek, például nagyközönség részvételével rendszeres szemináriumok tartásának és fokozott cserekapcsolatok folytatásának hozzá kell járulni a civil társadalom megerősítéséhez, és hogy számos érintett közösség jelenleg inkább a csoportok, klánok vagy akár regionális hálózatok közötti kapcsolatokra támaszkodik, amelyeket az uralkodó elit ellenőriz;

| 35. | felhívja a régió országait, hogy a nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelenlétét ne fenyegetésnek tekintsék, hanem a társadalmat szolgáló előnynek, és biztosítsanak számukra teljes hozzáférést a börtönlétesítményekhez a büntetésvégrehajtás átláthatóságának javítása érdekében, különösen az ENSZ valamennyi ügynökségével és a Nemzetközi Vöröskereszttel folytatott együttműködés vonatkozásában; |
| --- | --- |

35.

felhívja a régió országait, hogy a nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelenlétét ne fenyegetésnek tekintsék, hanem a társadalmat szolgáló előnynek, és biztosítsanak számukra teljes hozzáférést a börtönlétesítményekhez a büntetésvégrehajtás átláthatóságának javítása érdekében, különösen az ENSZ valamennyi ügynökségével és a Nemzetközi Vöröskereszttel folytatott együttműködés vonatkozásában;

| 36. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a régió országaiban növekszik a médiát, a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot korlátozó, valamint a civil társadalomnak nyújtott finanszírozást (a „külföldi ügynök törvény”), és az LMBTI közösséget (az „LMBTI propagandára” vonatkozó jogszabályok) érintő jogszabályok száma; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy az EU-nak prioritásnak kell tekintenie az említett szabadságok mellett a vallás és a meggyőződés szabadságának, valamint a nők, a kiskorúak és a kisebbségek jogainak előmozdítását; |
| --- | --- |

36.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a régió országaiban növekszik a médiát, a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot korlátozó, valamint a civil társadalomnak nyújtott finanszírozást (a „külföldi ügynök törvény”), és az LMBTI közösséget (az „LMBTI propagandára” vonatkozó jogszabályok) érintő jogszabályok száma; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy az EU-nak prioritásnak kell tekintenie az említett szabadságok mellett a vallás és a meggyőződés szabadságának, valamint a nők, a kiskorúak és a kisebbségek jogainak előmozdítását;

| 37. | felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket az etnikai és vallási kisebbségek, valamint az LMBTI személyek védelme érdekében a közép-ázsiai társadalmakban, és vessenek véget a velük szembeni hátrányos megkülönböztetésnek és érvényesítsék a kiszolgáltatott helyzetben lévők – különösen a fogyatékossággal élő személyek – jogait; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket az etnikai és vallási kisebbségek, valamint az LMBTI személyek védelme érdekében a közép-ázsiai társadalmakban, és vessenek véget a velük szembeni hátrányos megkülönböztetésnek és érvényesítsék a kiszolgáltatott helyzetben lévők – különösen a fogyatékossággal élő személyek – jogait;

| 38. | emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogainak védelme és előmozdítása az Unió kulcsfontosságú célkitűzései közé tartozik, és felhívja a hatóságokat, hogy segítsék ennek megvalósítását a nemzetközi joggal és normákkal – különösen az ENSZ-nek a gyermek jogairól szóló egyezményével – összhangban; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogainak védelme és előmozdítása az Unió kulcsfontosságú célkitűzései közé tartozik, és felhívja a hatóságokat, hogy segítsék ennek megvalósítását a nemzetközi joggal és normákkal – különösen az ENSZ-nek a gyermek jogairól szóló egyezményével – összhangban;

| 39. | üdvözli, hogy emberi jogi párbeszédek kezdődtek mind az öt közép-ázsiai országgal; rámutat azonban a folyamat átláthatóságának hiányára, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tekintse át az emberi jogi párbeszédek szerepét, feladatát, célkitűzéseit és nyomon követését a régió országaival, és különösen arra, hogy valamennyi érdekelt fél – többek között a szélsőségességet elutasító iszlám reformizmus politikai csoportjainak – bevonásával vezessenek be az emberi jogokat ellenőrző rendszeres mechanizmusokat és – amennyiben e mechanizmusok súlyos hiányosságokat mutatnak – vészhelyzeti terveket e mechanizmusok hatékonyságának javítása érdekében; megjegyzi, hogy az emberi jogi párbeszédek az EU olyan fontos eszközei a közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködésben, amelyek lehetővé teszik intelligens stratégiák végrehajtását, ezért indokolt megfelelő alkalmazásuk; kéri, hogy ezek a párbeszédek alkossák egy átfogó emberi jogi együttműködés részét a régióban; felszólít e tekintetben arra, hogy minden szinten – ideértve az állam- vagy kormányfőket – fel kell hívni a figyelmet és fel kell vetni az emberi jogi kérdéseket; sürgeti az EU-t, hogy az egyes konkrét eseteket koherens és nyilvános módon kezelje; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy emberi jogi párbeszédek kezdődtek mind az öt közép-ázsiai országgal; rámutat azonban a folyamat átláthatóságának hiányára, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tekintse át az emberi jogi párbeszédek szerepét, feladatát, célkitűzéseit és nyomon követését a régió országaival, és különösen arra, hogy valamennyi érdekelt fél – többek között a szélsőségességet elutasító iszlám reformizmus politikai csoportjainak – bevonásával vezessenek be az emberi jogokat ellenőrző rendszeres mechanizmusokat és – amennyiben e mechanizmusok súlyos hiányosságokat mutatnak – vészhelyzeti terveket e mechanizmusok hatékonyságának javítása érdekében; megjegyzi, hogy az emberi jogi párbeszédek az EU olyan fontos eszközei a közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködésben, amelyek lehetővé teszik intelligens stratégiák végrehajtását, ezért indokolt megfelelő alkalmazásuk; kéri, hogy ezek a párbeszédek alkossák egy átfogó emberi jogi együttműködés részét a régióban; felszólít e tekintetben arra, hogy minden szinten – ideértve az állam- vagy kormányfőket – fel kell hívni a figyelmet és fel kell vetni az emberi jogi kérdéseket; sürgeti az EU-t, hogy az egyes konkrét eseteket koherens és nyilvános módon kezelje;

| 40. | az emberi jogok védelme, a demokratizálódási folyamat és a jogállamiság Türkmenisztánban, Üzbegisztánban, Tádzsikisztánban, Kazahsztánban és Kirgizisztánban való hatékony képviselete érdekében hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamatának jelentőségét; |
| --- | --- |

40.

az emberi jogok védelme, a demokratizálódási folyamat és a jogállamiság Türkmenisztánban, Üzbegisztánban, Tádzsikisztánban, Kazahsztánban és Kirgizisztánban való hatékony képviselete érdekében hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamatának jelentőségét;

| 41. | emlékezteti a közép-ázsiai kormányzatokat az EBESZ humán dimenziója keretében vállalt kötelezettségeire; |
| --- | --- |

41.

emlékezteti a közép-ázsiai kormányzatokat az EBESZ humán dimenziója keretében vállalt kötelezettségeire;

| 42. | üdvözli Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár által a régióban tett 2015. januári látogatása során elhangzott kijelentéseit, amelyekben felhívta a figyelmet arra, hogy egyre csökken a demokratikus mozgástér; |
| --- | --- |

42.

üdvözli Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár által a régióban tett 2015. januári látogatása során elhangzott kijelentéseit, amelyekben felhívta a figyelmet arra, hogy egyre csökken a demokratikus mozgástér;

| 43. | megjegyzi, hogy az EU és az USA fellépései Közép-Ázsiában gyakorlatilag nincsenek összehangolva; ösztönzi a gyakorlatiasabb együttműködési kapcsolatok kialakítását; meggyőződése, hogy a közös fellépés főleg az olyan területeken lehet hasznos, mint a humánbiztonság és az emberi jogok előmozdítása; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy az EU és az USA fellépései Közép-Ázsiában gyakorlatilag nincsenek összehangolva; ösztönzi a gyakorlatiasabb együttműködési kapcsolatok kialakítását; meggyőződése, hogy a közös fellépés főleg az olyan területeken lehet hasznos, mint a humánbiztonság és az emberi jogok előmozdítása;

A női jogok és a nemek közötti egyenlőség

| 44. | elismeri, hogy míg Üzbegisztán, Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán és Türkmenisztán egyedi kihívásokkal szembesül az emberi jogok területén történő előrelépés terén, a térség közös kihívásokkal küzd a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség kezelése és előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy míg Üzbegisztán, Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán és Türkmenisztán egyedi kihívásokkal szembesül az emberi jogok területén történő előrelépés terén, a térség közös kihívásokkal küzd a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség kezelése és előmozdítása tekintetében;

| 45. | megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy mind az öt közép-ázsiai ország ratifikálta a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt, kultúrájuk továbbra is patriarchális és férfiak uralta, és a férfiak és a nők között számos területen továbbra is jelentős egyenlőtlenségek állnak fenn, így például a felsőoktatáshoz, a munkaerőpiac egy részéhez, illetve a jogi védelemhez és a jogokhoz való hozzáférés terén, és Közép-Ázsia számos részén a nőkkel szembeni erőszak továbbra is elterjedt, és számos formában megjelenik, többek között családon belüli erőszak, menyasszonyrablás, emberkereskedelem, korai házasság és testi sértés formájában; felszólítja az öt országot, hogy teljes körűen hajtsák végre a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt; megismétli, hogy az uniós támogatásnak egyedi intézkedéseket kell magában foglalnia a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy mind az öt közép-ázsiai ország ratifikálta a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt, kultúrájuk továbbra is patriarchális és férfiak uralta, és a férfiak és a nők között számos területen továbbra is jelentős egyenlőtlenségek állnak fenn, így például a felsőoktatáshoz, a munkaerőpiac egy részéhez, illetve a jogi védelemhez és a jogokhoz való hozzáférés terén, és Közép-Ázsia számos részén a nőkkel szembeni erőszak továbbra is elterjedt, és számos formában megjelenik, többek között családon belüli erőszak, menyasszonyrablás, emberkereskedelem, korai házasság és testi sértés formájában; felszólítja az öt országot, hogy teljes körűen hajtsák végre a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt; megismétli, hogy az uniós támogatásnak egyedi intézkedéseket kell magában foglalnia a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében;

| 46. | megállapítja, hogy a nők teljes mértékű és alapvető szerepet játszanak a mezőgazdasági termelésben valamennyi közép-ázsiai országban, és a mezőgazdasági ágazatban foglalkoztatott nők átlagos aránya 58 % (25); felszólítja az összes közép-ázsiai országot, hogy ösztönözzék a nők foglalkoztatását és a nők vállalkozásait, különösen a vidéki térségekben; felszólít a gazdasági és szociális jogoknak, valamint a lányok és nők szerepvállalása erősítésének előmozdítására és nyomon követésére mint alapvető célkitűzésre az Uniónak a térséggel folytatott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy a nők teljes mértékű és alapvető szerepet játszanak a mezőgazdasági termelésben valamennyi közép-ázsiai országban, és a mezőgazdasági ágazatban foglalkoztatott nők átlagos aránya 58 % (25); felszólítja az összes közép-ázsiai országot, hogy ösztönözzék a nők foglalkoztatását és a nők vállalkozásait, különösen a vidéki térségekben; felszólít a gazdasági és szociális jogoknak, valamint a lányok és nők szerepvállalása erősítésének előmozdítására és nyomon követésére mint alapvető célkitűzésre az Uniónak a térséggel folytatott kapcsolataiban;

| 47. | elismeri az egyes közép-ázsiai országokban a nemek közötti egyenlőség javítására tett lépéseket, például a kirgizisztáni büntető törvénykönyv 154. és 155. cikkének módosításait, amelyek 2014. februárban léptek hatályba, és súlyosabb büntetést szabtak ki a széles körben elterjedt menyasszonyrablási szokások gyakorlásáért; megjegyzi azonban, hogy a nők jogainak védelme és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az egész térségben továbbra is kihívás marad; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közép-ázsiai országokat a nők jogai fejlesztésének terén a nemek közötti egyenlőség fejlesztésének és elérésének, valamint annak biztosítása érdekében, hogy mindenki – a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjait is beleértve – maradéktalanul élvezhesse emberi jogait; |
| --- | --- |

47.

elismeri az egyes közép-ázsiai országokban a nemek közötti egyenlőség javítására tett lépéseket, például a kirgizisztáni büntető törvénykönyv 154. és 155. cikkének módosításait, amelyek 2014. februárban léptek hatályba, és súlyosabb büntetést szabtak ki a széles körben elterjedt menyasszonyrablási szokások gyakorlásáért; megjegyzi azonban, hogy a nők jogainak védelme és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az egész térségben továbbra is kihívás marad; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közép-ázsiai országokat a nők jogai fejlesztésének terén a nemek közötti egyenlőség fejlesztésének és elérésének, valamint annak biztosítása érdekében, hogy mindenki – a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjait is beleértve – maradéktalanul élvezhesse emberi jogait;

| 48. | üdvözli Kazahsztán nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáját és annak 45 politikai, szociális és gazdasági intézkedését; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közép-ázsiai országokat a nők jogai fejlesztésének terén, valamint e stratégia hatékonyabb végrehajtására szólít fel; sajnálatosnak tartja a nők képviseletének hiányát a kazah nyilvános döntéshozatali testületekben, a politikai intézményekben jogilag kötelezően előírt 30 %-os kvóta ellenére; |
| --- | --- |

48.

üdvözli Kazahsztán nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáját és annak 45 politikai, szociális és gazdasági intézkedését; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közép-ázsiai országokat a nők jogai fejlesztésének terén, valamint e stratégia hatékonyabb végrehajtására szólít fel; sajnálatosnak tartja a nők képviseletének hiányát a kazah nyilvános döntéshozatali testületekben, a politikai intézményekben jogilag kötelezően előírt 30 %-os kvóta ellenére;

| 49. | kéri az EKSZ-t, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának felülvizsgálata keretében, valamint 2016–2020. évi prioritásaival összhangban dolgozzon ki a nők jogainak és életkörülményeinek előmozdítását célzó konkrét intézkedéseket tartalmazó, átfogó, a nemek közötti egyenlőségre irányuló cselekvési tervet; úgy véli, minden közép-ázsiai országot arra kell ösztönözni, hogy fogadjanak el olyan jogszabályokat, amelyek tiltják a nőkkel szembeni erőszak és hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját, beleértve a szexuális erőszakot, a testi sértést, a fiziológiai és a gazdasági visszaélést, amely – más elszigetelési taktikák mellett – megakadályozza, hogy dolgozzanak, hozzáférjenek bankszámlához, hitelkártyához vagy közlekedési lehetőségekhez; rámutat, hogy a pénzügyi biztonság az első számú előrejelzője annak, képes lesz-e a családon belüli erőszak áldozata a kiszabadulásra és a további visszaélések megakadályozására, vagy sem; felszólítja a közép-ázsiai országokat, hogy kezeljék a nőkkel szembeni erőszakot bűncselekményként, alaposan vizsgálják ki az összes bejelentett esetet, és hajtsanak végre intézkedéseket annak érdekében, hogy az áldozatok számára védelmet és támogatást nyújtsanak, biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a jogérvényesítés biztosítására szolgáló mechanizmusokat; megjegyzi, hogy a házasságközvetítő ágazat viszonylag nagy jelentőséggel bír Közép-Ázsiában, és kéri, hogy a régió országai fontolják meg e közvetítők szabályozását, hogy a lehető legjobban megvédhessék a kiszolgáltatott nőket a kizsákmányolástól; felhívja a közép-ázsiai országokat, hogy dolgozzanak ki az erőszakmentes élethez való jogról szóló oktatási programokat és figyelemfelkeltő kezdeményezéseket az egész társadalom, de főként a vallási vezetők körében arról az abszolút követelményről, hogy egy házasságkötési ceremóniához mindkét fél beleegyezésére szükség van; |
| --- | --- |

49.

kéri az EKSZ-t, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának felülvizsgálata keretében, valamint 2016–2020. évi prioritásaival összhangban dolgozzon ki a nők jogainak és életkörülményeinek előmozdítását célzó konkrét intézkedéseket tartalmazó, átfogó, a nemek közötti egyenlőségre irányuló cselekvési tervet; úgy véli, minden közép-ázsiai országot arra kell ösztönözni, hogy fogadjanak el olyan jogszabályokat, amelyek tiltják a nőkkel szembeni erőszak és hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját, beleértve a szexuális erőszakot, a testi sértést, a fiziológiai és a gazdasági visszaélést, amely – más elszigetelési taktikák mellett – megakadályozza, hogy dolgozzanak, hozzáférjenek bankszámlához, hitelkártyához vagy közlekedési lehetőségekhez; rámutat, hogy a pénzügyi biztonság az első számú előrejelzője annak, képes lesz-e a családon belüli erőszak áldozata a kiszabadulásra és a további visszaélések megakadályozására, vagy sem; felszólítja a közép-ázsiai országokat, hogy kezeljék a nőkkel szembeni erőszakot bűncselekményként, alaposan vizsgálják ki az összes bejelentett esetet, és hajtsanak végre intézkedéseket annak érdekében, hogy az áldozatok számára védelmet és támogatást nyújtsanak, biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a jogérvényesítés biztosítására szolgáló mechanizmusokat; megjegyzi, hogy a házasságközvetítő ágazat viszonylag nagy jelentőséggel bír Közép-Ázsiában, és kéri, hogy a régió országai fontolják meg e közvetítők szabályozását, hogy a lehető legjobban megvédhessék a kiszolgáltatott nőket a kizsákmányolástól; felhívja a közép-ázsiai országokat, hogy dolgozzanak ki az erőszakmentes élethez való jogról szóló oktatási programokat és figyelemfelkeltő kezdeményezéseket az egész társadalom, de főként a vallási vezetők körében arról az abszolút követelményről, hogy egy házasságkötési ceremóniához mindkét fél beleegyezésére szükség van;

| 50. | rámutat, hogy továbbra is szakadék áll fenn a jogszabályok és a valóság között, és hogy míg bizonyos országokban törvénykönyv biztosítja a javak egyenlő elosztásához való jogot, a férfi örökös javára történő hátrányos megkülönböztetés még mindig létezik; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Tádzsikisztánban a házasságok törvényes anyakönyvezésének hiányából fakadóan egy válást követően a nők rendkívül kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, az EBESZ kutatásai szerint válás esetén a nők 80 %-ától tagadnak meg vagyonjogokat és gyermektartást emiatt; |
| --- | --- |

50.

rámutat, hogy továbbra is szakadék áll fenn a jogszabályok és a valóság között, és hogy míg bizonyos országokban törvénykönyv biztosítja a javak egyenlő elosztásához való jogot, a férfi örökös javára történő hátrányos megkülönböztetés még mindig létezik; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Tádzsikisztánban a házasságok törvényes anyakönyvezésének hiányából fakadóan egy válást követően a nők rendkívül kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, az EBESZ kutatásai szerint válás esetén a nők 80 %-ától tagadnak meg vagyonjogokat és gyermektartást emiatt;

| 51. | felhívja az Uniót, hogy támogassa azon civil társadalmi szervezeteket, amelyek az emberi jogok védelmén és a nemek közötti egyenlőség előmozdításán fáradoznak a közép-európai országokban, emellett a nők szerepének erősítését szolgáló szinergiák kialakítása érdekében működjön tevékenyen együtt a férfiak és nők közötti egyenlőség területén fellépő nemzetközi szervezetekkel, köztük az ILO-val, az OECD-vel és az ENSZ-szel; |
| --- | --- |

51.

felhívja az Uniót, hogy támogassa azon civil társadalmi szervezeteket, amelyek az emberi jogok védelmén és a nemek közötti egyenlőség előmozdításán fáradoznak a közép-európai országokban, emellett a nők szerepének erősítését szolgáló szinergiák kialakítása érdekében működjön tevékenyen együtt a férfiak és nők közötti egyenlőség területén fellépő nemzetközi szervezetekkel, köztük az ILO-val, az OECD-vel és az ENSZ-szel;

| 52. | tudomásul veszi, hogy a miniszteri álláshelyeken a nők alig képviseltetik magukat, 2015-ben ezeken a posztokon Kirgizisztánban 15 %-os, míg Türkmenisztánban 5,7 %-os képviselettel rendelkeztek (26); ösztönzi a térség országait és felkéri a Bizottságot, hogy összpontosítsanak a nők döntéshozatalba, különösen a politikai területen történő bevonására is, és javasolja kvótarendszer bevezetését a nők részvételének – különösen tisztségek betöltésére való jelöltként – elősegítése céljából; |
| --- | --- |

52.

tudomásul veszi, hogy a miniszteri álláshelyeken a nők alig képviseltetik magukat, 2015-ben ezeken a posztokon Kirgizisztánban 15 %-os, míg Türkmenisztánban 5,7 %-os képviselettel rendelkeztek (26); ösztönzi a térség országait és felkéri a Bizottságot, hogy összpontosítsanak a nők döntéshozatalba, különösen a politikai területen történő bevonására is, és javasolja kvótarendszer bevezetését a nők részvételének – különösen tisztségek betöltésére való jelöltként – elősegítése céljából;

| 53. | kéri a közép-ázsiai országokat, hogy mozdítsák elő az információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférést annak érdekében, hogy biztosítsák a nők gazdasági növekedés tekintetében meglévő lehetőségeit a helyi és a globális gazdaságokban; |
| --- | --- |

53.

kéri a közép-ázsiai országokat, hogy mozdítsák elő az információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférést annak érdekében, hogy biztosítsák a nők gazdasági növekedés tekintetében meglévő lehetőségeit a helyi és a globális gazdaságokban;

| 54. | javasolja, hogy tájékoztassanak és képezzenek ki igazságügyi alkalmazottakat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó ügyekben, és rámutat annak szükségességére, hogy szankciókat alkalmazzanak a nemi erőszakot elkövetőkkel szemben; |
| --- | --- |

54.

javasolja, hogy tájékoztassanak és képezzenek ki igazságügyi alkalmazottakat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó ügyekben, és rámutat annak szükségességére, hogy szankciókat alkalmazzanak a nemi erőszakot elkövetőkkel szemben;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a nőkkel szembeni erőszakról és a nőkereskedelemről szóló képzéseket kell szervezni a bűnüldöző szervek tagjai, az ügyészek, valamint az igazságügyi alkalmazottak számára, továbbá pszichológiai és jogi támogatást nyújtó, az áldozatok számára elérhető központokat és menedékházakat kell létrehozni; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a nőkkel szembeni erőszakról és a nőkereskedelemről szóló képzéseket kell szervezni a bűnüldöző szervek tagjai, az ügyészek, valamint az igazságügyi alkalmazottak számára, továbbá pszichológiai és jogi támogatást nyújtó, az áldozatok számára elérhető központokat és menedékházakat kell létrehozni;

| 56. | kiemeli azon intézmények és testületek finanszírozásának fontosságát, amelyek feladata a nemek közötti egyenlőség politikájának végrehajtása, valamint a nők jogaival foglalkozó civil társadalmi szervezeteknek biztosított függetlenség és finanszírozás fontosságát; |
| --- | --- |

56.

kiemeli azon intézmények és testületek finanszírozásának fontosságát, amelyek feladata a nemek közötti egyenlőség politikájának végrehajtása, valamint a nők jogaival foglalkozó civil társadalmi szervezeteknek biztosított függetlenség és finanszírozás fontosságát;

Oktatás és ifjúságügy – az emberek közötti kapcsolatok

| 57. | hangsúlyozza, hogy az EU számára az oktatás az egyik olyan kulcsfontosságú terület, ahol megvalósíthatja hosszú távú fellépéseit Közép-Ázsiában; úgy véli, hogy az oktatás alapvető integrációs pillér és valamennyi közép-ázsiai ország számára a gazdasági és társadalmi fejlődés alapeleme; támogatja a Közép-ázsiai Oktatási Platform intézményi és oktatási programokon keresztül végzett munkáját, beleértve a szemináriumokon (például 2014-ben Biskekben) biztosított technikai támogatást és párbeszédet; üdvözli e tekintetben Lettországnak az oktatással foglalkozó 1. EU–Közép-Ázsia közötti miniszteri találkozó megszervezésére irányuló kezdeményezését, valamint Lettország és Lengyelország regionális oktatási program vezetésére tett kötelezettségvállalását, a tagállamok ezzel kapcsolatos, kiábrándítóan hosszan tartó vonakodását követően; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá a lett elnökség során 2015 első felében megfogalmazott vonatkozó célok megvalósításához; úgy véli, az inkluzív és minőségi oktatásba való beruházás a legjobb módja annak, hogy fokozatosan javítsák a társadalmi-gazdasági helyzetet a régióban; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az EU számára az oktatás az egyik olyan kulcsfontosságú terület, ahol megvalósíthatja hosszú távú fellépéseit Közép-Ázsiában; úgy véli, hogy az oktatás alapvető integrációs pillér és valamennyi közép-ázsiai ország számára a gazdasági és társadalmi fejlődés alapeleme; támogatja a Közép-ázsiai Oktatási Platform intézményi és oktatási programokon keresztül végzett munkáját, beleértve a szemináriumokon (például 2014-ben Biskekben) biztosított technikai támogatást és párbeszédet; üdvözli e tekintetben Lettországnak az oktatással foglalkozó 1. EU–Közép-Ázsia közötti miniszteri találkozó megszervezésére irányuló kezdeményezését, valamint Lettország és Lengyelország regionális oktatási program vezetésére tett kötelezettségvállalását, a tagállamok ezzel kapcsolatos, kiábrándítóan hosszan tartó vonakodását követően; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá a lett elnökség során 2015 első felében megfogalmazott vonatkozó célok megvalósításához; úgy véli, az inkluzív és minőségi oktatásba való beruházás a legjobb módja annak, hogy fokozatosan javítsák a társadalmi-gazdasági helyzetet a régióban;

| 58. | ösztönzi a Bizottságot, hogy kezelje az EU–Közép-Ázsia oktatási platform beazonosított hiányosságait, többek között a hátrányos helyzetű csoportok oktatáshoz való tisztességes hozzáférését, az „agyelszívással” összefüggő problémákat, a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok, többek között a lányok, a fogyatékossággal élő gyermekek és a kisebbségekhez tartozó gyermekek képzését; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi a Bizottságot, hogy kezelje az EU–Közép-Ázsia oktatási platform beazonosított hiányosságait, többek között a hátrányos helyzetű csoportok oktatáshoz való tisztességes hozzáférését, az „agyelszívással” összefüggő problémákat, a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok, többek között a lányok, a fogyatékossággal élő gyermekek és a kisebbségekhez tartozó gyermekek képzését;

| 59. | sürgeti az EU-t, hogy fordítson több figyelmet a fiatalok minőségi oktatásának előmozdítására Közép-Ázsia országaiban, tekintettel annak kedvező hatásaira a társadalmi befogadás, társadalmi kohézió és stabilitás, valamint a fenntartható demokratikus társadalmak kiépítése vonatkozásában, illetve mint a régió fiataljai radikalizálódásának és erőszakos szélsőségességének legjobb megelőzési módja; tekintse ezt prioritásnak a fiatalkorúak 25–35 %-át kitevő legfeljebb 14 éves fiatalokból álló demográfiai hullám által jelentett kihívás miatt; kéri, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a kultúrák közötti megbékélést és a fejlődést célzó határokon átnyúló projektekre a Fergana-völgyben; |
| --- | --- |

59.

sürgeti az EU-t, hogy fordítson több figyelmet a fiatalok minőségi oktatásának előmozdítására Közép-Ázsia országaiban, tekintettel annak kedvező hatásaira a társadalmi befogadás, társadalmi kohézió és stabilitás, valamint a fenntartható demokratikus társadalmak kiépítése vonatkozásában, illetve mint a régió fiataljai radikalizálódásának és erőszakos szélsőségességének legjobb megelőzési módja; tekintse ezt prioritásnak a fiatalkorúak 25–35 %-át kitevő legfeljebb 14 éves fiatalokból álló demográfiai hullám által jelentett kihívás miatt; kéri, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a kultúrák közötti megbékélést és a fejlődést célzó határokon átnyúló projektekre a Fergana-völgyben;

| 60. | üdvözli, hogy nőtt az alap- és középfokú oktatásban részt vevők száma, rámutatva, hogy tovább kell haladni ezen az úton; üdvözli, hogy az alap- és középfokú tanulmányaikat befejező nők és férfiak száma közel azonos; hangsúlyozza a nők szakképzésben és felsőoktatásban való részvételének fontosságát, különösen Üzbegisztánban és Tádzsikisztánban, ahol még igen jelentős eltérés tapasztalható a felsőfokú tanulmányokat folytató nők és férfiak száma között; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy nőtt az alap- és középfokú oktatásban részt vevők száma, rámutatva, hogy tovább kell haladni ezen az úton; üdvözli, hogy az alap- és középfokú tanulmányaikat befejező nők és férfiak száma közel azonos; hangsúlyozza a nők szakképzésben és felsőoktatásban való részvételének fontosságát, különösen Üzbegisztánban és Tádzsikisztánban, ahol még igen jelentős eltérés tapasztalható a felsőfokú tanulmányokat folytató nők és férfiak száma között;

| 61. | kiemeli annak fontosságát, hogy a nők szakmai képzéseken és egyetemi oktatásban részesülhessenek, beleértve a tudomány és a technológia területén való nagyobb felvételi arányt is, és sürgeti az EUKK-ot, hogy támogassa az e téren nyújtott ösztönzőket; úgy véli, hogy az Uniónak fokoznia kell fellépéseit e téren, például tanároknak szóló képzések szervezésével és oktatási anyagok biztosításával; felszólít további lépések megtételére az állami oktatási ágazat korszerűsítése, a nemzetközi cserekapcsolatok támogatása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nők a férfiakkal egyenlő feltételek mellett vehessenek részt az oktatásban; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzési programokat kell kidolgozni az oktatási szakemberek számára; |
| --- | --- |

61.

kiemeli annak fontosságát, hogy a nők szakmai képzéseken és egyetemi oktatásban részesülhessenek, beleértve a tudomány és a technológia területén való nagyobb felvételi arányt is, és sürgeti az EUKK-ot, hogy támogassa az e téren nyújtott ösztönzőket; úgy véli, hogy az Uniónak fokoznia kell fellépéseit e téren, például tanároknak szóló képzések szervezésével és oktatási anyagok biztosításával; felszólít további lépések megtételére az állami oktatási ágazat korszerűsítése, a nemzetközi cserekapcsolatok támogatása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nők a férfiakkal egyenlő feltételek mellett vehessenek részt az oktatásban; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzési programokat kell kidolgozni az oktatási szakemberek számára;

| 62. | úgy véli, hogy az EU által a régióban betöltött kedvező szerepet tovább kell fejleszteni az oktatás és az emberek közötti kapcsolatok révén; emlékeztet az EU nemzetközi csereprogramjainak – többek között az Erasmus+, az Erasmus Mundus és az Erasmus Tempus – jelentőségére az EU és Közép-Ázsia kultúrák közötti pozitív mobilitásának és párbeszédének elősegítésében és a programokban részt vevő tanulók önrendelkezési lehetőségeinek előmozdításában, így közelítve egymáshoz a két kultúrát; üdvözli, hogy az EU 115 millió EUR-s költségvetést biztosított a régióban folyó Erasmus+ oktatási együttműködési program számára; felhívja valamennyi uniós szintű érdekelt felet és a tagállamokat, hogy értékeljék és erősítsék meg az EU és a közép-ázsiai régió közötti tanulmányi és ösztöndíj programok és a fiatal szakemberek cseréjének meglévő mechanizmusait, különösen a műszaki és alkalmazott tudományok területén; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy az EU által a régióban betöltött kedvező szerepet tovább kell fejleszteni az oktatás és az emberek közötti kapcsolatok révén; emlékeztet az EU nemzetközi csereprogramjainak – többek között az Erasmus+, az Erasmus Mundus és az Erasmus Tempus – jelentőségére az EU és Közép-Ázsia kultúrák közötti pozitív mobilitásának és párbeszédének elősegítésében és a programokban részt vevő tanulók önrendelkezési lehetőségeinek előmozdításában, így közelítve egymáshoz a két kultúrát; üdvözli, hogy az EU 115 millió EUR-s költségvetést biztosított a régióban folyó Erasmus+ oktatási együttműködési program számára; felhívja valamennyi uniós szintű érdekelt felet és a tagállamokat, hogy értékeljék és erősítsék meg az EU és a közép-ázsiai régió közötti tanulmányi és ösztöndíj programok és a fiatal szakemberek cseréjének meglévő mechanizmusait, különösen a műszaki és alkalmazott tudományok területén;

| 63. | üdvözli, hogy mind az öt közép-ázsiai ország szorosan követi a bolognai folyamatot, ami számos nemzeti reformot eredményezett az utóbbi években; |
| --- | --- |

63.

üdvözli, hogy mind az öt közép-ázsiai ország szorosan követi a bolognai folyamatot, ami számos nemzeti reformot eredményezett az utóbbi években;

| 64. | felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a közép-ázsiai tudósok, intézetek és vállalkozások részvételét a Horizont 2020 program keretében finanszírozott, együttműködésen alapuló kutatási és innovációs projektekben; |
| --- | --- |

64.

felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a közép-ázsiai tudósok, intézetek és vállalkozások részvételét a Horizont 2020 program keretében finanszírozott, együttműködésen alapuló kutatási és innovációs projektekben;

Gazdasági integráció, kereskedelem és a fenntartható fejlődés

| 65. | megjegyzi, hogy a régiónak az ókori történelemből – ez többek között a Selyemút, a török törzsek általi gyarmatosítás és az iszlám befogadása – eredő közös jellemzői vannak; megjegyzi, hogy a régió öt országa továbbá eltérő fejlettségi szintet ért el: Kazahsztán kezd a régió kulcsfontosságú szereplőjévé válni, és az ország együttműködése az EU-val biztosan halad; Kirgizisztán és Tádzsikisztán sokkal szegényebb, ám viszonylag nyitott ország, ahol némi civil társadalmi részvétel is megfigyelhető; az Unió kapcsolatai erősödnek Üzbegisztánnal is; Türkmenisztán azonban továbbra is a régió legzártabb országa, ahol gyakorlatilag nincsen valódi független civil társadalom; |
| --- | --- |

65.

megjegyzi, hogy a régiónak az ókori történelemből – ez többek között a Selyemút, a török törzsek általi gyarmatosítás és az iszlám befogadása – eredő közös jellemzői vannak; megjegyzi, hogy a régió öt országa továbbá eltérő fejlettségi szintet ért el: Kazahsztán kezd a régió kulcsfontosságú szereplőjévé válni, és az ország együttműködése az EU-val biztosan halad; Kirgizisztán és Tádzsikisztán sokkal szegényebb, ám viszonylag nyitott ország, ahol némi civil társadalmi részvétel is megfigyelhető; az Unió kapcsolatai erősödnek Üzbegisztánnal is; Türkmenisztán azonban továbbra is a régió legzártabb országa, ahol gyakorlatilag nincsen valódi független civil társadalom;

| 66. | rámutat, hogy a régióban jelentős eltérések is vannak, nem utolsósorban a természeti erőforrások, például a fosszilis tüzelőanyagok és a szántóföldek rendelkezésre állásának tekintetében, továbbá – részben ennek következtében – az országok humán és gazdasági fejlettségi szintjében is; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni egyrészről a régión belüli kulturális különbségeket, másrészről az országok közötti kölcsönös függőséget; |
| --- | --- |

66.

rámutat, hogy a régióban jelentős eltérések is vannak, nem utolsósorban a természeti erőforrások, például a fosszilis tüzelőanyagok és a szántóföldek rendelkezésre állásának tekintetében, továbbá – részben ennek következtében – az országok humán és gazdasági fejlettségi szintjében is; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni egyrészről a régión belüli kulturális különbségeket, másrészről az országok közötti kölcsönös függőséget;

| 67. | elismeri az EU és Közép-Ázsia közötti gazdasági együttműködés új impulzusának lehetséges kedvező hatását a régió modernizálására és demokratizálódására; |
| --- | --- |

67.

elismeri az EU és Közép-Ázsia közötti gazdasági együttműködés új impulzusának lehetséges kedvező hatását a régió modernizálására és demokratizálódására;

| 68. | úgy véli, hogy a régió gazdasági diverzifikációja hozzáadott értéket teremt a regionális fejlődés, a stabilitás és a biztonság tekintetében, figyelembe véve a szociális, gazdasági és környezeti egyensúlyt; alapvetőnek tartja a fenntartható belföldi közlekedés és az energetikai infrastruktúra korszerűsítését és fejlesztését, különösen a vidéki területeken, a nagy sebességű internethez való hozzáférés javítását, valamint az interregionális összeköttetések fejlesztésének elősegítését; úgy véli, hogy a környezet helyreállítása és a fenntartható fejlődés a régió fejlődése szempontjából egyforma prioritást élveznek, és mindkettő előmozdításában hangsúlyozza a kereskedelem fontosságát; támogatja az erőforrás-gazdálkodás fejlesztését célzó uniós támogatások növelését a közép-ázsiai országokban, és ösztönzi a határon átnyúló, egymás közötti együttműködést; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a régió gazdasági diverzifikációja hozzáadott értéket teremt a regionális fejlődés, a stabilitás és a biztonság tekintetében, figyelembe véve a szociális, gazdasági és környezeti egyensúlyt; alapvetőnek tartja a fenntartható belföldi közlekedés és az energetikai infrastruktúra korszerűsítését és fejlesztését, különösen a vidéki területeken, a nagy sebességű internethez való hozzáférés javítását, valamint az interregionális összeköttetések fejlesztésének elősegítését; úgy véli, hogy a környezet helyreállítása és a fenntartható fejlődés a régió fejlődése szempontjából egyforma prioritást élveznek, és mindkettő előmozdításában hangsúlyozza a kereskedelem fontosságát; támogatja az erőforrás-gazdálkodás fejlesztését célzó uniós támogatások növelését a közép-ázsiai országokban, és ösztönzi a határon átnyúló, egymás közötti együttműködést;

| 69. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közép-ázsiai országokban az elakadt, egyenlőtlen társadalmi-gazdasági fejlődés, az állami átláthatóság hiánya és a következetes korrupció, a rossz kormányzás és a gyenge intézményi keret, a jogállamiság tiszteletben tartásának hiánya, valamint a civil társadalom alacsony részvétele ösztönzi a klientúrarendszert és súlyosbítja a korrupció problémáját és az állam elégtelen hatékonyságát; |
| --- | --- |

69.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közép-ázsiai országokban az elakadt, egyenlőtlen társadalmi-gazdasági fejlődés, az állami átláthatóság hiánya és a következetes korrupció, a rossz kormányzás és a gyenge intézményi keret, a jogállamiság tiszteletben tartásának hiánya, valamint a civil társadalom alacsony részvétele ösztönzi a klientúrarendszert és súlyosbítja a korrupció problémáját és az állam elégtelen hatékonyságát;

| 70. | kiemeli az EU és Közép-Ázsia közötti kereskedelmi kapcsolatok növekvő jelentőségét, amit az is mutat, hogy az EU jelenleg az elsőszámú kereskedelmi partner a régióban; hangsúlyozza, hogy az EU-nak tovább kell fokoznia kereskedelmi és beruházási kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal; rámutat e tekintetben, hogy a közép-ázsiai országoknak növelniük kell erőfeszítéseiket a korrupció visszaszorítása és a stabil környezet kialakulásának elősegítése terén a külföldi beruházások odavonzása érdekében; |
| --- | --- |

70.

kiemeli az EU és Közép-Ázsia közötti kereskedelmi kapcsolatok növekvő jelentőségét, amit az is mutat, hogy az EU jelenleg az elsőszámú kereskedelmi partner a régióban; hangsúlyozza, hogy az EU-nak tovább kell fokoznia kereskedelmi és beruházási kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal; rámutat e tekintetben, hogy a közép-ázsiai országoknak növelniük kell erőfeszítéseiket a korrupció visszaszorítása és a stabil környezet kialakulásának elősegítése terén a külföldi beruházások odavonzása érdekében;

| 71. | azon a véleményen van, hogy a közép-ázsiai országokkal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat a jogállamisággal, a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal együtt kell fejleszteni, és semmiképpen sem azok kárára; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az emberi jogok másik szerződő fél által történő megsértése esetén alkalmazni kell az EU-val kötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő vonatkozó záradékban meghatározott intézkedéseket; |
| --- | --- |

71.

azon a véleményen van, hogy a közép-ázsiai országokkal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat a jogállamisággal, a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal együtt kell fejleszteni, és semmiképpen sem azok kárára; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az emberi jogok másik szerződő fél által történő megsértése esetén alkalmazni kell az EU-val kötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő vonatkozó záradékban meghatározott intézkedéseket;

| 72. | rámutat, hogy az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés a stratégia kulcsfontosságú prioritásai közé tartozik; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közép-ázsiai országok előmozdítsák a szegénység csökkentésére és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló aktív politikákat; megjegyzi, hogy az orosz és a kínai gazdaság lassulása, valamint az állandó geopolitikai feszültségek és az ukrajnai konfliktus erős negatív hatással van a régióra; kiemeli e tekintetben, hogy a csökkenő nyersanyagárak, a rubel leértékelődése, az Oroszországban dolgozó migráns munkavállalók – akik közül most sokan munkanélküliként térnek haza – által hazaküldött pénzösszegek csökkenése következtében romló gazdasági tendenciák súlyos társadalmi-gazdasági kihívást jelentenek a régió számára; megjegyzi, hogy mindezek tükrében a régió növekedési rátája 2014 után várhatóan a megelőző évtized növekedési átlagának csak mintegy felét éri el; |
| --- | --- |

72.

rámutat, hogy az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés a stratégia kulcsfontosságú prioritásai közé tartozik; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közép-ázsiai országok előmozdítsák a szegénység csökkentésére és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló aktív politikákat; megjegyzi, hogy az orosz és a kínai gazdaság lassulása, valamint az állandó geopolitikai feszültségek és az ukrajnai konfliktus erős negatív hatással van a régióra; kiemeli e tekintetben, hogy a csökkenő nyersanyagárak, a rubel leértékelődése, az Oroszországban dolgozó migráns munkavállalók – akik közül most sokan munkanélküliként térnek haza – által hazaküldött pénzösszegek csökkenése következtében romló gazdasági tendenciák súlyos társadalmi-gazdasági kihívást jelentenek a régió számára; megjegyzi, hogy mindezek tükrében a régió növekedési rátája 2014 után várhatóan a megelőző évtized növekedési átlagának csak mintegy felét éri el;

| 73. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan programokat, amelyek elősegítik a külföldről hazatérők társadalmi reintegrációját és foglalkoztatását, valamint a migrációval és a mobilitással foglalkozó fokozottabb párbeszédet; |
| --- | --- |

73.

sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan programokat, amelyek elősegítik a külföldről hazatérők társadalmi reintegrációját és foglalkoztatását, valamint a migrációval és a mobilitással foglalkozó fokozottabb párbeszédet;

| 74. | hangsúlyozza, hogy olyan Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára van szükség, amely nem geostratégiai érdekeken alapul, hanem egy részvételen alapuló, demokratikus társadalom létrehozását célozza, amelyben szabadon szerveződhetnek a szakszervezetek, tevékeny a civil társadalom, és amely elősegíti a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását, különösen a vidéki területeken; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy olyan Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára van szükség, amely nem geostratégiai érdekeken alapul, hanem egy részvételen alapuló, demokratikus társadalom létrehozását célozza, amelyben szabadon szerveződhetnek a szakszervezetek, tevékeny a civil társadalom, és amely elősegíti a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását, különösen a vidéki területeken;

| 75. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt évtizedekben lezajlott gyors gazdasági növekedés ellenére a régió nagyarányú szegénységgel, jelentős jövedelmi egyenlőtlenségekkel és a várható élettartam csökkenésével küzd, különösen a lakosság 80–90 %-ának otthont adó vidéki területeken; hangsúlyozza, hogy a gazdasági átmenet idején a privatizációs folyamat nagymértékű elmaradást okozott a hegyvidéki régiókban; hangsúlyozza, hogy e régiókban a nők különösen érintettek, mivel sok férfi munkát keresve a városokba költözik, a gazdálkodás és a családi kötelezettségek teljes terhét a nőkre hagyva; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt évtizedekben lezajlott gyors gazdasági növekedés ellenére a régió nagyarányú szegénységgel, jelentős jövedelmi egyenlőtlenségekkel és a várható élettartam csökkenésével küzd, különösen a lakosság 80–90 %-ának otthont adó vidéki területeken; hangsúlyozza, hogy a gazdasági átmenet idején a privatizációs folyamat nagymértékű elmaradást okozott a hegyvidéki régiókban; hangsúlyozza, hogy e régiókban a nők különösen érintettek, mivel sok férfi munkát keresve a városokba költözik, a gazdálkodás és a családi kötelezettségek teljes terhét a nőkre hagyva;

| 76. | kiemeli annak fontosságát, hogy a stratégiát összhangba hozzák a globális kötelezettségvállalásokkal, kiváltképp a 2015. szeptember 25-én az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel; |
| --- | --- |

76.

kiemeli annak fontosságát, hogy a stratégiát összhangba hozzák a globális kötelezettségvállalásokkal, kiváltképp a 2015. szeptember 25-én az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel;

| 77. | ösztönzi a fenntartható fejlesztési célok általános érvényesítését az EU ezen régióra vonatkozó fejlesztési menetrendjében; ismételten hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési célok beillesztése átfogóbb fenntartható fejlődést fog eredményezni a közép-ázsiai régióban; |
| --- | --- |

77.

ösztönzi a fenntartható fejlesztési célok általános érvényesítését az EU ezen régióra vonatkozó fejlesztési menetrendjében; ismételten hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési célok beillesztése átfogóbb fenntartható fejlődést fog eredményezni a közép-ázsiai régióban;

| 78. | hangsúlyozza, hogy az Unió részéről meg kell ragadni az alkalmat a fejlesztési együttműködésre az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása és a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében, a régió valamennyi országában a kereskedelem és a beruházások volumenének növelése, valamint a szociális partnerek a civil társadalom szereplőiként betöltött szerepének és tevékenységeinek megerősítése céljából; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy az Unió részéről meg kell ragadni az alkalmat a fejlesztési együttműködésre az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása és a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében, a régió valamennyi országában a kereskedelem és a beruházások volumenének növelése, valamint a szociális partnerek a civil társadalom szereplőiként betöltött szerepének és tevékenységeinek megerősítése céljából;

| 79. | úgy véli, hogy fejlesztési támogatást csak azokban az országokban szabad kifizetni, ahol valódi elköteleződés van a szegénység csökkentésére, valamint az egyenlő és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődésre és az emberi jogok tiszteletben tartására, továbbá hogy ezeknek az országoknak bizonyítaniuk kell korrupcióellenes politikáik hatékonyságát, és lehetővé kell tenniük, hogy az EU nyomon kövesse a vonatkozó erőfeszítések végrehajtást; megkérdőjelezi e tekintetben a Türkmenisztánnak, valamint Üzbegisztánnak nyújtott támogatás indokoltságát és költséghatékonyságát; kéri, hogy javulás esetén vizsgálják felül a politikát; arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt, hogy mozdítsa elő az e téren való előrehaladást; sajnálatát fejezi, hogy a korrupció magas szintje és a hatékonyságot nélkülöző bürokrácia miatt a támogatások befogadására irányuló képesség nagyon alacsony és a kedvező hatások nagyon korlátozottak; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy fejlesztési támogatást csak azokban az országokban szabad kifizetni, ahol valódi elköteleződés van a szegénység csökkentésére, valamint az egyenlő és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődésre és az emberi jogok tiszteletben tartására, továbbá hogy ezeknek az országoknak bizonyítaniuk kell korrupcióellenes politikáik hatékonyságát, és lehetővé kell tenniük, hogy az EU nyomon kövesse a vonatkozó erőfeszítések végrehajtást; megkérdőjelezi e tekintetben a Türkmenisztánnak, valamint Üzbegisztánnak nyújtott támogatás indokoltságát és költséghatékonyságát; kéri, hogy javulás esetén vizsgálják felül a politikát; arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt, hogy mozdítsa elő az e téren való előrehaladást; sajnálatát fejezi, hogy a korrupció magas szintje és a hatékonyságot nélkülöző bürokrácia miatt a támogatások befogadására irányuló képesség nagyon alacsony és a kedvező hatások nagyon korlátozottak;

| 80. | megjegyzi, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot szándékosan leválasztották a Közép-Ázsiára irányuló 2014-ben elfogadott Fejlesztési Együttműködési Eszköz 2014–2020 közötti programozási műveletéről, hogy elkerüljék a zavart és az átfedéseket, miközben megőrzik az EU régiós fellépésének egységességét; |
| --- | --- |

80.

megjegyzi, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot szándékosan leválasztották a Közép-Ázsiára irányuló 2014-ben elfogadott Fejlesztési Együttműködési Eszköz 2014–2020 közötti programozási műveletéről, hogy elkerüljék a zavart és az átfedéseket, miközben megőrzik az EU régiós fellépésének egységességét;

| 81. | sürgeti, hogy a fejlesztési támogatásokat a vidékfejlesztésre és a fenntartható gazdálkodásra összpontosítsák, különösen a monokultúráktól, például a gyapottermesztéstől való függetlenítésre; |
| --- | --- |

81.

sürgeti, hogy a fejlesztési támogatásokat a vidékfejlesztésre és a fenntartható gazdálkodásra összpontosítsák, különösen a monokultúráktól, például a gyapottermesztéstől való függetlenítésre;

| 82. | felhívja az EU-t, hogy kövesse nyomon Közép-Ázsia országaiban a közszféra reformjához általa nyújtott technikai és pénzügyi segítségnyújtás hatékonyságát; |
| --- | --- |

82.

felhívja az EU-t, hogy kövesse nyomon Közép-Ázsia országaiban a közszféra reformjához általa nyújtott technikai és pénzügyi segítségnyújtás hatékonyságát;

| 83. | felszólít az uniós fejlesztési politikáknak a térségben folytatott tagállami tevékenységekkel történő összehangolására; szoros fejlesztési politikai együttműködésre szólít fel az Egyesült Államokkal a fenntartható fejlesztési partnerségünk keretén belül; felszólít a közép-ázsiai régió fejlesztésében a Kínával és Oroszországgal történő együttműködésre is; |
| --- | --- |

83.

felszólít az uniós fejlesztési politikáknak a térségben folytatott tagállami tevékenységekkel történő összehangolására; szoros fejlesztési politikai együttműködésre szólít fel az Egyesült Államokkal a fenntartható fejlesztési partnerségünk keretén belül; felszólít a közép-ázsiai régió fejlesztésében a Kínával és Oroszországgal történő együttműködésre is;

| 84. | figyelembe veszi Kína meghatározó szerepét a régióban és külső kereskedelmi partnerből regionális gazdasági kormányzási közvetítővé alakuló funkcióját, ideértve a közösségi célú termékek regionális biztosítását; |
| --- | --- |

84.

figyelembe veszi Kína meghatározó szerepét a régióban és külső kereskedelmi partnerből regionális gazdasági kormányzási közvetítővé alakuló funkcióját, ideértve a közösségi célú termékek regionális biztosítását;

| 85. | meggyőződése, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és Kína „egy övezet, egy út” kezdeményezése közötti szinergiák fontos eszközei lesznek a régió gazdasági és társadalmi fejlődése megvalósításának; |
| --- | --- |

85.

meggyőződése, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és Kína „egy övezet, egy út” kezdeményezése közötti szinergiák fontos eszközei lesznek a régió gazdasági és társadalmi fejlődése megvalósításának;

| 86. | tudomásul veszi ugyanakkor, hogy két ország, nevezetesen Kazahsztán és Kirgizisztán, csatlakozott az Oroszország által kezdeményezett új Eurázsiai Gazdasági Unióhoz; |
| --- | --- |

86.

tudomásul veszi ugyanakkor, hogy két ország, nevezetesen Kazahsztán és Kirgizisztán, csatlakozott az Oroszország által kezdeményezett új Eurázsiai Gazdasági Unióhoz;

| 87. | kéri, hogy az Unió szorosan működjön együtt az ENSZ-alapokkal és -ügynökségekkel, valamint a Világbankkal; |
| --- | --- |

87.

kéri, hogy az Unió szorosan működjön együtt az ENSZ-alapokkal és -ügynökségekkel, valamint a Világbankkal;

| 88. | tudomásul veszi a Kirgizisztánnak és Tádzsikisztánnak nyújtott ágazati költségvetési támogatás folytatását, és felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy szilárd és tárgyilagosan ellenőrizhető feltételeket határozzon meg és alkalmazzon valamennyi folytatódó költségvetéstámogatási program esetében; hangsúlyozza azonban, hogy ehhez szigorúbb feltételeknek, többek között erőteljes reformmenetrendnek és hatékony korrupcióellenes intézkedéseknek kell társulnia; rámutat, hogy az uniós költségvetés-támogatás nem használható az alapvető közszolgáltatások (alap- és középfokú oktatás, egészségügyi alapellátás, alapinfrastruktúra) közvetlen finanszírozására, ami a hatóságok elsődleges felelőssége; úgy véli, hogy az uniós támogatást sokkal inkább a hatóságok ezzel kapcsolatos teljesítményéhez kell kötni, és az uniós támogatásnak ösztönöznie kell a fejlett közszolgáltatások – többek között a kutatás, az innováció, az egyetemi oktatás, az innovatív infrastruktúrák – fejlesztését; |
| --- | --- |

88.

tudomásul veszi a Kirgizisztánnak és Tádzsikisztánnak nyújtott ágazati költségvetési támogatás folytatását, és felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy szilárd és tárgyilagosan ellenőrizhető feltételeket határozzon meg és alkalmazzon valamennyi folytatódó költségvetéstámogatási program esetében; hangsúlyozza azonban, hogy ehhez szigorúbb feltételeknek, többek között erőteljes reformmenetrendnek és hatékony korrupcióellenes intézkedéseknek kell társulnia; rámutat, hogy az uniós költségvetés-támogatás nem használható az alapvető közszolgáltatások (alap- és középfokú oktatás, egészségügyi alapellátás, alapinfrastruktúra) közvetlen finanszírozására, ami a hatóságok elsődleges felelőssége; úgy véli, hogy az uniós támogatást sokkal inkább a hatóságok ezzel kapcsolatos teljesítményéhez kell kötni, és az uniós támogatásnak ösztönöznie kell a fejlett közszolgáltatások – többek között a kutatás, az innováció, az egyetemi oktatás, az innovatív infrastruktúrák – fejlesztését;

| 89. | üdvözli a makroszintű pénzügyi támogatás növelését, és kéri, hogy ezt az eszközt szigorú költség-haszon kritériumoknak megfelelően, részletes és a továbbgyűrűző hatásokra összpontosító hatásvizsgálat alapján alkalmazzák; a stratégia által elért eredményekről szóló jelentés kiemelt pontjait figyelembe véve hangsúlyozza, hogy az erőteljesebb hatás és a jobb eredmények elérése érdekében a tagállamokat be kell vonni az uniós támogatás végrehajtásába; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a makroszintű pénzügyi támogatás növelését, és kéri, hogy ezt az eszközt szigorú költség-haszon kritériumoknak megfelelően, részletes és a továbbgyűrűző hatásokra összpontosító hatásvizsgálat alapján alkalmazzák; a stratégia által elért eredményekről szóló jelentés kiemelt pontjait figyelembe véve hangsúlyozza, hogy az erőteljesebb hatás és a jobb eredmények elérése érdekében a tagállamokat be kell vonni az uniós támogatás végrehajtásába;

| 90. | üdvözli Kirgizisztán általános vámkedvezmény-rendszer (GSP+) alkalmazására irányuló kérelmét, és reméli, hogy Tadzsikisztán és Üzbegisztán is követi e példát; |
| --- | --- |

90.

üdvözli Kirgizisztán általános vámkedvezmény-rendszer (GSP+) alkalmazására irányuló kérelmét, és reméli, hogy Tadzsikisztán és Üzbegisztán is követi e példát;

| 91. | úgy véli fontos, hogy valamennyi közép-ázsiai ország tiszteletben tartsa a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályait és csatlakozzon a WTO-hoz; |
| --- | --- |

91.

úgy véli fontos, hogy valamennyi közép-ázsiai ország tiszteletben tartsa a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályait és csatlakozzon a WTO-hoz;

| 92. | az OECD megállapításai nyomán elismeri a közvetlen külföldi befektetés (kkb) és a kis- és középvállalkozások közötti üzleti kapcsolati program kiemelt jelentőségét mint a befektetések diverzifikálására és átgyűrűző hatásának maximalizálására szolgáló eszközt, lehetővé téve a közép-ázsiai országok számára a kkb hazai gazdaságaikkal való szorosabb összekapcsolását, megerősítve ezáltal versenyképességüket, és egyúttal lehetőséget biztosítva számukra a nemzetközi piacokhoz, valamint a finanszírozáshoz, a technológiához és irányítási készségekhez való hozzáférésre; e tekintetben felhívja a közép-ázsiai államok kormányait, hogy indítsák el ezeket a programokat, valamint növeljék az érdekelt felek részvételét a már meglévő üzleti kapcsolati programokban; rámutat, hogy annak érdekében, hogy a helyi termelés megfeleljen a nemzetközi minőségi szabványoknak, olyan kiegészítő intézkedéseket kell életbe léptetni, mint a képzési programok nyújtása, amelyek segítik a kkv-kat alkalmazottaik készségfejlesztésében vagy a nemzetközileg elismert minőségi normák teljesítésében; |
| --- | --- |

92.

az OECD megállapításai nyomán elismeri a közvetlen külföldi befektetés (kkb) és a kis- és középvállalkozások közötti üzleti kapcsolati program kiemelt jelentőségét mint a befektetések diverzifikálására és átgyűrűző hatásának maximalizálására szolgáló eszközt, lehetővé téve a közép-ázsiai országok számára a kkb hazai gazdaságaikkal való szorosabb összekapcsolását, megerősítve ezáltal versenyképességüket, és egyúttal lehetőséget biztosítva számukra a nemzetközi piacokhoz, valamint a finanszírozáshoz, a technológiához és irányítási készségekhez való hozzáférésre; e tekintetben felhívja a közép-ázsiai államok kormányait, hogy indítsák el ezeket a programokat, valamint növeljék az érdekelt felek részvételét a már meglévő üzleti kapcsolati programokban; rámutat, hogy annak érdekében, hogy a helyi termelés megfeleljen a nemzetközi minőségi szabványoknak, olyan kiegészítő intézkedéseket kell életbe léptetni, mint a képzési programok nyújtása, amelyek segítik a kkv-kat alkalmazottaik készségfejlesztésében vagy a nemzetközileg elismert minőségi normák teljesítésében;

| 93. | hangsúlyozza, hogy a régió fenntartható gazdasági fejlődése szempontjából elengedhetetlen a regionális integráció elmélyítése, valamint a régión belüli kereskedelem bővítése, a közlekedési hálózatok és logisztikai szolgáltatások kiemelt kezelése, valamint az üzleti környezet és a jogszabályi és szabályozási keret javítása, különösen a kkv-k számára; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy a régió fenntartható gazdasági fejlődése szempontjából elengedhetetlen a regionális integráció elmélyítése, valamint a régión belüli kereskedelem bővítése, a közlekedési hálózatok és logisztikai szolgáltatások kiemelt kezelése, valamint az üzleti környezet és a jogszabályi és szabályozási keret javítása, különösen a kkv-k számára;

| 94. | emlékeztet a közép-ázsiai régióban gyakran előforduló fertőző tuberkulózisra; hangsúlyozza, hogy továbbra is biztosítani kell a tuberkulózis elleni gyógyszerek bevezetését azokban a fejlődő országokban, amelyek a tuberkulózis egyes törzsei elleni gyógyszerekkel szembeni rezisztencia kialakulására való tekintettel már nem részesülnek az Unió kétoldalú támogatásában; |
| --- | --- |

94.

emlékeztet a közép-ázsiai régióban gyakran előforduló fertőző tuberkulózisra; hangsúlyozza, hogy továbbra is biztosítani kell a tuberkulózis elleni gyógyszerek bevezetését azokban a fejlődő országokban, amelyek a tuberkulózis egyes törzsei elleni gyógyszerekkel szembeni rezisztencia kialakulására való tekintettel már nem részesülnek az Unió kétoldalú támogatásában;

Energia, környezet, víz és közlekedés

| 95. | hangsúlyozza az infrastruktúrafejlesztésre vonatkozó intenzívebb párbeszéd szükségességét, ideértve az energia- és közlekedési hálózatokat, valamint a nagykapacitású internetkapcsolatokat; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza az infrastruktúrafejlesztésre vonatkozó intenzívebb párbeszéd szükségességét, ideértve az energia- és közlekedési hálózatokat, valamint a nagykapacitású internetkapcsolatokat;

| 96. | elismeri, hogy az EU és Közép-Ázsia közötti energetikai együttműködés prioritást képez; úgy véli, hogy az EU számára a régió az energiabiztonság potenciális kiegészítő forrása, különösen tekintettel a Kazahsztánnal és Türkmenisztánnal folytatott együttműködésre; emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU rendelkezzen biztonságos, stabil és megfizethető energiaellátással, az energiaunióval összhangban és annak fényében, hogy milyen jelentőséggel bír mindez az Unió átfogó biztonságára; következésképp kiemeli annak szükségességét, hogy az energiaellátás és annak diverzifikálása az EU–Közép-Ázsia-stratégia kulcsfontosságú eleme legyen, és felkéri az EU-t, hogy az energiaforrások diverzifikációjának kölcsönös érdekét szem előtt tartva fokozza az energiapiac integrációja érdekében kifejtett erőfeszítéseit; e tekintetben kéri, hogy fokozzák a Déli Folyosó Közép-Ázsiáig és a Kaszpi-tengeren áthaladó gázvezeték kibővítésére irányuló célkitűzés megvalósítására tett erőfeszítéseket; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az energiaügyi megállapodásoknak és párbeszédeknek tartalmazniuk kell szigorú emberi jogi kérdéseket; |
| --- | --- |

96.

elismeri, hogy az EU és Közép-Ázsia közötti energetikai együttműködés prioritást képez; úgy véli, hogy az EU számára a régió az energiabiztonság potenciális kiegészítő forrása, különösen tekintettel a Kazahsztánnal és Türkmenisztánnal folytatott együttműködésre; emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU rendelkezzen biztonságos, stabil és megfizethető energiaellátással, az energiaunióval összhangban és annak fényében, hogy milyen jelentőséggel bír mindez az Unió átfogó biztonságára; következésképp kiemeli annak szükségességét, hogy az energiaellátás és annak diverzifikálása az EU–Közép-Ázsia-stratégia kulcsfontosságú eleme legyen, és felkéri az EU-t, hogy az energiaforrások diverzifikációjának kölcsönös érdekét szem előtt tartva fokozza az energiapiac integrációja érdekében kifejtett erőfeszítéseit; e tekintetben kéri, hogy fokozzák a Déli Folyosó Közép-Ázsiáig és a Kaszpi-tengeren áthaladó gázvezeték kibővítésére irányuló célkitűzés megvalósítására tett erőfeszítéseket; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az energiaügyi megállapodásoknak és párbeszédeknek tartalmazniuk kell szigorú emberi jogi kérdéseket;

| 97. | tudomásul veszi az olyan energiaprojekteknek nyújtott uniós támogatást, amelyek kibővíthetik a déli gázfolyosót, többek között a Kaszpi-tengert átszelő és iráni útvonalak révén; felhívja mindazonáltal az EU-t, hogy az ilyen projektek esetében hajtson végre környezeti és társadalmi hatásvizsgálatokat is magában foglaló teljes megvalósíthatósági tanulmányokat; |
| --- | --- |

97.

tudomásul veszi az olyan energiaprojekteknek nyújtott uniós támogatást, amelyek kibővíthetik a déli gázfolyosót, többek között a Kaszpi-tengert átszelő és iráni útvonalak révén; felhívja mindazonáltal az EU-t, hogy az ilyen projektek esetében hajtson végre környezeti és társadalmi hatásvizsgálatokat is magában foglaló teljes megvalósíthatósági tanulmányokat;

| 98. | támogatja a megújuló energia, az energiahatékonyság és az energiapiacok integrációjának EU általi előmozdítását Közép-Ázsiában, valamint a szomszédos országokban és az EU-ban is; |
| --- | --- |

98.

támogatja a megújuló energia, az energiahatékonyság és az energiapiacok integrációjának EU általi előmozdítását Közép-Ázsiában, valamint a szomszédos országokban és az EU-ban is;

| 99. | ismételten hangsúlyozza azon véleményét, hogy a természeti erőforrásokból származó bevételek újrabefektetése alapvető fontosságú a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéshez; |
| --- | --- |

99.

ismételten hangsúlyozza azon véleményét, hogy a természeti erőforrásokból származó bevételek újrabefektetése alapvető fontosságú a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéshez;

| 100. | jobb koordinációt és fokozott erőfeszítéseket ösztönöz az Olaszország és Románia által vezetett kulcsfontosságú regionális vízügyi és környezeti platform keretében; |
| --- | --- |

100.

jobb koordinációt és fokozott erőfeszítéseket ösztönöz az Olaszország és Románia által vezetett kulcsfontosságú regionális vízügyi és környezeti platform keretében;

| 101. | szorgalmazza az EU kiemelt proaktív szerepét a környezeti szempontból fenntartható fejlődésben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a környezeti fenntarthatóság – a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) révén előmozdított – alapelveinek jelentőségét a régió természeti erőforrásainak kitermelése és feldolgozása során; megjegyzi, hogy a régióban csak Kazahsztán és Kirgizisztán tartja be az EITI előírásait, míg Tádzsikisztán jelölti státuszát 2015-ben ideiglenesen felfüggesztették; |
| --- | --- |

101.

szorgalmazza az EU kiemelt proaktív szerepét a környezeti szempontból fenntartható fejlődésben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a környezeti fenntarthatóság – a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) révén előmozdított – alapelveinek jelentőségét a régió természeti erőforrásainak kitermelése és feldolgozása során; megjegyzi, hogy a régióban csak Kazahsztán és Kirgizisztán tartja be az EITI előírásait, míg Tádzsikisztán jelölti státuszát 2015-ben ideiglenesen felfüggesztették;

| 102. | aggodalommal állapítja meg, hogy az éghajlatváltozás hatásainak fokozódása mellett több, aggodalomra okot adó környezeti kihívás maradt fenn a szovjet időszakból, például a következőkhöz kapcsolódóan: az utóbbi évtizedekben és ma is zajló ellenőrizetlen nukleáris szennyezés, a nukleáris kísérletek sürgősen megtisztítandó helyszínei, ipari és bányászati tevékenységek, természeti erőforrások fenntarthatatlan kiaknázása, a termőföld és az ökoszisztéma minőségének romlása, légszennyezés, elsivatagosodás, valamint mindenekelőtt a továbbra is katasztrofálisan rossz vízgazdálkodás; sürgeti a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben fokozza a technikai segítségnyújtást, segítse elő az erőforrások mozgósítását, és bocsássa rendelkezésre az európai szakértelmet és bevált gyakorlatokat arra vonatkozóan, hogy miként kell kezelni ezeket a problémákat; |
| --- | --- |

102.

aggodalommal állapítja meg, hogy az éghajlatváltozás hatásainak fokozódása mellett több, aggodalomra okot adó környezeti kihívás maradt fenn a szovjet időszakból, például a következőkhöz kapcsolódóan: az utóbbi évtizedekben és ma is zajló ellenőrizetlen nukleáris szennyezés, a nukleáris kísérletek sürgősen megtisztítandó helyszínei, ipari és bányászati tevékenységek, természeti erőforrások fenntarthatatlan kiaknázása, a termőföld és az ökoszisztéma minőségének romlása, légszennyezés, elsivatagosodás, valamint mindenekelőtt a továbbra is katasztrofálisan rossz vízgazdálkodás; sürgeti a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben fokozza a technikai segítségnyújtást, segítse elő az erőforrások mozgósítását, és bocsássa rendelkezésre az európai szakértelmet és bevált gyakorlatokat arra vonatkozóan, hogy miként kell kezelni ezeket a problémákat;

| 103. | sürgeti, hogy az EU továbbra is biztosítson pénzügyi és technikai segítségnyújtást azon egészségügyi, humanitárius, környezetvédelmi, gazdasági és tudatossági kérdések kezeléséhez, amelyek a Szovjetunió által a Kazahsztán észak-keleti részén, Szemej – korábban Szemipalatyinszk – városa közelében lévő szemipalatyinszki nukleáris kísérleti telepen a múltban végzett nukleáris kísérletek következményeihez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

103.

sürgeti, hogy az EU továbbra is biztosítson pénzügyi és technikai segítségnyújtást azon egészségügyi, humanitárius, környezetvédelmi, gazdasági és tudatossági kérdések kezeléséhez, amelyek a Szovjetunió által a Kazahsztán észak-keleti részén, Szemej – korábban Szemipalatyinszk – városa közelében lévő szemipalatyinszki nukleáris kísérleti telepen a múltban végzett nukleáris kísérletek következményeihez kapcsolódnak;

| 104. | üdvözli és ösztönzi további erőfeszítések megtételét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a vele szembeni ellenálló képesség terén, valamint sürgeti a közép-ázsiai országokat, hogy konstruktív módon járuljanak hozzá a 2015. évi párizsi éghajlat-változási konferencia sikeréhez; |
| --- | --- |

104.

üdvözli és ösztönzi további erőfeszítések megtételét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a vele szembeni ellenálló képesség terén, valamint sürgeti a közép-ázsiai országokat, hogy konstruktív módon járuljanak hozzá a 2015. évi párizsi éghajlat-változási konferencia sikeréhez;

| 105. | felhívja az Uniót, hogy a katasztrófakockázatok csökkentését és az ellenálló képesség fokozását célzó programjait erősítse tovább Közép-Ázsiában, amely régióban különösen gyakoriak a természeti katasztrófák, valamint igen súlyosak a környezeti katasztrófákkal és az éghajlatváltozással kapcsolatos veszélyek; |
| --- | --- |

105.

felhívja az Uniót, hogy a katasztrófakockázatok csökkentését és az ellenálló képesség fokozását célzó programjait erősítse tovább Közép-Ázsiában, amely régióban különösen gyakoriak a természeti katasztrófák, valamint igen súlyosak a környezeti katasztrófákkal és az éghajlatváltozással kapcsolatos veszélyek;

| 106. | mély aggodalmának ad hangot a kazahsztáni szajgacsordák 2015 májusában bekövetkezett tömeges pusztulása miatt; sürgeti az EU-t, hogy kutatás és környezeti intézkedések révén járuljon hozzá az esetleges jövőbeli esetek megelőzéséhez; |
| --- | --- |

106.

mély aggodalmának ad hangot a kazahsztáni szajgacsordák 2015 májusában bekövetkezett tömeges pusztulása miatt; sürgeti az EU-t, hogy kutatás és környezeti intézkedések révén járuljon hozzá az esetleges jövőbeli esetek megelőzéséhez;

| 107. | felhívja az EU-t, hogy tegyen további erőfeszítéseket a közép-ázsiai országok közötti vízgazdálkodási együttműködés elősegítése terén; |
| --- | --- |

107.

felhívja az EU-t, hogy tegyen további erőfeszítéseket a közép-ázsiai országok közötti vízgazdálkodási együttműködés elősegítése terén;

| 108. | ösztönzi az EU-t, hogy kezelje prioritásként és használja ki vízügyi diplomáciai tevékenységét a határokon átnyúló jobb vízgazdálkodás előmozdítása érdekében, és közvetítsen a jogviták rendezése során, többek között támogassa egy nyílt és hatékony vitarendezési keret kialakítását, különösen a roguni gát ügyében; ebben az összefüggésben sürgeti az EU-t, hogy ösztönözzön további nemzetközi egyezményekhez, valamint a megosztott vízforrásokra vonatkozó jogi alapelvekhez való csatlakozásra, és gyorsítsa fel ezt a folyamatot; |
| --- | --- |

108.

ösztönzi az EU-t, hogy kezelje prioritásként és használja ki vízügyi diplomáciai tevékenységét a határokon átnyúló jobb vízgazdálkodás előmozdítása érdekében, és közvetítsen a jogviták rendezése során, többek között támogassa egy nyílt és hatékony vitarendezési keret kialakítását, különösen a roguni gát ügyében; ebben az összefüggésben sürgeti az EU-t, hogy ösztönözzön további nemzetközi egyezményekhez, valamint a megosztott vízforrásokra vonatkozó jogi alapelvekhez való csatlakozásra, és gyorsítsa fel ezt a folyamatot;

| 109. | felhívja a régió országait, hogy a vízhez kapcsolódó konfliktusaik vonatkozásában írják alá és ratifikálják az ENSZ Espooi és Aarhusi Egyezményét, ha ezt még nem tették meg, valamint vonják be a civil társadalmat ezen egyezmények végrehajtásába; |
| --- | --- |

109.

felhívja a régió országait, hogy a vízhez kapcsolódó konfliktusaik vonatkozásában írják alá és ratifikálják az ENSZ Espooi és Aarhusi Egyezményét, ha ezt még nem tették meg, valamint vonják be a civil társadalmat ezen egyezmények végrehajtásába;

| 110. | felszólít az Aral-tó kiszáradása miatt jelentkező környezeti katasztrófa drámai következményeinek kezelésére és megoldására irányuló erőfeszítések fokozására; sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az Aral-tó Nemzetközi Alapnak nyújtott támogatását és felkéri az EKSZ-t, hogy ezt a kérdést fontossággal vegye fel az Üzbegisztánnal folytatott rendszeres kapcsolattartás témái közé; |
| --- | --- |

110.

felszólít az Aral-tó kiszáradása miatt jelentkező környezeti katasztrófa drámai következményeinek kezelésére és megoldására irányuló erőfeszítések fokozására; sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az Aral-tó Nemzetközi Alapnak nyújtott támogatását és felkéri az EKSZ-t, hogy ezt a kérdést fontossággal vegye fel az Üzbegisztánnal folytatott rendszeres kapcsolattartás témái közé;

| 111. | emlékeztet arra, hogy a selyemút mentén egy stratégiai, korszerű és interoperábilis közúti és vasúti infrastruktúrarendszer kiépítése kiemelt prioritást jelent Kína, az Unió és Oroszország számára is, és arra, hogy a régió korszerű és megbízható infrastruktúrára épülő sikeres integrációja komoly lehetőséget jelentene nemcsak a nagyobb mértékű regionális gazdasági integrációra, hanem az emberek mobilitásának és a multikulturális kapcsolatoknak az előmozdítására is, ami pedig jobb környezetet teremt a jogállamiság és a demokrácia megerősödéséhez; |
| --- | --- |

111.

emlékeztet arra, hogy a selyemút mentén egy stratégiai, korszerű és interoperábilis közúti és vasúti infrastruktúrarendszer kiépítése kiemelt prioritást jelent Kína, az Unió és Oroszország számára is, és arra, hogy a régió korszerű és megbízható infrastruktúrára épülő sikeres integrációja komoly lehetőséget jelentene nemcsak a nagyobb mértékű regionális gazdasági integrációra, hanem az emberek mobilitásának és a multikulturális kapcsolatoknak az előmozdítására is, ami pedig jobb környezetet teremt a jogállamiság és a demokrácia megerősödéséhez;

| 112. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU készen áll felajánlani tapasztalatait és know-how-ját annak előmozdítása érdekében, hogy minden közlekedési mód tekintetében magas szintű biztonsági, védelmi és környezetvédelmi normákat fogadjanak el és juttassanak érvényre, valamint hogy elősegítse kapcsolódások létrejöttét az Európa–Kaukázus–Közép-Ázsia közlekedési folyosó mentén; különösen támogatja az EU által a biztonságos és megbízható légi és tengeri közlekedés fejlesztése érdekében Közép-Ázsiában tett folyamatos erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

112.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU készen áll felajánlani tapasztalatait és know-how-ját annak előmozdítása érdekében, hogy minden közlekedési mód tekintetében magas szintű biztonsági, védelmi és környezetvédelmi normákat fogadjanak el és juttassanak érvényre, valamint hogy elősegítse kapcsolódások létrejöttét az Európa–Kaukázus–Közép-Ázsia közlekedési folyosó mentén; különösen támogatja az EU által a biztonságos és megbízható légi és tengeri közlekedés fejlesztése érdekében Közép-Ázsiában tett folyamatos erőfeszítéseket;

| 113. | ösztönzi, hogy az EU erőteljesebb koordinációt folytasson Kína közlekedéspolitikájával a régióban; |
| --- | --- |

113.

ösztönzi, hogy az EU erőteljesebb koordinációt folytasson Kína közlekedéspolitikájával a régióban;

Regionális együttműködés, biztonsági kihívások és határigazgatás

| 114. | ösztönzi az EU-t, hogy fokozza a Közép-Ázsiáról folytatott párbeszédet az érintett regionális és nemzetközi szervezetekkel, valamint a közép-ázsiai országok szomszédjaival és a régióban tevékenykedő egyéb államokkal; |
| --- | --- |

114.

ösztönzi az EU-t, hogy fokozza a Közép-Ázsiáról folytatott párbeszédet az érintett regionális és nemzetközi szervezetekkel, valamint a közép-ázsiai országok szomszédjaival és a régióban tevékenykedő egyéb államokkal;

| 115. | bátorítja az EU-t, hogy javítsa az összeköttetéseket azáltal, hogy a közép-ázsiai országokkal közösen meghatározza a fokozott együttműködés területeit, különös tekintettel a közlekedésre és az energiaügyre; hangsúlyozza, hogy kiemelt szerepet kell biztosítani a közép-ázsiai országok egymás közötti, valamint a nemzetközi piacokba és folyosókba való integrációjának; |
| --- | --- |

115.

bátorítja az EU-t, hogy javítsa az összeköttetéseket azáltal, hogy a közép-ázsiai országokkal közösen meghatározza a fokozott együttműködés területeit, különös tekintettel a közlekedésre és az energiaügyre; hangsúlyozza, hogy kiemelt szerepet kell biztosítani a közép-ázsiai országok egymás közötti, valamint a nemzetközi piacokba és folyosókba való integrációjának;

| 116. | úgy véli, hogy az Uniónak a tagállamokkal együttműködve továbbra is támogatnia kellene a regionális integráció és a bizalom építésére irányuló egyedi szakpolitikákat, ugyanakkor megerősített együttműködéssel jutalmaznia kellene az egyes közép-ázsiai országok, illetve országcsoportok által tett pozitív lépéseket; úgy véli, hogy az Unió fellépésének célzottnak kell lennie, és az egyes országok szükségleteihez és sajátosságaihoz kell igazodnia; hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni a politikai párbeszédet, és elő kell segíteni a régió különböző országai közötti bizalomépítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

116.

úgy véli, hogy az Uniónak a tagállamokkal együttműködve továbbra is támogatnia kellene a regionális integráció és a bizalom építésére irányuló egyedi szakpolitikákat, ugyanakkor megerősített együttműködéssel jutalmaznia kellene az egyes közép-ázsiai országok, illetve országcsoportok által tett pozitív lépéseket; úgy véli, hogy az Unió fellépésének célzottnak kell lennie, és az egyes országok szükségleteihez és sajátosságaihoz kell igazodnia; hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni a politikai párbeszédet, és elő kell segíteni a régió különböző országai közötti bizalomépítő intézkedéseket;

| 117. | úgy véli, hogy a regionális gazdasági integráció mélyítése fontos eleme a regionális stabilitásnak és békeépítésnek; |
| --- | --- |

117.

úgy véli, hogy a regionális gazdasági integráció mélyítése fontos eleme a regionális stabilitásnak és békeépítésnek;

| 118. | kiemeli az EBESZ-szel és az ENSZ-szel valamennyi szakpolitikai területen folytatott együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

118.

kiemeli az EBESZ-szel és az ENSZ-szel valamennyi szakpolitikai területen folytatott együttműködés jelentőségét;

| 119. | felhívja az EU-t, hogy az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának egyes aspektusait illetően eseti alapon vonja be Mongóliát is; |
| --- | --- |

119.

felhívja az EU-t, hogy az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának egyes aspektusait illetően eseti alapon vonja be Mongóliát is;

| 120. | elismeri, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában azonosított főbb veszélyek és kihívások továbbra is időszerűek maradtak; |
| --- | --- |

120.

elismeri, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában azonosított főbb veszélyek és kihívások továbbra is időszerűek maradtak;

| 121. | úgy véli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell a regionális együttműködést, különösen a közös problémák és közös kihívások tekintetében, valamint hogy a közös érdekeknek elsőbbséget kell élvezniük az érintett országok heterogenitásával szemben; |
| --- | --- |

121.

úgy véli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell a regionális együttműködést, különösen a közös problémák és közös kihívások tekintetében, valamint hogy a közös érdekeknek elsőbbséget kell élvezniük az érintett országok heterogenitásával szemben;

| 122. | megjegyzi, hogy a megoldatlan etnikai kérdések, a szabályos hatalomátadás kilátásának hiánya, valamint a közép-ázsiai országokban folytatott nem befogadó kormányzás potenciális instabilitás és szélsőségesség forrásai, és hogy ezért ezek erőteljesen veszélybe sodorják az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájából eredő alapvető érdekeinek sikeres megvalósítását; |
| --- | --- |

122.

megjegyzi, hogy a megoldatlan etnikai kérdések, a szabályos hatalomátadás kilátásának hiánya, valamint a közép-ázsiai országokban folytatott nem befogadó kormányzás potenciális instabilitás és szélsőségesség forrásai, és hogy ezért ezek erőteljesen veszélybe sodorják az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájából eredő alapvető érdekeinek sikeres megvalósítását;

| 123. | támogatja az EU azon hosszú távú célját, hogy a kialakulóban lévő EU–Közép-Ázsia magas szintű biztonsági párbeszédet a régióbeli és azon túli közös biztonsági kihívások – az Afganisztánban zajló háború továbbgyűrűző hatásai, ideértve az Iszlám Állam fenyegetését, a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok – kezelését szolgáló valódi együttműködési fórummá alakítsa; kiemeli a regionális együttműködési programok, többek között a határokon átnyúló együttműködést és a határbiztonságot megerősítő programok – például a közép-ázsiai határigazgatási program (BOMCA) és a közép-ázsiai kábítószer-ellenes cselekvési program (CADAP) – jelentőségét és kedvező hatását; úgy véli, hogy pusztán az állambiztonság helyett a humánbiztonságra való összpontosítást kell integrálni a párbeszédbe; ismételten hangsúlyozza az EU arra irányuló elhatározását, hogy továbbfejleszti a közép-ázsiai országokkal folytatott regionális és kétoldalú biztonsági párbeszédet, biztosítva Afganisztán fokozottabb bevonását az érintett regionális partnerekkel – különösen az ENSZ közép-ázsiai megelőző diplomáciai regionális központjával (UNRCCA) – folytatott együttműködésbe; |
| --- | --- |

123.

támogatja az EU azon hosszú távú célját, hogy a kialakulóban lévő EU–Közép-Ázsia magas szintű biztonsági párbeszédet a régióbeli és azon túli közös biztonsági kihívások – az Afganisztánban zajló háború továbbgyűrűző hatásai, ideértve az Iszlám Állam fenyegetését, a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok – kezelését szolgáló valódi együttműködési fórummá alakítsa; kiemeli a regionális együttműködési programok, többek között a határokon átnyúló együttműködést és a határbiztonságot megerősítő programok – például a közép-ázsiai határigazgatási program (BOMCA) és a közép-ázsiai kábítószer-ellenes cselekvési program (CADAP) – jelentőségét és kedvező hatását; úgy véli, hogy pusztán az állambiztonság helyett a humánbiztonságra való összpontosítást kell integrálni a párbeszédbe; ismételten hangsúlyozza az EU arra irányuló elhatározását, hogy továbbfejleszti a közép-ázsiai országokkal folytatott regionális és kétoldalú biztonsági párbeszédet, biztosítva Afganisztán fokozottabb bevonását az érintett regionális partnerekkel – különösen az ENSZ közép-ázsiai megelőző diplomáciai regionális központjával (UNRCCA) – folytatott együttműködésbe;

| 124. | tudomásul veszi a 2014–2020-as időszakra vonatkozó CADAP elfogadását; riasztónak tartja azonban az ópiumtermesztés rekordmennyiségét és az ehhez kapcsolódóan Afganisztánból Közép-Ázsián keresztül folyó csempészetet; felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy foglalkozzon a szervezett bűnözés és az elit csempészetben való részvételével, valamint a régióban jelentkező káros közegészségügyi hatásokkal; |
| --- | --- |

124.

tudomásul veszi a 2014–2020-as időszakra vonatkozó CADAP elfogadását; riasztónak tartja azonban az ópiumtermesztés rekordmennyiségét és az ehhez kapcsolódóan Afganisztánból Közép-Ázsián keresztül folyó csempészetet; felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy foglalkozzon a szervezett bűnözés és az elit csempészetben való részvételével, valamint a régióban jelentkező káros közegészségügyi hatásokkal;

| 125. | ismételten javasolja, hogy a BOMCA-t és a CADAP-ot a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) helyett a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (ISP) keretében támogassák; |
| --- | --- |

125.

ismételten javasolja, hogy a BOMCA-t és a CADAP-ot a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) helyett a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (ISP) keretében támogassák;

| 126. | sürgeti az EU-t, hogy folytassa a konfliktusmegelőzésre és békeépítésre – többek között a közösségek közötti és az etnikai csoportok közötti megbékélés előmozdítására –, valamint a közép-ázsiai határkijelölésre irányuló regionális támogatási programokat, amelyeket a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközből finanszíroznak; |
| --- | --- |

126.

sürgeti az EU-t, hogy folytassa a konfliktusmegelőzésre és békeépítésre – többek között a közösségek közötti és az etnikai csoportok közötti megbékélés előmozdítására –, valamint a közép-ázsiai határkijelölésre irányuló regionális támogatási programokat, amelyeket a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközből finanszíroznak;

| 127. | üdvözli a Svájc és az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP) által támogatott, a fenntartható békére és fejlődésre irányuló, határokon átnyúló együttműködési projektet, amelynek célja, hogy a fenntartható békét és fejlődést elősegítő környezetet teremtsen a Kirgizisztán és Tádzsikisztán közötti, határokon átnyúló területeken; |
| --- | --- |

127.

üdvözli a Svájc és az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP) által támogatott, a fenntartható békére és fejlődésre irányuló, határokon átnyúló együttműködési projektet, amelynek célja, hogy a fenntartható békét és fejlődést elősegítő környezetet teremtsen a Kirgizisztán és Tádzsikisztán közötti, határokon átnyúló területeken;

| 128. | kiemeli az ENSZ 2007 óta Asgabatban található közép-ázsiai regionális megelőző diplomáciai központjának, valamint az EBESZ-nek a szerepét a régióban végzett konfliktusmegelőzésben; |
| --- | --- |

128.

kiemeli az ENSZ 2007 óta Asgabatban található közép-ázsiai regionális megelőző diplomáciai központjának, valamint az EBESZ-nek a szerepét a régióban végzett konfliktusmegelőzésben;

| 129. | felkéri az EU-t, hogy adja támogatását az ENSZ közép-ázsiai regionális megelőző diplomáciai központjának kezdeményezéseihez, és a központ felügyelete mellett összpontosítson a vízzel kapcsolatos problémákra és kezdeményezzen párbeszédet az öt ország között a határokon átnyúló szennyezés orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

129.

felkéri az EU-t, hogy adja támogatását az ENSZ közép-ázsiai regionális megelőző diplomáciai központjának kezdeményezéseihez, és a központ felügyelete mellett összpontosítson a vízzel kapcsolatos problémákra és kezdeményezzen párbeszédet az öt ország között a határokon átnyúló szennyezés orvoslása érdekében;

| 130. | kéri a Bizottságot, hogy vegye számításba a vízforrásokhoz való hozzáférés kérdésének esetleges kedvezőtlen következményeit Közép-Ázsia stabilitására és biztonságára nézve, és hogy szorosan kísérjen figyelemmel minden fejleményt; |
| --- | --- |

130.

kéri a Bizottságot, hogy vegye számításba a vízforrásokhoz való hozzáférés kérdésének esetleges kedvezőtlen következményeit Közép-Ázsia stabilitására és biztonságára nézve, és hogy szorosan kísérjen figyelemmel minden fejleményt;

| 131. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az Egyesült Államok emberkereskedelemről szóló 2015. évi éves jelentése (27) Türkmenisztánt és Üzbegisztánt „figyelőlistára” helyezte, ami azt jelenti, hogy az emberkereskedelem áldozatainak száma növekszik; felszólítja az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát, hogy támogassa Türkmenisztán és Üzbegisztán küzdelmét az emberkereskedelem ellen, amely sérti az emberi méltóságot, valamint gyakran pszichológiai terrorral és testi erőszakkal jár, ezért meg kell szüntetni; kéri a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák e kérdés jelentőségét az ezen országokkal való kapcsolattartásuk során; |
| --- | --- |

131.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az Egyesült Államok emberkereskedelemről szóló 2015. évi éves jelentése (27) Türkmenisztánt és Üzbegisztánt „figyelőlistára” helyezte, ami azt jelenti, hogy az emberkereskedelem áldozatainak száma növekszik; felszólítja az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát, hogy támogassa Türkmenisztán és Üzbegisztán küzdelmét az emberkereskedelem ellen, amely sérti az emberi méltóságot, valamint gyakran pszichológiai terrorral és testi erőszakkal jár, ezért meg kell szüntetni; kéri a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák e kérdés jelentőségét az ezen országokkal való kapcsolattartásuk során;

| 132. | kiemeli az EU és a közép-ázsiai országok közötti együttműködés fontosságát a terrorizmus megelőzésében és a terrorizmus elleni küzdelemben; mélységesen aggasztja, hogy az Iszlám Állam elnevezésű szélsőséges szervezet toborzási tevékenysége nyomán növekvő számú közép-ázsiai polgár – részben a politikai marginalizálódás és a reménytelen gazdasági kilátások miatt – utazik a Közel-Keletre, hogy harcoljon vagy más módon támogassa az Iszlám Államot, a Dzsabhat an-Nuszrát és más terrorista és szélsőséges szervezeteket; elismeri, hogy amennyiben a radikalizált közép-ázsiai lakosság jelentős része visszatér hazájába, akkor egész Közép-Ázsia, Afganisztán, Irán, Oroszország, Kína és India biztonságát és stabilitását fenyegető kockázatot jelentenek; |
| --- | --- |

132.

kiemeli az EU és a közép-ázsiai országok közötti együttműködés fontosságát a terrorizmus megelőzésében és a terrorizmus elleni küzdelemben; mélységesen aggasztja, hogy az Iszlám Állam elnevezésű szélsőséges szervezet toborzási tevékenysége nyomán növekvő számú közép-ázsiai polgár – részben a politikai marginalizálódás és a reménytelen gazdasági kilátások miatt – utazik a Közel-Keletre, hogy harcoljon vagy más módon támogassa az Iszlám Államot, a Dzsabhat an-Nuszrát és más terrorista és szélsőséges szervezeteket; elismeri, hogy amennyiben a radikalizált közép-ázsiai lakosság jelentős része visszatér hazájába, akkor egész Közép-Ázsia, Afganisztán, Irán, Oroszország, Kína és India biztonságát és stabilitását fenyegető kockázatot jelentenek;

| 133. | ösztönzi az EU-t arra, hogy a közép-ázsiai kormányokkal közösen kezeljék a harcosok és támogatók Iszlám Állam általi toborzásából fakadó kölcsönös kihívásokat a politikai és közigazgatási hibákra való összpontosítás révén, többek között a világi alkotmányok védelme mellett elősegítve a vallásszabadságot, a megkülönböztető jogszabályokat és politikákat felülvizsgálva, a férfiakat és nőket egyaránt megszólító bevonási programokat végrehajtva, a hátrányos helyzetű fiatalok foglalkoztatására fókuszálva, a rendőrségi reformokat kiemelten kezelve, a biztonsági szolgálatok jobb koordinálását biztosítva, valamint az iszlám szélsőségesek rehabilitációja és reintegrációja terén szerzett európai és ázsiai tapasztalatokból tanulva; |
| --- | --- |

133.

ösztönzi az EU-t arra, hogy a közép-ázsiai kormányokkal közösen kezeljék a harcosok és támogatók Iszlám Állam általi toborzásából fakadó kölcsönös kihívásokat a politikai és közigazgatási hibákra való összpontosítás révén, többek között a világi alkotmányok védelme mellett elősegítve a vallásszabadságot, a megkülönböztető jogszabályokat és politikákat felülvizsgálva, a férfiakat és nőket egyaránt megszólító bevonási programokat végrehajtva, a hátrányos helyzetű fiatalok foglalkoztatására fókuszálva, a rendőrségi reformokat kiemelten kezelve, a biztonsági szolgálatok jobb koordinálását biztosítva, valamint az iszlám szélsőségesek rehabilitációja és reintegrációja terén szerzett európai és ázsiai tapasztalatokból tanulva;

| 134. | úgy véli, hogy a nemzetközi – többek között Oroszországgal és Kínával folytatott – együttműködés alapvető fontosságú a közép-ázsiai iszlamista radikalizálódás növekvő fenyegetésének kezelésében; felszólítja valamennyi, a régióban befolyással bíró nemzetközi szereplőt, hogy ösztönözze a közép-ázsiai államokat arra, hogy tegyenek összehangolt erőfeszítést a biztonsági szolgálataik közötti, a hírszerzési információk megosztására is kiterjedő együttműködés jobb összehangolása érdekében; hangsúlyozza, hogy ennek az együttműködésnek összhangban kell állnia a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásaikkal; |
| --- | --- |

134.

úgy véli, hogy a nemzetközi – többek között Oroszországgal és Kínával folytatott – együttműködés alapvető fontosságú a közép-ázsiai iszlamista radikalizálódás növekvő fenyegetésének kezelésében; felszólítja valamennyi, a régióban befolyással bíró nemzetközi szereplőt, hogy ösztönözze a közép-ázsiai államokat arra, hogy tegyenek összehangolt erőfeszítést a biztonsági szolgálataik közötti, a hírszerzési információk megosztására is kiterjedő együttműködés jobb összehangolása érdekében; hangsúlyozza, hogy ennek az együttműködésnek összhangban kell állnia a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásaikkal;

| 135. | komoly aggodalmát fejezi ki az észak-afganisztáni biztonsági helyzet romlása, és ennek a régió katonai és politikai stabilitására kifejtett hatása miatt; üdvözli az Afganisztánra, illetve Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiák koherenciájának javulását; kiemeli azonban annak szükségességét, hogy szorosabban kapcsolják össze az Unió Közép-Ázsiával és Afganisztánnal kapcsolatos megközelítését, és a meglévő politikákat igazítsák az Afganisztánra vonatkozó, 2014 utáni időszakra szóló stratégiához; ösztönzi Afganisztán bevonását a régió stabilitására és biztonságára irányuló programokba; bátorítja a közép-ázsiai államok kormányait, hogy töltsenek be proaktívabb szerepet és vegyenek részt az Afganisztán stabilitására irányuló szélesebb körű együttműködésben; hangsúlyozza a regionálisan koordinált humánbiztonsági, terrorizmusellenes, bevándorlási és kábítószerkereskedelem-ellenes stratégiák szükségességét; |
| --- | --- |

135.

komoly aggodalmát fejezi ki az észak-afganisztáni biztonsági helyzet romlása, és ennek a régió katonai és politikai stabilitására kifejtett hatása miatt; üdvözli az Afganisztánra, illetve Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiák koherenciájának javulását; kiemeli azonban annak szükségességét, hogy szorosabban kapcsolják össze az Unió Közép-Ázsiával és Afganisztánnal kapcsolatos megközelítését, és a meglévő politikákat igazítsák az Afganisztánra vonatkozó, 2014 utáni időszakra szóló stratégiához; ösztönzi Afganisztán bevonását a régió stabilitására és biztonságára irányuló programokba; bátorítja a közép-ázsiai államok kormányait, hogy töltsenek be proaktívabb szerepet és vegyenek részt az Afganisztán stabilitására irányuló szélesebb körű együttműködésben; hangsúlyozza a regionálisan koordinált humánbiztonsági, terrorizmusellenes, bevándorlási és kábítószerkereskedelem-ellenes stratégiák szükségességét;

| 136. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a közép-ázsiai államokkal folytatott kapcsolataikban kezeljék kiemelten a biztonsági ágazat reformját, ideértve a jobb finanszírozást és szakképzést, a vallásszabadság világi alkotmányok keretében történő előmozdítását, a terrorizmus elleni küzdelem megelőző aspektusait és a korábbi dzsihádisták rehabilitációjára tett erőfeszítéseket a szélsőséges iszlám mozgalmak jelentette kihívás kezelésére irányuló átfogó stratégia részeként; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy sürgős szükség van a biztonsági ágazat reformjára (SSR) a közép-ázsiai országokban, az EU nem tudta e kérdést belefoglalni stratégiájába; ezzel összefüggésben üdvözli a Kazahsztánban elért előrelépéseket, amelyek kiindulópontként szolgálnak egy regionális szintű reformhoz; felhívja az EU-t, hogy dolgozzon ki a biztonsági ágazat reformjára irányuló programokat Kirgizisztán és esetleg Tádzsikisztán részére, amelyben a jogállamiságra, a büntető igazságszolgáltatás emberi jogi normáira és a polgári rendőrségre összpontosít; |
| --- | --- |

136.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a közép-ázsiai államokkal folytatott kapcsolataikban kezeljék kiemelten a biztonsági ágazat reformját, ideértve a jobb finanszírozást és szakképzést, a vallásszabadság világi alkotmányok keretében történő előmozdítását, a terrorizmus elleni küzdelem megelőző aspektusait és a korábbi dzsihádisták rehabilitációjára tett erőfeszítéseket a szélsőséges iszlám mozgalmak jelentette kihívás kezelésére irányuló átfogó stratégia részeként; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy sürgős szükség van a biztonsági ágazat reformjára (SSR) a közép-ázsiai országokban, az EU nem tudta e kérdést belefoglalni stratégiájába; ezzel összefüggésben üdvözli a Kazahsztánban elért előrelépéseket, amelyek kiindulópontként szolgálnak egy regionális szintű reformhoz; felhívja az EU-t, hogy dolgozzon ki a biztonsági ágazat reformjára irányuló programokat Kirgizisztán és esetleg Tádzsikisztán részére, amelyben a jogállamiságra, a büntető igazságszolgáltatás emberi jogi normáira és a polgári rendőrségre összpontosít;

| 137. | elismeri a közép-ázsiai nukleáris fegyverektől mentes övezet öt közép-ázsiai köztársaság általi folyamatos megvalósítását; |
| --- | --- |

137.

elismeri a közép-ázsiai nukleáris fegyverektől mentes övezet öt közép-ázsiai köztársaság általi folyamatos megvalósítását;

| 138. | felszólítja a tagállamokat, hogy értelmezzék és hajtsák végre egységesebben, valamint szigorúan tartsák tiszteletben a fegyverkivitel ellenőrzéséről szóló 2008. évi uniós közös álláspontban meghatározott nyolc kritériumot; e tekintetben aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes európai vállalatok bizonyos tagállamok által kötött kétoldalú megállapodások nyomán kijátsszák a közös álláspontot; |
| --- | --- |

138.

felszólítja a tagállamokat, hogy értelmezzék és hajtsák végre egységesebben, valamint szigorúan tartsák tiszteletben a fegyverkivitel ellenőrzéséről szóló 2008. évi uniós közös álláspontban meghatározott nyolc kritériumot; e tekintetben aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes európai vállalatok bizonyos tagállamok által kötött kétoldalú megállapodások nyomán kijátsszák a közös álláspontot;

| 139. | felkéri a tagállamokat, hogy hagyjanak fel a készen kapható, behatoló jellegű megfigyelési rendszereknek a régió országaiba irányuló exportjával, amennyiben alaposan feltételezhető, hogy ezeket a rendszereket újságírók, politikai személyiségek vagy emberijog-védők ellen használnák fel; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai exportellenőrzési rendszert annak érdekében, hogy megelőzzék ezen behatoló jellegű rendszerek rossz kezekbe kerülését; |
| --- | --- |

139.

felkéri a tagállamokat, hogy hagyjanak fel a készen kapható, behatoló jellegű megfigyelési rendszereknek a régió országaiba irányuló exportjával, amennyiben alaposan feltételezhető, hogy ezeket a rendszereket újságírók, politikai személyiségek vagy emberijog-védők ellen használnák fel; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai exportellenőrzési rendszert annak érdekében, hogy megelőzzék ezen behatoló jellegű rendszerek rossz kezekbe kerülését;

Országspecifikus kérdések

| 140. | hangsúlyozza, hogy a következő, egyes országokra vonatkozó bekezdések csak prioritást élvező kérdéseket vetnek fel, és ezért nem tekinthetők mindenre kiterjedőnek; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza, hogy a következő, egyes országokra vonatkozó bekezdések csak prioritást élvező kérdéseket vetnek fel, és ezért nem tekinthetők mindenre kiterjedőnek;

Kazahsztán

| 141. | hangsúlyozza, hogy a szorosabb politikai és gazdasági kapcsolatoknak közös értékeken kell alapulniuk; megjegyzi, hogy Kazahsztán az első olyan közép-ázsiai partner, amellyel az EU megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást kötött; a megállapodás véglegesítésétől azt várja, hogy Kazahsztán aktív és konkrét kötelezettségeket vállal a nemzetközi kötelezettségeiből és kötelezettségvállalásaiból eredő politikai és demokratikus reformok iránt; elismeri, hogy a „100 lépéses program” kísérlet az országban szükséges sürgős reformok megkezdésére; |
| --- | --- |

141.

hangsúlyozza, hogy a szorosabb politikai és gazdasági kapcsolatoknak közös értékeken kell alapulniuk; megjegyzi, hogy Kazahsztán az első olyan közép-ázsiai partner, amellyel az EU megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást kötött; a megállapodás véglegesítésétől azt várja, hogy Kazahsztán aktív és konkrét kötelezettségeket vállal a nemzetközi kötelezettségeiből és kötelezettségvállalásaiból eredő politikai és demokratikus reformok iránt; elismeri, hogy a „100 lépéses program” kísérlet az országban szükséges sürgős reformok megkezdésére;

| 142. | hangsúlyozottan utal e tekintetben az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2012. november 22-i európai parlamenti ajánlásokra, amelyek alapvető fontosságúak az új megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséhez adott parlamenti egyetértés, valamint az EU–Kazahsztán közötti jövőbeli együttműködés szempontjából; |
| --- | --- |

142.

hangsúlyozottan utal e tekintetben az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2012. november 22-i európai parlamenti ajánlásokra, amelyek alapvető fontosságúak az új megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséhez adott parlamenti egyetértés, valamint az EU–Kazahsztán közötti jövőbeli együttműködés szempontjából;

| 143. | aggodalommal tölti el a médiaszabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság terén tapasztalható fokozódó romlás; megismétli és hangsúlyozza, hogy a politikai reformok terén elért konkrét és kézzelfogható eredmények az új megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásai során elért előrelépéshez köthetők; felszólítja Kazahsztánt, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak biztosítására, hogy jogalkotása összhangban álljon az Európa Tanács standardjaival, és hogy garantálja az alapvető szabadságok önkorlátozásoktól mentes, teljes körű végrehajtását; felszólítja a kazah hatóságokat, hogy tegyenek konkrét és hatékony intézkedéseket az ENSZ különleges előadója által 2015 januári, kazahsztáni kiküldetésére vonatkozó eredményjelentésében a békés gyülekezés és egyesülés szabadságáról tett ajánlások végrehajtása érdekében; ösztönzi e tekintetben Kazahsztánt, hogy vizsgálja felül és módosítsa a becsületsértés büntetni rendeltségére vonatkozó új büntetőjogi jogszabályait, mivel azok aláássák az alapvető szabadságokat; mély aggodalmának ad hangot a nonprofit szervezetekre vonatkozó jogszabály kapcsán, amely aláássa, sőt megkérdőjelezi a nem kormányzati szervezetek létét Kazahsztánban, és felszólít ennek felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

143.

aggodalommal tölti el a médiaszabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság terén tapasztalható fokozódó romlás; megismétli és hangsúlyozza, hogy a politikai reformok terén elért konkrét és kézzelfogható eredmények az új megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásai során elért előrelépéshez köthetők; felszólítja Kazahsztánt, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak biztosítására, hogy jogalkotása összhangban álljon az Európa Tanács standardjaival, és hogy garantálja az alapvető szabadságok önkorlátozásoktól mentes, teljes körű végrehajtását; felszólítja a kazah hatóságokat, hogy tegyenek konkrét és hatékony intézkedéseket az ENSZ különleges előadója által 2015 januári, kazahsztáni kiküldetésére vonatkozó eredményjelentésében a békés gyülekezés és egyesülés szabadságáról tett ajánlások végrehajtása érdekében; ösztönzi e tekintetben Kazahsztánt, hogy vizsgálja felül és módosítsa a becsületsértés büntetni rendeltségére vonatkozó új büntetőjogi jogszabályait, mivel azok aláássák az alapvető szabadságokat; mély aggodalmának ad hangot a nonprofit szervezetekre vonatkozó jogszabály kapcsán, amely aláássa, sőt megkérdőjelezi a nem kormányzati szervezetek létét Kazahsztánban, és felszólít ennek felülvizsgálatára;

| 144. | emlékezteti Kazahsztánt a demokratikus reformokra vonatkozó, az EBESZ keretében tett kötelezettségvállalásokra és sürgeti az országot, hogy külpolitikai ambícióit – a 2013–2015 közötti időszakra az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjaként, a 2017. évi nemzetközi EXPO házigazdájaként, valamint a 2017–2018 közötti időszakra az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagjelöltjeként – jelentős belpolitikai reformokkal párosítsa; |
| --- | --- |

144.

emlékezteti Kazahsztánt a demokratikus reformokra vonatkozó, az EBESZ keretében tett kötelezettségvállalásokra és sürgeti az országot, hogy külpolitikai ambícióit – a 2013–2015 közötti időszakra az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjaként, a 2017. évi nemzetközi EXPO házigazdájaként, valamint a 2017–2018 közötti időszakra az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagjelöltjeként – jelentős belpolitikai reformokkal párosítsa;

| 145. | hangsúlyozza, hogy a 2016. március 20-i választásokat illetően az EBESZ és Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala nemzetközi megfigyelő missziója szerint Kazahsztánnak még hosszú utat kell megtennie ahhoz, hogy teljesítse a demokratikus választásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalását, bár bizonyos fokú előrehaladás megfigyelhető; ösztönzi a kazahsztáni hatóságokat, hogy fogadják el az EBESZ és Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala által tett valamennyi ajánlás teljes körű végrehajtásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

145.

hangsúlyozza, hogy a 2016. március 20-i választásokat illetően az EBESZ és Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala nemzetközi megfigyelő missziója szerint Kazahsztánnak még hosszú utat kell megtennie ahhoz, hogy teljesítse a demokratikus választásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalását, bár bizonyos fokú előrehaladás megfigyelhető; ösztönzi a kazahsztáni hatóságokat, hogy fogadják el az EBESZ és Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala által tett valamennyi ajánlás teljes körű végrehajtásához szükséges intézkedéseket;

| 146. | felszólít az összes politikai fogoly szabadon bocsátására, beleértve Vlagyimir Kozlovot, az Alga! ellenzéki párt vezetőjét is; |
| --- | --- |

146.

felszólít az összes politikai fogoly szabadon bocsátására, beleértve Vlagyimir Kozlovot, az Alga! ellenzéki párt vezetőjét is;

| 147. | elismeri a Kazahsztán által az iráni nukleáris programról szóló, 2013. évi, E3+3 – Irán közötti tárgyalások megszervezésében és előmozdításában betöltött pozitív szerepet, az ország hozzájárulását a globális nukleáris biztonsági és üzembiztonsági kezdeményezésekhez, ideértve a NAÜ által üzemeltett, működését 2017-ben megkezdő, új nemzetközi nukleárisüzemanyag-bank befogadását, az Oroszország és Ukrajna közötti válság tekintetében betöltött kísérleti közvetítő szerepét, valamint a szíriai ellenzék számára az egymás közötti konzultációkhoz biztosított jószolgálatot; |
| --- | --- |

147.

elismeri a Kazahsztán által az iráni nukleáris programról szóló, 2013. évi, E3+3 – Irán közötti tárgyalások megszervezésében és előmozdításában betöltött pozitív szerepet, az ország hozzájárulását a globális nukleáris biztonsági és üzembiztonsági kezdeményezésekhez, ideértve a NAÜ által üzemeltett, működését 2017-ben megkezdő, új nemzetközi nukleárisüzemanyag-bank befogadását, az Oroszország és Ukrajna közötti válság tekintetében betöltött kísérleti közvetítő szerepét, valamint a szíriai ellenzék számára az egymás közötti konzultációkhoz biztosított jószolgálatot;

| 148. | üdvözli, hogy Kazahsztán 2015-ben elérkezett a WTO-hoz történő csatlakozási folyamata végső szakaszába; |
| --- | --- |

148.

üdvözli, hogy Kazahsztán 2015-ben elérkezett a WTO-hoz történő csatlakozási folyamata végső szakaszába;

Kirgizisztán

| 149. | sajnálatát fejezi ki Kirgizisztán visszaesése miatt, mivel az EU a régió ezen országától várta a legtöbbet demokratikus ambíciói megvalósítása terén; |
| --- | --- |

149.

sajnálatát fejezi ki Kirgizisztán visszaesése miatt, mivel az EU a régió ezen országától várta a legtöbbet demokratikus ambíciói megvalósítása terén;

| 150. | üdvözli a Kirgizisztán által elért haladást, amit a legutóbbi parlamenti választások bizonyítottak; elismeri a választások békés lebonyolítását és az átláthatóság jelentős javulását; üdvözli az EBESZ választásmegfigyelő küldöttségének a Kirgizisztánban 2015. október 4-én tartott parlamenti választásokra vonatkozó megállapításait, amelyek kiemelték a választók számára kínált választási lehetőségek széles körét, valamint a versengő választási kampányt; aggodalmát fejezi ki azonban a biometrikus adatok kötelező, a szavazás előfeltételét képező nyilvántartásba vétele miatt, ami jelentős problémát okozott a választói lista inkluzív jellege vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a jól működő parlamentáris demokrácia megteremtése érdekében, annak ellenére, hogy biztató jelek mutatkoznak Kirgizisztán – az uniós demokráciatámogatás egyik kísérleti országa – demokratikus reformok és valódi többpártrendszer felé való elmozdulása terén; |
| --- | --- |

150.

üdvözli a Kirgizisztán által elért haladást, amit a legutóbbi parlamenti választások bizonyítottak; elismeri a választások békés lebonyolítását és az átláthatóság jelentős javulását; üdvözli az EBESZ választásmegfigyelő küldöttségének a Kirgizisztánban 2015. október 4-én tartott parlamenti választásokra vonatkozó megállapításait, amelyek kiemelték a választók számára kínált választási lehetőségek széles körét, valamint a versengő választási kampányt; aggodalmát fejezi ki azonban a biometrikus adatok kötelező, a szavazás előfeltételét képező nyilvántartásba vétele miatt, ami jelentős problémát okozott a választói lista inkluzív jellege vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a jól működő parlamentáris demokrácia megteremtése érdekében, annak ellenére, hogy biztató jelek mutatkoznak Kirgizisztán – az uniós demokráciatámogatás egyik kísérleti országa – demokratikus reformok és valódi többpártrendszer felé való elmozdulása terén;

| 151. | üdvözli, hogy Kirgizisztán visszavonta az ún. „külföldi ügynököket” és az LMBTI-személyeket hátrányosan megkülönböztető jogszabályjavaslatokat, és azt kéri az országtól, hogy utasítsa el az LMBTI-személyeket és a civil társadalmat hátrányosan megkülönböztető valamennyi jogszabályt; |
| --- | --- |

151.

üdvözli, hogy Kirgizisztán visszavonta az ún. „külföldi ügynököket” és az LMBTI-személyeket hátrányosan megkülönböztető jogszabályjavaslatokat, és azt kéri az országtól, hogy utasítsa el az LMBTI-személyeket és a civil társadalmat hátrányosan megkülönböztető valamennyi jogszabályt;

| 152. | üdvözli Kirgizisztán sikeres megválasztását az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába a 2016–2018 közötti időszakra, és felkéri az országot, hogy közelgő tagságát konstruktívan használja fel az emberi jogi kérdések megoldására; |
| --- | --- |

152.

üdvözli Kirgizisztán sikeres megválasztását az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába a 2016–2018 közötti időszakra, és felkéri az országot, hogy közelgő tagságát konstruktívan használja fel az emberi jogi kérdések megoldására;

| 153. | sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy nyújtson segítséget Kirgizisztánnak az igazságszolgáltatásban a 2010-es etnikai összecsapások áldozatai számára; |
| --- | --- |

153.

sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy nyújtson segítséget Kirgizisztánnak az igazságszolgáltatásban a 2010-es etnikai összecsapások áldozatai számára;

Tádzsikisztán

| 154. | sürgeti Tádzsikisztánt, hogy tartsa be nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait és óvja meg a gyülekezési szabadságot és a jogi szakma függetlenségét; felhívja a figyelmet a média problémás helyzetére azt követően, hogy az elnök aláírt egy új rendelkezést, miszerint a hivatalos eseményekre vonatkozó valamennyi információhoz az állami információs ügynökségen keresztül lehet hozzájutni, így korlátozva az egyéb médiához való hozzáférést; felszólítja Tádzsikisztánt, hogy tartózkodjon a nem kormányzati szervezetek munkájába való indokolatlan beavatkozástól és ne hajtsa végre a nem kormányzati szervezetek finanszírozására vonatkozó, nemrég elfogadott jogszabályt; |
| --- | --- |

154.

sürgeti Tádzsikisztánt, hogy tartsa be nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait és óvja meg a gyülekezési szabadságot és a jogi szakma függetlenségét; felhívja a figyelmet a média problémás helyzetére azt követően, hogy az elnök aláírt egy új rendelkezést, miszerint a hivatalos eseményekre vonatkozó valamennyi információhoz az állami információs ügynökségen keresztül lehet hozzájutni, így korlátozva az egyéb médiához való hozzáférést; felszólítja Tádzsikisztánt, hogy tartózkodjon a nem kormányzati szervezetek munkájába való indokolatlan beavatkozástól és ne hajtsa végre a nem kormányzati szervezetek finanszírozására vonatkozó, nemrég elfogadott jogszabályt;

| 155. | e tekintetben kifejezi aggodalmát a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjának betiltása miatt, amely a legitim politikai erők és kritikus hangok biztonsági okokra hivatkozó elnémítását célzó aggasztó tendencia része; felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy tartsák be az 1997-es békemegállapodás kötelezettségvállalásait és fogadják el a szükséges intézkedéseket a véleménynyilvánítási szabadság, a pluralizmus és a szabad és nyitott politikai környezet biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

155.

e tekintetben kifejezi aggodalmát a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjának betiltása miatt, amely a legitim politikai erők és kritikus hangok biztonsági okokra hivatkozó elnémítását célzó aggasztó tendencia része; felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy tartsák be az 1997-es békemegállapodás kötelezettségvállalásait és fogadják el a szükséges intézkedéseket a véleménynyilvánítási szabadság, a pluralizmus és a szabad és nyitott politikai környezet biztosítása érdekében;

| 156. | tudomásul veszi az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala a 2015. március 1-jei tádzsikisztáni parlamenti választásokon részt vevő választásmegfigyelő küldöttségének következtetéseit, miszerint a választások „korlátozott politikai mozgástéren zajlottak és nem biztosítottak egyenlő feltételeket a jelöltek számára”; |
| --- | --- |

156.

tudomásul veszi az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala a 2015. március 1-jei tádzsikisztáni parlamenti választásokon részt vevő választásmegfigyelő küldöttségének következtetéseit, miszerint a választások „korlátozott politikai mozgástéren zajlottak és nem biztosítottak egyenlő feltételeket a jelöltek számára”;

| 157. | továbbra is aggodalmát fejezi ki az országnak nyújtott uniós fejlesztési támogatás eredménytelensége miatt; sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a büntetés-végrehajtási intézetekben folyó kínzás megelőzésére és a tádzsikisztáni sajtószabadságra irányuló programokat; |
| --- | --- |

157.

továbbra is aggodalmát fejezi ki az országnak nyújtott uniós fejlesztési támogatás eredménytelensége miatt; sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a büntetés-végrehajtási intézetekben folyó kínzás megelőzésére és a tádzsikisztáni sajtószabadságra irányuló programokat;

| 158. | üdvözli Tádzsikisztán 2013. márciusi csatlakozását a WTO-hoz; |
| --- | --- |

158.

üdvözli Tádzsikisztán 2013. márciusi csatlakozását a WTO-hoz;

Türkmenisztán

| 159. | hangsúlyozza, hogy Türkmenisztán a legtöbb nemzetközi megállapodás részes fele és ezért minden körülmények között köteles tiszteletben tartani és megóvni az emberi jogokat; hajlandóságát fejezi ki arra, hogy növelje az uniós támogatás mértékét a demokratikus alapelvek és az emberi jogok területén, különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének és az ország reformfolyamatát támogató egyéb eszközök teljes körű felhasználása révén; |
| --- | --- |

159.

hangsúlyozza, hogy Türkmenisztán a legtöbb nemzetközi megállapodás részes fele és ezért minden körülmények között köteles tiszteletben tartani és megóvni az emberi jogokat; hajlandóságát fejezi ki arra, hogy növelje az uniós támogatás mértékét a demokratikus alapelvek és az emberi jogok területén, különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének és az ország reformfolyamatát támogató egyéb eszközök teljes körű felhasználása révén;

| 160. | sajnálatát fejezi ki, hogy a jelentéstételi időszakban a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok területén a helyzet gyakorlatilag változatlan maradt a politikai, igazságszolgáltatási, gazdasági, a szociális és oktatási területeken tett bizonyos jogalkotási erőfeszítés ellenére; meggyőződése, hogy az új jogszabályokat a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalások fényében nemzetközi szakértők felülvizsgálatának kell alávetni; |
| --- | --- |

160.

sajnálatát fejezi ki, hogy a jelentéstételi időszakban a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok területén a helyzet gyakorlatilag változatlan maradt a politikai, igazságszolgáltatási, gazdasági, a szociális és oktatási területeken tett bizonyos jogalkotási erőfeszítés ellenére; meggyőződése, hogy az új jogszabályokat a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalások fényében nemzetközi szakértők felülvizsgálatának kell alávetni;

| 161. | felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy működjön együtt a türkmén hatóságokkal, és az EUSZ 21. cikkében foglaltaknak megfelelően az emberi jogi helyzet és a jogállamiság javítását célzó konkrét lépéseket követeljen meg; felhív továbbá arra, hogy minden szinten továbbra is mutasson rá az emberi jogi problémákra a folyamatban lévő emberi jogi párbeszéd mellett; újfent felhívja az EKSZ-t, hogy asgabati összekötő irodáját a lehető leggyorsabban fejlessze teljes jogú türkmenisztáni uniós küldöttséggé, többek között a civil társadalommal való kapcsolattartás és az emberi jogi helyzet nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

161.

felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy működjön együtt a türkmén hatóságokkal, és az EUSZ 21. cikkében foglaltaknak megfelelően az emberi jogi helyzet és a jogállamiság javítását célzó konkrét lépéseket követeljen meg; felhív továbbá arra, hogy minden szinten továbbra is mutasson rá az emberi jogi problémákra a folyamatban lévő emberi jogi párbeszéd mellett; újfent felhívja az EKSZ-t, hogy asgabati összekötő irodáját a lehető leggyorsabban fejlessze teljes jogú türkmenisztáni uniós küldöttséggé, többek között a civil társadalommal való kapcsolattartás és az emberi jogi helyzet nyomon követése érdekében;

| 162. | kiemeli a folyamatos emberi jogi párbeszéd fontosságát, különösen a politikai indokkal bebörtönzött személyek szabadon bocsátására irányuló folyamatos nyomásgyakorlásra, valamint az eltűnt bebörtönzöttek sorsának nyilvánosságra hozására tekintettel; |
| --- | --- |

162.

kiemeli a folyamatos emberi jogi párbeszéd fontosságát, különösen a politikai indokkal bebörtönzött személyek szabadon bocsátására irányuló folyamatos nyomásgyakorlásra, valamint az eltűnt bebörtönzöttek sorsának nyilvánosságra hozására tekintettel;

| 163. | tudatában van annak, hogy a Türkmenisztánnal kötött partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépése elősegítené ezen kialakult kapcsolatban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását; |
| --- | --- |

163.

tudatában van annak, hogy a Türkmenisztánnal kötött partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépése elősegítené ezen kialakult kapcsolatban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását;

| 164. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tartsa tiszteletben az elődje által egy nyomonkövetési mechanizmusról kötött megállapodást, amely – hatálybalépését követően – lehetővé teszi a Parlament EKSZ révén történő megfelelő tájékoztatását a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásáról; |
| --- | --- |

164.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tartsa tiszteletben az elődje által egy nyomonkövetési mechanizmusról kötött megállapodást, amely – hatálybalépését követően – lehetővé teszi a Parlament EKSZ révén történő megfelelő tájékoztatását a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásáról;

| 165. | üdvözli Türkmenisztán nemrégiben megerősített együttműködését az EU-val a kölcsönösen aggodalomra okot adó területeken; tudomásul vette az ország részvételét az EBESZ humán dimenzió megvalósításával foglalkozó, 2015. évi ülésén, valamint a magas szintű türkmén részvételt az ideiglenes kereskedelmi megállapodás 2015. októberi, 15. közös bizottsági ülésén; |
| --- | --- |

165.

üdvözli Türkmenisztán nemrégiben megerősített együttműködését az EU-val a kölcsönösen aggodalomra okot adó területeken; tudomásul vette az ország részvételét az EBESZ humán dimenzió megvalósításával foglalkozó, 2015. évi ülésén, valamint a magas szintű türkmén részvételt az ideiglenes kereskedelmi megállapodás 2015. októberi, 15. közös bizottsági ülésén;

| 166. | felszólítja Türkmenisztánt, hogy állítsa le a műholdantennák eltávolítására és bizonyos webtartalmak hozzáférésének blokkolására irányuló folyamatban lévő kampányát, valamint fejezze be a független újságírók és a civil társadalmi aktivisták megfélemlítését és zaklatását; |
| --- | --- |

166.

felszólítja Türkmenisztánt, hogy állítsa le a műholdantennák eltávolítására és bizonyos webtartalmak hozzáférésének blokkolására irányuló folyamatban lévő kampányát, valamint fejezze be a független újságírók és a civil társadalmi aktivisták megfélemlítését és zaklatását;

Üzbegisztán

| 167. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU nem képes hatékonyan fellépni a demokratizálódás érdekében Üzbegisztánban, és ismételten hangsúlyozza azon elvárását, hogy az EU aktívan lépjen fel e cél érdekében az országban; megjegyzi, hogy az üzbég kormány nem hajlandó jelentős reformok elindítására; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki Üzbegisztánra vonatkozó kritikus, konstruktív, feltételekhez kötött és következetes európai szerepvállalási politikát; |
| --- | --- |

167.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU nem képes hatékonyan fellépni a demokratizálódás érdekében Üzbegisztánban, és ismételten hangsúlyozza azon elvárását, hogy az EU aktívan lépjen fel e cél érdekében az országban; megjegyzi, hogy az üzbég kormány nem hajlandó jelentős reformok elindítására; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki Üzbegisztánra vonatkozó kritikus, konstruktív, feltételekhez kötött és következetes európai szerepvállalási politikát;

| 168. | sajnálatosnak tartja az alapvető jogok és szabadságok szisztematikus és rutinszerű megsértését az e területen elfogadott javított jogszabályok és a nemzetközi emberi jogi aktusok ratifikálásának ellenére; sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy tegyenek érdemi lépéseket a problémás kérdések teljes körű orvoslására és az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadója, a Kínzás Elleni Bizottság, valamint az Emberi Jogi Bizottság ajánlásainak végrehajtására; |
| --- | --- |

168.

sajnálatosnak tartja az alapvető jogok és szabadságok szisztematikus és rutinszerű megsértését az e területen elfogadott javított jogszabályok és a nemzetközi emberi jogi aktusok ratifikálásának ellenére; sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy tegyenek érdemi lépéseket a problémás kérdések teljes körű orvoslására és az ENSZ kínzással foglalkozó különleges előadója, a Kínzás Elleni Bizottság, valamint az Emberi Jogi Bizottság ajánlásainak végrehajtására;

| 169. | kitart amellett, hogy az üzbég hatóságok bocsássák szabadon mindazokat, akiket a véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadságuk békés gyakorlását büntetendő börtönöztek be, és kiemeli annak szükségességét, hogy előzzék meg és vizsgálják ki a börtönökben folytatott kínzás eseteit; aggodalmának ad hangot a börtönbüntetések önkényes meghosszabbítása miatt; felszólítja az üzbég hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a független emberi jogi nem kormányzati szervezetek akadálytalan munkavégzését; |
| --- | --- |

169.

kitart amellett, hogy az üzbég hatóságok bocsássák szabadon mindazokat, akiket a véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadságuk békés gyakorlását büntetendő börtönöztek be, és kiemeli annak szükségességét, hogy előzzék meg és vizsgálják ki a börtönökben folytatott kínzás eseteit; aggodalmának ad hangot a börtönbüntetések önkényes meghosszabbítása miatt; felszólítja az üzbég hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a független emberi jogi nem kormányzati szervezetek akadálytalan munkavégzését;

| 170. | üdvözli a gyermekmunka megszüntetése terén elért haladást, különösen a kormány ilyen értelmű tiltását; emlékeztet a tilalom érvényre jutása független és objektív nyomon követésének jelentőségére; megismétli a kényszermunka megszüntetésének szükségességét az éves gyapotbetakarítás során, ugyanakkor ösztönzi a kormányt, hogy vállaljon további kötelezettséget konkrét erőfeszítések – például cselekvési terv – megtételére a kényszermunka megszüntetése érdekében az ILO és a Világbank ajánlásaival összhangban; |
| --- | --- |

170.

üdvözli a gyermekmunka megszüntetése terén elért haladást, különösen a kormány ilyen értelmű tiltását; emlékeztet a tilalom érvényre jutása független és objektív nyomon követésének jelentőségére; megismétli a kényszermunka megszüntetésének szükségességét az éves gyapotbetakarítás során, ugyanakkor ösztönzi a kormányt, hogy vállaljon további kötelezettséget konkrét erőfeszítések – például cselekvési terv – megtételére a kényszermunka megszüntetése érdekében az ILO és a Világbank ajánlásaival összhangban;

| 171. | emlékeztet, hogy a Parlament úgy döntött, hogy mindaddig nem is veszi fontolóra az EU–Üzbegisztán partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvhöz való hozzájárulását, amelynek célja a megállapodás rendelkezéseinek kiterjesztése a textil kétoldalú kereskedelemére, amíg megerősítést nem nyer, hogy konkrét reformokat hajtottak végre és érdemi eredményeket értek el annak érdekében, hogy a gyermekmunka kérdésén túlmenően a kényszermunka gyakorlatát is ténylegesen felszámolják Üzbegisztánban; |
| --- | --- |

171.

emlékeztet, hogy a Parlament úgy döntött, hogy mindaddig nem is veszi fontolóra az EU–Üzbegisztán partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvhöz való hozzájárulását, amelynek célja a megállapodás rendelkezéseinek kiterjesztése a textil kétoldalú kereskedelemére, amíg megerősítést nem nyer, hogy konkrét reformokat hajtottak végre és érdemi eredményeket értek el annak érdekében, hogy a gyermekmunka kérdésén túlmenően a kényszermunka gyakorlatát is ténylegesen felszámolják Üzbegisztánban;

| 172. | azon a véleményen van e tekintetben, hogy a korábban Üzbegisztánnak – többek között a parlament kapacitásépítésére – nyújtott uniós fejlesztési támogatás egy része rosszul irányzott volt és ehelyett olyan jelentősebb területekre kell átirányítani a támogatást, mint a vidékfejlesztés, valamint a környezet- és vízgazdálkodás; |
| --- | --- |

172.

azon a véleményen van e tekintetben, hogy a korábban Üzbegisztánnak – többek között a parlament kapacitásépítésére – nyújtott uniós fejlesztési támogatás egy része rosszul irányzott volt és ehelyett olyan jelentősebb területekre kell átirányítani a támogatást, mint a vidékfejlesztés, valamint a környezet- és vízgazdálkodás;

| 173. | mély aggodalmának ad hangot a 2015 augusztusában az Iszlám Államnak hűségesküt tevő és Közép-Ázsiában több ezer dzsihádistát tömörítő Üzbegisztáni Iszlám Mozgalom tevékenysége miatt; |
| --- | --- |

173.

mély aggodalmának ad hangot a 2015 augusztusában az Iszlám Államnak hűségesküt tevő és Közép-Ázsiában több ezer dzsihádistát tömörítő Üzbegisztáni Iszlám Mozgalom tevékenysége miatt;

o

o o

| 174. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, az Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, valamint Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

174.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, az Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, valamint Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 184. E, 2009.8.6., 49. o.

(2)  HL C 168. E, 2013.6.14., 91. o.

(3)  HL L 255., 2015.9.30., 68. o.

(4)  HL L 255., 2015.9.30., 27. o.

(5)  HL C 332. E, 2013.11.15., 28. o.

(6)  HL C 419., 2015.12.16., 153. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0252.

(8)  HL C 434., 2015.12.23., 111. o.

(9)  HL C 434., 2015.12.23., 87. o.

(10)  HL C 236. E, 2011.8.12., 69. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0288.

(12)  HL C 434., 2015.12.23., 24. o.

(13)  HL C 74. E, 2012.3.13., 12. o.

(14)  HL C 419., 2015.12.16., 159. o.

(15)  HL C 251. E, 2013.8.31., 93. o.

(16)  HL C 45., 2016.2.5., 85. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0008.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0426.

(19)  HL C 351. E, 2011.12.2., 92. o.

(20)  HL C 81. E, 2011.3.15., 80. o.

(21)  HL C 224. E, 2010.8.19.., 12. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0040.

(23)  HL C 168. E, 2013.6.14., 195. o.

(24)  HL C 36., 2016.1.29., 126. o.

(25)  A Világbank 2012. évi statisztikái

(26)  A Világbank ötéves periódusra (2011–2015) vonatkozó adatai

(27)  Az Egyesült Államok külügyminisztériuma által készített jelentés

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/142

---

P8_TA(2016)0122

A Zika-vírus okozta járvány

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a Zika-vírus okozta járványról (2016/2584(RSP))

(2018/C 058/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2016. február 1-jei közleményére, amelyben nemzetközi jelentőségű közegészségügyi vészhelyzetnek minősítette a Zika-vírus okozta járványt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2016. február 1-jei közleményére, amelyben nemzetközi jelentőségű közegészségügyi vészhelyzetnek minősítette a Zika-vírus okozta járványt,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (1),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a szigeti fekvés sajátos feltételei kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000030/2016 – B8-0119/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szigeti fekvés sajátos feltételei kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000030/2016 – B8-0119/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2016. február 1-jén a WHO a Zika-vírus kitörését nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek (PHEIC) nyilvánította; |
| --- | --- |

A.

mivel 2016. február 1-jén a WHO a Zika-vírus kitörését nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek (PHEIC) nyilvánította;

| B. | mivel a Zika-vírus egy olyan újonnan terjedő, szúnyogok által terjesztett vírus, amelyet először 1947-ben, az ugandai Zika erdőségben azonosítottak a rhesusmajmokban a sárgaláz nyomon követésére szolgáló megfigyelő hálózat révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a Zika-vírus egy olyan újonnan terjedő, szúnyogok által terjesztett vírus, amelyet először 1947-ben, az ugandai Zika erdőségben azonosítottak a rhesusmajmokban a sárgaláz nyomon követésére szolgáló megfigyelő hálózat révén;

| C. | mivel a Zika-vírus okozta megbetegedés szórványosan két európai régió – Martinique és Francia Guyana – területén, valamint Afrikában, az amerikai kontinensen, Ázsiában és a csendes-óceáni térségben jelentkezett, és mivel a fertőzést kimutatták Európában is, különösen a tengerentúli területeken (Guadeloupe és Saint-Martin szigetén); |
| --- | --- |

C.

mivel a Zika-vírus okozta megbetegedés szórványosan két európai régió – Martinique és Francia Guyana – területén, valamint Afrikában, az amerikai kontinensen, Ázsiában és a csendes-óceáni térségben jelentkezett, és mivel a fertőzést kimutatták Európában is, különösen a tengerentúli területeken (Guadeloupe és Saint-Martin szigetén);

| D. | mivel a Zika-vírus először 2007-ben az addig ismert endemikus határain kívül is megjelent, és a Mikronéziai Szövetségi Államokban – Yap szigetén – járványt okozott, majd 2013-2014-ben Francia Polinéziában kiterjedt járványhoz vezetett, ezt követően pedig Óceánia több országában, többek között Új-Kaledóniában és a Cook-szigeteken is elterjedt; mivel a közvélekedés szerint a Zika-vírus csak enyhe emberi megbetegedést okozhatott, a Francia Polinéziában tapasztalt járvány azonban rávilágított, hogy a vírus esetlegesen neurológiai ártalmakat is maga után vonhat (például Guillain-Barré szindrómát és agyhártyagyulladást); |
| --- | --- |

D.

mivel a Zika-vírus először 2007-ben az addig ismert endemikus határain kívül is megjelent, és a Mikronéziai Szövetségi Államokban – Yap szigetén – járványt okozott, majd 2013-2014-ben Francia Polinéziában kiterjedt járványhoz vezetett, ezt követően pedig Óceánia több országában, többek között Új-Kaledóniában és a Cook-szigeteken is elterjedt; mivel a közvélekedés szerint a Zika-vírus csak enyhe emberi megbetegedést okozhatott, a Francia Polinéziában tapasztalt járvány azonban rávilágított, hogy a vírus esetlegesen neurológiai ártalmakat is maga után vonhat (például Guillain-Barré szindrómát és agyhártyagyulladást);

| E. | mivel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) szerint „a fertőzések többsége (körülbelül 80 %-a) tünetmentes”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) szerint „a fertőzések többsége (körülbelül 80 %-a) tünetmentes”;

| F. | mivel a Zika-vírus legkiterjedtebben Brazíliában, annak is az észak-keleti részén jelentkezett; |
| --- | --- |

F.

mivel a Zika-vírus legkiterjedtebben Brazíliában, annak is az észak-keleti részén jelentkezett;

| G. | mivel 2015 novemberében a brazil egészségügyi minisztérium közegészségügyi szükséghelyzetet hirdetett a Pernambuco államban 2015-ben kisfejűséggel született gyermekek számának szokatlan növekedése miatt; mivel jelentős emelkedés elsősorban a kisfejűség legsúlyosabb formái tekintetében mutatkozik, bár egyes beszámolók szerint a megbetegedés enyhébb formái kivételesen nagy arányban jelentkeztek már pár évvel a Zika-vírus 2015. évi kitörése előtt; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015 novemberében a brazil egészségügyi minisztérium közegészségügyi szükséghelyzetet hirdetett a Pernambuco államban 2015-ben kisfejűséggel született gyermekek számának szokatlan növekedése miatt; mivel jelentős emelkedés elsősorban a kisfejűség legsúlyosabb formái tekintetében mutatkozik, bár egyes beszámolók szerint a megbetegedés enyhébb formái kivételesen nagy arányban jelentkeztek már pár évvel a Zika-vírus 2015. évi kitörése előtt;

| H. | mivel a szúnyogok életciklusa az éghajlat, az élőhelyek és a biológiai sokféleség függvénye, és mivel a szúnyogok elterjedését elősegítik olyan emberi eredetű tényezők, mint az éghajlatváltozás, az ember által kialakított vízi élőhelyek, az erdőirtás, az urbanizáció, a szennyvízkezelés hiánya, a települési hulladékok, a konfliktusok és az utazás; |
| --- | --- |

H.

mivel a szúnyogok életciklusa az éghajlat, az élőhelyek és a biológiai sokféleség függvénye, és mivel a szúnyogok elterjedését elősegítik olyan emberi eredetű tényezők, mint az éghajlatváltozás, az ember által kialakított vízi élőhelyek, az erdőirtás, az urbanizáció, a szennyvízkezelés hiánya, a települési hulladékok, a konfliktusok és az utazás;

| I. | mivel a Zika-vírus kitörése rávilágított az érintett országokban fennálló egyenlőtlenségekre, tekintettel többek között a közegészségügyi rendszerekre és az életkörülményekre, aránytalanul sújtva a társadalom legszegényebb tagjait, akik gyakran a nyílt vízforrások közelében élnek és nincsenek megfelelően felkészülve a betegség megelőzésére és leküzdésére; mivel a nők még mindig a világ szegénységben élő népességének nagyobb részét teszik ki, és helyzetük különösen sorsdöntő, mivel a háztartásokban elsősorban ők a felelősek az élelmezésért, a tiszta vízért, a higiéniáért és a kisfejűséggel kapcsolatos tünetektől szenvedő gyermekek neveléséért, ami szükségessé teheti további pénzügyi források bevonását, különösen ha helyben nem áll rendelkezésre megfelelő vagy megfizethető támogató háttér; |
| --- | --- |

I.

mivel a Zika-vírus kitörése rávilágított az érintett országokban fennálló egyenlőtlenségekre, tekintettel többek között a közegészségügyi rendszerekre és az életkörülményekre, aránytalanul sújtva a társadalom legszegényebb tagjait, akik gyakran a nyílt vízforrások közelében élnek és nincsenek megfelelően felkészülve a betegség megelőzésére és leküzdésére; mivel a nők még mindig a világ szegénységben élő népességének nagyobb részét teszik ki, és helyzetük különösen sorsdöntő, mivel a háztartásokban elsősorban ők a felelősek az élelmezésért, a tiszta vízért, a higiéniáért és a kisfejűséggel kapcsolatos tünetektől szenvedő gyermekek neveléséért, ami szükségessé teheti további pénzügyi források bevonását, különösen ha helyben nem áll rendelkezésre megfelelő vagy megfizethető támogató háttér;

| J. | mivel több európai országban kimutattak olyan fertőzéses eseteket, amelyeket a behurcolt Zika-vírus okozott; mivel 2016. február 11-én egy szlovéniai várandós nővel kapcsolatban az ECDC bejelentett egy kisfejűséggel kapcsolatos esetet, mikor is a Zika-vírus okozta fertőzés a várandós nő brazíliai tartózkodásának ideje alatt alakult ki; |
| --- | --- |

J.

mivel több európai országban kimutattak olyan fertőzéses eseteket, amelyeket a behurcolt Zika-vírus okozott; mivel 2016. február 11-én egy szlovéniai várandós nővel kapcsolatban az ECDC bejelentett egy kisfejűséggel kapcsolatos esetet, mikor is a Zika-vírus okozta fertőzés a várandós nő brazíliai tartózkodásának ideje alatt alakult ki;

| K. | mivel 2016. február 9-ig a Zika-vírussal kapcsolatban az európai kontinensen nem jelentettek autochton megbetegedést, ellenben az európai legkülső régiókban néhány esetben erre sor került; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016. február 9-ig a Zika-vírussal kapcsolatban az európai kontinensen nem jelentettek autochton megbetegedést, ellenben az európai legkülső régiókban néhány esetben erre sor került;

| L. | mivel a vírus megjelenését a kisfejűség esetei és más idegrendszeri rendellenességek (ideértve a Guillain-Barré szindróma eseteit is) előfordulásának helyszíneihez kötik; mivel 2016. február 1-jén a WHO bejelentette, hogy nagy valószínűség szerint ok-okozati összefüggés áll fenn a terhesség alatt történt Zika-vírusos fertőzés és a kisfejűség között, bár ez még tudományos bizonyításra vár; |
| --- | --- |

L.

mivel a vírus megjelenését a kisfejűség esetei és más idegrendszeri rendellenességek (ideértve a Guillain-Barré szindróma eseteit is) előfordulásának helyszíneihez kötik; mivel 2016. február 1-jén a WHO bejelentette, hogy nagy valószínűség szerint ok-okozati összefüggés áll fenn a terhesség alatt történt Zika-vírusos fertőzés és a kisfejűség között, bár ez még tudományos bizonyításra vár;

| M. | mivel az előzetes kutatások egyre gyarapodó eredményei alapján a tudományos közvélemény megegyezik abban, hogy a Zika-vírus a kisfejűség okai között szerepel (3), azaz ennek következtében sérülnek az agyat alkotó embriósejtek (4), és a csecsemők rendellenesen kis fejjel és legtöbbször az agy fejlődésének késedelmével születnek – a jelek szerint a várandósság ideje alatt károsítja az embriót (5), illetve oka a Guillain-Barré szindrómának is; mivel a még meg nem született csecsemő egészségét övező bizonytalanság, valamint a továbbfertőződés mechanizmusaival kapcsolatos bizonytalanság a nők és serdülő lányok, különösen pedig a terhes nők és családjaik számára rendkívül nehéz helyzetet eredményez, különös tekintettel egészségükre és a háztartásukra hosszú távon kiható következményekre, és mivel e bizonytalanságra hivatkozva a válság megoldása érdekében semmiképpen nem szabad késlekedni a sürgető döntésekkel és intézkedésekkel; |
| --- | --- |

M.

mivel az előzetes kutatások egyre gyarapodó eredményei alapján a tudományos közvélemény megegyezik abban, hogy a Zika-vírus a kisfejűség okai között szerepel (3), azaz ennek következtében sérülnek az agyat alkotó embriósejtek (4), és a csecsemők rendellenesen kis fejjel és legtöbbször az agy fejlődésének késedelmével születnek – a jelek szerint a várandósság ideje alatt károsítja az embriót (5), illetve oka a Guillain-Barré szindrómának is; mivel a még meg nem született csecsemő egészségét övező bizonytalanság, valamint a továbbfertőződés mechanizmusaival kapcsolatos bizonytalanság a nők és serdülő lányok, különösen pedig a terhes nők és családjaik számára rendkívül nehéz helyzetet eredményez, különös tekintettel egészségükre és a háztartásukra hosszú távon kiható következményekre, és mivel e bizonytalanságra hivatkozva a válság megoldása érdekében semmiképpen nem szabad késlekedni a sürgető döntésekkel és intézkedésekkel;

| N. | mivel a kisfejűségnek számos oka lehetséges, de ez az ok gyakran ismeretlen marad, és mivel – a kisfejűséget gyógyító specifikus kezelési eljárások hiányában – szükség van arra, hogy multidiszciplináris csoportok mérjék fel a kisfejűségben szenvedő csecsemők és gyermekek állapotát, illetve gondozzák őket, sor kerüljön korai beavatkozásra stimulációs és játékos programok felhasználásával, ami kedvező hatással lehet fejlődésükre, továbbá szintén kiemelkedően fontos a családi tanácsadás és a szülőknek nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

N.

mivel a kisfejűségnek számos oka lehetséges, de ez az ok gyakran ismeretlen marad, és mivel – a kisfejűséget gyógyító specifikus kezelési eljárások hiányában – szükség van arra, hogy multidiszciplináris csoportok mérjék fel a kisfejűségben szenvedő csecsemők és gyermekek állapotát, illetve gondozzák őket, sor kerüljön korai beavatkozásra stimulációs és játékos programok felhasználásával, ami kedvező hatással lehet fejlődésükre, továbbá szintén kiemelkedően fontos a családi tanácsadás és a szülőknek nyújtott támogatás;

| O. | mivel a kisfejűség brazíliai előfordulásainak helye argentin és brazil kutatók szerint a piriproxifen lárvaölő szerhez kapcsolódik, amelyet 2014-ben juttattak be az ivóvízhálózatba Brazília érintett területein; mivel e lehetséges összefüggésre válaszul – az egészségügyi minisztérium tanácsa ellenére és az elővigyázatosság elvével összhangban – Rio Grande do Sul állam (Dél-Brazília) helyi kormányzata 2016. február 13-ától kezdődően felfüggesztette annak használatát; |
| --- | --- |

O.

mivel a kisfejűség brazíliai előfordulásainak helye argentin és brazil kutatók szerint a piriproxifen lárvaölő szerhez kapcsolódik, amelyet 2014-ben juttattak be az ivóvízhálózatba Brazília érintett területein; mivel e lehetséges összefüggésre válaszul – az egészségügyi minisztérium tanácsa ellenére és az elővigyázatosság elvével összhangban – Rio Grande do Sul állam (Dél-Brazília) helyi kormányzata 2016. február 13-ától kezdődően felfüggesztette annak használatát;

| P. | mivel a 2015. október óta bejelentett 4 783 kisfejűségi eset közül több mint 700-at kizártak ezek közül; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2015. október óta bejelentett 4 783 kisfejűségi eset közül több mint 700-at kizártak ezek közül;

| Q. | mivel azon 404 csecsemő közül, akiknek esetében megállapították a kisfejűséget, csak 17-nél adott pozitív eredményt a Zika-vírus előfordulását kimutató teszt; |
| --- | --- |

Q.

mivel azon 404 csecsemő közül, akiknek esetében megállapították a kisfejűséget, csak 17-nél adott pozitív eredményt a Zika-vírus előfordulását kimutató teszt;

| R. | mivel 2013 óta a Zika-vírus megjelenése valósággá vált az európai tengerentúli területeken; |
| --- | --- |

R.

mivel 2013 óta a Zika-vírus megjelenése valósággá vált az európai tengerentúli területeken;

| S. | mivel fennáll annak veszélye, hogy a 2016. nyári időszakban helyi kórokozó-átvivők telepednek meg Európában; |
| --- | --- |

S.

mivel fennáll annak veszélye, hogy a 2016. nyári időszakban helyi kórokozó-átvivők telepednek meg Európában;

| T. | mivel jelenleg nem áll rendelkezésre célzott kezelési eljárás vagy oltóanyag, de mivel az indiai Bharat Biotech vállalat 2016. február 3-án bejelentette, hogy „két vakcina áll fejlesztés alatt, melyek közül az egyik rekombináns vakcina, a másik pedig olyan inaktivált vakcina, amely a klinikai vizsgálatokat megelőző állatkísérleti fázisban van”; |
| --- | --- |

T.

mivel jelenleg nem áll rendelkezésre célzott kezelési eljárás vagy oltóanyag, de mivel az indiai Bharat Biotech vállalat 2016. február 3-án bejelentette, hogy „két vakcina áll fejlesztés alatt, melyek közül az egyik rekombináns vakcina, a másik pedig olyan inaktivált vakcina, amely a klinikai vizsgálatokat megelőző állatkísérleti fázisban van”;

| U. | mivel a Zika-vírus szexuális úton továbbadható (6)
   (7), és a WHO szerint szexuális úton való terjedése „viszonylag gyakori (8)”; |
| --- | --- |

U.

mivel a Zika-vírus szexuális úton továbbadható (6)
   (7), és a WHO szerint szexuális úton való terjedése „viszonylag gyakori (8)”;

| V. | mivel egyes jelentések szerint a Zika-vírus vérátömlesztés révén is terjedt; |
| --- | --- |

V.

mivel egyes jelentések szerint a Zika-vírus vérátömlesztés révén is terjedt;

| W. | mivel fennáll a valós veszélye annak, hogy a Zika-vírus okozta fertőzés fertőzést hordozó utasok révén, illetve a világkereskedelem következtében átlépi az országhatárokat; |
| --- | --- |

W.

mivel fennáll a valós veszélye annak, hogy a Zika-vírus okozta fertőzés fertőzést hordozó utasok révén, illetve a világkereskedelem következtében átlépi az országhatárokat;

| 1. | megállapítja, hogy a Zika-vírus az embereket elsősorban az Aedes nemzetséghez tartozó szúnyogok, elsősorban a trópusi területeken élő Aedes aegypti csípése révén fertőzi meg, és hogy ugyanez a szúnyog viszi át a dengue-lázat, a Chikungunya-lázat és a sárgalázat is; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a Zika-vírus az embereket elsősorban az Aedes nemzetséghez tartozó szúnyogok, elsősorban a trópusi területeken élő Aedes aegypti csípése révén fertőzi meg, és hogy ugyanez a szúnyog viszi át a dengue-lázat, a Chikungunya-lázat és a sárgalázat is;

| 2. | megállapítja, hogy az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) értékelése szerint – mivel sem kezelési eljárás, sem oltóanyag nem áll rendelkezésre, és mivel a Zika-vírust terjesztő szúnyogok beltérben és kültéren is csípnek, különösen a nappali időszakban – a megelőzés alapját jelenleg olyan személyes védelmi intézkedések képezik, mint permethrinnel kezelt hosszú ujjú ing és hosszú szárú nadrág viselése (különösen azokban az órákban, amikor a Zika-vírust hordozó szúnyogok a legaktívabbak), elfüggönyözött vagy légkondicionált helyiségekben való alvás és pihenés, illetve moszkitóhálók alkalmazása; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) értékelése szerint – mivel sem kezelési eljárás, sem oltóanyag nem áll rendelkezésre, és mivel a Zika-vírust terjesztő szúnyogok beltérben és kültéren is csípnek, különösen a nappali időszakban – a megelőzés alapját jelenleg olyan személyes védelmi intézkedések képezik, mint permethrinnel kezelt hosszú ujjú ing és hosszú szárú nadrág viselése (különösen azokban az órákban, amikor a Zika-vírust hordozó szúnyogok a legaktívabbak), elfüggönyözött vagy légkondicionált helyiségekben való alvás és pihenés, illetve moszkitóhálók alkalmazása;

| 3. | hangsúlyozza a legmegfelelőbb kiterjedésű kommunikációs tervek kialakításának fontosságát a lakosság tudatosságának növelése, valamint a szúnyogcsípések elkerülését szolgáló megfelelő magatartásra való ösztönzés érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a legmegfelelőbb kiterjedésű kommunikációs tervek kialakításának fontosságát a lakosság tudatosságának növelése, valamint a szúnyogcsípések elkerülését szolgáló megfelelő magatartásra való ösztönzés érdekében;

| 4. | üdvözli, hogy az ECDC jelenleg nyomon követi a helyzet alakulását; felkéri az ECDC-t, hogy rendszeresen frissítse kockázatértékeléseit és a legfrissebb járványügyi információkat; úgy véli, hogy az ECDC-nek a trópusi fertőző betegségekkel foglalkozó szakértői bizottságot kell létrehoznia az EU-ban bevezetendő intézkedések hatékony összehangolása és nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az ECDC jelenleg nyomon követi a helyzet alakulását; felkéri az ECDC-t, hogy rendszeresen frissítse kockázatértékeléseit és a legfrissebb járványügyi információkat; úgy véli, hogy az ECDC-nek a trópusi fertőző betegségekkel foglalkozó szakértői bizottságot kell létrehoznia az EU-ban bevezetendő intézkedések hatékony összehangolása és nyomon követése érdekében;

| 5. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy 10 millió eurót mozgósít a Zika-vírussal összefüggő kutatásokra, és javasolja, hogy egész Latin-Amerikában összpontosítsanak a súlyos veleszületett agyi rendellenességek eseteire és ezek Zika-vírus okozta fertőzésekkel való feltehető kapcsolatára; kérdésesnek tartja azonban, hogy ez az összeg arányban áll azzal a kiterjedt tudományos feladattal, amelynek célja a Zika-vírusos megbetegedések, illetve a kapcsolódó idegrendszeri szövődmények megértéséhez való hozzájárulás, továbbá a betegség kezeléséhez szükséges diagnosztikai vizsgálatok és eljárások kifejlesztése; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy 10 millió eurót mozgósít a Zika-vírussal összefüggő kutatásokra, és javasolja, hogy egész Latin-Amerikában összpontosítsanak a súlyos veleszületett agyi rendellenességek eseteire és ezek Zika-vírus okozta fertőzésekkel való feltehető kapcsolatára; kérdésesnek tartja azonban, hogy ez az összeg arányban áll azzal a kiterjedt tudományos feladattal, amelynek célja a Zika-vírusos megbetegedések, illetve a kapcsolódó idegrendszeri szövődmények megértéséhez való hozzájárulás, továbbá a betegség kezeléséhez szükséges diagnosztikai vizsgálatok és eljárások kifejlesztése;

| 6. | megjegyzi, hogy a Zika-vírus – amely 28 országban jelentkezett – az egész életre kiható következményekkel járhat, különösen a fiatal és szegény nők esetében, akiknek nagy többsége a szóban forgó országok legkevésbé fejlett régióiban él; hangsúlyozza, hogy – figyelembe véve a betegség várható további elterjedését – a nemzetközi közösségnek sürgősen át kell ültetnie a gyakorlatba az elmúlt évi ebolajárvány tanulságait; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a Zika-vírus – amely 28 országban jelentkezett – az egész életre kiható következményekkel járhat, különösen a fiatal és szegény nők esetében, akiknek nagy többsége a szóban forgó országok legkevésbé fejlett régióiban él; hangsúlyozza, hogy – figyelembe véve a betegség várható további elterjedését – a nemzetközi közösségnek sürgősen át kell ültetnie a gyakorlatba az elmúlt évi ebolajárvány tanulságait;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a vírus elterjedésének megakadályozása érdekében a kutatási erőfeszítéseknek elsősorban a megelőző intézkedésekre és a kezelési eljárásokra kell összpontosítaniuk; felszólít arra, hogy a Zika-vírussal kapcsolatos kutatás három tengely körül szerveződjék: vizsgálni kell az erősen feltételezhető összefüggést a Zika-vírus és a veleszületett agyi rendellenességek között, kezelési eljárásokat és oltóanyagokat kell kifejleszteni, továbbá gyors és hatékony diagnosztikai vizsgálatokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a vírus elterjedésének megakadályozása érdekében a kutatási erőfeszítéseknek elsősorban a megelőző intézkedésekre és a kezelési eljárásokra kell összpontosítaniuk; felszólít arra, hogy a Zika-vírussal kapcsolatos kutatás három tengely körül szerveződjék: vizsgálni kell az erősen feltételezhető összefüggést a Zika-vírus és a veleszületett agyi rendellenességek között, kezelési eljárásokat és oltóanyagokat kell kifejleszteni, továbbá gyors és hatékony diagnosztikai vizsgálatokat kell kidolgozni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy további kutatásokra van szükség a kisfejűség és a piriproxifen lárvaölő szer közötti esetleges kapcsolat vonatkozásában, tekintettel arra, hogy jelenleg nincs olyan tudományos bizonyíték, amely kizárná ezt a kapcsolatot; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy további kutatásokra van szükség a kisfejűség és a piriproxifen lárvaölő szer közötti esetleges kapcsolat vonatkozásában, tekintettel arra, hogy jelenleg nincs olyan tudományos bizonyíték, amely kizárná ezt a kapcsolatot;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kutatás nem hagyhatja figyelmen kívül a kisfejűség más lehetséges és kiegészítő okait; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kutatás nem hagyhatja figyelmen kívül a kisfejűség más lehetséges és kiegészítő okait;

| 10. | kiemeli a „Horizont 2020” program és a 7. keretprogram keretében a malária és az elhanyagolt fertőző betegségek – amelyek magukban foglalják a Zika-vírust is – oltóanyagainak kifejlesztésére végzett kutatások céljaira rendelkezésre álló további finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

kiemeli a „Horizont 2020” program és a 7. keretprogram keretében a malária és az elhanyagolt fertőző betegségek – amelyek magukban foglalják a Zika-vírust is – oltóanyagainak kifejlesztésére végzett kutatások céljaira rendelkezésre álló további finanszírozási lehetőségeket;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy amennyiben uniós közpénzeket fordítanak kutatásra, az adott kutatás eredményei legyenek szellemi tulajdonjogoktól mentesek, és az ennek során kifejlesztett termékek garantáltan elérhető áron legyenek hozzáférhetők a betegek számára; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy amennyiben uniós közpénzeket fordítanak kutatásra, az adott kutatás eredményei legyenek szellemi tulajdonjogoktól mentesek, és az ennek során kifejlesztett termékek garantáltan elérhető áron legyenek hozzáférhetők a betegek számára;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot konkrét intézkedésekre azokban az európai régiókban, ahol a Zika-vírus már elterjedt annak érdekében, hogy felszámolják a vírust átvivő valamennyi lehetséges vektort ezekben a régiókban, támogassák a már megfertőződött személyeket, különösen a várandós nőket, és megelőzzék a fertőzés szélesebb körű elterjedését ezekben a régiókban és az európai kontinensen; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot konkrét intézkedésekre azokban az európai régiókban, ahol a Zika-vírus már elterjedt annak érdekében, hogy felszámolják a vírust átvivő valamennyi lehetséges vektort ezekben a régiókban, támogassák a már megfertőződött személyeket, különösen a várandós nőket, és megelőzzék a fertőzés szélesebb körű elterjedését ezekben a régiókban és az európai kontinensen;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet a vírus európai terjedésének megelőzése és annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat és a harmadik országokat a járvány elleni küzdelemben a járvány által súlyosabban érintett térségekben (főként a karibi térségben, valamint a Közép- és Dél-Amerikában); úgy véli, hogy egy ilyen tervnek magában kell foglalnia a mechanikus akadályok, például hálók (a szúnyogcsípések elkerülése érdekében) és az óvszerek (a nemi úton való terjedés megelőzésére) célzott és megfelelő mennyiségben történő ingyenes szétosztását; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a Zika-vírus okozta fertőzésnek epidemiológiai hátterük miatt kitett polgárokat célzó kezelési protokollt, amelynek célja, hogy eredményesen megtörje a fertőzés nemi érintkezés és vér útján való terjedésének láncolatát; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet a vírus európai terjedésének megelőzése és annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat és a harmadik országokat a járvány elleni küzdelemben a járvány által súlyosabban érintett térségekben (főként a karibi térségben, valamint a Közép- és Dél-Amerikában); úgy véli, hogy egy ilyen tervnek magában kell foglalnia a mechanikus akadályok, például hálók (a szúnyogcsípések elkerülése érdekében) és az óvszerek (a nemi úton való terjedés megelőzésére) célzott és megfelelő mennyiségben történő ingyenes szétosztását; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a Zika-vírus okozta fertőzésnek epidemiológiai hátterük miatt kitett polgárokat célzó kezelési protokollt, amelynek célja, hogy eredményesen megtörje a fertőzés nemi érintkezés és vér útján való terjedésének láncolatát;

| 14. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítés szükségességét a finanszírozásról folytatott vita és a laboratóriumi igények becslése során, tekintettel a korai klinikai vizsgálatokból gyakran kizárt várandós nők számára biztonságos, hatásos, megfizethető és megvalósítható vakcinák tesztelésének és kifejlesztésének összetett voltára; sürgeti a pénzügyi támogatókat, hogy továbbra is legyenek realisták a vakcinák kifejlesztésének várható költségeivel kapcsolatban, többek között az uniós kutatási finanszírozás odaítélésekor is, és helyezzék előtérbe a lányok és a nők biztonságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítés szükségességét a finanszírozásról folytatott vita és a laboratóriumi igények becslése során, tekintettel a korai klinikai vizsgálatokból gyakran kizárt várandós nők számára biztonságos, hatásos, megfizethető és megvalósítható vakcinák tesztelésének és kifejlesztésének összetett voltára; sürgeti a pénzügyi támogatókat, hogy továbbra is legyenek realisták a vakcinák kifejlesztésének várható költségeivel kapcsolatban, többek között az uniós kutatási finanszírozás odaítélésekor is, és helyezzék előtérbe a lányok és a nők biztonságát;

| 15. | rámutat arra, hogy a Zika-vírus felszínre hozta az érintett országok gyengeségeit mind a közegészségügyi rendszer reagálása – különösen az alapellátás szintjén –, mind a nőket és lányokat megillető reproduktív egészségügyi szolgáltatások és jogok biztosítása terén – különös tekintettel a terhesség során és azt követően nyújtott tájékoztatásra és gondozásra, valamint a terhességmegelőzésre és terhességmegszakításra –, miközben ezen országok kormányzati tisztviselői azt tanácsolták a nőknek, hogy halasszák el a gyermekvállalást addig, amíg több információ áll rendelkezésre a Zika-vírusról; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy a Zika-vírus felszínre hozta az érintett országok gyengeségeit mind a közegészségügyi rendszer reagálása – különösen az alapellátás szintjén –, mind a nőket és lányokat megillető reproduktív egészségügyi szolgáltatások és jogok biztosítása terén – különös tekintettel a terhesség során és azt követően nyújtott tájékoztatásra és gondozásra, valamint a terhességmegelőzésre és terhességmegszakításra –, miközben ezen országok kormányzati tisztviselői azt tanácsolták a nőknek, hogy halasszák el a gyermekvállalást addig, amíg több információ áll rendelkezésre a Zika-vírusról;

| 16. | elismeri a feltételezett Zika-fertőzések igazolására szolgáló laboratóriumi kapacitás megerősítésének szükségességét az EU/EGT területén az egyéb arbovirális fertőzések (például a dengue-láz és a Chikungunya-láz) és a Zika-vírus okozta fertőzések megkülönböztetése érdekében; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hangolják össze a Zika-vírusra vonatkozó kutatásokat végző laboratóriumok munkáját, és mozdítsák elő hasonló laboratóriumok létrehozását azokban a tagállamokban, ahol még nincsenek ilyenek; |
| --- | --- |

16.

elismeri a feltételezett Zika-fertőzések igazolására szolgáló laboratóriumi kapacitás megerősítésének szükségességét az EU/EGT területén az egyéb arbovirális fertőzések (például a dengue-láz és a Chikungunya-láz) és a Zika-vírus okozta fertőzések megkülönböztetése érdekében; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hangolják össze a Zika-vírusra vonatkozó kutatásokat végző laboratóriumok munkáját, és mozdítsák elő hasonló laboratóriumok létrehozását azokban a tagállamokban, ahol még nincsenek ilyenek;

| 17. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot olyan stratégiákra, amelyek elősegítik a vakcinagyártók, a betegségmegelőzési és járványvédelmi központok, valamint más nemzeti és állami közegészségügyi ügynökségek és egészségügyi szolgáltatók összekapcsolását az adatok és az elemzések cseréjének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot olyan stratégiákra, amelyek elősegítik a vakcinagyártók, a betegségmegelőzési és járványvédelmi központok, valamint más nemzeti és állami közegészségügyi ügynökségek és egészségügyi szolgáltatók összekapcsolását az adatok és az elemzések cseréjének előmozdítása érdekében;

| 18. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy felhívják a szülészek, gyermekorvosok és neurológusok figyelmét arra, hogy ki kell vizsgálni a Zika-fertőzés lehetőségét azon betegek esetében, akik 2014 óta Brazíliába és más érintett országokba utaztak, valamint akik a központi idegrendszer veleszületett rendellenességeiben, kisfejűségben és Guillain-Barré szindrómában szenvednek; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy felhívják a szülészek, gyermekorvosok és neurológusok figyelmét arra, hogy ki kell vizsgálni a Zika-fertőzés lehetőségét azon betegek esetében, akik 2014 óta Brazíliába és más érintett országokba utaztak, valamint akik a központi idegrendszer veleszületett rendellenességeiben, kisfejűségben és Guillain-Barré szindrómában szenvednek;

| 19. | aggodalommal mutat rá arra, hogy számos érintett országban a terhesség nem csupán választás kérdése, különösen azokban az országokban, ahol tartósan magas a nemi erőszak aránya; felhívja az Uniót, hogy támogassa az érintett országokat az egészségügyi alapellátáshoz, ezen belül a terhesgondozáshoz és a gyermekágyi ellátáshoz, valamint a Zika-vírusra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokhoz való egyetemes hozzáférés elérésében, és felhívja az Uniót, hogy támogassa az érintett országok kormányait abban, hogy átfogó szexuális és reproduktív tájékoztatási és egészségügyi ellátási csomagot – ezen belül családtervezési lehetőségeket – biztosítsanak, különös hangsúlyt fektetve a minőségi fogamzásgátló módszerek széles köréhez való hozzáférésre valamennyi nő és kamaszlány számára, valamint a biztonságos abortuszhoz való hozzáférésre annak érdekében, hogy fellépjenek a nem biztonságos abortuszok számának a járvány kezdete óta tapasztalható növekedése ellen, és ezzel összefüggésben megkezdődjön a szükséges párbeszéd a partnerországokkal a fogamzásgátlásról és a nők és lányok jogairól; |
| --- | --- |

19.

aggodalommal mutat rá arra, hogy számos érintett országban a terhesség nem csupán választás kérdése, különösen azokban az országokban, ahol tartósan magas a nemi erőszak aránya; felhívja az Uniót, hogy támogassa az érintett országokat az egészségügyi alapellátáshoz, ezen belül a terhesgondozáshoz és a gyermekágyi ellátáshoz, valamint a Zika-vírusra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokhoz való egyetemes hozzáférés elérésében, és felhívja az Uniót, hogy támogassa az érintett országok kormányait abban, hogy átfogó szexuális és reproduktív tájékoztatási és egészségügyi ellátási csomagot – ezen belül családtervezési lehetőségeket – biztosítsanak, különös hangsúlyt fektetve a minőségi fogamzásgátló módszerek széles köréhez való hozzáférésre valamennyi nő és kamaszlány számára, valamint a biztonságos abortuszhoz való hozzáférésre annak érdekében, hogy fellépjenek a nem biztonságos abortuszok számának a járvány kezdete óta tapasztalható növekedése ellen, és ezzel összefüggésben megkezdődjön a szükséges párbeszéd a partnerországokkal a fogamzásgátlásról és a nők és lányok jogairól;

| 20. | rámutat arra, hogy eddig (2016. február 10.) 25 EU/EGT-ország, az Egyesült Államok és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ tanácsolta a várandós és gyermekvállalásra készülő nőknek, hogy halasszák el utazásukat a Zika-vírussal érintett országokba; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy eddig (2016. február 10.) 25 EU/EGT-ország, az Egyesült Államok és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ tanácsolta a várandós és gyermekvállalásra készülő nőknek, hogy halasszák el utazásukat a Zika-vírussal érintett országokba;

| 21. | mivel jelenleg nem létezik a Zika-fertőzés ellen védő kórmegelőzés, kezelés vagy oltás, és tekintettel a helyi vírushordozók általi terjesztés kialakulásának kockázatára Európában a 2016. évi nyári szezon során, felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a rovarirtó szerek azonnali elemzését emberi egészség, valamint a fertőzés szúnyogok általi terjesztése elleni hatékonyság szempontjából; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy koordinálja a nemzeti hatóságok által idén nyáron megvalósítandó megelőzési iránymutatásokat; |
| --- | --- |

21.

mivel jelenleg nem létezik a Zika-fertőzés ellen védő kórmegelőzés, kezelés vagy oltás, és tekintettel a helyi vírushordozók általi terjesztés kialakulásának kockázatára Európában a 2016. évi nyári szezon során, felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a rovarirtó szerek azonnali elemzését emberi egészség, valamint a fertőzés szúnyogok általi terjesztése elleni hatékonyság szempontjából; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy koordinálja a nemzeti hatóságok által idén nyáron megvalósítandó megelőzési iránymutatásokat;

| 22. | elismeri, hogy nyilvánosságra hozták a jelenleg Zika-vírussal fertőzött térségekből visszatért terhes nőkre vonatkozó vizsgálati algoritmust; rámutat azonban, hogy az egészségügyi hatóságok még nem kezelték a Zika-vírus spermában való elhúzódó kimutatásának kérdését, valamint a Zika-vírus nemi érintkezés útján történő dokumentált terjedését, ami következményekkel járhat a fertőzéssel érintett térségekből visszatérő férfi utasok számára; úgy véli, hogy a tünetmentes fertőzések gyakoriságát figyelembe véve e terjedési mód jelentőségével kapcsolatos meggyőző bizonyítékok elérhetővé válásáig a férfi utazóknak javasolni kell az óvszer használatát a fertőzéssel érintett térségekből való visszatérést követően; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy nyilvánosságra hozták a jelenleg Zika-vírussal fertőzött térségekből visszatért terhes nőkre vonatkozó vizsgálati algoritmust; rámutat azonban, hogy az egészségügyi hatóságok még nem kezelték a Zika-vírus spermában való elhúzódó kimutatásának kérdését, valamint a Zika-vírus nemi érintkezés útján történő dokumentált terjedését, ami következményekkel járhat a fertőzéssel érintett térségekből visszatérő férfi utasok számára; úgy véli, hogy a tünetmentes fertőzések gyakoriságát figyelembe véve e terjedési mód jelentőségével kapcsolatos meggyőző bizonyítékok elérhetővé válásáig a férfi utazóknak javasolni kell az óvszer használatát a fertőzéssel érintett térségekből való visszatérést követően;

| 23. | a WHO európai országokban történő megelőzésre vonatkozó ajánlásait követve kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentős mértékben fokozzák az invazív szúnyogfajok nyomon követését, és erősítsék a szúnyogállományok visszaszorítását a szaporodóhelyek (például tócsák) megszüntetésével és a rovarirtó szerek járvány kitörése esetében tervezett permetezésével, és fokozzák a fertőzött országokból érkező rakományok, szállítójárművek, repülőgépkabinok és utasterek fertőtlenítésének mértékét; |
| --- | --- |

23.

a WHO európai országokban történő megelőzésre vonatkozó ajánlásait követve kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentős mértékben fokozzák az invazív szúnyogfajok nyomon követését, és erősítsék a szúnyogállományok visszaszorítását a szaporodóhelyek (például tócsák) megszüntetésével és a rovarirtó szerek járvány kitörése esetében tervezett permetezésével, és fokozzák a fertőzött országokból érkező rakományok, szállítójárművek, repülőgépkabinok és utasterek fertőtlenítésének mértékét;

| 24. | kéri, hogy az EU és a tagállamok nagykövetségei nyújtsanak tájékoztatást és támogatást az érintett területeken élő vagy oda utazó uniós polgároknak; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy az EU és a tagállamok nagykövetségei nyújtsanak tájékoztatást és támogatást az érintett területeken élő vagy oda utazó uniós polgároknak;

| 25. | felhívja az uniós és a harmadik országbeli légitársaságokat, hogy végezzenek megfelelő és alapos rovarirtást az érintett térségekből érkező légi járműveken; |
| --- | --- |

25.

felhívja az uniós és a harmadik országbeli légitársaságokat, hogy végezzenek megfelelő és alapos rovarirtást az érintett térségekből érkező légi járműveken;

| 26. | felhívja az Uniót, hogy Zika-vírus elleni stratégiájának kidolgozása érdekében konzultáljon a nyomon követés, a szenzibilizáció, a megelőzés és/vagy az Aedes nemzetségbe tartozó szúnyogok elleni küzdelem terén szakértelemmel rendelkező tagállamokkal és harmadik országokkal (nemzeti, regionális és helyi kormányzatokkal), például Madeira regionális kormányával és Funchal önkormányzatával, amelyeknek több mint 10 éves tapasztalatuk van ezzel a kérdéssel kapcsolatban, továbbá a francia legkülső régiókkal és tengerentúli területekkel, amelyek sokéves tapasztalattal rendelkeznek a kórokozó-átvivők által terjesztett újonnan megjelenő betegségekkel és konkrétan a Zika-vírussal kapcsolatban; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Uniót, hogy Zika-vírus elleni stratégiájának kidolgozása érdekében konzultáljon a nyomon követés, a szenzibilizáció, a megelőzés és/vagy az Aedes nemzetségbe tartozó szúnyogok elleni küzdelem terén szakértelemmel rendelkező tagállamokkal és harmadik országokkal (nemzeti, regionális és helyi kormányzatokkal), például Madeira regionális kormányával és Funchal önkormányzatával, amelyeknek több mint 10 éves tapasztalatuk van ezzel a kérdéssel kapcsolatban, továbbá a francia legkülső régiókkal és tengerentúli területekkel, amelyek sokéves tapasztalattal rendelkeznek a kórokozó-átvivők által terjesztett újonnan megjelenő betegségekkel és konkrétan a Zika-vírussal kapcsolatban;

| 27. | rámutat arra, hogy e járvány elleni fellépés során uniós és nemzetközi szintű összehangolt megközelítésre van szükség; ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Orvosi Hadtest felállítását, és véleménye szerint ez lényeges szerepet kap az orvosi és közegészségügyi csapatok és felszerelések mozgósításában, ha szükség esetén fel kell venni a küzdelmet a Zika-vírussal szemben; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő egy horizontális uniós világegészségügyi stratégiát, amelynek célja, hogy megvalósítsa az új fenntartható fejlesztési keretet és annak céljait; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy e járvány elleni fellépés során uniós és nemzetközi szintű összehangolt megközelítésre van szükség; ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Orvosi Hadtest felállítását, és véleménye szerint ez lényeges szerepet kap az orvosi és közegészségügyi csapatok és felszerelések mozgósításában, ha szükség esetén fel kell venni a küzdelmet a Zika-vírussal szemben; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő egy horizontális uniós világegészségügyi stratégiát, amelynek célja, hogy megvalósítsa az új fenntartható fejlesztési keretet és annak céljait;

| 28. | felkéri a Bizottságot, hogy más partnerekkel együttműködve kövesse nyomon a Zika-vírus terjedését a fejlődő országokban is, és az érintett országokkal együttműködésben építsen be az egészségügyi kapacitásokkal, az egészségügyi személyzet képzésével, a járványügyi felügyelettel, a közösségi oktatással és mozgósítással, valamint a szúnyogállományok ellenőrzés alatt tartásával összefüggő megfelelő válaszlépéseket a meglévő országspecifikus fejlesztési programokba; |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot, hogy más partnerekkel együttműködve kövesse nyomon a Zika-vírus terjedését a fejlődő országokban is, és az érintett országokkal együttműködésben építsen be az egészségügyi kapacitásokkal, az egészségügyi személyzet képzésével, a járványügyi felügyelettel, a közösségi oktatással és mozgósítással, valamint a szúnyogállományok ellenőrzés alatt tartásával összefüggő megfelelő válaszlépéseket a meglévő országspecifikus fejlesztési programokba;

| 29. | hangsúlyozza, hogy bármiféle javaslatnak a Zika-vírus hatásai mellett e hatások más okaira is vonatkozó, széles körű járványügyi tanulmányokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy bármiféle javaslatnak a Zika-vírus hatásai mellett e hatások más okaira is vonatkozó, széles körű járványügyi tanulmányokon kell alapulnia;

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy hívják fel a klinikusok és az utazás-egészségügyi klinikák figyelmét a Zika-járvány alakulására, valamint az érintett térségek hatóságai által a vírushordozók visszaszorítására tervezett intézkedésekre, hogy a Zika-fertőzést figyelembe vehessék az érintett térségek lakosaira és az onnan érkező utazókra vonatkozó differenciáldiagnózisaikban, és előkészíthessék a feltételezhetően Zika-vírussal fertőzött személyek elkülönítését az autochton terjedés megelőzése érdekében; felhívja a nemzeti egészségügyi hatóságokat, hogy az ECDC koordinálásával szervezzenek tájékoztatási kampányt az európai polgárok tájékoztatása és megnyugtatása, valamint a szükségtelen riadalom elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

30.

felhívja a tagállamokat, hogy hívják fel a klinikusok és az utazás-egészségügyi klinikák figyelmét a Zika-járvány alakulására, valamint az érintett térségek hatóságai által a vírushordozók visszaszorítására tervezett intézkedésekre, hogy a Zika-fertőzést figyelembe vehessék az érintett térségek lakosaira és az onnan érkező utazókra vonatkozó differenciáldiagnózisaikban, és előkészíthessék a feltételezhetően Zika-vírussal fertőzött személyek elkülönítését az autochton terjedés megelőzése érdekében; felhívja a nemzeti egészségügyi hatóságokat, hogy az ECDC koordinálásával szervezzenek tájékoztatási kampányt az európai polgárok tájékoztatása és megnyugtatása, valamint a szükségtelen riadalom elkerülése érdekében;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az autochton terjedés megelőzése érdekében fokozzák éberségüket a Zika-fertőzés importált eseteinek korai észlelése tekintetében az Unióban – beleértve az az EU tengerentúli országait és területeit, valamint legkülső régióit is – különösen azokban az esetekben, ahol vírushordozó is jelen van; elismeri továbbá, hogy fennáll a Zika-vírus behozatalának a fertőzés autochton terjedésével járó kockázata az Aedes nemzetségbe tartozó szúnyogokkal ellepett mérsékelt éghajlatú térségekbe (többek között Észak-Amerikába és Európába), noha ez a kockázat valószínűleg alacsony és szezonális jellegű; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az autochton terjedés megelőzése érdekében fokozzák éberségüket a Zika-fertőzés importált eseteinek korai észlelése tekintetében az Unióban – beleértve az az EU tengerentúli országait és területeit, valamint legkülső régióit is – különösen azokban az esetekben, ahol vírushordozó is jelen van; elismeri továbbá, hogy fennáll a Zika-vírus behozatalának a fertőzés autochton terjedésével járó kockázata az Aedes nemzetségbe tartozó szúnyogokkal ellepett mérsékelt éghajlatú térségekbe (többek között Észak-Amerikába és Európába), noha ez a kockázat valószínűleg alacsony és szezonális jellegű;

| 32. | hangsúlyozza a széles körű egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés fontosságát Zika-vírus okozta betegségek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a széles körű egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés fontosságát Zika-vírus okozta betegségek elleni küzdelemben;

| 33. | támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezetének a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférést nemzetközi normákkal ellentétes módon korlátozó jogszabályok és politikák hatályon kívül helyezésére irányuló felhívásait (9), és megismétli, hogy kész biztosítani a közegészségügyi válaszlépések emberi jogokkal összhangban történő megvalósítását, különösen az egészségügyi és az egészséghez kapcsolódó jogokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

33.

támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezetének a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférést nemzetközi normákkal ellentétes módon korlátozó jogszabályok és politikák hatályon kívül helyezésére irányuló felhívásait (9), és megismétli, hogy kész biztosítani a közegészségügyi válaszlépések emberi jogokkal összhangban történő megvalósítását, különösen az egészségügyi és az egészséghez kapcsolódó jogokkal összefüggésben;

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek.

---

(1)  HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(3)  http://www.who.int/features/qa/zika/en/

(4)  http://www.nature.com/news/zika-highlights-role-of-controversial-fetal-tissue-research-1.19655

(5)  Brasil, P. et al. N. Eng. J. Med. http://dx.doi.org/10.1056/NEJMoa1602412 (2016).

(6)  http://www.dallascounty.org/department/hhs/press/documents/PR2-2-16DCHHSReportsFirstCaseofZikaVirusThroughSexualTransmission.pdf

(7)  https://www.rt.com/news/333855-zika-sex-case-france/

(8)  http://www.reuters.com/article/us-health-zika-qanda-factbox-idUSKCN0X22TY

(9)  http://www.un.org/apps/news/story.asp?NewsID=53173#.VswcHE32aUk

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/148

---

P8_TA(2016)0123

A lengyelországi helyzet

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása a lengyelországi helyzetről (2015/3031(RSP))

(2018/C 058/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai uniós szerződésekre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós szerződésekre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4. és 6. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE),

| — | tekintettel a Parlament lengyelországi helyzettel kapcsolatos, 2016. január 19-i vitájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament lengyelországi helyzettel kapcsolatos, 2016. január 19-i vitájára,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak a Lengyel Alkotmánybíróságról szóló, 2015. június 25-i törvény 2015. december 22-i módosításairól szóló, 2016. március 12-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak a Lengyel Alkotmánybíróságról szóló, 2015. június 25-i törvény 2015. december 22-i módosításairól szóló, 2016. március 12-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, valamint az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben rögzített értékek és elvek tiszteletben tartása az Unió és a tagállamok kötelessége, amelynek eleget kell tenni; |
| --- | --- |

A.

mivel a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, valamint az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben rögzített értékek és elvek tiszteletben tartása az Unió és a tagállamok kötelessége, amelynek eleget kell tenni;

| B. | mivel az EUSZ 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozók jogai – tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak valamennyi fellépésük során tiszteletben kell tartaniuk; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozók jogai – tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak valamennyi fellépésük során tiszteletben kell tartaniuk;

| C. | mivel az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az Uniónak tiszteletben kell tartania a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint nemzeti identitását; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az Uniónak tiszteletben kell tartania a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint nemzeti identitását;

| D. | mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió és a tagállamok a lojális együttműködés elvének megfelelően kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió és a tagállamok a lojális együttműködés elvének megfelelően kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában;

| E. | mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a Szerződések alkalmazását; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a Szerződések alkalmazását;

| F. | mivel a jogállamiság a demokrácia gerincét alkotja, és egyben az egyik alapelve az Uniónak, amely az azzal kapcsolatos vélelem és kölcsönös bizalom alapján működik, hogy a tagállamok az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a jogállamiság a demokrácia gerincét alkotja, és egyben az egyik alapelve az Uniónak, amely az azzal kapcsolatos vélelem és kölcsönös bizalom alapján működik, hogy a tagállamok az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat;

| G. | mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság szempontjából, valamint az európai polgárok alapvető jogai és polgári szabadságjogai védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

G.

mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság szempontjából, valamint az európai polgárok alapvető jogai és polgári szabadságjogai védelmének biztosításához;

| H. | mivel a Lengyel Alkotmánybíróságot a lengyel alkotmányos demokrácia és jogállamiság fékjeinek és ellensúlyainak biztosítására szolgáló egyik központi elemként állították fel; |
| --- | --- |

H.

mivel a Lengyel Alkotmánybíróságot a lengyel alkotmányos demokrácia és jogállamiság fékjeinek és ellensúlyainak biztosítására szolgáló egyik központi elemként állították fel;

| I. | mivel Lengyelország közelmúltbeli eseményei, nevezetesen az Alkotmánybíróság összetételével és új működési szabályaival kapcsolatos politikai és jogi vita (többek között az ügyek vizsgálata és azok sorrendje, a határozatképességhez szükséges létszám növelése, valamint az Alkotmánybíróság határozatainak elfogadásához szükséges többség tekintetében) aggodalmakra adnak okot azzal kapcsolatban, hogy az Alkotmánybíróság képes-e fenntartani az alkotmányt és garantálni a jogállamiság tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

I.

mivel Lengyelország közelmúltbeli eseményei, nevezetesen az Alkotmánybíróság összetételével és új működési szabályaival kapcsolatos politikai és jogi vita (többek között az ügyek vizsgálata és azok sorrendje, a határozatképességhez szükséges létszám növelése, valamint az Alkotmánybíróság határozatainak elfogadásához szükséges többség tekintetében) aggodalmakra adnak okot azzal kapcsolatban, hogy az Alkotmánybíróság képes-e fenntartani az alkotmányt és garantálni a jogállamiság tiszteletben tartását;

| J. | mivel a Velencei Bizottság határozottan kijelentette, hogy az Alkotmánybíróság nem képes ellátni azon feladatát, hogy garantálja Lengyelország alkotmányának elsődlegességét, mivel 2016. március 9-i határozatát nem tették közzé, így az nem léphet hatályba, ami veszélyezteti a jogállamiságot; mivel a Velencei Bizottság arra figyelmeztetett, hogy az Alkotmánybíróság megbénítása veszélyeztetné a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

J.

mivel a Velencei Bizottság határozottan kijelentette, hogy az Alkotmánybíróság nem képes ellátni azon feladatát, hogy garantálja Lengyelország alkotmányának elsődlegességét, mivel 2016. március 9-i határozatát nem tették közzé, így az nem léphet hatályba, ami veszélyezteti a jogállamiságot; mivel a Velencei Bizottság arra figyelmeztetett, hogy az Alkotmánybíróság megbénítása veszélyeztetné a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot;

| K. | mivel a lengyel kormány és a lengyel köztársasági elnök Alkotmánybírósággal szembeni fellépései veszélyeztetik az alkotmányos demokráciát; |
| --- | --- |

K.

mivel a lengyel kormány és a lengyel köztársasági elnök Alkotmánybírósággal szembeni fellépései veszélyeztetik az alkotmányos demokráciát;

| L. | mivel a 2016. január 13-i irányadó vitán a Bizottság úgy határozott, hogy a lengyel kormánynak küldött levéllel a jogállamisági keret értelmében strukturált párbeszédet kezdeményez a lengyelországi helyzet tisztázása céljából; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2016. január 13-i irányadó vitán a Bizottság úgy határozott, hogy a lengyel kormánynak küldött levéllel a jogállamisági keret értelmében strukturált párbeszédet kezdeményez a lengyelországi helyzet tisztázása céljából;

| M. | mivel a Bizottság a Szerződések őreként össze fogja gyűjteni és meg fogja vizsgálni az összes releváns információt, és felméri, hogy jelzi-e bármi egyértelműen a jogállamiság rendszerszintű fenyegetését; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság a Szerződések őreként össze fogja gyűjteni és meg fogja vizsgálni az összes releváns információt, és felméri, hogy jelzi-e bármi egyértelműen a jogállamiság rendszerszintű fenyegetését;

| N. | mivel a jogállamisági keret célja a jogállamisággal szembeni rendszerszintű fenyegetések kiküszöbölése, különösen olyan helyzetekben, amelyek nem kezelhetők hatékonyan a kötelezettségszegési eljárások keretében, valamint abban az esetben, ha a nemzeti szintű „jogállami biztosítékok” már nem tűnnek képesnek e fenyegetések hatékony kezelésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a jogállamisági keret célja a jogállamisággal szembeni rendszerszintű fenyegetések kiküszöbölése, különösen olyan helyzetekben, amelyek nem kezelhetők hatékonyan a kötelezettségszegési eljárások keretében, valamint abban az esetben, ha a nemzeti szintű „jogállami biztosítékok” már nem tűnnek képesnek e fenyegetések hatékony kezelésére;

| O. | mivel az 1997-ben elfogadott jelenlegi lengyel alkotmány garantálja a hatalmi ágak szétválasztását, a politikai pluralizmust, a sajtószabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és a tájékoztatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

O.

mivel az 1997-ben elfogadott jelenlegi lengyel alkotmány garantálja a hatalmi ágak szétválasztását, a politikai pluralizmust, a sajtószabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és a tájékoztatáshoz való jogot;

| P. | mivel az alkotmányos válság mellett léteznek egyéb olyan kérdések, amelyek komoly aggodalmat jelentenek az Európai Parlament számára, ugyanis sérthetik az európai jogot és az alapvető jogokat, köztük a nők jogait is; mivel a lengyel kormány ilyen jellegű lépéseit az európai intézményeknek szoros figyelemmel kell kísérniük; |
| --- | --- |

P.

mivel az alkotmányos válság mellett léteznek egyéb olyan kérdések, amelyek komoly aggodalmat jelentenek az Európai Parlament számára, ugyanis sérthetik az európai jogot és az alapvető jogokat, köztük a nők jogait is; mivel a lengyel kormány ilyen jellegű lépéseit az európai intézményeknek szoros figyelemmel kell kísérniük;

| 1. | alapvető fontosságúnak tartja az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös európai értékek maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítását; |
| --- | --- |

1.

alapvető fontosságúnak tartja az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös európai értékek maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítását;

| 2. | úgy véli, hogy jogalkotási és igazgatási gyakorlatában valamennyi tagállamnak maradéktalanul be kell tartania az uniós jogot, valamint hogy valamennyi jogszabálynak, köztük bármely tagállam vagy tagjelölt ország elsődleges jogának, tükröznie kell és tiszteletben kell tartania az alapvető európai értékeket, nevezetesen a demokratikus elveket, a jogállamiságot és az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy jogalkotási és igazgatási gyakorlatában valamennyi tagállamnak maradéktalanul be kell tartania az uniós jogot, valamint hogy valamennyi jogszabálynak, köztük bármely tagállam vagy tagjelölt ország elsődleges jogának, tükröznie kell és tiszteletben kell tartania az alapvető európai értékeket, nevezetesen a demokratikus elveket, a jogállamiságot és az alapvető jogokat;

| 3. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Lengyelországban az Alkotmánybíróság tényleges megbénítása veszélyezteti a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Lengyelországban az Alkotmánybíróság tényleges megbénítása veszélyezteti a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot;

| 4. | sürgeti a lengyel kormányt, hogy tartsa tiszteletben, tegye közzé és további késedelem nélkül hajtsa maradéktalanul végre az Alkotmánybíróság 2016. március 9-i határozatát, valamint hajtsa végre a 2015. december 3-i és 9-i határozatokat is; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a lengyel kormányt, hogy tartsa tiszteletben, tegye közzé és további késedelem nélkül hajtsa maradéktalanul végre az Alkotmánybíróság 2016. március 9-i határozatát, valamint hajtsa végre a 2015. december 3-i és 9-i határozatokat is;

| 5. | felszólítja a lengyel kormányt, hogy maradéktalanul tegyen eleget a Velencei Bizottság ajánlásainak; egyetért a Velencei Bizottság véleményével, mely szerint a lengyel alkotmány és az európai és nemzetközi normák megkövetelik az Alkotmánybíróság határozatainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a lengyel kormányt, hogy maradéktalanul tegyen eleget a Velencei Bizottság ajánlásainak; egyetért a Velencei Bizottság véleményével, mely szerint a lengyel alkotmány és az európai és nemzetközi normák megkövetelik az Alkotmánybíróság határozatainak tiszteletben tartását;

| 6. | üdvözli a Bizottság alelnöke, Frans Timmermans közelmúltbeli lengyelországi látogatását, valamint a Bizottság 2016. április 6-i ülésén tett nyilatkozatát arról, hogy párbeszéd indul a jelenlegi helyzetből való, az alkotmányos keret maradéktalan tiszteletben tartásán alapuló, vagyis az Alkotmánybíróság határozatainak közzétételével és végrehajtásával járó kiút megtalálására; egyetért Timmermans alelnök aggályaival, mely szerint két párhuzamos jogrendszer alakulhat ki, ami jogbizonytalansághoz vezetne; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Bizottság alelnöke, Frans Timmermans közelmúltbeli lengyelországi látogatását, valamint a Bizottság 2016. április 6-i ülésén tett nyilatkozatát arról, hogy párbeszéd indul a jelenlegi helyzetből való, az alkotmányos keret maradéktalan tiszteletben tartásán alapuló, vagyis az Alkotmánybíróság határozatainak közzétételével és végrehajtásával járó kiút megtalálására; egyetért Timmermans alelnök aggályaival, mely szerint két párhuzamos jogrendszer alakulhat ki, ami jogbizonytalansághoz vezetne;

| 7. | támogatja a Bizottság arra irányuló határozatát, hogy a jogállamisági keret értelmében strukturált párbeszédet indít annak tisztázására, hogy Lengyelországban fennáll-e a demokratikus értékek és a jogállamiság rendszerszintű veszélyeztetése; üdvözli a Bizottság megnyugtató szavait, melyek szerint a lengyel hatóságokkal pártatlan, tényeken alapuló és kooperatív szellemben folyik majd le a párbeszéd, és felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben a lengyel kormány a strukturált párbeszéd során nem tartja be a Velencei Bizottság ajánlásait, „jogállamisági ajánlás” előterjesztése révén indítsa el a jogállamisági eljárás második szakaszát, és ajánlja fel Lengyelországnak, hogy segít megoldásokat kidolgozni a jogállamiság megerősítésére; |
| --- | --- |

7.

támogatja a Bizottság arra irányuló határozatát, hogy a jogállamisági keret értelmében strukturált párbeszédet indít annak tisztázására, hogy Lengyelországban fennáll-e a demokratikus értékek és a jogállamiság rendszerszintű veszélyeztetése; üdvözli a Bizottság megnyugtató szavait, melyek szerint a lengyel hatóságokkal pártatlan, tényeken alapuló és kooperatív szellemben folyik majd le a párbeszéd, és felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben a lengyel kormány a strukturált párbeszéd során nem tartja be a Velencei Bizottság ajánlásait, „jogállamisági ajánlás” előterjesztése révén indítsa el a jogállamisági eljárás második szakaszát, és ajánlja fel Lengyelországnak, hogy segít megoldásokat kidolgozni a jogállamiság megerősítésére;

| 8. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valamennyi fellépésnek tiszteletben kell tartania az Unió és tagállamainak a Szerződésekben rögzített hatáskörét, valamint a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valamennyi fellépésnek tiszteletben kell tartania az Unió és tagállamainak a Szerződésekben rögzített hatáskörét, valamint a szubszidiaritás elvét;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen és alaposan tájékoztassa a Parlamentet értékeléseiről, az előrehaladásáról és fellépéseiről; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen és alaposan tájékoztassa a Parlamentet értékeléseiről, az előrehaladásáról és fellépéseiről;

| 10. | annak a reményének ad hangot, hogy a lengyel kormány és a Bizottság közötti strukturált párbeszéd eredményeképpen felül fogják vizsgálni a lengyel kormány egyéb, törvényességük és az alapvető jogokra gyakorolt lehetséges hatásuk tekintetében aggodalmakra okot adó határozatait is; |
| --- | --- |

10.

annak a reményének ad hangot, hogy a lengyel kormány és a Bizottság közötti strukturált párbeszéd eredményeképpen felül fogják vizsgálni a lengyel kormány egyéb, törvényességük és az alapvető jogokra gyakorolt lehetséges hatásuk tekintetében aggodalmakra okot adó határozatait is;

| 11. | elvárja, hogy a Bizottság a kettős mérce elkerülése érdekében valamennyi tagállamban ugyanígy kövesse nyomon a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és arról számoljon be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

11.

elvárja, hogy a Bizottság a kettős mérce elkerülése érdekében valamennyi tagállamban ugyanígy kövesse nyomon a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és arról számoljon be a Parlamentnek;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Lengyel Köztársaság elnökének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Lengyel Köztársaság elnökének.

---

2016. április 14., csütörtök

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/151

---

P8_TA(2016)0128

Pakisztán, különös tekintettel a lahori támadásra

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel a lahori támadásra (2016/2644(RSP))

(2018/C 058/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a lahore-i támadásról szóló, 2016. március 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a lahore-i támadásról szóló, 2016. március 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Stavros Lambrinidis, az EU emberi jogi különleges képviselője által 2014. október 29-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stavros Lambrinidis, az EU emberi jogi különleges képviselője által 2014. október 29-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2016. március 27-én a Pakisztán bombázásáról, valamint 2016. január 21-én a Bacha Khan Egyetem elleni támadásról tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2016. március 27-én a Pakisztán bombázásáról, valamint 2016. január 21-én a Bacha Khan Egyetem elleni támadásról tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2016. március 28-án a pakisztáni Lahore elleni terrortámadásról tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2016. március 28-án a pakisztáni Lahore elleni terrortámadásról tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire,

| — | tekintettel a kisebbségi ügyekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Rita Izsák-Ndiaye „A kisebbségek ellen irányuló gyűlöletbeszéd és gyűlöletre uszítás a médiában” című 2015. január 5-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisebbségi ügyekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Rita Izsák-Ndiaye „A kisebbségek ellen irányuló gyűlöletbeszéd és gyűlöletre uszítás a médiában” című 2015. január 5-i jelentésére,

| — | tekintettel a Nobel-békedíjas és Szaharov-díjas Malála Júszafzaj 2016. március 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nobel-békedíjas és Szaharov-díjas Malála Júszafzaj 2016. március 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Gabriela Knaul 2013. április 4-i jelentésére, valamint az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel vagy nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoportjának a pakisztáni látogatásukról szóló 2013. február 26-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Gabriela Knaul 2013. április 4-i jelentésére, valamint az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel vagy nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoportjának a pakisztáni látogatásukról szóló 2013. február 26-i jelentésére,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR),

| — | tekintettel az EU halálbüntetéssel kapcsolatos 2013. április 12-i iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU halálbüntetéssel kapcsolatos 2013. április 12-i iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Tanács Pakisztánra vonatkozó 2015. július 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Pakisztánra vonatkozó 2015. július 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás és az emberi jogokról folytatott párbeszéd, valamint tekintettel az ezzel szorosan összefüggő második, 2014. március 25-én tartott uniós–pakisztáni stratégiai párbeszédre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás és az emberi jogokról folytatott párbeszéd, valamint tekintettel az ezzel szorosan összefüggő második, 2014. március 25-én tartott uniós–pakisztáni stratégiai párbeszédre;

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2016. március 27-én a lahore-i Gulsan-e-Ikbál park játszóterén egy öngyilkos bombamerénylet több mint 73 ember halálát okozta, több mint 300-at pedig megsebesített, közülük sok nőt és gyermeket; mivel a támadásért a Dzsamáat-ul-Ahrár iszlamista terrorista csoport vállalta a felelősséget, kijelentve, hogy szándékosan támadtak keresztényekre; mivel azonban a sebesültek és meggyilkoltak többsége muszlim volt, és valamennyien pakisztániak voltak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2016. március 27-én a lahore-i Gulsan-e-Ikbál park játszóterén egy öngyilkos bombamerénylet több mint 73 ember halálát okozta, több mint 300-at pedig megsebesített, közülük sok nőt és gyermeket; mivel a támadásért a Dzsamáat-ul-Ahrár iszlamista terrorista csoport vállalta a felelősséget, kijelentve, hogy szándékosan támadtak keresztényekre; mivel azonban a sebesültek és meggyilkoltak többsége muszlim volt, és valamennyien pakisztániak voltak;

| B. | mivel a terrortámadás idején erőszakos tüntetések zajlottak Iszlámábádban, ahol a Szalmán Taszír kormányzó meggyilkolásáért elítélt Mumtáz Kadri támogatói Asia Bibi, egy istenkáromlással megvádolt és halálra ítélt nő – akinek ügyében Taszír kormányzó volt a védő – kivégzését követelték; mivel felakasztását követően Kadri temetésén több tízezer ember vett részt hősként ünnepelve őt, a közösségi hálózatokon pedig képeket tettek közzé; mivel a Kadrit először elítélő bíró kénytelen volt elmenekülni az országból, miután halálos fenyegetéseket kapott; |
| --- | --- |

B.

mivel a terrortámadás idején erőszakos tüntetések zajlottak Iszlámábádban, ahol a Szalmán Taszír kormányzó meggyilkolásáért elítélt Mumtáz Kadri támogatói Asia Bibi, egy istenkáromlással megvádolt és halálra ítélt nő – akinek ügyében Taszír kormányzó volt a védő – kivégzését követelték; mivel felakasztását követően Kadri temetésén több tízezer ember vett részt hősként ünnepelve őt, a közösségi hálózatokon pedig képeket tettek közzé; mivel a Kadrit először elítélő bíró kénytelen volt elmenekülni az országból, miután halálos fenyegetéseket kapott;

| C. | mivel néhány szélsőséges csoport – mint bizonyos egyetemi diákszövetségek és a Hatm-e-Nubuvvat jogi fórum, amely a pakisztáni bíróságokon az istenkáromlás vádja miatti üldöztetések megnövekedésének állítólagos mozgatórugója, és amely ellenáll a jogalkotók azon szándékának, hogy megreformálják a vonatkozó törvényeket – ideológiáját és tevékenységeit akadálytalanul tudja kibontakoztatni; |
| --- | --- |

C.

mivel néhány szélsőséges csoport – mint bizonyos egyetemi diákszövetségek és a Hatm-e-Nubuvvat jogi fórum, amely a pakisztáni bíróságokon az istenkáromlás vádja miatti üldöztetések megnövekedésének állítólagos mozgatórugója, és amely ellenáll a jogalkotók azon szándékának, hogy megreformálják a vonatkozó törvényeket – ideológiáját és tevékenységeit akadálytalanul tudja kibontakoztatni;

| D. | mivel a keresztények és más kisebbségek nemcsak a szélsőségesek, hanem a jogi megkülönböztetés üldöztetésének is ki vannak téve, különösen az istenkáromlással kapcsolatos, megkülönböztető pakisztáni törvények miatt, amelyekkel a személyes és politikai motivációval rendelkezők széles körűen vissza is élnek; mivel magukat a muszlimokat is ezen törvények alapján vádolják; |
| --- | --- |

D.

mivel a keresztények és más kisebbségek nemcsak a szélsőségesek, hanem a jogi megkülönböztetés üldöztetésének is ki vannak téve, különösen az istenkáromlással kapcsolatos, megkülönböztető pakisztáni törvények miatt, amelyekkel a személyes és politikai motivációval rendelkezők széles körűen vissza is élnek; mivel magukat a muszlimokat is ezen törvények alapján vádolják;

| E. | mivel éveken keresztül a terrorizmus és az iszlám szélsőségesség számos áldozatot követelt a pakisztániak, különösen a vallási kisebbségek, a nők és a gyermekek körében; mivel a Parlament Pakisztánról szóló legutóbbi, 2015. január 15-i állásfoglalása (2) óta több tucat terrortámadás és erőszakos cselekmény történt a vallási kisebbségek ellen a megkülönböztető törvények és az elégtelen jogérvényesítés miatt; |
| --- | --- |

E.

mivel éveken keresztül a terrorizmus és az iszlám szélsőségesség számos áldozatot követelt a pakisztániak, különösen a vallási kisebbségek, a nők és a gyermekek körében; mivel a Parlament Pakisztánról szóló legutóbbi, 2015. január 15-i állásfoglalása (2) óta több tucat terrortámadás és erőszakos cselekmény történt a vallási kisebbségek ellen a megkülönböztető törvények és az elégtelen jogérvényesítés miatt;

| F. | mivel Pakisztánban számos terrorista csoport célpontját az ahmadi, keresztény, síita és hindu vallási kisebbségek, valamint az eltérő véleményű a szunniták alkotják; mivel 2015. évi éves jelentésében Pakisztán emberi jogi bizottsága jelezte, hogy a legtöbb esetben az elkövetők büntetlenül maradtak; |
| --- | --- |

F.

mivel Pakisztánban számos terrorista csoport célpontját az ahmadi, keresztény, síita és hindu vallási kisebbségek, valamint az eltérő véleményű a szunniták alkotják; mivel 2015. évi éves jelentésében Pakisztán emberi jogi bizottsága jelezte, hogy a legtöbb esetben az elkövetők büntetlenül maradtak;

| G. | mivel a szélsőséges csoportok állítólag még mindig gyermekeket használnak öngyilkos merénylőnek; mivel a kormánynak nem sikerült elfogadnia a gyermekek jogainak védelmével és megerősítésével foglalkozó független testület, a gyermekjogokkal foglalkozó nemzeti bizottság felállítására vonatkozó törvényt; |
| --- | --- |

G.

mivel a szélsőséges csoportok állítólag még mindig gyermekeket használnak öngyilkos merénylőnek; mivel a kormánynak nem sikerült elfogadnia a gyermekek jogainak védelmével és megerősítésével foglalkozó független testület, a gyermekjogokkal foglalkozó nemzeti bizottság felállítására vonatkozó törvényt;

| H. | mivel a tálib felkelők 2014. decemberi iskolai mészárlását követően a pakisztáni kormány hat évig tartó moratórium után újra bevezette a halálbüntetést, először csak terrorcselekményekre, később valamennyi főbenjáró bűntettre; mivel 2015 végére Pakisztánban 326 embert végeztek ki, ami a valaha is feljegyzett legmagasabb és a világon a harmadik legmagasabb szám; |
| --- | --- |

H.

mivel a tálib felkelők 2014. decemberi iskolai mészárlását követően a pakisztáni kormány hat évig tartó moratórium után újra bevezette a halálbüntetést, először csak terrorcselekményekre, később valamennyi főbenjáró bűntettre; mivel 2015 végére Pakisztánban 326 embert végeztek ki, ami a valaha is feljegyzett legmagasabb és a világon a harmadik legmagasabb szám;

| I. | mivel a pakisztáni katonák és a nem állami fegyveres csoportok közötti harcok több mint egymillió belső menekültet eredményeztek; |
| --- | --- |

I.

mivel a pakisztáni katonák és a nem állami fegyveres csoportok közötti harcok több mint egymillió belső menekültet eredményeztek;

| J. | mivel a pakisztáni vallási kisebbségekhez tartozó nőket elrabolják, házasságra kényszerítik és erőszakkal iszlám hitre térítik, amiről a rendőrség és a civil hatóságok széles körben nem vesznek tudomást; |
| --- | --- |

J.

mivel a pakisztáni vallási kisebbségekhez tartozó nőket elrabolják, házasságra kényszerítik és erőszakkal iszlám hitre térítik, amiről a rendőrség és a civil hatóságok széles körben nem vesznek tudomást;

| K. | mivel Pakisztán Dél-Ázsián belül fontos szerepet játszik a stabilitás megteremtésében, és ezért a jogállamiság megerősítése és az emberi jogok védelme terén példát kellene mutatnia; |
| --- | --- |

K.

mivel Pakisztán Dél-Ázsián belül fontos szerepet játszik a stabilitás megteremtésében, és ezért a jogállamiság megerősítése és az emberi jogok védelme terén példát kellene mutatnia;

| L. | mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy az EU–Pakisztán ötéves együttműködési terv keretében folytassa a párbeszédet és a szerepvállalást; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy az EU–Pakisztán ötéves együttműködési terv keretében folytassa a párbeszédet és a szerepvállalást;

| 1. | mélyen megrázta a 2016. március 27-én Lahore-ban végrehajtott támadás, és erőteljesen elítéli az oly sok ártatlan ember ellen elkövetett hasonló erőszakos és értelmetlen cselekményeket; |
| --- | --- |

1.

mélyen megrázta a 2016. március 27-én Lahore-ban végrehajtott támadás, és erőteljesen elítéli az oly sok ártatlan ember ellen elkövetett hasonló erőszakos és értelmetlen cselekményeket;

| 2. | hangot ad mély együttérzésének és részvétét nyilvánítja az áldozatok családjainak, és szolidaritását nyilvánítja Pakisztán népének és kormányának; |
| --- | --- |

2.

hangot ad mély együttérzésének és részvétét nyilvánítja az áldozatok családjainak, és szolidaritását nyilvánítja Pakisztán népének és kormányának;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a lahore-i támadás elkövetőit mindenképpen bíróság elé kell állítani; felhívja a pakisztáni – különösen a helyi és tartományi – hatóságokat, hogy folytasson le ellenük hatékony nyomozást és állítsa őket bíróság elé; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a lahore-i támadás elkövetőit mindenképpen bíróság elé kell állítani; felhívja a pakisztáni – különösen a helyi és tartományi – hatóságokat, hogy folytasson le ellenük hatékony nyomozást és állítsa őket bíróság elé;

| 4. | hangot ad mély aggodalmának a vallás- és hitbéli szabadság rendszeres és súlyos megsértései miatt Pakisztánban; hangsúlyozza a Pakisztánban élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség alapvető jogai tiszteletben tartásának fontosságát annak érdekében, hogy méltóságban, egyenlőségben és biztonságban élhessenek, valamint vallásukat teljesen szabadon, bármiféle kényszer, megkülönböztetés, megfélemlítés és zaklatás nélkül – azaz Pakisztán alapértékei szerint – gyakorolhassák; |
| --- | --- |

4.

hangot ad mély aggodalmának a vallás- és hitbéli szabadság rendszeres és súlyos megsértései miatt Pakisztánban; hangsúlyozza a Pakisztánban élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség alapvető jogai tiszteletben tartásának fontosságát annak érdekében, hogy méltóságban, egyenlőségben és biztonságban élhessenek, valamint vallásukat teljesen szabadon, bármiféle kényszer, megkülönböztetés, megfélemlítés és zaklatás nélkül – azaz Pakisztán alapértékei szerint – gyakorolhassák;

| 5. | üdvözli a kormány reformkezdeményezéseit: a gyermekházasság büntethetőségéről szóló törvényt, a nők erőszaktól és zaklatástól való védelmét célzó törvényt, a YouTube blokkolásának feloldását, a Holi, Diwali és Húsvét ünnepét a vallási kisebbségek ünnepnapjává nyilvánításáról szóló döntést, továbbá Nawaz Sharif miniszterelnök egy hindu vallási rendezvény meglátogatására irányuló személyes erőfeszítéseit; sürgeti a kormányt, hogy növelje a kisebbségek és a gondolati szabadság befogadásának kedvező társadalmi közérzet kialakítására irányuló erőfeszítéseit; emlékeztet ezen összefüggésben a nemzeti cselekvési tervre, a medreszék megígért és haladéktalanul szükséges reformjaira, nevezetesen a gyűlöletbeszéd elleni kormányzati fellépésre, valamint a kiemelkedően fontos rendőrségi és igazságügyi reformra; megállapítja, hogy a jövőben nagyra törőbb intézkedésekre lesz szükség, különösen az oktatás területén (a tantervekből és a tankönyvekből el kell távolítani az áthallásos és előítéletes részeket), valamint az erőszakra uszítók üldözését tekintve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a kormány reformkezdeményezéseit: a gyermekházasság büntethetőségéről szóló törvényt, a nők erőszaktól és zaklatástól való védelmét célzó törvényt, a YouTube blokkolásának feloldását, a Holi, Diwali és Húsvét ünnepét a vallási kisebbségek ünnepnapjává nyilvánításáról szóló döntést, továbbá Nawaz Sharif miniszterelnök egy hindu vallási rendezvény meglátogatására irányuló személyes erőfeszítéseit; sürgeti a kormányt, hogy növelje a kisebbségek és a gondolati szabadság befogadásának kedvező társadalmi közérzet kialakítására irányuló erőfeszítéseit; emlékeztet ezen összefüggésben a nemzeti cselekvési tervre, a medreszék megígért és haladéktalanul szükséges reformjaira, nevezetesen a gyűlöletbeszéd elleni kormányzati fellépésre, valamint a kiemelkedően fontos rendőrségi és igazságügyi reformra; megállapítja, hogy a jövőben nagyra törőbb intézkedésekre lesz szükség, különösen az oktatás területén (a tantervekből és a tankönyvekből el kell távolítani az áthallásos és előítéletes részeket), valamint az erőszakra uszítók üldözését tekintve;

| 6. | üdvözli a pakisztáni kormány elkötelezettségét a vallási szélsőségek jelentette veszély felszámolása iránt; ösztönzi a folyamatos párbeszédet egyfelől az EU és tagállamai, másfelől Pakisztán között az emberi jogok védelmének biztosítása, illetve azok előmozdítása terén, különösen a terrorizmus elleni küzdelmükkel kapcsolatosan és a biztonságot érintő törvények végrehajtásán keresztül; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a pakisztáni kormány elkötelezettségét a vallási szélsőségek jelentette veszély felszámolása iránt; ösztönzi a folyamatos párbeszédet egyfelől az EU és tagállamai, másfelől Pakisztán között az emberi jogok védelmének biztosítása, illetve azok előmozdítása terén, különösen a terrorizmus elleni küzdelmükkel kapcsolatosan és a biztonságot érintő törvények végrehajtásán keresztül;

| 7. | véleménye szerint a Pandzsábban tervezett katonai művelet kulcsfontosságú ugyan a terrorizmus elleni küzdelem szempontjából, ám ugyanilyen fontos, hogy a szélsőséges nézetek ellen folytatott ideológiai harcban győzelem szülessék, mert ez lesz Pakisztán toleráns és progresszív jövőjének biztosítéka; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint a Pandzsábban tervezett katonai művelet kulcsfontosságú ugyan a terrorizmus elleni küzdelem szempontjából, ám ugyanilyen fontos, hogy a szélsőséges nézetek ellen folytatott ideológiai harcban győzelem szülessék, mert ez lesz Pakisztán toleráns és progresszív jövőjének biztosítéka;

| 8. | felhívja a pakisztáni hatóságokat, hogy foglalkozzanak a társadalmi és gazdasági szempontból kirekesztettekkel, akik között a – nyomorúságos életvitelre kényszerülő – keresztények és más vallási kisebbségek nagy többsége megtalálható; |
| --- | --- |

8.

felhívja a pakisztáni hatóságokat, hogy foglalkozzanak a társadalmi és gazdasági szempontból kirekesztettekkel, akik között a – nyomorúságos életvitelre kényszerülő – keresztények és más vallási kisebbségek nagy többsége megtalálható;

| 9. | kifejezi aggodalmát az istenkáromlást büntető törvények további alkalmazása miatt Pakisztánban, és úgy véli, hogy ez még inkább forróvá teszi a vallási türelmetlenség légkörét; felszólítja ezért Pakisztán kormányát e törvények, illetve alkalmazásuk felülvizsgálatára; felhívja a hatóságokat, hogy valamennyi istenkáromlási ügyben gondoskodjanak a méltányos és gyors ítélkezésről; említést tesz különösen Asia Bibi ügyéről, és erőteljesen ösztönzi a Legfelsőbb Bíróságot, hogy a kérdésben hozzon ítéletet; |
| --- | --- |

9.

kifejezi aggodalmát az istenkáromlást büntető törvények további alkalmazása miatt Pakisztánban, és úgy véli, hogy ez még inkább forróvá teszi a vallási türelmetlenség légkörét; felszólítja ezért Pakisztán kormányát e törvények, illetve alkalmazásuk felülvizsgálatára; felhívja a hatóságokat, hogy valamennyi istenkáromlási ügyben gondoskodjanak a méltányos és gyors ítélkezésről; említést tesz különösen Asia Bibi ügyéről, és erőteljesen ösztönzi a Legfelsőbb Bíróságot, hogy a kérdésben hozzon ítéletet;

| 10. | felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy garantálják a bíróságok függetlenségét, a jogállamiságot és a bírósági eljárásokkal kapcsolatos nemzetközi normákkal összhangban a tisztességes eljárást; felszólítja továbbá a pakisztáni hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő védelmet az istenkáromlási ügyekbe bevont valamennyi személy – különösen az ország jogászai – számára, és a vád alá vontakat, a tanúkat, családjaikat és közösségeiket – a felmentett, ám hazatérni nem tudó személyekkel együtt – védjék meg a tömeg erőszakos fellépéséitől; felhívja Pakisztán kormányát, hogy gondoskodjon arról, hogy a nemzetközi emberi jogi rendszerben biztosított jogorvoslati és más lehetőségek rendelkezésre álljanak a célzott erőszak és üldöztetés áldozatai számára; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy garantálják a bíróságok függetlenségét, a jogállamiságot és a bírósági eljárásokkal kapcsolatos nemzetközi normákkal összhangban a tisztességes eljárást; felszólítja továbbá a pakisztáni hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő védelmet az istenkáromlási ügyekbe bevont valamennyi személy – különösen az ország jogászai – számára, és a vád alá vontakat, a tanúkat, családjaikat és közösségeiket – a felmentett, ám hazatérni nem tudó személyekkel együtt – védjék meg a tömeg erőszakos fellépéséitől; felhívja Pakisztán kormányát, hogy gondoskodjon arról, hogy a nemzetközi emberi jogi rendszerben biztosított jogorvoslati és más lehetőségek rendelkezésre álljanak a célzott erőszak és üldöztetés áldozatai számára;

| 11. | emlékeztet arra, hogy továbbra is minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; nagy aggodalommal állapítja meg, hogy Pakisztánban drámai mértékben megnövekedett a halálos ítéletek száma, köztük – rendkívül sajnálatos módon – a gyermekbűnözők ellen hozottaké is, és e büntetésfajta eltörlése céljából a halálbüntetés kérdésében újbóli moratóriumra szólít fel; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy továbbra is minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; nagy aggodalommal állapítja meg, hogy Pakisztánban drámai mértékben megnövekedett a halálos ítéletek száma, köztük – rendkívül sajnálatos módon – a gyermekbűnözők ellen hozottaké is, és e büntetésfajta eltörlése céljából a halálbüntetés kérdésében újbóli moratóriumra szólít fel;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és a vallási szélsőségesség elleni küzdelemben nagy jelentőséggel bír az alapvető okok kezelése, így a szegénység elleni fellépés, a vallási tolerancia és a vallásszabadság biztosítása, valamint a gyermekek – különösen a leányok – oktatáshoz való jogának és biztonságos hozzáférésének garantálása; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és a vallási szélsőségesség elleni küzdelemben nagy jelentőséggel bír az alapvető okok kezelése, így a szegénység elleni fellépés, a vallási tolerancia és a vallásszabadság biztosítása, valamint a gyermekek – különösen a leányok – oktatáshoz való jogának és biztonságos hozzáférésének garantálása;

| 13. | felszólítja Pakisztán kormányát, hogy intézzen nyílt meghívást az ENSZ különleges előadóihoz – nevezetesen az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadóhoz, a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges előadóhoz és a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges előadóhoz –, és minden módon támogassa a nemzeti emberi jogi bizottság munkáját; |
| --- | --- |

13.

felszólítja Pakisztán kormányát, hogy intézzen nyílt meghívást az ENSZ különleges előadóihoz – nevezetesen az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadóhoz, a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges előadóhoz és a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges előadóhoz –, és minden módon támogassa a nemzeti emberi jogi bizottság munkáját;

| 14. | felszólítja Pakisztán kormányát, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a vallási kisebbségek nem biztonságos és konfliktusos körzetekben található oktatási intézményei, pihenő- és gyülekezőhelyei megfelelő védelmének biztosításához, továbbá csökkentse a lehető legkisebbre az emberi jogokat érintő sérelmek és visszaélések hasonló előfordulásainak kockázatát; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Pakisztán kormányát, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a vallási kisebbségek nem biztonságos és konfliktusos körzetekben található oktatási intézményei, pihenő- és gyülekezőhelyei megfelelő védelmének biztosításához, továbbá csökkentse a lehető legkisebbre az emberi jogokat érintő sérelmek és visszaélések hasonló előfordulásainak kockázatát;

| 15. | ösztönzi valamennyi regionális szereplőt arra, hogy jelentős mértékben javítsák a terrorizmus elleni együttműködésüket; újfent kijelenti, hogy nagyon fontos a terrorizmus leküzdése iránti feltétlen nemzetközi elkötelezettség, beleértve a terrorista hálózatok pénzbeli támogatása valamennyi formájának, valamint a szélsőségességet és a terrorizmust tápláló ideológiai indoktrinációnak a felszámolását; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi valamennyi regionális szereplőt arra, hogy jelentős mértékben javítsák a terrorizmus elleni együttműködésüket; újfent kijelenti, hogy nagyon fontos a terrorizmus leküzdése iránti feltétlen nemzetközi elkötelezettség, beleértve a terrorista hálózatok pénzbeli támogatása valamennyi formájának, valamint a szélsőségességet és a terrorizmust tápláló ideológiai indoktrinációnak a felszámolását;

| 16. | üdvözli, hogy Pakisztán ratifikálta a gyermekjogi egyezményt, és ugyancsak üdvözli a pakisztáni hatóságok által a gyermekjogok érdekében hozott intézkedéseket; felhívja Pakisztánt, hogy ratifikálja a gyermekjogi egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvet, valamint állítsa fel a gyermekjogokkal foglalkozó nemzeti bizottságot; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy Pakisztán ratifikálta a gyermekjogi egyezményt, és ugyancsak üdvözli a pakisztáni hatóságok által a gyermekjogok érdekében hozott intézkedéseket; felhívja Pakisztánt, hogy ratifikálja a gyermekjogi egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvet, valamint állítsa fel a gyermekjogokkal foglalkozó nemzeti bizottságot;

| 17. | felhívja a Bizottságot, Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a terrorizmus jelentette veszély elleni fellépésre, és a terrorizmus felszámolására irányuló erőfeszítéseik folytatása révén továbbra is támogassák a pakisztáni kormányt; felszólítja Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az említett kétoldalú erőfeszítések terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a terrorizmus jelentette veszély elleni fellépésre, és a terrorizmus felszámolására irányuló erőfeszítéseik folytatása révén továbbra is támogassák a pakisztáni kormányt; felszólítja Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az említett kétoldalú erőfeszítések terén elért eredményekről;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0470.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0007.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/155

---

P8_TA(2016)0129

Honduras: az emberi jogok védelmezőinek helyzete

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Hondurasról: az emberijog-védők helyzetéről (2016/2648(RSP))

(2018/C 058/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az uniós választási megfigyelő missziónak (EOM) a 2013. évi hondurasi választásokról szóló zárójelentésére és a büntetlenséggel foglalkozó, 2015. évi utánkövető missziójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós választási megfigyelő missziónak (EOM) a 2013. évi hondurasi választásokról szóló zárójelentésére és a büntetlenséggel foglalkozó, 2015. évi utánkövető missziójára,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésében Hondurasnak címzett, 2015. május 8-i ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésében Hondurasnak címzett, 2015. május 8-i ajánlásokra,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az emberijog-védőket érintő globális fenyegetésekről és a női emberijog-védők helyzetéről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az emberijog-védőket érintő globális fenyegetésekről és a női emberijog-védők helyzetéről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a hondurasi emberijog-védők helyzetéről 2016. március 18-án, Genfben tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a hondurasi emberijog-védők helyzetéről 2016. március 18-án, Genfben tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága eljárási szabályzatának a biztonsági intézkedésekre vonatkozó mechanizmusról szóló 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága eljárási szabályzatának a biztonsági intézkedésekre vonatkozó mechanizmusról szóló 25. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a független országokban élő bennszülött és törzsi népekről szóló, 1989. évi egyezményére (169. sz. ILO-egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a független országokban élő bennszülött és törzsi népekről szóló, 1989. évi egyezményére (169. sz. ILO-egyezmény),

| — | tekintettel az uniós misszióvezetőknek a hondurasi LMBTI-közösség nehéz helyzetéről szóló, 2016. február 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós misszióvezetőknek a hondurasi LMBTI-közösség nehéz helyzetéről szóló, 2016. február 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az uniós hatóságok nyilatkozataira, többek között az Unió hondurasi küldöttségvezetőjének 2016. március 3-i, illetve a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini szóvivőjének 2016. március 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós hatóságok nyilatkozataira, többek között az Unió hondurasi küldöttségvezetőjének 2016. március 3-i, illetve a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini szóvivőjének 2016. március 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás és a 2013 óta hatályos EU–Közép-Amerika partnerségi és együttműködési megállapodás emberi jogi záradékaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás és a 2013 óta hatályos EU–Közép-Amerika partnerségi és együttműködési megállapodás emberi jogi záradékaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel több, az emberijog-védőkről szóló ENSZ-jelentés szerint Hondurasban egyéb aktivisták mellett környezetvédelmi aktivisták, őslakos népek jogainak védelmezői, újságírók, jogi szakemberek, szakszervezeti aktivisták, gazdálkodók, nőjogi aktivisták és LMBTI-személyek továbbra is visszaéléseknek, erőszaknak, önkényes fogva tartásnak, fenyegetéseknek és gyilkosságoknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

A.

mivel több, az emberijog-védőkről szóló ENSZ-jelentés szerint Hondurasban egyéb aktivisták mellett környezetvédelmi aktivisták, őslakos népek jogainak védelmezői, újságírók, jogi szakemberek, szakszervezeti aktivisták, gazdálkodók, nőjogi aktivisták és LMBTI-személyek továbbra is visszaéléseknek, erőszaknak, önkényes fogva tartásnak, fenyegetéseknek és gyilkosságoknak vannak kitéve;

| B. | mivel a hondurasi kormány pozitív kötelezettségvállalásokat tett, és az emberijog-védők, újságírók és jogi szakemberek védelmét célzó jogszabály megalkotását kezdeményezte, amely magában foglalja az ENSZ Emberi Jogi Biztosa irodájának megnyitását, a nemzeti hatóságok részéről a nemzetközi emberi jogi megfigyelő missziók lehetővé tételére való nyitottságot és az emberijog-védők védelméről szóló, 2015. évi törvény elfogadását; |
| --- | --- |

B.

mivel a hondurasi kormány pozitív kötelezettségvállalásokat tett, és az emberijog-védők, újságírók és jogi szakemberek védelmét célzó jogszabály megalkotását kezdeményezte, amely magában foglalja az ENSZ Emberi Jogi Biztosa irodájának megnyitását, a nemzeti hatóságok részéről a nemzetközi emberi jogi megfigyelő missziók lehetővé tételére való nyitottságot és az emberijog-védők védelméről szóló, 2015. évi törvény elfogadását;

| C. | mivel a fentiek ellenére Honduras mára a térségben az emberijog-védők számára az egyik legveszélyesebb országgá vált; mivel Honduras a világ egyik legerőszakosabb országa a környezetvédelmi aktivisták esetében, akik közül 2010 és 2015 között legalább 109-et gyilkoltak meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a fentiek ellenére Honduras mára a térségben az emberijog-védők számára az egyik legveszélyesebb országgá vált; mivel Honduras a világ egyik legerőszakosabb országa a környezetvédelmi aktivisták esetében, akik közül 2010 és 2015 között legalább 109-et gyilkoltak meg;

| D. | mivel a rendelkezésre álló információk szerint 2016. március 3-án Berta Cácerest, a kiemelkedő környezetvédőt, az őslakosok jogaiért küzdő vezetőt és a Hondurasi Népi és Őslakos Szervezetek Országos Tanácsának (COPINH) alapítóját otthonában ismeretlen férfiak meggyilkolták; mivel halála nemzetközi megbotránkozást keltett és a közvélemény aggodalmát váltotta ki az őslakosok jogaival, a környezetvédelemmel és a földtulajdonhoz való jogokkal foglalkozó jogvédőkkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

D.

mivel a rendelkezésre álló információk szerint 2016. március 3-án Berta Cácerest, a kiemelkedő környezetvédőt, az őslakosok jogaiért küzdő vezetőt és a Hondurasi Népi és Őslakos Szervezetek Országos Tanácsának (COPINH) alapítóját otthonában ismeretlen férfiak meggyilkolták; mivel halála nemzetközi megbotránkozást keltett és a közvélemény aggodalmát váltotta ki az őslakosok jogaival, a környezetvédelemmel és a földtulajdonhoz való jogokkal foglalkozó jogvédőkkel kapcsolatban;

| E. | mivel mindössze két héttel később, 2016. március 16-án meggyilkolták Nelson Garcíát, aki szintén a COPINH egyik tagja volt; mivel a hondurasi hatóságok gyors fellépése állítólagos gyilkosának letartóztatását eredményezte; |
| --- | --- |

E.

mivel mindössze két héttel később, 2016. március 16-án meggyilkolták Nelson Garcíát, aki szintén a COPINH egyik tagja volt; mivel a hondurasi hatóságok gyors fellépése állítólagos gyilkosának letartóztatását eredményezte;

| F. | mivel a nyomozás érdekében csaknem egy hónapon át megakadályozták, hogy Berta Cáceres meggyilkolásának egyetlen tanúja, a mexikói állampolgárságú Gustavo Castro Soto, aki maga is lőtt sérüléseket szenvedett, elhagyja az országot; mivel 2016. április 6-án engedélyezték, hogy elhagyja az országot; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyomozás érdekében csaknem egy hónapon át megakadályozták, hogy Berta Cáceres meggyilkolásának egyetlen tanúja, a mexikói állampolgárságú Gustavo Castro Soto, aki maga is lőtt sérüléseket szenvedett, elhagyja az országot; mivel 2016. április 6-án engedélyezték, hogy elhagyja az országot;

| G. | mivel a hondurasi kormány azonnal elítélte a gyalázatos bűncselekményt, a Berta Cáceres meggyilkolásával kapcsolatos nyomozást nemzeti prioritássá nyilvánította és tájékoztatta a nyilvánosságot az elért eredményekről; mivel a kormány e gyilkosság kivizsgálása érdekében hivatalosan kérte az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) együttműködését; |
| --- | --- |

G.

mivel a hondurasi kormány azonnal elítélte a gyalázatos bűncselekményt, a Berta Cáceres meggyilkolásával kapcsolatos nyomozást nemzeti prioritássá nyilvánította és tájékoztatta a nyilvánosságot az elért eredményekről; mivel a kormány e gyilkosság kivizsgálása érdekében hivatalosan kérte az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) együttműködését;

| H. | mivel a folyamatos fenyegetésben élő Berta Cáceres az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) által jóváhagyott biztosítási intézkedésekben részesült, amelyeket a hondurasi állam beszámolók szerint nem hajtott végre hatékony módon; mivel Berta Cáceres egyike annak a 15 emberijog-védőnek, akiket 2010 és 2016 között Hondurasban meggyilkoltak annak ellenére, hogy e biztosítási intézkedések kedvezményezettjei voltak; |
| --- | --- |

H.

mivel a folyamatos fenyegetésben élő Berta Cáceres az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) által jóváhagyott biztosítási intézkedésekben részesült, amelyeket a hondurasi állam beszámolók szerint nem hajtott végre hatékony módon; mivel Berta Cáceres egyike annak a 15 emberijog-védőnek, akiket 2010 és 2016 között Hondurasban meggyilkoltak annak ellenére, hogy e biztosítási intézkedések kedvezményezettjei voltak;

| I. | mivel a közelmúltbeli gyilkosságokat azzal összefüggésben kell szemlélni, hogy a COPINH és más aktivisták egy évtizede békés ellenállást folytatnak a Gualcarque folyóra tervezett Agua Zarca vízerőműgát ellen, amely óriásprojekt nagyrészt európai befektetőktől és technológiától függ, és amelyet a beszámolók szerint anélkül építenek, hogy a 169. sz. ILO-egyezmény által előírt, előzetes, önkéntes és tájékoztatáson alapuló konzultációt folytattak volna az érintett őslakos közösségek hozzájárulásának beszerzése érdekében; mivel az FMO holland fejlesztési bank és a Finnfund felfüggesztette a kifizetéseket az Agua Zarca gátprojektre vonatkozóan, amelynek ellenzőit többek között Berta Cáceres vezette; |
| --- | --- |

I.

mivel a közelmúltbeli gyilkosságokat azzal összefüggésben kell szemlélni, hogy a COPINH és más aktivisták egy évtizede békés ellenállást folytatnak a Gualcarque folyóra tervezett Agua Zarca vízerőműgát ellen, amely óriásprojekt nagyrészt európai befektetőktől és technológiától függ, és amelyet a beszámolók szerint anélkül építenek, hogy a 169. sz. ILO-egyezmény által előírt, előzetes, önkéntes és tájékoztatáson alapuló konzultációt folytattak volna az érintett őslakos közösségek hozzájárulásának beszerzése érdekében; mivel az FMO holland fejlesztési bank és a Finnfund felfüggesztette a kifizetéseket az Agua Zarca gátprojektre vonatkozóan, amelynek ellenzőit többek között Berta Cáceres vezette;

| J. | mivel Paola Barraza, az LMBTI-személyek jogai védelmezőjének, transznemű nőnek, az Arcoíris egyesület tagjának 2016. január 24-i meggyilkolása rávilágít arra, hogy a hondurasi LMBTI-közösség egyre nagyobb veszélynek van kitéve; mivel meggyilkolása a legutóbbi esete annak, hogy az LMBTI emberi jogi szervezetek aktív tagjai az elmúlt 11 hónapban sorozatosan erőszakos halált halnak, ideértve Angy Ferreira, Violeta Rivas, (a Génesis Hernándezként is ismert) Gloria Carolina Hernández Vásquez, Jorge Alberto Castillo, Estefanía Zúñiga, Henry Matamoros és Josselin Janet Aceituno Suazo meggyilkolását is; mivel jelentések szerint Hondurasban 1994 óta 235 LMBTI-személyt gyilkoltak meg, és csak 48 ügy jutott el a bíróságra; mivel a nemzeti emberi jogi biztos állítása szerint a bűncselekmények 92 %-át nem vizsgálták ki megfelelően, és így továbbra is felderítetlenül maradnak; |
| --- | --- |

J.

mivel Paola Barraza, az LMBTI-személyek jogai védelmezőjének, transznemű nőnek, az Arcoíris egyesület tagjának 2016. január 24-i meggyilkolása rávilágít arra, hogy a hondurasi LMBTI-közösség egyre nagyobb veszélynek van kitéve; mivel meggyilkolása a legutóbbi esete annak, hogy az LMBTI emberi jogi szervezetek aktív tagjai az elmúlt 11 hónapban sorozatosan erőszakos halált halnak, ideértve Angy Ferreira, Violeta Rivas, (a Génesis Hernándezként is ismert) Gloria Carolina Hernández Vásquez, Jorge Alberto Castillo, Estefanía Zúñiga, Henry Matamoros és Josselin Janet Aceituno Suazo meggyilkolását is; mivel jelentések szerint Hondurasban 1994 óta 235 LMBTI-személyt gyilkoltak meg, és csak 48 ügy jutott el a bíróságra; mivel a nemzeti emberi jogi biztos állítása szerint a bűncselekmények 92 %-át nem vizsgálták ki megfelelően, és így továbbra is felderítetlenül maradnak;

| K. | mivel az ENSZ emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadója, Michel Forst 2016. március 18-án úgy nyilatkozott, hogy „ez az erőszakhullám csak akkor ér véget, ha felszámolják a büntetlenséget, és e támadások elkövetőit bíróság elé állítják”, valamint hangsúlyozta, hogy a hondurasi hatóságoknak haladéktalanul konkrét lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy az országban valamennyi emberijog-védő és családjuk számára garantálják a biztonságot; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadója, Michel Forst 2016. március 18-án úgy nyilatkozott, hogy „ez az erőszakhullám csak akkor ér véget, ha felszámolják a büntetlenséget, és e támadások elkövetőit bíróság elé állítják”, valamint hangsúlyozta, hogy a hondurasi hatóságoknak haladéktalanul konkrét lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy az országban valamennyi emberijog-védő és családjuk számára garantálják a biztonságot;

| L. | mivel Honduras jelenleg alakítja át büntető törvénykönyvét, amelynek a nemzetközi egyezményeken kell alapulnia, és a kiszolgáltatott csoportok jogainak biztosítására szolgáló fontos eszközként kell működnie; |
| --- | --- |

L.

mivel Honduras jelenleg alakítja át büntető törvénykönyvét, amelynek a nemzetközi egyezményeken kell alapulnia, és a kiszolgáltatott csoportok jogainak biztosítására szolgáló fontos eszközként kell működnie;

| M. | mivel az Unió és tagállamai különböző programok és együttműködési projektek, különösen az Emberi Jogi Támogatási Program (PADH) és az Eurojusticia révén támogatják az igazságszolgáltatási ágazat és az emberi jogok megszilárdítását; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió és tagállamai különböző programok és együttműködési projektek, különösen az Emberi Jogi Támogatási Program (PADH) és az Eurojusticia révén támogatják az igazságszolgáltatási ágazat és az emberi jogok megszilárdítását;

| N. | mivel az EU–Közép-Amerika társulási megállapodást több állam még nem ratifikálta, következésképpen a „politikai párbeszéd” pillér még nem lépett hatályba; mivel a demokrácia, a jogállamiság és mindkét régió lakossága emberi, polgári és politikai jogainak tiszteletben tartása az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás alapvető eleme; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU–Közép-Amerika társulási megállapodást több állam még nem ratifikálta, következésképpen a „politikai párbeszéd” pillér még nem lépett hatályba; mivel a demokrácia, a jogállamiság és mindkét régió lakossága emberi, polgári és politikai jogainak tiszteletben tartása az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás alapvető eleme;

| 1. | a leghatározottabban elítéli Berta Cáceres, Nelson García és Paola Barraza közelmúltbeli meggyilkolását, valamint a hondurasi emberijog-védők ellen elkövetett minden korábbi gyilkosságot; őszinte részvétét fejezi ki mindezen emberijog-védők családjának és barátainak; |
| --- | --- |

1.

a leghatározottabban elítéli Berta Cáceres, Nelson García és Paola Barraza közelmúltbeli meggyilkolását, valamint a hondurasi emberijog-védők ellen elkövetett minden korábbi gyilkosságot; őszinte részvétét fejezi ki mindezen emberijog-védők családjának és barátainak;

| 2. | tisztelettel adózik Berta Cáceres hondurasi környezetvédelmi aktivista, a lenca őslakos nép vezetője és a COPINH társalapítójának és koordinátorának emléke előtt, aki életét annak szentelte, hogy hazájában egy demokratikusabb társadalom jöjjön létre; hangsúlyozza, hogy meggyilkolása emblematikus ügy abban az országban, amelyben rendkívül magas a gyilkosságok száma és általános a büntetlenség; |
| --- | --- |

2.

tisztelettel adózik Berta Cáceres hondurasi környezetvédelmi aktivista, a lenca őslakos nép vezetője és a COPINH társalapítójának és koordinátorának emléke előtt, aki életét annak szentelte, hogy hazájában egy demokratikusabb társadalom jöjjön létre; hangsúlyozza, hogy meggyilkolása emblematikus ügy abban az országban, amelyben rendkívül magas a gyilkosságok száma és általános a büntetlenség;

| 3. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az IACHR által jóváhagyott biztosítási intézkedések ellenére a hondurasi hatóságok nem nyújtottak megfelelő védelmet Berta Cáceres számára; felszólítja a hondurasi kormányt, hogy mozgósítson minden rendelkezésére álló eszközt annak érdekében, hogy hatékonyan hajtsa végre az országban az IACHR által jóváhagyott, jelenleg aktív 92 biztosítási intézkedést, és előzze meg a többi fenyegetésnek kitett környezetvédelmi aktivista és őslakos-aktivista elleni hasonló cselekmények elkövetését; |
| --- | --- |

3.

mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az IACHR által jóváhagyott biztosítási intézkedések ellenére a hondurasi hatóságok nem nyújtottak megfelelő védelmet Berta Cáceres számára; felszólítja a hondurasi kormányt, hogy mozgósítson minden rendelkezésére álló eszközt annak érdekében, hogy hatékonyan hajtsa végre az országban az IACHR által jóváhagyott, jelenleg aktív 92 biztosítási intézkedést, és előzze meg a többi fenyegetésnek kitett környezetvédelmi aktivista és őslakos-aktivista elleni hasonló cselekmények elkövetését;

| 4. | sürgősséggel azonnali, független, objektív és alapos nyomozást kér lefolytatni e gyilkosságok és a korábbi gyilkosságok ügyében annak érdekében, hogy értelmi szerzőiket és kivitelezőiket bíróság elé állítsák, és véget vessenek a büntetlenségnek; üdvözli, hogy a hondurasi kormány kérésére a Berta Cáceres elleni gyilkosság kivizsgálásában részt vesznek az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az OAS-nak a képviselői; úgy ítéli meg, hogy az ENSZ és az IACHR keretében rendelkezésre álló eszközök, például az áldozatok által kért független nemzetközi nyomozás hozzájárulhat e gyilkosságok pártatlan és tisztességes kivizsgálásának biztosításához; |
| --- | --- |

4.

sürgősséggel azonnali, független, objektív és alapos nyomozást kér lefolytatni e gyilkosságok és a korábbi gyilkosságok ügyében annak érdekében, hogy értelmi szerzőiket és kivitelezőiket bíróság elé állítsák, és véget vessenek a büntetlenségnek; üdvözli, hogy a hondurasi kormány kérésére a Berta Cáceres elleni gyilkosság kivizsgálásában részt vesznek az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az OAS-nak a képviselői; úgy ítéli meg, hogy az ENSZ és az IACHR keretében rendelkezésre álló eszközök, például az áldozatok által kért független nemzetközi nyomozás hozzájárulhat e gyilkosságok pártatlan és tisztességes kivizsgálásának biztosításához;

| 5. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szélsőséges erőszak fenyegeti különösen az LMBTI-személyeket és a jogaikat védő személyeket; hangsúlyozza, hogy haladéktalanul alapos és pártatlan nyomozást kell lefolytatni a különböző LMBTI emberi jogi szervezetek aktív tagjai elleni gyilkosságok ügyében; |
| --- | --- |

5.

mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szélsőséges erőszak fenyegeti különösen az LMBTI-személyeket és a jogaikat védő személyeket; hangsúlyozza, hogy haladéktalanul alapos és pártatlan nyomozást kell lefolytatni a különböző LMBTI emberi jogi szervezetek aktív tagjai elleni gyilkosságok ügyében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés és gyűlölet-bűncselekményekkel szembeni védelmet, és a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgozni a civil társadalommal szoros együttműködésben; kéri, hogy a büntető törvénykönyv bármely felülvizsgálata során megfelelő új intézkedéseket építsenek be az LMBTI-közösség elleni megkülönböztetés és gyűlölet-bűncselekmények megelőzése és védelmük érdekében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés és gyűlölet-bűncselekményekkel szembeni védelmet, és a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgozni a civil társadalommal szoros együttműködésben; kéri, hogy a büntető törvénykönyv bármely felülvizsgálata során megfelelő új intézkedéseket építsenek be az LMBTI-közösség elleni megkülönböztetés és gyűlölet-bűncselekmények megelőzése és védelmük érdekében;

| 7. | a hondurasi általános emberi jogi helyzet miatti aggodalmai mellett üdvözli a közelmúltbeli jogi reformokat és a hondurasi kormány azon erőfeszítéseit, hogy enyhítse az országban működő emberijog-védők jelenlegi helyzetét; felszólítja a hondurasi hatóságokat, hogy léptessék hatályba és teljesítsék ki az emberijog-védők védelméről szóló meglévő, 2015. évi törvényt, valamint a civil társadalommal megfelelően együttműködve biztosítsák, hogy az emberijog-védőkre, újságírókra és jogi szakemberekre vonatkozó nemzeti védelmi rendszer teljes mértékben működőképes legyen és megfelelő finanszírozással rendelkezzen; felszólítja a hondurasi kormányt, hogy maradéktalanul hajtsa végre a legutóbbi időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés részeként neki címzett ajánlásokat; |
| --- | --- |

7.

a hondurasi általános emberi jogi helyzet miatti aggodalmai mellett üdvözli a közelmúltbeli jogi reformokat és a hondurasi kormány azon erőfeszítéseit, hogy enyhítse az országban működő emberijog-védők jelenlegi helyzetét; felszólítja a hondurasi hatóságokat, hogy léptessék hatályba és teljesítsék ki az emberijog-védők védelméről szóló meglévő, 2015. évi törvényt, valamint a civil társadalommal megfelelően együttműködve biztosítsák, hogy az emberijog-védőkre, újságírókra és jogi szakemberekre vonatkozó nemzeti védelmi rendszer teljes mértékben működőképes legyen és megfelelő finanszírozással rendelkezzen; felszólítja a hondurasi kormányt, hogy maradéktalanul hajtsa végre a legutóbbi időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés részeként neki címzett ajánlásokat;

| 8. | elismerését fejezi ki a hondurasi uniós küldöttség vezetője, Ketil Karlsen és csapata által a hondurasi emberijog-védők támogatása érdekében végzett munkáért; felhívja az uniós küldöttséget és a tagállamok hondurasi nagykövetségeit és konzulátusait, hogy aktívan kísérjék figyelemmel és kövessék nyomon az emberijog-védők elleni gyilkosságok nyomozásához kapcsolódó folyamatokat, és fokozzák erőfeszítéseiket a jelenleg veszélyben élő emberijog-védőkkel való kapcsolattartás érdekében; |
| --- | --- |

8.

elismerését fejezi ki a hondurasi uniós küldöttség vezetője, Ketil Karlsen és csapata által a hondurasi emberijog-védők támogatása érdekében végzett munkáért; felhívja az uniós küldöttséget és a tagállamok hondurasi nagykövetségeit és konzulátusait, hogy aktívan kísérjék figyelemmel és kövessék nyomon az emberijog-védők elleni gyilkosságok nyomozásához kapcsolódó folyamatokat, és fokozzák erőfeszítéseiket a jelenleg veszélyben élő emberijog-védőkkel való kapcsolattartás érdekében;

| 9. | úgy véli, hogy az európai befektetők tevékenységének szigorú környezetvédelmi és társadalmi garanciáknak megfelelő politikákba kell ágyazódnia; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, a kellő gondosságra vonatkozó egyértelmű követelmények, valamint kockázatkezelési biztosítékok és szükség esetén hatékony jogorvoslat biztosítása mellett; üdvözli, hogy a FMO és a Finnfund egyaránt nyilvánosan elítélte Berta Cáceres meggyilkolását, és alapos vizsgálatot kért, valamint hogy 2016. március 16-án, a Nelson García meggyilkolásáról szóló beszámolók után mindkettő valamennyi tevékenységét felfüggesztette; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az európai befektetők tevékenységének szigorú környezetvédelmi és társadalmi garanciáknak megfelelő politikákba kell ágyazódnia; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, a kellő gondosságra vonatkozó egyértelmű követelmények, valamint kockázatkezelési biztosítékok és szükség esetén hatékony jogorvoslat biztosítása mellett; üdvözli, hogy a FMO és a Finnfund egyaránt nyilvánosan elítélte Berta Cáceres meggyilkolását, és alapos vizsgálatot kért, valamint hogy 2016. március 16-án, a Nelson García meggyilkolásáról szóló beszámolók után mindkettő valamennyi tevékenységét felfüggesztette;

| 10. | felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot annak biztosítására, hogy az európai segítségnyújtás csak abban az esetben támogasson vagy engedélyezzen fejlesztési projekteket, ha azok eleget tesznek az őslakos közösségekkel való előzetes, önkéntes és tájékoztatáson alapuló konzultációra vonatkozó követelménynek, biztosítják a valamennyi érintett közösséggel való érdemi konzultációt, és erőteljes emberi jogi, munkajogi és környezetvédelmi garanciákat nyújtanak; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot annak biztosítására, hogy az európai segítségnyújtás csak abban az esetben támogasson vagy engedélyezzen fejlesztési projekteket, ha azok eleget tesznek az őslakos közösségekkel való előzetes, önkéntes és tájékoztatáson alapuló konzultációra vonatkozó követelménynek, biztosítják a valamennyi érintett közösséggel való érdemi konzultációt, és erőteljes emberi jogi, munkajogi és környezetvédelmi garanciákat nyújtanak;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, ratifikálják az EU–Közép-Amerika társulási megállapodást; nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy dolgozzon ki egységes politikát Hondurasra vonatkozóan, amelyben a 28 tagállam és az uniós intézmények elkötelezik magukat az emberi jogok EU–Honduras kapcsolatokon belüli és a régió egészében játszott szerepére vonatkozó, határozott üzenet mellett; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, ratifikálják az EU–Közép-Amerika társulási megállapodást; nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy dolgozzon ki egységes politikát Hondurasra vonatkozóan, amelyben a 28 tagállam és az uniós intézmények elkötelezik magukat az emberi jogok EU–Honduras kapcsolatokon belüli és a régió egészében játszott szerepére vonatkozó, határozott üzenet mellett;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a 28 tagállam nemzeti parlamentjének, Honduras elnökének, kormányának és parlamentjének, a Közép-amerikai Gazdasági Integráció titkárságának, a Parlacennek, az EuroLat Parlamenti Közgyűlésnek, valamint a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a 28 tagállam nemzeti parlamentjének, Honduras elnökének, kormányának és parlamentjének, a Közép-amerikai Gazdasági Integráció titkárságának, a Parlacennek, az EuroLat Parlamenti Közgyűlésnek, valamint a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségének.

---

(1)  HL C 434., 2015.12.23., 181. o.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/159

---

P8_TA(2016)0130

Nigéria

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása Nigériáról (2016/2649(RSP))

(2018/C 058/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Muhammadu Buhari elnöknek az Európai Parlament előtti 2016. február 3-i felszólalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Muhammadu Buhari elnöknek az Európai Parlament előtti 2016. február 3-i felszólalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a nigériai helyzetről szóló korábbi nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a nigériai helyzetről szóló korábbi nyilatkozataira,

| — | tekintettel a nigériai helyzetről szóló tanácsi következtetésekre, köztük a 2015. február 9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nigériai helyzetről szóló tanácsi következtetésekre, köztük a 2015. február 9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának a nigériai helyzettel kapcsolatos korábbi nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának a nigériai helyzettel kapcsolatos korábbi nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nigériai helyzettel kapcsolatos korábbi nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nigériai helyzettel kapcsolatos korábbi nyilatkozataira,

| — | tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek és a Nigériai Szövetségi Köztársaság külügyminiszterének a 2016. március 15-én Brüsszelben rendezett hatodik Nigéria–EU miniszteri párbeszéd alkalmával tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek és a Nigériai Szövetségi Köztársaság külügyminiszterének a 2016. március 15-én Brüsszelben rendezett hatodik Nigéria–EU miniszteri párbeszéd alkalmával tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Tanács határozatára, miszerint a Boko Haramot felveszi a terrorista szervezetek uniós jegyzékébe, amely 2014. május 29-én lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozatára, miszerint a Boko Haramot felveszi a terrorista szervezetek uniós jegyzékébe, amely 2014. május 29-én lépett hatályba,

| — | tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó Cotonou-i Megállapodás második felülvizsgálatára, amelyet Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó Cotonou-i Megállapodás második felülvizsgálatára, amelyet Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikált,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló, 1981. évi ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló, 1981. évi ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

| — | tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság alkotmányára és különösen annak a vallásszabadság védelméről szóló, „A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság” című IV. fejezetben található rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság alkotmányára és különösen annak a vallásszabadság védelméről szóló, „A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság” című IV. fejezetben található rendelkezéseire,

| — | tekintettel a 2015. márciusi nigériai elnökválasztás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. márciusi nigériai elnökválasztás eredményére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a Boko Haram által elkövetett erőszakos cselekményekről és visszaélésekről, valamint az érintett országokban ezek emberi jogokra gyakorolt hatásáról készített 2015. szeptember 29-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a Boko Haram által elkövetett erőszakos cselekményekről és visszaélésekről, valamint az érintett országokban ezek emberi jogokra gyakorolt hatásáról készített 2015. szeptember 29-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ által 2015 szeptemberében elfogadott fenntartható fejlesztési célokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2015 szeptemberében elfogadott fenntartható fejlesztési célokra;

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet Nigéria 1991. április 16-án ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet Nigéria 1991. április 16-án ratifikált,

| — | tekintettel az Amnesty International „Nigeria: Still waiting for justice, still waiting for change. Government must prioritise accountability in the north-east” („Nigéria: Igazságszolgáltatásra és változásra várva. A kormánynak elszámoltathatóságra kell koncentrálnia észak-keleten”) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International „Nigeria: Still waiting for justice, still waiting for change. Government must prioritise accountability in the north-east” („Nigéria: Igazságszolgáltatásra és változásra várva. A kormánynak elszámoltathatóságra kell koncentrálnia észak-keleten”) című jelentésére,

| — | tekintettel a Human Rights Watch 2016. januári Nigériáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Human Rights Watch 2016. januári Nigériáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Nigéria jelentős erőforrásaival Afrika legnagyobb gazdasága, valamint legnépesebb és kulturálisan legsokszínűbb nemzete; mivel kulcsszerepet játszik a regionális és az afrikai politikában, és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségén (ECOWAS) keresztüli regionális integráció motorja; mivel azonban a világ legegyenlőtlenebb országai közé tartozik, a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekhez jelentősen hozzájáruló kiterjedt korrupcióval, és biztonságát a Boko Haram erőszakos szélsőséges csoport fenyegeti; |
| --- | --- |

A.

mivel Nigéria jelentős erőforrásaival Afrika legnagyobb gazdasága, valamint legnépesebb és kulturálisan legsokszínűbb nemzete; mivel kulcsszerepet játszik a regionális és az afrikai politikában, és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségén (ECOWAS) keresztüli regionális integráció motorja; mivel azonban a világ legegyenlőtlenebb országai közé tartozik, a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekhez jelentősen hozzájáruló kiterjedt korrupcióval, és biztonságát a Boko Haram erőszakos szélsőséges csoport fenyegeti;

| B. | mivel a katonai diktatúra évei, a korrupció, a politikai instabilitás és a rossz kormányzás ahhoz vezettek, hogy nem történt elég beruházás az ország infrastruktúrájába, az oktatásba és a szociális szolgáltatásokba, és mivel ez Nigériában továbbra is aláássa a szociális és gazdasági jogokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a katonai diktatúra évei, a korrupció, a politikai instabilitás és a rossz kormányzás ahhoz vezettek, hogy nem történt elég beruházás az ország infrastruktúrájába, az oktatásba és a szociális szolgáltatásokba, és mivel ez Nigériában továbbra is aláássa a szociális és gazdasági jogokat;

| C. | mivel tízből több mint hat nigériai él naponta kevesebb mint 2 dollárból; mivel a mélyszegénység még súlyosabb az északi államokban, amelyek az országon belül a legkevésbé fejlettek; mivel ez a szegénység közvetlenül hozzájárul a társadalmi megosztottsághoz, a vallási ellenségeskedéshez és a regionális megosztottsághoz; mivel Nigéria Gini-indexe drámai módon növekedett, és 2010-ben elérte a 48,8-at; |
| --- | --- |

C.

mivel tízből több mint hat nigériai él naponta kevesebb mint 2 dollárból; mivel a mélyszegénység még súlyosabb az északi államokban, amelyek az országon belül a legkevésbé fejlettek; mivel ez a szegénység közvetlenül hozzájárul a társadalmi megosztottsághoz, a vallási ellenségeskedéshez és a regionális megosztottsághoz; mivel Nigéria Gini-indexe drámai módon növekedett, és 2010-ben elérte a 48,8-at;

| D. | mivel a Transparency International szervezet a 2015. évi korrupcióérzékelési indexében Nigériát 175 ország közül a 136. helyre rangsorolta; mivel egyes becslések szerint évente 3–8 milliárd dollárnyi nigériai kőolajat lopnak el; |
| --- | --- |

D.

mivel a Transparency International szervezet a 2015. évi korrupcióérzékelési indexében Nigériát 175 ország közül a 136. helyre rangsorolta; mivel egyes becslések szerint évente 3–8 milliárd dollárnyi nigériai kőolajat lopnak el;

| E. | mivel a Muhammadu Buhari elnök 2015. márciusi hatalomba lépésével történt békés átmenetet ellenére Nigéria békéjét és stabilitását veszélybe sodorta a Boko Haram erőszakos szélsőséges csoport által elkövetett támadások, gyilkosságok és emberrablások sora, az olaj alacsony világpiaci ára által okozott gyenge gazdaság, a politikai intézmények gyengesége, a korrupció leküzdésének sikertelensége, valamint a megoldatlan konfliktusok a Niger deltájában és az ország középső részén; |
| --- | --- |

E.

mivel a Muhammadu Buhari elnök 2015. márciusi hatalomba lépésével történt békés átmenetet ellenére Nigéria békéjét és stabilitását veszélybe sodorta a Boko Haram erőszakos szélsőséges csoport által elkövetett támadások, gyilkosságok és emberrablások sora, az olaj alacsony világpiaci ára által okozott gyenge gazdaság, a politikai intézmények gyengesége, a korrupció leküzdésének sikertelensége, valamint a megoldatlan konfliktusok a Niger deltájában és az ország középső részén;

| F. | mivel a Boko Haram 2014-ben és 2015-ben legalább 8 200 civilt ölt meg; mivel a becslések szerint több mint 2,6 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására, és több mint 14,8 milliót érint a Boko Haram lázadása; |
| --- | --- |

F.

mivel a Boko Haram 2014-ben és 2015-ben legalább 8 200 civilt ölt meg; mivel a becslések szerint több mint 2,6 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására, és több mint 14,8 milliót érint a Boko Haram lázadása;

| G. | mivel a terrorizmus globális fenyegetést jelent, de a globális közösség arra való képessége, hogy együttműködjön a nigériai hatóságokkal a Boko Haram elleni harcban, az új vezetés teljes mértékű hitelességétől, elszámoltathatóságától és átláthatóságától függ; mivel az, hogy a kormány nem vetett véget a legmagasabb szinten a háborús bűncselekmények büntetlenségének, továbbra is az egyik legfőbb kérdés ebben az országban; mivel Buhari elnök ígéretet tett arra, hogy vizsgálatot kezdeményez ezekben az ügyekben; |
| --- | --- |

G.

mivel a terrorizmus globális fenyegetést jelent, de a globális közösség arra való képessége, hogy együttműködjön a nigériai hatóságokkal a Boko Haram elleni harcban, az új vezetés teljes mértékű hitelességétől, elszámoltathatóságától és átláthatóságától függ; mivel az, hogy a kormány nem vetett véget a legmagasabb szinten a háborús bűncselekmények büntetlenségének, továbbra is az egyik legfőbb kérdés ebben az országban; mivel Buhari elnök ígéretet tett arra, hogy vizsgálatot kezdeményez ezekben az ügyekben;

| H. | mivel a Boko Haram célja, hogy Nigériában egy teljes mértékben iszlám államot hozzon létre, beleértve a saría büntetőbíróságok felállítását szerte az országban, valamint a nyugati oktatás betiltását; mivel a Boko Haram nőket és lányokat rabolt el, hogy öngyilkos merényleteket kövessenek el; mivel a közelmúltban elkövetett, köztük a 2016. március 16-i, február 11-i, valamint január 31-i észak-kelet nigériai öngyilkos bombamerényletek számos halálos áldozatot követeltek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Boko Haram célja, hogy Nigériában egy teljes mértékben iszlám államot hozzon létre, beleértve a saría büntetőbíróságok felállítását szerte az országban, valamint a nyugati oktatás betiltását; mivel a Boko Haram nőket és lányokat rabolt el, hogy öngyilkos merényleteket kövessenek el; mivel a közelmúltban elkövetett, köztük a 2016. március 16-i, február 11-i, valamint január 31-i észak-kelet nigériai öngyilkos bombamerényletek számos halálos áldozatot követeltek;

| I. | mivel a szexuális és a nemi alapú erőszak, továbbá a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) emberekkel szembeni erőszak Nigéria zavaros helyzetű észak-keleti régióiban még mindig mindennapos, és mivel az alapvető jogok, például a lányok és a nők oktatáshoz való joga, a társadalmi igazságosság és az állami bevételek igazságos társadalmi elosztása tekintetében drámai mértékben romlik a helyzet, csakúgy mint a korrupció elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

I.

mivel a szexuális és a nemi alapú erőszak, továbbá a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) emberekkel szembeni erőszak Nigéria zavaros helyzetű észak-keleti régióiban még mindig mindennapos, és mivel az alapvető jogok, például a lányok és a nők oktatáshoz való joga, a társadalmi igazságosság és az állami bevételek igazságos társadalmi elosztása tekintetében drámai mértékben romlik a helyzet, csakúgy mint a korrupció elleni küzdelemben;

| J. | mivel a Boko Haram 2014. április 14–15-én körülbelül 270 iskolás lányt rabolt el az észak-kelet nigériai Chibokban egy iskolából, és mivel a többségük még mindig nem került elő; mivel a pontos sorsukat továbbra is rejtély borítja, bár félő, hogy legtöbbjüket arra kényszerítették, hogy felkelőkhöz menjenek férjhez vagy maguk is váljanak felkelőkké, hogy nemi erőszak áldozatai lettek vagy rabszolgának adták el őket, továbbá hogy a nem muzulmán lányokat kényszerítették, hogy térjenek át az iszlám vallásra; mivel a Boko Haram 2009 óta több mint 2 000 nőt és lányt rabolt el, köztük 2014. november 24-én mintegy 400-at a Borno tartománybeli Damasakból; |
| --- | --- |

J.

mivel a Boko Haram 2014. április 14–15-én körülbelül 270 iskolás lányt rabolt el az észak-kelet nigériai Chibokban egy iskolából, és mivel a többségük még mindig nem került elő; mivel a pontos sorsukat továbbra is rejtély borítja, bár félő, hogy legtöbbjüket arra kényszerítették, hogy felkelőkhöz menjenek férjhez vagy maguk is váljanak felkelőkké, hogy nemi erőszak áldozatai lettek vagy rabszolgának adták el őket, továbbá hogy a nem muzulmán lányokat kényszerítették, hogy térjenek át az iszlám vallásra; mivel a Boko Haram 2009 óta több mint 2 000 nőt és lányt rabolt el, köztük 2014. november 24-én mintegy 400-at a Borno tartománybeli Damasakból;

| K. | mivel a nigériai katonaság 2016. április 6-én bejelentette, hogy legalább 800 harcos adta meg magát a megelőző három hétben; mivel a nigériai csapatok 2016. február 26. óta 11 595 túsz életét mentették meg a Boko Haram elleni razziák során a Nigéria, Csád és Kamerun közötti hegyvidéki területen; |
| --- | --- |

K.

mivel a nigériai katonaság 2016. április 6-én bejelentette, hogy legalább 800 harcos adta meg magát a megelőző három hétben; mivel a nigériai csapatok 2016. február 26. óta 11 595 túsz életét mentették meg a Boko Haram elleni razziák során a Nigéria, Csád és Kamerun közötti hegyvidéki területen;

| L. | mivel az elrabolt diáklányok helyzete szélesebb körű problémákat fedett fel, köztük az iskolák elleni rendszeres támadásokat, a tanárhiányt, valamint hogy sürgősen nemzetközi finanszírozásra van szükség a lerombolt épületek javítására és újjáépítésére; mivel az oktatási lehetőségek hiánya azt jelenti, hogy egyes gyermekek sok éve nem járnak iskolába; |
| --- | --- |

L.

mivel az elrabolt diáklányok helyzete szélesebb körű problémákat fedett fel, köztük az iskolák elleni rendszeres támadásokat, a tanárhiányt, valamint hogy sürgősen nemzetközi finanszírozásra van szükség a lerombolt épületek javítására és újjáépítésére; mivel az oktatási lehetőségek hiánya azt jelenti, hogy egyes gyermekek sok éve nem járnak iskolába;

| M. | mivel a Boko Haram erőszakos szélsőségessége válogatás nélküli, és az erőszakhullám vallástól és etnikumtól függetlenül óriási szenvedést okozott az embereknek; mivel a jelentések szerint az elmúlt évben növekedett a meggyilkolt keresztények száma Nigéria északi részén; |
| --- | --- |

M.

mivel a Boko Haram erőszakos szélsőségessége válogatás nélküli, és az erőszakhullám vallástól és etnikumtól függetlenül óriási szenvedést okozott az embereknek; mivel a jelentések szerint az elmúlt évben növekedett a meggyilkolt keresztények száma Nigéria északi részén;

| N. | mivel az ország középső régiója évek óta szenved az etnikai és vallási közösségek közötti gazdasági és politikai feszültségektől, és a közelmúltban erőszakot szült a hatalomért és a földhöz való hozzáférésért folytatott verseny a nomád és mezőgazdasági közösségek között; |
| --- | --- |

N.

mivel az ország középső régiója évek óta szenved az etnikai és vallási közösségek közötti gazdasági és politikai feszültségektől, és a közelmúltban erőszakot szült a hatalomért és a földhöz való hozzáférésért folytatott verseny a nomád és mezőgazdasági közösségek között;

| O. | mivel továbbra is a kőolaj- és földgáztermelés Nigéria fő jövedelmi forrása, bár az ország gazdasági vagyonából származó hasznok felosztása rendkívül egyenlőtlen; mivel a szegénység és a munkanélküliség szintje jóval magasabb Nigéria északi részén, mint az olajban gazdag déli területeken; mivel a Világbank szerint Nigéria mintegy 400 milliárd USD olajból származó bevételt vesztett 1960 óta a korrupció miatt, és mivel további 20 milliárd USD olajból származó bevétel tűnt el a nigériai államkasszából az elmúlt két évben; |
| --- | --- |

O.

mivel továbbra is a kőolaj- és földgáztermelés Nigéria fő jövedelmi forrása, bár az ország gazdasági vagyonából származó hasznok felosztása rendkívül egyenlőtlen; mivel a szegénység és a munkanélküliség szintje jóval magasabb Nigéria északi részén, mint az olajban gazdag déli területeken; mivel a Világbank szerint Nigéria mintegy 400 milliárd USD olajból származó bevételt vesztett 1960 óta a korrupció miatt, és mivel további 20 milliárd USD olajból származó bevétel tűnt el a nigériai államkasszából az elmúlt két évben;

| P. | mivel az elnöki hivatal létrehozott egy különleges vizsgálati csoportot annak érdekében, hogy az vizsgálatot indítson azon állítások kapcsán, hogy a biztonsági erők megsértették az emberi jogokat, ideértve a gyilkosságokat, a kínzást és az erőszakos eltüntetéseket; |
| --- | --- |

P.

mivel az elnöki hivatal létrehozott egy különleges vizsgálati csoportot annak érdekében, hogy az vizsgálatot indítson azon állítások kapcsán, hogy a biztonsági erők megsértették az emberi jogokat, ideértve a gyilkosságokat, a kínzást és az erőszakos eltüntetéseket;

| Q. | mivel a nigériai szenátus jelenleg tárgyal egy jogszabályjavaslatot, amelynek célja, hogy büntesse a közösségi médián keresztül tett „visszaélésszerű nyilatkozatokat”, továbbá a kormány vagy mások nyomtatott és elektronikus média útján való bírálását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nigériai szenátus jelenleg tárgyal egy jogszabályjavaslatot, amelynek célja, hogy büntesse a közösségi médián keresztül tett „visszaélésszerű nyilatkozatokat”, továbbá a kormány vagy mások nyomtatott és elektronikus média útján való bírálását;

| 1. | üdvözli a nigériai elnökválasztás utáni békés hatalomátadást, és biztatónak tartja a Buhari elnök és kormánya ambiciózus reformprogramjával kapcsolatos magas elvárásokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a nigériai elnökválasztás utáni békés hatalomátadást, és biztatónak tartja a Buhari elnök és kormánya ambiciózus reformprogramjával kapcsolatos magas elvárásokat;

| 2. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Nigériának jelentős társadalmi, gazdasági, politikai és biztonsági kihívásokkal kell szembenéznie, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem sikerült előrehaladást elérni a nigériai társadalmat évtizedek óta mételyező korrupció kezelésében; |
| --- | --- |

2.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Nigériának jelentős társadalmi, gazdasági, politikai és biztonsági kihívásokkal kell szembenéznie, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem sikerült előrehaladást elérni a nigériai társadalmat évtizedek óta mételyező korrupció kezelésében;

| 3. | elismeri, hogy Nigériának megvan a lehetősége arra, hogy gazdasági és politikai hajtóerő legyen Afrikában, de fejlődését eddig visszatartotta a gyenge gazdasági kormányzás, a demokratikus intézmények gyengesége és az óriási egyenlőtlenségek; felhívja továbbá az Európai Uniót és tagállamait, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, hogy átfogó politikai, fejlesztési és humanitárius segítséget biztosítanak olyan programok támogatására a kormányzat valamennyi szintjén, amelyek a szegénység, az ifjúsági munkanélküliség és a nők érvényesülése hiányának kezelésére irányulnak; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy Nigériának megvan a lehetősége arra, hogy gazdasági és politikai hajtóerő legyen Afrikában, de fejlődését eddig visszatartotta a gyenge gazdasági kormányzás, a demokratikus intézmények gyengesége és az óriási egyenlőtlenségek; felhívja továbbá az Európai Uniót és tagállamait, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, hogy átfogó politikai, fejlesztési és humanitárius segítséget biztosítanak olyan programok támogatására a kormányzat valamennyi szintjén, amelyek a szegénység, az ifjúsági munkanélküliség és a nők érvényesülése hiányának kezelésére irányulnak;

| 4. | úgy véli, hogy a korrupció elleni küzdelmet a nigériai hatóságoknak kell irányítaniuk, és úgy véli, hogy ha ezt nem teszik meg, az több további évet jelent a szegénység, az egyenlőtlenség, a jó hírnév csorbulása és a csökkentett külföldi befektetések, valamint a fiatalok lehetőségeinek akadályozása jegyében; további támogatást ajánl fel e cél elérése, valamint a korrupt gyakorlatok és a terrorizmus közötti kapcsolat megszakítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a korrupció elleni küzdelmet a nigériai hatóságoknak kell irányítaniuk, és úgy véli, hogy ha ezt nem teszik meg, az több további évet jelent a szegénység, az egyenlőtlenség, a jó hírnév csorbulása és a csökkentett külföldi befektetések, valamint a fiatalok lehetőségeinek akadályozása jegyében; további támogatást ajánl fel e cél elérése, valamint a korrupt gyakorlatok és a terrorizmus közötti kapcsolat megszakítása érdekében;

| 5. | elismerését fejezi ki a Buhari-kormány arra irányuló erőfeszítései iránt, hogy megerősítse a korrupcióellenes tevékenységeit, valamint hogy úgy rendelkezett, hogy valamennyi kormányzati pénzügyi tranzakciónak egyetlen bankszámlán keresztül kell történnie a kiadások nyomon követése érdekében; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az illegális pénzmozgások, valamint az adócsalás és az adóelkerülés hatékony megfékezésére, és az adóügyekben folytatott demokratikus nemzetközi együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

5.

elismerését fejezi ki a Buhari-kormány arra irányuló erőfeszítései iránt, hogy megerősítse a korrupcióellenes tevékenységeit, valamint hogy úgy rendelkezett, hogy valamennyi kormányzati pénzügyi tranzakciónak egyetlen bankszámlán keresztül kell történnie a kiadások nyomon követése érdekében; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az illegális pénzmozgások, valamint az adócsalás és az adóelkerülés hatékony megfékezésére, és az adóügyekben folytatott demokratikus nemzetközi együttműködés fokozására;

| 6. | kifejezi szolidaritását a nigériai nép felé, amely a Boko Haram által elkövetett terrorcselekményektől szenved, amelyek miatt ezrek veszítették életüket és több mint kétmillió ember kényszerült lakóhelye elhagyására; sürgeti a nigériai kormányt, hogy regionális és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban tegyen meg minden szükséges intézkedést a polgári lakosság védelmének – többek között az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatos átfogó, független és hatékony nyomozás révén való – biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

kifejezi szolidaritását a nigériai nép felé, amely a Boko Haram által elkövetett terrorcselekményektől szenved, amelyek miatt ezrek veszítették életüket és több mint kétmillió ember kényszerült lakóhelye elhagyására; sürgeti a nigériai kormányt, hogy regionális és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban tegyen meg minden szükséges intézkedést a polgári lakosság védelmének – többek között az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatos átfogó, független és hatékony nyomozás révén való – biztosítása érdekében;

| 7. | határozottan elítéli a Boko Haram által a közelmúltban elkövetett erőszakos cselekményeket és támadásokat, és felszólítja a szövetségi kormányt, hogy védelmezze a lakosságot, és a minden polgárt megillető egyenlő jogok biztosítása révén kezelje az erőszak kiváltó okait, többek között foglalkozzon az egyenlőtlenségekkel, a termékeny mezőgazdasági területek feletti ellenőrzéssel, a munkanélküliséggel és a szegénységgel; elutasít a nigériai katonai erők által elkövetett, a humanitárius jogot sértő minden erőszakos megtorlást; üdvözli ugyanakkor a nigériai hadsereg „biztonságos folyosó” nevű programját, amelynek célja a Boko Haram harcosainak rehabilitációja; |
| --- | --- |

7.

határozottan elítéli a Boko Haram által a közelmúltban elkövetett erőszakos cselekményeket és támadásokat, és felszólítja a szövetségi kormányt, hogy védelmezze a lakosságot, és a minden polgárt megillető egyenlő jogok biztosítása révén kezelje az erőszak kiváltó okait, többek között foglalkozzon az egyenlőtlenségekkel, a termékeny mezőgazdasági területek feletti ellenőrzéssel, a munkanélküliséggel és a szegénységgel; elutasít a nigériai katonai erők által elkövetett, a humanitárius jogot sértő minden erőszakos megtorlást; üdvözli ugyanakkor a nigériai hadsereg „biztonságos folyosó” nevű programját, amelynek célja a Boko Haram harcosainak rehabilitációja;

| 8. | elítélendőnek tartja ártatlan férfiak, nők és gyermekek lemészárlását, a kínzást és a nemi erőszakot, valamint a gyermekkatonák toborzását, és támogatja a nigériai lakosságot abban, hogy országában eltökélten küzdjön az erőszak minden formája ellen; |
| --- | --- |

8.

elítélendőnek tartja ártatlan férfiak, nők és gyermekek lemészárlását, a kínzást és a nemi erőszakot, valamint a gyermekkatonák toborzását, és támogatja a nigériai lakosságot abban, hogy országában eltökélten küzdjön az erőszak minden formája ellen;

| 9. | felszólítja a nigériai kormányt, hogy dolgozzon ki egy, a terrorizmus kiváltó okait kezelő átfogó stratégiát, és ígérete szerint vizsgálja meg az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a nigériai katonai erők emberi jogi jogsértéseket követtek el; üdvözli a 2016 májusában Abujában tartandó biztonsági csúcstalálkozót, és felhívja az összes érintett felet, hogy azonosítson a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló konkrét, az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartásának feláldozása nélkül megvalósítható életképes megoldásokat; hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a Boko Haram jelentette veszély kezelésében; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a nigériai kormányt, hogy dolgozzon ki egy, a terrorizmus kiváltó okait kezelő átfogó stratégiát, és ígérete szerint vizsgálja meg az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a nigériai katonai erők emberi jogi jogsértéseket követtek el; üdvözli a 2016 májusában Abujában tartandó biztonsági csúcstalálkozót, és felhívja az összes érintett felet, hogy azonosítson a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló konkrét, az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartásának feláldozása nélkül megvalósítható életképes megoldásokat; hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a Boko Haram jelentette veszély kezelésében;

| 10. | az ENSZ égisze alatt lefolytatandó nemzetközi vizsgálatot kér a harmadik országoknak a régióban működő terrorcsoportok (pl. Boko Haram) megszervezésében és finanszírozásában viselt felelősségének; |
| --- | --- |

10.

az ENSZ égisze alatt lefolytatandó nemzetközi vizsgálatot kér a harmadik országoknak a régióban működő terrorcsoportok (pl. Boko Haram) megszervezésében és finanszírozásában viselt felelősségének;

| 11. | úgy véli, hogy a chiboki diáklányok április 14-i elrablása második évfordulójának friss lendületet kell adnia a nigériai kormány és a nemzetközi közösség számára, hogy biztosítsák azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukat, valamint a Damasak városából 2014 novemberében elrabolt 400 nő és gyermek, illetve minden más elrabolt nő és gyermek szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a chiboki diáklányok április 14-i elrablása második évfordulójának friss lendületet kell adnia a nigériai kormány és a nemzetközi közösség számára, hogy biztosítsák azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukat, valamint a Damasak városából 2014 novemberében elrabolt 400 nő és gyermek, illetve minden más elrabolt nő és gyermek szabadon bocsátását;

| 12. | felkéri a hatóságokat, hogy a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez biztosítsanak egyszerű hozzáférést a nők és a lányok számára; |
| --- | --- |

12.

felkéri a hatóságokat, hogy a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez biztosítsanak egyszerű hozzáférést a nők és a lányok számára;

| 13. | aggodalommal veszi tudomásul az észak-nigériai iskolák elleni támadásokat, amelyek megfosztják a gyermekeket az oktatási lehetőségektől, továbbá azzal a kockázattal járnak, hogy fűtik a radikalizálódást, amelytől az olyan erőszakos szélsőséges csoportok, mint a Boko Haram függenek; |
| --- | --- |

13.

aggodalommal veszi tudomásul az észak-nigériai iskolák elleni támadásokat, amelyek megfosztják a gyermekeket az oktatási lehetőségektől, továbbá azzal a kockázattal járnak, hogy fűtik a radikalizálódást, amelytől az olyan erőszakos szélsőséges csoportok, mint a Boko Haram függenek;

| 14. | megjegyzi, hogy a Boko Haram muszlimokat, keresztényeket és más vallásúakat, illetve vallási meggyőződés nélküli személyeket egyaránt megkülönböztetés nélkül megtámadott, és elítéli az erőszakhullámot, többek között a vallási intézmények és hívők célba vételét; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a Boko Haram muszlimokat, keresztényeket és más vallásúakat, illetve vallási meggyőződés nélküli személyeket egyaránt megkülönböztetés nélkül megtámadott, és elítéli az erőszakhullámot, többek között a vallási intézmények és hívők célba vételét;

| 15. | elítéli továbbá a mezőgazdasági termelők elleni támadásokat és az ország középső részén – különösen Plateau és Taraba tartományokban – a marhapásztorok és a mezőgazdasági termelők közötti etnikai konfliktust, amelyet 2014 óta súlyos emberi jogi jogsértések és több ezer halálos áldozat jellemeznek; |
| --- | --- |

15.

elítéli továbbá a mezőgazdasági termelők elleni támadásokat és az ország középső részén – különösen Plateau és Taraba tartományokban – a marhapásztorok és a mezőgazdasági termelők közötti etnikai konfliktust, amelyet 2014 óta súlyos emberi jogi jogsértések és több ezer halálos áldozat jellemeznek;

| 16. | felhívja a nigériai kormányt és a nemzetközi partnereket, hogy növeljék a marhapásztorok és a mezőgazdasági termelők közötti helyi közösségi konfliktusok megelőzésére és megoldására irányuló beruházásokat azáltal, hogy a gazdasági és természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra irányuló közös kezdeményezések révén támogatják az együttműködést; |
| --- | --- |

16.

felhívja a nigériai kormányt és a nemzetközi partnereket, hogy növeljék a marhapásztorok és a mezőgazdasági termelők közötti helyi közösségi konfliktusok megelőzésére és megoldására irányuló beruházásokat azáltal, hogy a gazdasági és természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra irányuló közös kezdeményezések révén támogatják az együttműködést;

| 17. | felhívja Buhari elnököt annak biztosítására, hogy kormánya megvédi a nigériaiak abbéli jogát, hogy szabadon gyakorolják vallásukat, valamint tágabb értelemben véve valamennyi polgár jogait, összhangban az ország jogszabályaival és alkotmányával, és kéri a nigériai vallási vezetőket, hogy nyújtsanak segítséget a szélsőségesség és a radikalizálódás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

17.

felhívja Buhari elnököt annak biztosítására, hogy kormánya megvédi a nigériaiak abbéli jogát, hogy szabadon gyakorolják vallásukat, valamint tágabb értelemben véve valamennyi polgár jogait, összhangban az ország jogszabályaival és alkotmányával, és kéri a nigériai vallási vezetőket, hogy nyújtsanak segítséget a szélsőségesség és a radikalizálódás elleni küzdelemben;

| 18. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy továbbra is elkötelezetten folytassák a Nigériával kapcsolatos diplomáciai erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy megvalósuljon a béke, a biztonság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása; sürgeti őket különösen arra, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében folytassák a Nigériával megkezdett politikai párbeszédet, és ebben az összefüggésben kezeljék az egyetemes, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított egyetemes emberi jogokkal, köztük a gondolat-, lelkiismereti, vallás- és meggyőződési szabadsággal és a megkülönböztetés-mentességgel kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy továbbra is elkötelezetten folytassák a Nigériával kapcsolatos diplomáciai erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy megvalósuljon a béke, a biztonság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása; sürgeti őket különösen arra, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében folytassák a Nigériával megkezdett politikai párbeszédet, és ebben az összefüggésben kezeljék az egyetemes, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított egyetemes emberi jogokkal, köztük a gondolat-, lelkiismereti, vallás- és meggyőződési szabadsággal és a megkülönböztetés-mentességgel kapcsolatos problémákat;

| 19. | kéri, hogy a nigériai hatóságok utasítsák el a komolytalan és egyéb kapcsolódó ügyekkel kapcsolatos petíciók megtiltására irányuló törvénytervezetet, amelyet jelenleg a nigériai szenátus tárgyal, mivel ez aláássa a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát Nigériában; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy a nigériai hatóságok utasítsák el a komolytalan és egyéb kapcsolódó ügyekkel kapcsolatos petíciók megtiltására irányuló törvénytervezetet, amelyet jelenleg a nigériai szenátus tárgyal, mivel ez aláássa a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát Nigériában;

| 20. | felhívja a nigériai kormányt és a regionális hatóságokat, hogy hagyjanak fel a nigériai LMBTI közösség kriminalizálásával és biztosítsák a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat; |
| --- | --- |

20.

felhívja a nigériai kormányt és a regionális hatóságokat, hogy hagyjanak fel a nigériai LMBTI közösség kriminalizálásával és biztosítsák a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat;

| 21. | felhívja a nigériai kormányt, hogy hozzon sürgős intézkedéseket a Niger deltájára vonatkozóan, többek között lépjen fel az olajjal kapcsolatos illegális tevékenységek megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

21.

felhívja a nigériai kormányt, hogy hozzon sürgős intézkedéseket a Niger deltájára vonatkozóan, többek között lépjen fel az olajjal kapcsolatos illegális tevékenységek megszüntetése érdekében;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, a Nigériai Szövetségi Köztársaság elnökének, az Afrikai Unió elnökének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége képviselőinek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, a Nigériai Szövetségi Köztársaság elnökének, az Afrikai Unió elnökének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége képviselőinek.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/164

---

P8_TA(2016)0133

2015. évi jelentés Törökországról

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Törökországról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2898(RSP))

(2018/C 058/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Törökországról szóló 2015. évi jelentésre (SWD(2015)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Törökországról szóló 2015. évi jelentésre (SWD(2015)0216),

| — | tekintettel a bővítésről és a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2015. december 15-i tanácsi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésről és a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2015. december 15-i tanácsi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az EU bővítési stratégiájáról szóló, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az EU bővítési stratégiájáról szóló, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611),

| — | tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel az EU és Törökország közötti 2015. november 29-i csúcstalálkozót követő közös nyilatkozatra és az EU–Törökország cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Törökország közötti 2015. november 29-i csúcstalálkozót követő közös nyilatkozatra és az EU–Törökország cselekvési tervre,

| — | tekintettel az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló 2015. április 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló 2015. április 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2015. december 14-i kormányközi konferenciára, amelynek során hivatalosan megnyitották a gazdasági és monetáris politikára vonatkozó 17. fejezetet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. december 14-i kormányközi konferenciára, amelynek során hivatalosan megnyitották a gazdasági és monetáris politikára vonatkozó 17. fejezetet,

| — | tekintettel Törökországgal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökország által elért eredményekről szóló 2009. évi jelentésről szóló 2010. február 10-i (2), a Törökország által elért eredményekről szóló 2010. évi jelentésről szóló 2011. március 9-i (3), a Törökország által elért eredményekről szóló 2011. évi jelentésről szóló 2012. március 29-i (4), a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről szóló 2013. április 18-i (5), a törökországi helyzetről szóló 2013. június 13-i (6), a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről szóló 2014. március 12-i (7), a Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében feszültséget keltő török lépésekről szóló 2014. november 13-i (8), a véleménynyilvánítás szabadságának törökországi helyzetéről szóló 2015. január 15-i (9), valamint a Törökország által elért eredményekről szóló 2014. évi bizottsági jelentésről szóló 2015. június 10-i (10) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Törökországgal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökország által elért eredményekről szóló 2009. évi jelentésről szóló 2010. február 10-i (2), a Törökország által elért eredményekről szóló 2010. évi jelentésről szóló 2011. március 9-i (3), a Törökország által elért eredményekről szóló 2011. évi jelentésről szóló 2012. március 29-i (4), a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről szóló 2013. április 18-i (5), a törökországi helyzetről szóló 2013. június 13-i (6), a Törökország által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről szóló 2014. március 12-i (7), a Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében feszültséget keltő török lépésekről szóló 2014. november 13-i (8), a véleménynyilvánítás szabadságának törökországi helyzetéről szóló 2015. január 15-i (9), valamint a Törökország által elért eredményekről szóló 2014. évi bizottsági jelentésről szóló 2015. június 10-i (10) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Törökországról szóló 2014. évi bizottsági eredményjelentésről szóló állásfoglalásában a Bizottsághoz címzett azon felhívására, hogy újból vizsgálja meg, hogy mindeddig milyen módon folytak a tárgyalások és miként lehetne javítani és intenzívebbé tenni az Unió és Törökország közötti kapcsolatokat és együttműködést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló 2014. évi bizottsági eredményjelentésről szóló állásfoglalásában a Bizottsághoz címzett azon felhívására, hogy újból vizsgálja meg, hogy mindeddig milyen módon folytak a tárgyalások és miként lehetne javítani és intenzívebbé tenni az Unió és Törökország közötti kapcsolatokat és együttműködést,

| — | tekintettel a Törökországra vonatkozó 2005. október 3-i tárgyalási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországra vonatkozó 2005. október 3-i tárgyalási keretre,

| — | tekintettel az Európai Közösség és tagállamai által 2005. szeptember 21-én kiadott nyilatkozatra, többek között arra a kikötésre, hogy a tárgyalási folyamathoz az összes tagállam elismerésére szükség van, valamint hogy Törökországnak az áruk szabad mozgása előtti akadályok előítélet- és megkülönböztetésmentes felszámolása révén maradéktalanul végre kell hajtania az Ankarai Megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai által 2005. szeptember 21-én kiadott nyilatkozatra, többek között arra a kikötésre, hogy a tárgyalási folyamathoz az összes tagállam elismerésére szükség van, valamint hogy Törökországnak az áruk szabad mozgása előtti akadályok előítélet- és megkülönböztetésmentes felszámolása révén maradéktalanul végre kell hajtania az Ankarai Megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét,

| — | tekintettel arra, hogy Törökország uniós csatlakozása az Európai Tanács 2006. decemberi ülésén megállapított következtetéseknek megfelelően a koppenhágai kritériumoknak való maradéktalan megfeleléstől és az Unió befogadási képességétől függ, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Törökország uniós csatlakozása az Európai Tanács 2006. decemberi ülésén megállapított következtetéseknek megfelelően a koppenhágai kritériumoknak való maradéktalan megfeleléstől és az Unió befogadási képességétől függ,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 46. cikkére, melynek értelmében „a szerződő felek vállalják, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) végleges ítéletét minden olyan ügyben, amelyben félként szerepelnek”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 46. cikkére, melynek értelmében „a szerződő felek vállalják, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) végleges ítéletét minden olyan ügyben, amelyben félként szerepelnek”,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a szíriai válságra, a tűzszünetre és a békés rendezésre irányuló erőfeszítésekre, valamint Törökország azon kötelezettségére, hogy – az ENSZ Alapokmányával és azon értékekkel és elvekkel összhangban, amelyeken az Unió alapul – intenzív erőfeszítések révén erősítse a stabilitást, és előmozdítsa a jószomszédi kapcsolatokat a szomszédos országokkal szárazföldön, tengeri határokon és a légtérben fennálló nyitott bilaterális kérdések, viták és konfliktusok megoldása révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai válságra, a tűzszünetre és a békés rendezésre irányuló erőfeszítésekre, valamint Törökország azon kötelezettségére, hogy – az ENSZ Alapokmányával és azon értékekkel és elvekkel összhangban, amelyeken az Unió alapul – intenzív erőfeszítések révén erősítse a stabilitást, és előmozdítsa a jószomszédi kapcsolatokat a szomszédos országokkal szárazföldön, tengeri határokon és a légtérben fennálló nyitott bilaterális kérdések, viták és konfliktusok megoldása révén,

| — | tekintettel arra, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve különösen a hatalmi ágak elválasztását, a demokráciát, a véleménynyilvánítás szabadságát, az emberi jogokat, a kisebbségek jogait és a vallásszabadságot – a folyamat középpontjában áll, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve különösen a hatalmi ágak elválasztását, a demokráciát, a véleménynyilvánítás szabadságát, az emberi jogokat, a kisebbségek jogait és a vallásszabadságot – a folyamat középpontjában áll,

| — | tekintettel a törökországi menekültválság kezelését célzó 3 milliárd eurós alap jóváhagyására, amelyből egy milliárd az uniós költségvetésből származik, a maradékot pedig a tagállamok biztosítják, |
| --- | --- |

—

tekintettel a törökországi menekültválság kezelését célzó 3 milliárd eurós alap jóváhagyására, amelyből egy milliárd az uniós költségvetésből származik, a maradékot pedig a tagállamok biztosítják,

| — | tekintettel Kati Piri, az Európai Parlament Külügyi Bizottságának Törökországért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kati Piri, az Európai Parlament Külügyi Bizottságának Törökországért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2005. október 3-án megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, méltányos és szigorú feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete; |
| --- | --- |

A.

mivel 2005. október 3-án megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, méltányos és szigorú feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete;

| B. | mivel – a csatlakozási tárgyalások és a bővítési folyamat átalakító hatására tekintettel – az Uniónak továbbra is a törökországi reformok tartópillérének kell maradnia; |
| --- | --- |

B.

mivel – a csatlakozási tárgyalások és a bővítési folyamat átalakító hatására tekintettel – az Uniónak továbbra is a törökországi reformok tartópillérének kell maradnia;

| C. | mivel az Európai Tanács 2006 decemberi ülésén levont következtetésekkel összhangban teljes mértékben meg kell felelni a koppenhágai kritériumoknak és az Unió befogadási képességének; mivel Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és hatékony reformok végrehajtása és az Uniós vívmányokhoz való fokozatos közeledés iránt; mivel ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára intézményei erősítésére és a demokratizálódási és modernizálási folyamat folytatására; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanács 2006 decemberi ülésén levont következtetésekkel összhangban teljes mértékben meg kell felelni a koppenhágai kritériumoknak és az Unió befogadási képességének; mivel Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és hatékony reformok végrehajtása és az Uniós vívmányokhoz való fokozatos közeledés iránt; mivel ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára intézményei erősítésére és a demokratizálódási és modernizálási folyamat folytatására;

| D. | mivel a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve különösen a hatalmi ágak szétválasztását, a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, az emberi jogokat és a demokráciát, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, a jószomszédi kapcsolatokat, a vallásszabadságot, az egyesülés és a békés tüntetés szabadságát, a kisebbségek jogait, a nők jogait, valamint a kiszolgáltatott csoportokkal, így például a romákkal, a fogyatékossággal élő személyekkel, továbbá a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elleni fellépést – a tárgyalási folyamat középpontjában áll; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogállamiság tiszteletben tartása – ideértve különösen a hatalmi ágak szétválasztását, a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, az emberi jogokat és a demokráciát, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, a jószomszédi kapcsolatokat, a vallásszabadságot, az egyesülés és a békés tüntetés szabadságát, a kisebbségek jogait, a nők jogait, valamint a kiszolgáltatott csoportokkal, így például a romákkal, a fogyatékossággal élő személyekkel, továbbá a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elleni fellépést – a tárgyalási folyamat középpontjában áll;

| E. | mivel a politikai kritériumok tekintetében a reformok üteme lelassult, és jelentős visszalépés történt a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési szabadság terén; |
| --- | --- |

E.

mivel a politikai kritériumok tekintetében a reformok üteme lelassult, és jelentős visszalépés történt a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési szabadság terén;

| F. | mivel a világon még mindig Törökországban van a legtöbb bebörtönzött újságíró; |
| --- | --- |

F.

mivel a világon még mindig Törökországban van a legtöbb bebörtönzött újságíró;

| G. | mivel a sajtó- és médiaszabadságot figyelő Freedom House által készített besorolás szerint Törökország még mindig olyan országnak minősül, ahol nincs sajtószabadság, és az országban csak részben érvényesül az internet szabadsága; |
| --- | --- |

G.

mivel a sajtó- és médiaszabadságot figyelő Freedom House által készített besorolás szerint Törökország még mindig olyan országnak minősül, ahol nincs sajtószabadság, és az országban csak részben érvényesül az internet szabadsága;

| H. | mivel Törökországban a biztonsági helyzet gyorsan romlik, mind az ország határain belül és kívül; |
| --- | --- |

H.

mivel Törökországban a biztonsági helyzet gyorsan romlik, mind az ország határain belül és kívül;

| I. | mivel Törökország több terrortámadást szenvedett el, így Diyarbakirban, Surucban, Ankarában és Isztambulban, amelyeket az Iraki és Levantei Iszlám Államnak (ISIL/Dáis) tulajdonítanak, és amelyekben összesen 150 ártatlan személy vesztette életét; |
| --- | --- |

I.

mivel Törökország több terrortámadást szenvedett el, így Diyarbakirban, Surucban, Ankarában és Isztambulban, amelyeket az Iraki és Levantei Iszlám Államnak (ISIL/Dáis) tulajdonítanak, és amelyekben összesen 150 ártatlan személy vesztette életét;

| J. | mivel Aleppo és Szíria más részeinek orosz bombázása a Törökországban védelmet kereső menekültek számának további növekedését eredményezte; |
| --- | --- |

J.

mivel Aleppo és Szíria más részeinek orosz bombázása a Törökországban védelmet kereső menekültek számának további növekedését eredményezte;

| K. | mivel az EU és Törökország megállapodtak a tárgyalási folyamat felélénkítéséről és a migrációval kapcsolatos intenzív együttműködésről; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és Törökország megállapodtak a tárgyalási folyamat felélénkítéséről és a migrációval kapcsolatos intenzív együttműködésről;

| L. | mivel a török nép eddig csodálatra méltóan vendégszerető volt a közöttük élő nagy számú menekülthöz; mivel Törökország fogadja be a világon a legnagyobb számú menekültet, ami az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint körülbelül 2,7 millió regisztrált szíriai, iraki és afgán menekültet jelent; |
| --- | --- |

L.

mivel a török nép eddig csodálatra méltóan vendégszerető volt a közöttük élő nagy számú menekülthöz; mivel Törökország fogadja be a világon a legnagyobb számú menekültet, ami az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint körülbelül 2,7 millió regisztrált szíriai, iraki és afgán menekültet jelent;

| M. | mivel a török hatóságok nem egyeztek bele az ortodox szeminárium újranyitásába Heybaliada szigetén; |
| --- | --- |

M.

mivel a török hatóságok nem egyeztek bele az ortodox szeminárium újranyitásába Heybaliada szigetén;

I.   
  Az EU és Törökország közötti kapcsolatok jelenlegi helyzete

| 1. | a demokrácia és jogállamiság törökországi tiszteletben tartásának újbóli gyengülése fényében komoly aggodalommal tölti el, hogy Törökországban a reformok üteme az elmúlt években jelentősen lelassult, és hogy bizonyos kulcsterületeken, így például a bírói kar függetlensége, a gyülekezés szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén visszalépés történt, egyre inkább eltérve a koppenhágai kritériumok teljesítésétől, amelyhez a csatlakozni kívánó tagállamoknak igazodniuk kell; |
| --- | --- |

1.

a demokrácia és jogállamiság törökországi tiszteletben tartásának újbóli gyengülése fényében komoly aggodalommal tölti el, hogy Törökországban a reformok üteme az elmúlt években jelentősen lelassult, és hogy bizonyos kulcsterületeken, így például a bírói kar függetlensége, a gyülekezés szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén visszalépés történt, egyre inkább eltérve a koppenhágai kritériumok teljesítésétől, amelyhez a csatlakozni kívánó tagállamoknak igazodniuk kell;

| 2. | hangsúlyozza, hogy Törökország az EU kulcsfontosságú stratégiai partnere, valamint hogy az aktív és hiteles tárgyalások megfelelő keretet biztosítanak az EU és Törökország közötti kapcsolatokban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázásához; tudomásul veszi, hogy az EU újra napirendre vette a tárgyalási folyamatot, és reméli, hogy a fejezetek megnyitása konkrét előrelépést fog eredményezni; e tekintetben konkrét előrelépéseket és valódi elkötelezettséget vár Törökországtól; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy értékelje újra azt, ahogyan a tárgyalások eddig zajlottak és azt, hogyan lehetne az EU és Törökország közötti kapcsolatokat és együttműködést javítani és fokozni; határozottan támogatja a gyakoribb, magas szintű, strukturált és nyílt politikai párbeszédet olyan közös érdeklődésre számot tartó kulcsfontosságú tematikus kérdésekről, mint a migráció, a terrorizmus elleni harc, az energia és a kereskedelem; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy Törökország az EU kulcsfontosságú stratégiai partnere, valamint hogy az aktív és hiteles tárgyalások megfelelő keretet biztosítanak az EU és Törökország közötti kapcsolatokban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázásához; tudomásul veszi, hogy az EU újra napirendre vette a tárgyalási folyamatot, és reméli, hogy a fejezetek megnyitása konkrét előrelépést fog eredményezni; e tekintetben konkrét előrelépéseket és valódi elkötelezettséget vár Törökországtól; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy értékelje újra azt, ahogyan a tárgyalások eddig zajlottak és azt, hogyan lehetne az EU és Törökország közötti kapcsolatokat és együttműködést javítani és fokozni; határozottan támogatja a gyakoribb, magas szintű, strukturált és nyílt politikai párbeszédet olyan közös érdeklődésre számot tartó kulcsfontosságú tematikus kérdésekről, mint a migráció, a terrorizmus elleni harc, az energia és a kereskedelem;

| 3. | úgy véli, hogy a Bizottság Törökországról szóló 2015. évi eredményjelentésének a 2015. novemberi török választások utánra halasztása helytelen döntés volt, mivel azt a látszatot keltette, hogy az EU hajlandó hallgatni az alapvető jogok megsértéséről a török kormány menekültügyi együttműködéséért cserében; arra kéri a Bizottságot, hogy konkrét és rögzített menetrend keretében vállalja az éves eredményjelentések közzétételét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyenek tudomást a törökországi belső fejleményekről, és egyéb érdekektől függetlenül határozottan – a koppenhágai kritériumoknak megfelelően – álljanak ki a török jogállamiság és alapvető jogok védelmében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a Bizottság Törökországról szóló 2015. évi eredményjelentésének a 2015. novemberi török választások utánra halasztása helytelen döntés volt, mivel azt a látszatot keltette, hogy az EU hajlandó hallgatni az alapvető jogok megsértéséről a török kormány menekültügyi együttműködéséért cserében; arra kéri a Bizottságot, hogy konkrét és rögzített menetrend keretében vállalja az éves eredményjelentések közzétételét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyenek tudomást a törökországi belső fejleményekről, és egyéb érdekektől függetlenül határozottan – a koppenhágai kritériumoknak megfelelően – álljanak ki a török jogállamiság és alapvető jogok védelmében;

| 4. | tudomásul veszi a 2015. november 1-jén megtartott megismételt parlamenti választások eredményeit, valamint egy új kormány megalakítását; ismételten felhív a 10 %-os választási küszöb leszállítására, és a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozásának átláthatóvá tételére szólít fel; elismerését fejezi ki a civil társadalmi önkéntesek választásokon való aktív közreműködésével, valamint a magas választási részvétellel kapcsolatban; elítéli azonban a média megfélemlítését és zaklatását, valamint az ellenzéki pártok hátrányos megkülönböztetését az előválasztásban résztvevők köre tekintetében, továbbá az erőszak és megfélemlítés légkörét, amelyet az egyéni jelöltek és ellenzéki pártirodák, különösen a Népi Demokratikus Párt (HDP) ellen indított támadások, valamint erős politikai polarizáció jellemez; üdvözli azt, hogy a korábbi két választás eredményeként és a 10 %-os küszöb ellenére a Török Nagy Nemzetgyűlés befogadóbbá vált a törökországi kisebbségi csoportok számára; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a 2015. november 1-jén megtartott megismételt parlamenti választások eredményeit, valamint egy új kormány megalakítását; ismételten felhív a 10 %-os választási küszöb leszállítására, és a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozásának átláthatóvá tételére szólít fel; elismerését fejezi ki a civil társadalmi önkéntesek választásokon való aktív közreműködésével, valamint a magas választási részvétellel kapcsolatban; elítéli azonban a média megfélemlítését és zaklatását, valamint az ellenzéki pártok hátrányos megkülönböztetését az előválasztásban résztvevők köre tekintetében, továbbá az erőszak és megfélemlítés légkörét, amelyet az egyéni jelöltek és ellenzéki pártirodák, különösen a Népi Demokratikus Párt (HDP) ellen indított támadások, valamint erős politikai polarizáció jellemez; üdvözli azt, hogy a korábbi két választás eredményeként és a 10 %-os küszöb ellenére a Török Nagy Nemzetgyűlés befogadóbbá vált a törökországi kisebbségi csoportok számára;

| 5. | felhív a vámunió modernizálására és hatályának új ágazatokra – többek között a mezőgazdasági termékekre, a szolgáltatásokra és a közbeszerzésekre – történő kiterjesztésére; tudomásul veszi, hogy az erről folyó tárgyalások megkezdését 2016 második felére tűzték ki; emlékeztet arra, hogy a vámunió csak akkor tudja elérni lehetőségei maximumát, ha Törökország teljes mértékben végrehajtja a jegyzőkönyvet minden tagállam vonatkozásában; úgy véli, hogy Törökország érdekeit figyelembe kell venni az EU által harmadik felekkel kötött jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásokban, és különösen az EU és az USA közötti Transzatlanti Kereskedelmi és Beruházási Partnerségre irányuló tárgyalások (TTIP) esetében; felhív a személyek szabad mozgásának javítására és az interkulturális cserék növelésére; |
| --- | --- |

5.

felhív a vámunió modernizálására és hatályának új ágazatokra – többek között a mezőgazdasági termékekre, a szolgáltatásokra és a közbeszerzésekre – történő kiterjesztésére; tudomásul veszi, hogy az erről folyó tárgyalások megkezdését 2016 második felére tűzték ki; emlékeztet arra, hogy a vámunió csak akkor tudja elérni lehetőségei maximumát, ha Törökország teljes mértékben végrehajtja a jegyzőkönyvet minden tagállam vonatkozásában; úgy véli, hogy Törökország érdekeit figyelembe kell venni az EU által harmadik felekkel kötött jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásokban, és különösen az EU és az USA közötti Transzatlanti Kereskedelmi és Beruházási Partnerségre irányuló tárgyalások (TTIP) esetében; felhív a személyek szabad mozgásának javítására és az interkulturális cserék növelésére;

| 6. | pozitívan értékeli, hogy 2015-ben az EU és Törökország közötti politikai párbeszéd a külpolitika és a biztonságpolitika területén intenzívebbé vált, és hogy Törökország határozottabban támogatja az EU nyilatkozatait és a Tanács határozatait; sajnálja, hogy a Krím félsziget Orosz Föderáció által történt törvénytelen annektálását és a kelet-ukrajnai eseményeket követően Törökország nem igazodott a Tanács határozataihoz, így a korlátozó intézkedésekhez sem; |
| --- | --- |

6.

pozitívan értékeli, hogy 2015-ben az EU és Törökország közötti politikai párbeszéd a külpolitika és a biztonságpolitika területén intenzívebbé vált, és hogy Törökország határozottabban támogatja az EU nyilatkozatait és a Tanács határozatait; sajnálja, hogy a Krím félsziget Orosz Föderáció által történt törvénytelen annektálását és a kelet-ukrajnai eseményeket követően Törökország nem igazodott a Tanács határozataihoz, így a korlátozó intézkedésekhez sem;

| 7. | ismét felhív arra, hogy Törökország a tárgyalási keret rendelkezéseinek megfelelően fokozatosan igazítsa hozzá külpolitikáját az uniós külpolitikához; úgy véli, hogy alapvetően fontos a külügyek terén folytatott szoros együttműködés és információcsere fokozása, valamint az, hogy a török külügyminisztert releváns ügyek tárgyalásakor meghívják a Külügyek Tanácsa üléseire; emlékeztet Törökország mint kulcsfontosságú tranzitország stratégiai fontosságára az EU energiabiztonsága szempontjából; úgy véli, hogy elengedhetetlen az energiaügyi együttműködés gyors fejlesztése és az Európai Uniót ellátó, Törökországon áthaladó energiaszállítási folyosó kibővítése; |
| --- | --- |

7.

ismét felhív arra, hogy Törökország a tárgyalási keret rendelkezéseinek megfelelően fokozatosan igazítsa hozzá külpolitikáját az uniós külpolitikához; úgy véli, hogy alapvetően fontos a külügyek terén folytatott szoros együttműködés és információcsere fokozása, valamint az, hogy a török külügyminisztert releváns ügyek tárgyalásakor meghívják a Külügyek Tanácsa üléseire; emlékeztet Törökország mint kulcsfontosságú tranzitország stratégiai fontosságára az EU energiabiztonsága szempontjából; úgy véli, hogy elengedhetetlen az energiaügyi együttműködés gyors fejlesztése és az Európai Uniót ellátó, Törökországon áthaladó energiaszállítási folyosó kibővítése;

| 8. | megismétli, hogy meg kell erősíteni a jószomszédi kapcsolatokat, amelyek a tárgyalási keret alapvető részét és a bővítési folyamat lényeges elemét képezik; felhívja Törökországot, hogy – az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban – fokozza a nyitott bilaterális kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseit, ideértve a rendezetlen jogi kötelezettségeket, továbbá a szomszédos országokkal meglévő szárazföldi és tengeri határokkal, valamint légtérrel kapcsolatos vitákat is; felszólítja a török kormányt, hogy írja alá és ratifikálja az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS); ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a török nagy nemzetgyűlés még nem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; sürgeti a török kormányt, hogy vessen véget a görög légtér és felségvizek sorozatos megsértésének, valamint vonja ki a török katonai repülőgépeket a görög szigetek feletti légtérből; sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy tegyenek meg mindent kapcsolataik normalizálására oly módon, hogy előfeltételek nélkül diplomáciai kapcsolatokat létesítenek egymással, és felszólítja őket, hogy nyissák meg a török-örmény határt, amely a kapcsolatok javulását eredményezheti, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra; |
| --- | --- |

8.

megismétli, hogy meg kell erősíteni a jószomszédi kapcsolatokat, amelyek a tárgyalási keret alapvető részét és a bővítési folyamat lényeges elemét képezik; felhívja Törökországot, hogy – az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban – fokozza a nyitott bilaterális kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseit, ideértve a rendezetlen jogi kötelezettségeket, továbbá a szomszédos országokkal meglévő szárazföldi és tengeri határokkal, valamint légtérrel kapcsolatos vitákat is; felszólítja a török kormányt, hogy írja alá és ratifikálja az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS); ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a török nagy nemzetgyűlés még nem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; sürgeti a török kormányt, hogy vessen véget a görög légtér és felségvizek sorozatos megsértésének, valamint vonja ki a török katonai repülőgépeket a görög szigetek feletti légtérből; sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy tegyenek meg mindent kapcsolataik normalizálására oly módon, hogy előfeltételek nélkül diplomáciai kapcsolatokat létesítenek egymással, és felszólítja őket, hogy nyissák meg a török-örmény határt, amely a kapcsolatok javulását eredményezheti, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra;

II.   
  A jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása

| 9. | úgy véli, hogy az Unió jogállamiság és alapvető értékek melletti elkötelezettségének való megfelelés érdekében sürgető szükség van az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, illetve a jogérvényesülés, a szabadság és biztonság terén végrehajtandó reformokra Törökországban; a tagállamok álláspontjának sérelme nélkül felszólítja a Tanácsot és az EU-t, hogy a hivatalos tárgyalási nyitókritériumok teljesülését követően javasolják a 23. (igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és a 24. fejezet (jog érvényesülése, szabadság és biztonság) megnyitását, és gondoskodjanak arról, hogy a törökországi reformfolyamat az uniós értékek és normák szerint alakuljon; felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben egyeztessen az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal az igazságügy reformok terén; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az Unió jogállamiság és alapvető értékek melletti elkötelezettségének való megfelelés érdekében sürgető szükség van az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, illetve a jogérvényesülés, a szabadság és biztonság terén végrehajtandó reformokra Törökországban; a tagállamok álláspontjának sérelme nélkül felszólítja a Tanácsot és az EU-t, hogy a hivatalos tárgyalási nyitókritériumok teljesülését követően javasolják a 23. (igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és a 24. fejezet (jog érvényesülése, szabadság és biztonság) megnyitását, és gondoskodjanak arról, hogy a törökországi reformfolyamat az uniós értékek és normák szerint alakuljon; felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben egyeztessen az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal az igazságügy reformok terén;

| 10. | elítéli az internetes és azon kívüli szólásszabadsággal, kifejezési és véleménynyilvánítási szabadsággal kapcsolatban az elmúlt két év során Törökországban történt komoly visszalépést, amely ország a Riporterek Határok Nélkül nemzetközi sajtószabadság index rangsorában 180 ország közül a 149. helyen áll; emlékeztet arra, hogy a török hatóságok saját számadatai szerint Törökország az az ország, amelyik tartja a rekordot a fogva tartott újságírók számát illetően; ismét hangsúlyozza, hogy a vélemény, a véleménynyilvánítás és szólás szabadsága, ezen belül a független média szabadsága az EU alapértékeit képezik; üdvözli az alkotmánybíróság ítéletét, mely szerint Can Dündar és Erdem Gül jogait megsértették; emlékeztet arra, hogy még mindig tárgyalás vár rájuk, amelynek ügyészei többszörös életfogytiglani ítéletet követelnek; aggodalmát hangoztatja azon döntés miatt, amely a nyilvánosságot a tárgyalás teljes idejére kirekeszti, és kéri, hogy alaposan és tárgyilagosan vizsgálják ki a Szíriába tartó állítólagos fegyverszállítmányról tett újságírói kijelentéseket; elítéli Törökország elnökének az alkotmánybíróság elleni közelmúltbeli kijelentéseit; felszólt minden bebörtönzött újságíró azonnali szabadon bocsátására és bátorítja az európai diplomatákat, hogy továbbra is kövessenek szoros figyelemmel minden, újságírók ellen indított büntetőügyet; elítéli a vezető kormánytisztviselők újságírók és ellenzékiek személye ellen irányuló támadásait, valamint a török vezetés tendenciaszerűen egyre növekvő tekintélyelvűségét; sürgeti Törökországot, hogy lépjen fel az újságírók megfélemlítésének minden formájával szemben, konkrétan vizsgáljon ki az újságírókkal szemben elkövetett mindenféle fizikai támadást és fenyegetést, és aktívan akadályozza meg a médiaorgánumok ellen intézett támadásokat, ugyanakkor oszlassa el azt a feszült politikai légkört, amely a médiában és az interneten a szólásszabadságot megkurtító környezetet hoz létre; |
| --- | --- |

10.

elítéli az internetes és azon kívüli szólásszabadsággal, kifejezési és véleménynyilvánítási szabadsággal kapcsolatban az elmúlt két év során Törökországban történt komoly visszalépést, amely ország a Riporterek Határok Nélkül nemzetközi sajtószabadság index rangsorában 180 ország közül a 149. helyen áll; emlékeztet arra, hogy a török hatóságok saját számadatai szerint Törökország az az ország, amelyik tartja a rekordot a fogva tartott újságírók számát illetően; ismét hangsúlyozza, hogy a vélemény, a véleménynyilvánítás és szólás szabadsága, ezen belül a független média szabadsága az EU alapértékeit képezik; üdvözli az alkotmánybíróság ítéletét, mely szerint Can Dündar és Erdem Gül jogait megsértették; emlékeztet arra, hogy még mindig tárgyalás vár rájuk, amelynek ügyészei többszörös életfogytiglani ítéletet követelnek; aggodalmát hangoztatja azon döntés miatt, amely a nyilvánosságot a tárgyalás teljes idejére kirekeszti, és kéri, hogy alaposan és tárgyilagosan vizsgálják ki a Szíriába tartó állítólagos fegyverszállítmányról tett újságírói kijelentéseket; elítéli Törökország elnökének az alkotmánybíróság elleni közelmúltbeli kijelentéseit; felszólt minden bebörtönzött újságíró azonnali szabadon bocsátására és bátorítja az európai diplomatákat, hogy továbbra is kövessenek szoros figyelemmel minden, újságírók ellen indított büntetőügyet; elítéli a vezető kormánytisztviselők újságírók és ellenzékiek személye ellen irányuló támadásait, valamint a török vezetés tendenciaszerűen egyre növekvő tekintélyelvűségét; sürgeti Törökországot, hogy lépjen fel az újságírók megfélemlítésének minden formájával szemben, konkrétan vizsgáljon ki az újságírókkal szemben elkövetett mindenféle fizikai támadást és fenyegetést, és aktívan akadályozza meg a médiaorgánumok ellen intézett támadásokat, ugyanakkor oszlassa el azt a feszült politikai légkört, amely a médiában és az interneten a szólásszabadságot megkurtító környezetet hoz létre;

| 11. | tudomásul veszi a Transparency International által 2016. január 27-én közzétett 2015. évi korrupcióérzékelési indexet, amely azt mutatja, hogy az elmúlt év során Törökországban nőtt a korrupció és az ország jelenleg a rangsor 66. helyén áll; hangsúlyozza, hogy a török kormánynak világos és ellentmondástól mentes jelzéseket kell adnia arra nézve, hogy őszinte a szándéka a korrupció elleni harcra a hatalom minden szintjén; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a Transparency International által 2016. január 27-én közzétett 2015. évi korrupcióérzékelési indexet, amely azt mutatja, hogy az elmúlt év során Törökországban nőtt a korrupció és az ország jelenleg a rangsor 66. helyén áll; hangsúlyozza, hogy a török kormánynak világos és ellentmondástól mentes jelzéseket kell adnia arra nézve, hogy őszinte a szándéka a korrupció elleni harcra a hatalom minden szintjén;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a korrupció elleni harcot Törökország egyik prioritásának kell tekinteni; ezért arra szólítja fel Törökországot, hogy változtasson korrupcióellenes stratégiáján és cselekvési tervén, állítson fel egy független korrupcióellenes testületet, és hozzon létre hiteles nyilvántartási rendszert a nyomozások, vádemelések és büntető ítéletek, ezen belül a magas szintű ügyek követésére; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a korrupció elleni harcot Törökország egyik prioritásának kell tekinteni; ezért arra szólítja fel Törökországot, hogy változtasson korrupcióellenes stratégiáján és cselekvési tervén, állítson fel egy független korrupcióellenes testületet, és hozzon létre hiteles nyilvántartási rendszert a nyomozások, vádemelések és büntető ítéletek, ezen belül a magas szintű ügyek követésére;

| 13. | kéri a Koza İpek Holding és a Feza médiacsoportok függetlenségének helyreállítását és az összes kormányzati képviselő eltávolítását az igazgatótanácsokból, valamint a számos elbocsájtott dolgozó munkaviszonyának helyreállítását, akik a kormányzati átvétel miatt elégedetlenségüket fejezték ki, továbbá esetükben a terrorizmus vádjának visszavonását; |
| --- | --- |

13.

kéri a Koza İpek Holding és a Feza médiacsoportok függetlenségének helyreállítását és az összes kormányzati képviselő eltávolítását az igazgatótanácsokból, valamint a számos elbocsájtott dolgozó munkaviszonyának helyreállítását, akik a kormányzati átvétel miatt elégedetlenségüket fejezték ki, továbbá esetükben a terrorizmus vádjának visszavonását;

| 14. | elítéli több török újság, köztük legutóbb a Zaman erőszakos és jogellenes átvételét, és aggodalmának ad hangot a Digiturk döntése kapcsán, hogy egyebek mellett állítólag politikai indokok alapján meg kívánja szüntetni a televíziós műsorok sugárzását; felszólítja a török kormányt, hogy hagyjon fel a független média politikai és gazdasági nyomás alá helyezésével; határozottan elítéli az újságírókkal szembeni verbális és fizikai támadásokat, valamint velük szemben a rágalmazás és a terrorizmus elleni jogszabályok felhasználását; tudomásul veszi az online és offline hírbeszámolók tartalmának letiltását, valamint a weboldalak – és különösen a közösségi hálózatok – elérhetetlenné tételét, amely az újságírók körében öncenzúrához vezetett, mivel félnek attól, hogy a hatóságok bírálata tovább növeli a megtorlásokat; mély aggodalommal tölti el a weboldalak tízezreinek elérhetetlenné tétele, az internetes média szabályozásáról szóló törvény 2015 márciusában elfogadott módosításai, valamint a Távközlési Igazgatóság (TIB) jogköre, ami lehetővé teszi weboldalak 4 órán belüli blokkolását a legkülönbözőbb okok miatt; aggódik amiatt, hogy 2016. február 26-án a török műholdas szolgáltató Turksat leállította az IMC TV adásait egy ankarai ügyész kérésére, aki azt vizsgálja, hogy a csatorna támogatott-e „terrorista csoportot”; aggodalmának ad hangot a médiaszervezetekre kirótt kivételesen magas adóbírságok miatt; felszólít az internetről szóló törvény felülvizsgálatára az internetes szólásszabadságot elősegítő környezet megteremtése, valamint a személyes adatok és a személyhez fűződő jogok védelme érdekében; elítéli, hogy a török kormánytisztviselők kísérletet tettek több nemzetközi újságíró megfélemlítésére, sőt, deportálására; felszólít arra, hogy folytassanak független nyomozást a Szíriával foglalkozó „Rakkát csendben lemészárolják” című blog újságírói, Naji Jerf, Ibrahim Abdel Qader, valamint Fares Hammadi ellen török földön elkövetett gyilkosságok felderítésére; sajnálatát fejezi ki továbbá a büntető törvénykönyv 299. cikkén alapuló, az államfő feltételezett megsértése miatti nyomozások, letartóztatások, börtönbüntetések és pénzbírságok miatt; felszólítja a török kormányt arra, hogy sürgős ügyként és prioritásként foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel annak érdekében, hogy a nemzetközi normáknak megfelelően megvédje a pluralizmust; úgy véli, hogy a nyilvános vita az egészséges demokrácia egyik kulcseleme; |
| --- | --- |

14.

elítéli több török újság, köztük legutóbb a Zaman erőszakos és jogellenes átvételét, és aggodalmának ad hangot a Digiturk döntése kapcsán, hogy egyebek mellett állítólag politikai indokok alapján meg kívánja szüntetni a televíziós műsorok sugárzását; felszólítja a török kormányt, hogy hagyjon fel a független média politikai és gazdasági nyomás alá helyezésével; határozottan elítéli az újságírókkal szembeni verbális és fizikai támadásokat, valamint velük szemben a rágalmazás és a terrorizmus elleni jogszabályok felhasználását; tudomásul veszi az online és offline hírbeszámolók tartalmának letiltását, valamint a weboldalak – és különösen a közösségi hálózatok – elérhetetlenné tételét, amely az újságírók körében öncenzúrához vezetett, mivel félnek attól, hogy a hatóságok bírálata tovább növeli a megtorlásokat; mély aggodalommal tölti el a weboldalak tízezreinek elérhetetlenné tétele, az internetes média szabályozásáról szóló törvény 2015 márciusában elfogadott módosításai, valamint a Távközlési Igazgatóság (TIB) jogköre, ami lehetővé teszi weboldalak 4 órán belüli blokkolását a legkülönbözőbb okok miatt; aggódik amiatt, hogy 2016. február 26-án a török műholdas szolgáltató Turksat leállította az IMC TV adásait egy ankarai ügyész kérésére, aki azt vizsgálja, hogy a csatorna támogatott-e „terrorista csoportot”; aggodalmának ad hangot a médiaszervezetekre kirótt kivételesen magas adóbírságok miatt; felszólít az internetről szóló törvény felülvizsgálatára az internetes szólásszabadságot elősegítő környezet megteremtése, valamint a személyes adatok és a személyhez fűződő jogok védelme érdekében; elítéli, hogy a török kormánytisztviselők kísérletet tettek több nemzetközi újságíró megfélemlítésére, sőt, deportálására; felszólít arra, hogy folytassanak független nyomozást a Szíriával foglalkozó „Rakkát csendben lemészárolják” című blog újságírói, Naji Jerf, Ibrahim Abdel Qader, valamint Fares Hammadi ellen török földön elkövetett gyilkosságok felderítésére; sajnálatát fejezi ki továbbá a büntető törvénykönyv 299. cikkén alapuló, az államfő feltételezett megsértése miatti nyomozások, letartóztatások, börtönbüntetések és pénzbírságok miatt; felszólítja a török kormányt arra, hogy sürgős ügyként és prioritásként foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel annak érdekében, hogy a nemzetközi normáknak megfelelően megvédje a pluralizmust; úgy véli, hogy a nyilvános vita az egészséges demokrácia egyik kulcseleme;

| 15. | felszólítja a török kormányt, hogy az európai normáknak megfelelően fogadjon el egy valódi adatvédelmi törvényt és hozzon létre egy független adatvédelmi hatóságot, a hatékony és eredményes nemzetközi rendőrségi és bírósági együttműködés szükséges feltételeinek megteremtésével, az információk megosztásával, ugyanakkor teljesítse a vízumliberalizáció kritériumait; felszólítja a török hatóságokat, hogy egyértelműen határozzák meg a törvény hatálya alóli kivételeket, különösen az egészséggel kapcsolatok adatok feldolgozása tekintetében, és vezessenek be egy olyan kiválasztási eljárást, amely garantálja az adatvédelmi hatóság tagjainak függetlenségét; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a török kormányt, hogy az európai normáknak megfelelően fogadjon el egy valódi adatvédelmi törvényt és hozzon létre egy független adatvédelmi hatóságot, a hatékony és eredményes nemzetközi rendőrségi és bírósági együttműködés szükséges feltételeinek megteremtésével, az információk megosztásával, ugyanakkor teljesítse a vízumliberalizáció kritériumait; felszólítja a török hatóságokat, hogy egyértelműen határozzák meg a törvény hatálya alóli kivételeket, különösen az egészséggel kapcsolatok adatok feldolgozása tekintetében, és vezessenek be egy olyan kiválasztási eljárást, amely garantálja az adatvédelmi hatóság tagjainak függetlenségét;

| 16. | ismételten aggodalmát fejezi ki a terrorizmus elleni törvény és különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a propaganda abban szereplő tág és túl homályos fogalommeghatározása miatt, amely nyilvánvalóan meghatározhatatlanná teszi ezeket a bűncselekménytípusokat; kitart amellett, hogy a büntetőjogi és a terrorizmus elleni jogszabályoknak összhangban kell állniuk az EJEB ítélkezési gyakorlatával, amelyet Törökországnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania; felszólítja Törökországot, hogy olyan politikai és jogi környezetet teremtsen, amely lehetővé teszi, hogy az igazságszolgáltatás függetlenül és pártatlanul végezze feladatait, annak biztosítása érdekében, hogy az ne váljon a belső elégedetlenség elnyomásának eszközévé; felszólítja Törökországot, hogy hajtsa végre az európai bíróságok valamennyi ítéletét; aggodalmát fejezi ki a bírák és ügyészek más beosztásba helyezésének, akaratuk ellenére történő áthelyezésének és elbocsátásának számos esete miatt, ami veszélyezteti a bíróságok függetlenségét, pártatlanságát és hatékonyságát, valamint a jogszerű eljárás és a hatalmi ágak szétválasztása elvének tiszteletben tartását is; felhív a hatalmi ágak szétválasztásának sürgős visszaállítására, és arra, hogy tegyenek érdemi lépéseket az igazságszolgáltatás teljes mértékű függetlenségének biztosítására; elítéli az igazságszolgáltatás befolyásolását bizonyos politikusok javára, ami az elnök családjának tagjaira kiterjedő 2013. évi korrupciós botrány utóhatásaként általánossá vált Törökországban; hangsúlyozza, hogy a bírói és ügyészi főtanácson belüli végrehajtó hatalmi erők szerepét és befolyását korlátozni kell, és kellő garanciákra van szükség a bírák akarata ellenére történő áthelyezésével szemben; |
| --- | --- |

16.

ismételten aggodalmát fejezi ki a terrorizmus elleni törvény és különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a propaganda abban szereplő tág és túl homályos fogalommeghatározása miatt, amely nyilvánvalóan meghatározhatatlanná teszi ezeket a bűncselekménytípusokat; kitart amellett, hogy a büntetőjogi és a terrorizmus elleni jogszabályoknak összhangban kell állniuk az EJEB ítélkezési gyakorlatával, amelyet Törökországnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania; felszólítja Törökországot, hogy olyan politikai és jogi környezetet teremtsen, amely lehetővé teszi, hogy az igazságszolgáltatás függetlenül és pártatlanul végezze feladatait, annak biztosítása érdekében, hogy az ne váljon a belső elégedetlenség elnyomásának eszközévé; felszólítja Törökországot, hogy hajtsa végre az európai bíróságok valamennyi ítéletét; aggodalmát fejezi ki a bírák és ügyészek más beosztásba helyezésének, akaratuk ellenére történő áthelyezésének és elbocsátásának számos esete miatt, ami veszélyezteti a bíróságok függetlenségét, pártatlanságát és hatékonyságát, valamint a jogszerű eljárás és a hatalmi ágak szétválasztása elvének tiszteletben tartását is; felhív a hatalmi ágak szétválasztásának sürgős visszaállítására, és arra, hogy tegyenek érdemi lépéseket az igazságszolgáltatás teljes mértékű függetlenségének biztosítására; elítéli az igazságszolgáltatás befolyásolását bizonyos politikusok javára, ami az elnök családjának tagjaira kiterjedő 2013. évi korrupciós botrány utóhatásaként általánossá vált Törökországban; hangsúlyozza, hogy a bírói és ügyészi főtanácson belüli végrehajtó hatalmi erők szerepét és befolyását korlátozni kell, és kellő garanciákra van szükség a bírák akarata ellenére történő áthelyezésével szemben;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a Törökországot az elmúlt évtizedben jellemző rendkívüli gazdasági növekedés a lakhatás és az infrastruktúra terén is példátlan növekedéshez vezetett, gyakran a tájvédelmi és környezeti szempontok kárára; aggodalmát fejezi ki különösen az ország különféle megaprojektjei miatt, és folyamatosan azt kéri a kormánytól, hogy folytasson környezeti és társadalmi hatásvizsgálatokat, és megfelelően vonja be a helyi lakosságot a projektek tervezésébe, hogy lehetőség szerint elkerüljék az urbanizáció, a területek elfoglalásának, valamint a környezeti károsodás negatív hatásait; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a Törökországot az elmúlt évtizedben jellemző rendkívüli gazdasági növekedés a lakhatás és az infrastruktúra terén is példátlan növekedéshez vezetett, gyakran a tájvédelmi és környezeti szempontok kárára; aggodalmát fejezi ki különösen az ország különféle megaprojektjei miatt, és folyamatosan azt kéri a kormánytól, hogy folytasson környezeti és társadalmi hatásvizsgálatokat, és megfelelően vonja be a helyi lakosságot a projektek tervezésébe, hogy lehetőség szerint elkerüljék az urbanizáció, a területek elfoglalásának, valamint a környezeti károsodás negatív hatásait;

| 18. | úgy véli, hogy az alkotmányos reformnak egy világi, plurális, befogadó jellegű és toleráns társadalmat kell eredményeznie; hangsúlyozza, hogy az új alkotmánynak széleskörű politikai és társadalmi konszenzusra kell épülnie, valamint teljes mértékben – kulturális és vallási háttértől függetlenül – tiszteletben kell tartania a kisebbségek jogait, ezáltal biztosítva szilárd alapot az alapvető szabadságoknak és a jogállamiságnak; felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a jogállamiságot, az alapvető jogokat és szabadságokat, és különösen a vallási és etnikai kisebbségek jogait; hangsúlyozza, hogy szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabály bevezetésére, beleértve az etnikai hovatartozáson, valláson, szexuális irányultságon, nemen vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés és gyűlöletbeszéd tilalmát, valamint az ilyen megkülönböztetés tilalmának új alkotmányba foglalását; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés nem akadályozhatja meg Törökországot abban, hogy az etnikai származás, a vallás vagy a nyelv alapján és identitásuk megőrzése érdekében különleges jogokat biztosítson az érintett polgároknak; megállapítja e tekintetben, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében; sürgeti a török hatóságokat, hogy tegyenek jogi lépéseket a mindenféle gyűlölet-bűncselekmény elkövetése miatt, így az antiszemitizmusért felelős személyekkel és testületekkel szemben, ahogy arról a kormány 2013. évi „Demokratizálás csomagja” rendelkezik; kifogásolja, hogy a török kormány passzívan áll hozzá a keresztényekkel és papjaikkal szemben a közösségi médiákban megjelenő súlyos fenyegetésekhez; elvárja, hogy a török kormány minden török állampolgárt előítéletek nélkül kezeljen vallásos hite tekintetében; tekintettel arra, hogy Törökországban él a legnagyobb számú roma kisebbség a világon, felszólítja a török hatóságokat, hogy hajtsanak végre konkrét és hatékony intézkedéseket a romák tényleges egyenlő jogainak biztosítására a török társadalomban, továbbá hozzanak intézkedéseket a romák helyzetének javítására, különös tekintettel a roma gyermekek helyzetére és a roma nők beilleszkedésének előmozdítására; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az alkotmányos reformnak egy világi, plurális, befogadó jellegű és toleráns társadalmat kell eredményeznie; hangsúlyozza, hogy az új alkotmánynak széleskörű politikai és társadalmi konszenzusra kell épülnie, valamint teljes mértékben – kulturális és vallási háttértől függetlenül – tiszteletben kell tartania a kisebbségek jogait, ezáltal biztosítva szilárd alapot az alapvető szabadságoknak és a jogállamiságnak; felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a jogállamiságot, az alapvető jogokat és szabadságokat, és különösen a vallási és etnikai kisebbségek jogait; hangsúlyozza, hogy szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabály bevezetésére, beleértve az etnikai hovatartozáson, valláson, szexuális irányultságon, nemen vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés és gyűlöletbeszéd tilalmát, valamint az ilyen megkülönböztetés tilalmának új alkotmányba foglalását; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés nem akadályozhatja meg Törökországot abban, hogy az etnikai származás, a vallás vagy a nyelv alapján és identitásuk megőrzése érdekében különleges jogokat biztosítson az érintett polgároknak; megállapítja e tekintetben, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében; sürgeti a török hatóságokat, hogy tegyenek jogi lépéseket a mindenféle gyűlölet-bűncselekmény elkövetése miatt, így az antiszemitizmusért felelős személyekkel és testületekkel szemben, ahogy arról a kormány 2013. évi „Demokratizálás csomagja” rendelkezik; kifogásolja, hogy a török kormány passzívan áll hozzá a keresztényekkel és papjaikkal szemben a közösségi médiákban megjelenő súlyos fenyegetésekhez; elvárja, hogy a török kormány minden török állampolgárt előítéletek nélkül kezeljen vallásos hite tekintetében; tekintettel arra, hogy Törökországban él a legnagyobb számú roma kisebbség a világon, felszólítja a török hatóságokat, hogy hajtsanak végre konkrét és hatékony intézkedéseket a romák tényleges egyenlő jogainak biztosítására a török társadalomban, továbbá hozzanak intézkedéseket a romák helyzetének javítására, különös tekintettel a roma gyermekek helyzetére és a roma nők beilleszkedésének előmozdítására;

| 19. | felszólítja Törökországot, hogy szorosan együttműködve folytassa a munkát a Bizottsággal a készülő új jogszabályokkal és a meglévő jogszabályok végrehajtásával kapcsolatban az uniós vívmányokkal való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

felszólítja Törökországot, hogy szorosan együttműködve folytassa a munkát a Bizottsággal a készülő új jogszabályokkal és a meglévő jogszabályok végrehajtásával kapcsolatban az uniós vívmányokkal való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az európai értékekkel összhangban maradéktalanul tiszteletben kell tartani a különböző – akár világi, akár valláson alapuló – életformákhoz való jogot, továbbá fenn kell tartani az állam és a vallás szétválasztását; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az európai értékekkel összhangban maradéktalanul tiszteletben kell tartani a különböző – akár világi, akár valláson alapuló – életformákhoz való jogot, továbbá fenn kell tartani az állam és a vallás szétválasztását;

| 21. | hangsúlyozza a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadság terén megkezdett reformfolyamat folytatásának fontosságát, a vallási közösségek számára a jogi személyiség megszerzésének lehetővé tételével, a papok képzése, kinevezése és utódlása előtti akadályok felszámolásával, az EJEB vonatkozó ítéleteinek és a Velencei Bizottság ajánlásainak betartásával, valamint a vallási alapú megkülönböztetés és korlátok minden formájának felszámolásával; felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben az ökumenikus patriarchátus sajátos jellegét és fontosságát, és ismerje el annak jogi személyiségét; megismétli, hogy lehetővé kell tenni a halki szeminárium újranyitását, és meg kell szüntetni a megfelelő működése előtt álló valamennyi akadályt, valamint lehetővé kell tenni az ökumenikus pátriárka egyházi címének nyilvános használatát; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadság terén megkezdett reformfolyamat folytatásának fontosságát, a vallási közösségek számára a jogi személyiség megszerzésének lehetővé tételével, a papok képzése, kinevezése és utódlása előtti akadályok felszámolásával, az EJEB vonatkozó ítéleteinek és a Velencei Bizottság ajánlásainak betartásával, valamint a vallási alapú megkülönböztetés és korlátok minden formájának felszámolásával; felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben az ökumenikus patriarchátus sajátos jellegét és fontosságát, és ismerje el annak jogi személyiségét; megismétli, hogy lehetővé kell tenni a halki szeminárium újranyitását, és meg kell szüntetni a megfelelő működése előtt álló valamennyi akadályt, valamint lehetővé kell tenni az ökumenikus pátriárka egyházi címének nyilvános használatát;

| 22. | felszólítja a török kormányt, hogy halassza el az Akkuyu atomerőmű megépítésére irányuló terveit; rámutat, hogy az atomerőmű építésére kijelölt hely egy súlyos földrengéseknek kitett régióban található, így nemcsak Törökország, hanem a földközi-tengeri térség egésze számára is komoly fenyegetést jelent; ennek megfelelően kéri a török kormányt, hogy csatlakozzon az Espoo-i Egyezményhez, melynek alapján a felek kötelesek értesíteni egymást és konzultálni egymással, amennyiben olyan jelentős projektet terveznek, amely valószínűleg országhatárokon átterjedő jelentős környezeti hatásokhoz vezet; felszólítja a török kormányt, hogy az akkuyui atomerőmű létrehozására irányuló projekt minden további lépésébe vonja be a szomszédos országok, így Görögország és Ciprus kormányát, vagy legalább konzultáljon velük; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a török kormányt, hogy halassza el az Akkuyu atomerőmű megépítésére irányuló terveit; rámutat, hogy az atomerőmű építésére kijelölt hely egy súlyos földrengéseknek kitett régióban található, így nemcsak Törökország, hanem a földközi-tengeri térség egésze számára is komoly fenyegetést jelent; ennek megfelelően kéri a török kormányt, hogy csatlakozzon az Espoo-i Egyezményhez, melynek alapján a felek kötelesek értesíteni egymást és konzultálni egymással, amennyiben olyan jelentős projektet terveznek, amely valószínűleg országhatárokon átterjedő jelentős környezeti hatásokhoz vezet; felszólítja a török kormányt, hogy az akkuyui atomerőmű létrehozására irányuló projekt minden további lépésébe vonja be a szomszédos országok, így Görögország és Ciprus kormányát, vagy legalább konzultáljon velük;

| 23. | aggodalmának ad hangot a nők elleni erőszak magas szintje miatt, továbbá a nők elleni erőszak megelőzését és a nők erőszaktól való védelmét szolgáló nemzeti jogszabályok végrehajtásának hiánya miatt; emellett ragaszkodik ahhoz, hogy a hatóságok hatékonyan érvényesítsék a vidéki és városi területeken egyaránt elterjedt problémát jelentő nőkkel szembeni és családon belüli erőszakkal kapcsolatos érvényben lévő jogszabályokat, kezeljék a nemi alapú erőszak be nem jelentését, nyújtsanak támogatást és menedékhelyeket az ilyen erőszak áldozatainak, és büntessék meg az elkövetőket, növeljék a társadalmi tudatosságot és küzdjék le a nemi alapú erőszak társadalmi elfogadottságát; határozottan javasolja a kormánynak a politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális, civil és minden más területen a nemek közötti egyenlőség előmozdítását; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot a nők elleni erőszak magas szintje miatt, továbbá a nők elleni erőszak megelőzését és a nők erőszaktól való védelmét szolgáló nemzeti jogszabályok végrehajtásának hiánya miatt; emellett ragaszkodik ahhoz, hogy a hatóságok hatékonyan érvényesítsék a vidéki és városi területeken egyaránt elterjedt problémát jelentő nőkkel szembeni és családon belüli erőszakkal kapcsolatos érvényben lévő jogszabályokat, kezeljék a nemi alapú erőszak be nem jelentését, nyújtsanak támogatást és menedékhelyeket az ilyen erőszak áldozatainak, és büntessék meg az elkövetőket, növeljék a társadalmi tudatosságot és küzdjék le a nemi alapú erőszak társadalmi elfogadottságát; határozottan javasolja a kormánynak a politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális, civil és minden más területen a nemek közötti egyenlőség előmozdítását;

| 24. | felszólítja Törökországot, hogy tegyen komoly erőfeszítéseket az LMBTI közösség jogainak megvédésére; aggodalmának ad hangot az LMBTI személyek erőszakos cselekedetekkel szembeni védelmének hiánya miatt; ezzel összefüggésben hangsúlyozza csalódottságát amiatt, hogy nem foglalták bele a gyűlölet-bűncselekményekről szóló törvénytervezetbe a szexuális irányultság és nemi identitás miatti gyűlölet-bűncselekményeket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az LMBTI személyek ellen elkövetett gyűlölet-bűncselekmények gyakran büntetlenül maradnak, vagy az elkövetők büntetését az áldozat „alaptalan provokációja” miatt csökkentik; |
| --- | --- |

24.

felszólítja Törökországot, hogy tegyen komoly erőfeszítéseket az LMBTI közösség jogainak megvédésére; aggodalmának ad hangot az LMBTI személyek erőszakos cselekedetekkel szembeni védelmének hiánya miatt; ezzel összefüggésben hangsúlyozza csalódottságát amiatt, hogy nem foglalták bele a gyűlölet-bűncselekményekről szóló törvénytervezetbe a szexuális irányultság és nemi identitás miatti gyűlölet-bűncselekményeket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az LMBTI személyek ellen elkövetett gyűlölet-bűncselekmények gyakran büntetlenül maradnak, vagy az elkövetők büntetését az áldozat „alaptalan provokációja” miatt csökkentik;

III.   
  A kurd békefolyamat és a Törökország délkeleti részén fennálló helyzet

| 25. | mélységes aggodalmát fejezi ki a Törökország délkeleti részén egyre romló helyzet miatt; emlékeztet arra, hogy a török kormány felelőssége, hogy megvédjen a területén élő minden embert, függetlenül kulturális vagy vallási hátterüktől; elismeri, hogy Törökország legitim joga, hogy küzdjön a terrorizmus ellen, a nemzetközi jog keretei között; hangsúlyozza azonban, hogy a biztonsági intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a jogállamiságot és az emberi jogokat; hangsúlyozza, hogy a biztonsági erők minden fellépésének arányosnak kell lennie, és azok nem ölthetik kollektív büntetés formáját; elítéli a különleges biztonsági erők visszaéléseit, és felszólít az elkövetők bíróság elé állítására; felszólít a humanitárius jog érvényesítésére, hogy minden sérült megkaphassa az őt megillető ellátást; |
| --- | --- |

25.

mélységes aggodalmát fejezi ki a Törökország délkeleti részén egyre romló helyzet miatt; emlékeztet arra, hogy a török kormány felelőssége, hogy megvédjen a területén élő minden embert, függetlenül kulturális vagy vallási hátterüktől; elismeri, hogy Törökország legitim joga, hogy küzdjön a terrorizmus ellen, a nemzetközi jog keretei között; hangsúlyozza azonban, hogy a biztonsági intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a jogállamiságot és az emberi jogokat; hangsúlyozza, hogy a biztonsági erők minden fellépésének arányosnak kell lennie, és azok nem ölthetik kollektív büntetés formáját; elítéli a különleges biztonsági erők visszaéléseit, és felszólít az elkövetők bíróság elé állítására; felszólít a humanitárius jog érvényesítésére, hogy minden sérült megkaphassa az őt megillető ellátást;

| 26. | elítéli és nem találja jogosnak, hogy a PKK, amely még mindig szerepel a terrorista szervezetek uniós jegyzékében, visszatért az erőszak alkalmazásához; hangsúlyozza, hogy a kurd kérdést erőszakkal nem lehet megoldani, és arra sürgeti a török kormányt, hogy vállalja felelősségét a tárgyalások folytatásáért a kurd kérdés átfogó és fenntartható megoldásának elérése érdekében; felszólítja a PKK-t, hogy tegye le a fegyvereit, hagyjon fel a terrorista taktikákkal, továbbá békés és jogszerű eszközökkel adjon hangot elvárásainak; határozottan elítéli a biztonsági erőkkel és a civilekkel szembeni támadásokat; komoly aggodalmának ad hangot ezzel kapcsolatban az YDG-H harcosai által épített barikádok és kiásott árkok miatt; kitart amellett azonban, hogy a békés tüntetéseket lehetővé kell tenni; |
| --- | --- |

26.

elítéli és nem találja jogosnak, hogy a PKK, amely még mindig szerepel a terrorista szervezetek uniós jegyzékében, visszatért az erőszak alkalmazásához; hangsúlyozza, hogy a kurd kérdést erőszakkal nem lehet megoldani, és arra sürgeti a török kormányt, hogy vállalja felelősségét a tárgyalások folytatásáért a kurd kérdés átfogó és fenntartható megoldásának elérése érdekében; felszólítja a PKK-t, hogy tegye le a fegyvereit, hagyjon fel a terrorista taktikákkal, továbbá békés és jogszerű eszközökkel adjon hangot elvárásainak; határozottan elítéli a biztonsági erőkkel és a civilekkel szembeni támadásokat; komoly aggodalmának ad hangot ezzel kapcsolatban az YDG-H harcosai által épített barikádok és kiásott árkok miatt; kitart amellett azonban, hogy a békés tüntetéseket lehetővé kell tenni;

| 27. | felszólítja a török hatóságokat, hogy haladéktalanul töröljék el a kijárási tilalmakat, amelyeket a török alkotmány megsértésével vezettek be; különösen súlyos aggodalmának ad hangot a Cizrében és Diyarbakir Sur körzetében kialakult helyzet miatt, és elítéli, hogy polgári személyeket ölnek és sebesítenek meg, valamint hagynak víz, élelem és orvosi ellátás nélkül; felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé a Nemzetközi Vörösfélhold számára, hogy enyhítse a Cizre és Diyarbakır városokban kibontakozó humanitárius válságot; sürgeti a kormányt, hogy az EJEB által elrendelt ideiglenes intézkedéseknek eleget téve tegye lehetővé a sebesültek kórházba szállítását, és biztosítson biztonságos kivezető utat a civilek számára azokban a városokban, ahol kijárási tilalom van érvényben; mélységes aggodalmának ad hangot a növekvő számú civil halálos áldozat és sérült miatt, amit részletesen ki kell vizsgálni, továbbá amiatt, hogy körülbelül 400 000 ember vált belső menekültté; hangsúlyozza, hogy az emberi méltóságot biztosító cselekedetként a családok számára lehetővé kell tenni, hogy az utcáról elvigyék a holttesteket, és eltemessék őket; hangsúlyozza, hogy a török kormány felelősséggel tartozik az emberi jogok garantálásáért és a biztonság, valamint az áruk és szolgáltatások hozzáférhetőségének biztosításáért a teljes polgári lakosság számára Törökország harcoktól sújtott, túlnyomóan kurd részeiben; kéri a török kormányt, hogy vezessen be egy formális sürgősségi segély- és kompenzációs mechanizmust az otthonukból elmenekülni kényszerülők, munkanélkülivé válók és megélhetésüket elvesztők számára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy műemlékek pusztultak el; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a török hatóságokat, hogy haladéktalanul töröljék el a kijárási tilalmakat, amelyeket a török alkotmány megsértésével vezettek be; különösen súlyos aggodalmának ad hangot a Cizrében és Diyarbakir Sur körzetében kialakult helyzet miatt, és elítéli, hogy polgári személyeket ölnek és sebesítenek meg, valamint hagynak víz, élelem és orvosi ellátás nélkül; felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé a Nemzetközi Vörösfélhold számára, hogy enyhítse a Cizre és Diyarbakır városokban kibontakozó humanitárius válságot; sürgeti a kormányt, hogy az EJEB által elrendelt ideiglenes intézkedéseknek eleget téve tegye lehetővé a sebesültek kórházba szállítását, és biztosítson biztonságos kivezető utat a civilek számára azokban a városokban, ahol kijárási tilalom van érvényben; mélységes aggodalmának ad hangot a növekvő számú civil halálos áldozat és sérült miatt, amit részletesen ki kell vizsgálni, továbbá amiatt, hogy körülbelül 400 000 ember vált belső menekültté; hangsúlyozza, hogy az emberi méltóságot biztosító cselekedetként a családok számára lehetővé kell tenni, hogy az utcáról elvigyék a holttesteket, és eltemessék őket; hangsúlyozza, hogy a török kormány felelősséggel tartozik az emberi jogok garantálásáért és a biztonság, valamint az áruk és szolgáltatások hozzáférhetőségének biztosításáért a teljes polgári lakosság számára Törökország harcoktól sújtott, túlnyomóan kurd részeiben; kéri a török kormányt, hogy vezessen be egy formális sürgősségi segély- és kompenzációs mechanizmust az otthonukból elmenekülni kényszerülők, munkanélkülivé válók és megélhetésüket elvesztők számára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy műemlékek pusztultak el;

| 28. | aggodalommal veszi tudomásul a török kormány által a közelmúltban bejelentett, a konfliktusoktól sújtott területeket érintő városátalakítási és áthelyezési projekteket, és sajnálatát fejezi ki a Dyarbakir Sur körzetére vonatkozó széleskörű kisajátításokkal kapcsolatos döntés miatt, mely önkormányzati, illetve egyházi ingatlanokat is érint, ami sértené a vallási kisebbségek jogait; felszólítja a török kormányt, hogy tartsa tiszteletben a régió kulturális megkülönböztető jegyeit és tartózkodjék a régió központosított helyi kormányzati struktúrájának további megerősítésétől; felszólít a kisajátítási döntés felülvizsgálatára, illetve a körzeti és városi önkormányzatokkal folytatott párbeszéd és együttműködés révén újjáépítési tervek kialakítására, továbbá a lakosok és ingatlantulajdonosok jogainak tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

28.

aggodalommal veszi tudomásul a török kormány által a közelmúltban bejelentett, a konfliktusoktól sújtott területeket érintő városátalakítási és áthelyezési projekteket, és sajnálatát fejezi ki a Dyarbakir Sur körzetére vonatkozó széleskörű kisajátításokkal kapcsolatos döntés miatt, mely önkormányzati, illetve egyházi ingatlanokat is érint, ami sértené a vallási kisebbségek jogait; felszólítja a török kormányt, hogy tartsa tiszteletben a régió kulturális megkülönböztető jegyeit és tartózkodjék a régió központosított helyi kormányzati struktúrájának további megerősítésétől; felszólít a kisajátítási döntés felülvizsgálatára, illetve a körzeti és városi önkormányzatokkal folytatott párbeszéd és együttműködés révén újjáépítési tervek kialakítására, továbbá a lakosok és ingatlantulajdonosok jogainak tiszteletben tartására;

| 29. | megdöbbenését fejezi ki az „Esedullah csoportok” néven ismert különleges műveleti rendőrségi erők tettei miatt, amelyeket a jelek szerint felelősség terhel az emberi jogok megsértésének súlyos esetei miatt, ide számítva polgári személyek szándékos megölését Törökország délkeleti részén; követeli, hogy a török hatóságok alaposan vizsgálják ki az „Esedullah csoportok” tetteit, és követeli azoknak a maradéktalan felelősségre vonását és megbüntetését, akik bűnösök az emberi jogok megsértésében; |
| --- | --- |

29.

megdöbbenését fejezi ki az „Esedullah csoportok” néven ismert különleges műveleti rendőrségi erők tettei miatt, amelyeket a jelek szerint felelősség terhel az emberi jogok megsértésének súlyos esetei miatt, ide számítva polgári személyek szándékos megölését Törökország délkeleti részén; követeli, hogy a török hatóságok alaposan vizsgálják ki az „Esedullah csoportok” tetteit, és követeli azoknak a maradéktalan felelősségre vonását és megbüntetését, akik bűnösök az emberi jogok megsértésében;

| 30. | azonnali tűzszünetre és a békefolyamat folytatására szólít fel abból a célból, hogy tárgyalásokon alapuló megoldást találjanak a kurd kérdésre; hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás és a megbékélés felé tett lépések prioritást képeznek; felszólít ezzel összefüggésben egy, a kurd kérdés megoldásával foglalkozó különbizottság felállítására a Török Nagy Nemzetgyűlésben annak érdekében, hogy az az igazságosság érzetének helyreállítása és a politikai visszaélésekre könnyen felhasználható traumák begyógyítása révén hozzájáruljon egy tartós békéhez; sürgeti az EU-t, hogy késlekedés nélkül vállaljon aktív szerepet a békefolyamatban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elsőbbséget biztosítsanak a kurd származású polgárok szociális, kulturális és politikai jogai erősítésének, valamint a velük való egyenlő bánásmódnak; ismét felszólít arra, hogy Törökország az Európa Tanács tagjaként vonja vissza a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájához fűzött fenntartásait annak érdekében, hogy azt teljes mértékben és minden szempontból végrehajtsa; |
| --- | --- |

30.

azonnali tűzszünetre és a békefolyamat folytatására szólít fel abból a célból, hogy tárgyalásokon alapuló megoldást találjanak a kurd kérdésre; hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás és a megbékélés felé tett lépések prioritást képeznek; felszólít ezzel összefüggésben egy, a kurd kérdés megoldásával foglalkozó különbizottság felállítására a Török Nagy Nemzetgyűlésben annak érdekében, hogy az az igazságosság érzetének helyreállítása és a politikai visszaélésekre könnyen felhasználható traumák begyógyítása révén hozzájáruljon egy tartós békéhez; sürgeti az EU-t, hogy késlekedés nélkül vállaljon aktív szerepet a békefolyamatban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elsőbbséget biztosítsanak a kurd származású polgárok szociális, kulturális és politikai jogai erősítésének, valamint a velük való egyenlő bánásmódnak; ismét felszólít arra, hogy Törökország az Európa Tanács tagjaként vonja vissza a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájához fűzött fenntartásait annak érdekében, hogy azt teljes mértékben és minden szempontból végrehajtsa;

| 31. | határozottan elítéli a békére felszólító petíciót aláíró több mint 1 000 egyetemi tanár megfélemlítését és büntetőeljárás alá vonását; elítéli, hogy közülük csaknem 50-et elbocsátottak vagy felfüggesztettek, valamint hogy további négy aláírót bebörtönöztek; hangsúlyozza, hogy az életét a békének és az emberi jogoknak szentelő ügyvéd, Tahir Elçi meggyilkolásáért felelős személyeket bíróság elé kell állítani; komoly aggodalmát fejezi ki a főleg a HDP tagjait célba vevő bírói nyomozások, valamint helyi polgármesterek – köztük 25 társpolgármester – folyamatos bebörtönzése és elbocsátása, továbbá a számos kurd politikussal szembeni fenyegetések miatt; |
| --- | --- |

31.

határozottan elítéli a békére felszólító petíciót aláíró több mint 1 000 egyetemi tanár megfélemlítését és büntetőeljárás alá vonását; elítéli, hogy közülük csaknem 50-et elbocsátottak vagy felfüggesztettek, valamint hogy további négy aláírót bebörtönöztek; hangsúlyozza, hogy az életét a békének és az emberi jogoknak szentelő ügyvéd, Tahir Elçi meggyilkolásáért felelős személyeket bíróság elé kell állítani; komoly aggodalmát fejezi ki a főleg a HDP tagjait célba vevő bírói nyomozások, valamint helyi polgármesterek – köztük 25 társpolgármester – folyamatos bebörtönzése és elbocsátása, továbbá a számos kurd politikussal szembeni fenyegetések miatt;

| 32. | határozottan elítéli az ISIL-nek/Dáisnak tulajdonított, Diyarbakirben, Surucban, Ankarában és Isztambulban elkövetett terrorista támadásokat; szolidaritását fejezi ki az áldozatok és családtagjaik, valamint Törökország polgárai felé, akik ott állnak a szélsőségesség elleni harc tűzvonalában; ugyanilyen határozottan elítéli az 2016. február 17-én Ankarában végrehajtott bombarobbantást – amelyért a TAK (a Kurdisztáni Szabadság Sólymai) nevű militáns csoport vállalta a felelősséget – és az Ankarában 2016. március 13-án elkövetett támadást, és kinyilvánítja őszinte részvétét az áldozatok családtagjainak és a gyászolóknak; hangsúlyozza a támadások alapos kivizsgálásának fontosságát az elkövetők bíróság elé állítása céljából; úgy véli, hogy az Europol és a török bűnüldöző hatóságok közötti szorosabb együttműködés kulcselem a terrorizmus elleni hatékony küzdelemben; |
| --- | --- |

32.

határozottan elítéli az ISIL-nek/Dáisnak tulajdonított, Diyarbakirben, Surucban, Ankarában és Isztambulban elkövetett terrorista támadásokat; szolidaritását fejezi ki az áldozatok és családtagjaik, valamint Törökország polgárai felé, akik ott állnak a szélsőségesség elleni harc tűzvonalában; ugyanilyen határozottan elítéli az 2016. február 17-én Ankarában végrehajtott bombarobbantást – amelyért a TAK (a Kurdisztáni Szabadság Sólymai) nevű militáns csoport vállalta a felelősséget – és az Ankarában 2016. március 13-án elkövetett támadást, és kinyilvánítja őszinte részvétét az áldozatok családtagjainak és a gyászolóknak; hangsúlyozza a támadások alapos kivizsgálásának fontosságát az elkövetők bíróság elé állítása céljából; úgy véli, hogy az Europol és a török bűnüldöző hatóságok közötti szorosabb együttműködés kulcselem a terrorizmus elleni hatékony küzdelemben;

| 33. | üdvözli Törökország részvételét a Dáis elleni nemzetközi koalícióban és a török támaszpontok megnyitását az amerikai és a koalíciós haderők előtt; sürgeti Törökországot, hogy a szükséges önmérséklettel cselekedjen, a nyugati szövetségeseivel való teljes együttműködésben; |
| --- | --- |

33.

üdvözli Törökország részvételét a Dáis elleni nemzetközi koalícióban és a török támaszpontok megnyitását az amerikai és a koalíciós haderők előtt; sürgeti Törökországot, hogy a szükséges önmérséklettel cselekedjen, a nyugati szövetségeseivel való teljes együttműködésben;

| 34. | sürgeti, hogy Törökország fokozza annak megakadályozására irányuló erőfeszítéseit, hogy a területén keresztül az ISIL-hez/Dáishoz és más szélsőséges csoportokhoz külföldi harcosok, pénz és felszerelések jussanak el; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a török hatóságok esetleg nem hoztak meg minden lehetséges intézkedést az ISIL/Dáis tevékenységének megállítása és megakadályozása érdekében, különösen az ország határán keresztül történő illegális olajcsempészet leküzdésére; kéri az Uniót, hogy bővítse ki információcserével kapcsolatos képességeit és szorosan működjön együtt ebben a kérdésben a török hatóságokkal, hogy további támogatást nyújthasson a csempészhálózatok elleni küzdelemhez; megjegyzi, hogy hiányosságok tapasztalhatók a külföldi harcosok letartóztatásában, valamint az Irakkal és Szíriával közös határok ellenőrzésében; |
| --- | --- |

34.

sürgeti, hogy Törökország fokozza annak megakadályozására irányuló erőfeszítéseit, hogy a területén keresztül az ISIL-hez/Dáishoz és más szélsőséges csoportokhoz külföldi harcosok, pénz és felszerelések jussanak el; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a török hatóságok esetleg nem hoztak meg minden lehetséges intézkedést az ISIL/Dáis tevékenységének megállítása és megakadályozása érdekében, különösen az ország határán keresztül történő illegális olajcsempészet leküzdésére; kéri az Uniót, hogy bővítse ki információcserével kapcsolatos képességeit és szorosan működjön együtt ebben a kérdésben a török hatóságokkal, hogy további támogatást nyújthasson a csempészhálózatok elleni küzdelemhez; megjegyzi, hogy hiányosságok tapasztalhatók a külföldi harcosok letartóztatásában, valamint az Irakkal és Szíriával közös határok ellenőrzésében;

| 35. | üdvözli a nagyhatalmak között elért megállapodáshoz nyújtott török támogatást és hozzájárulást, amelynek célja Szíriában a harcok beszüntetése és a szükséget szenvedő embereknek humanitárius segítség biztosítása; a szíriai válság megoldása felé tett fontos lépésként üdvözli a megállapodást; megjegyzi, hogy a harcok beszüntetését az ENSZ Biztonsági Tanácsa által terrorista szervezeteknek nevezett csoportok kivételével a konfliktus minden résztvevőjére ki kellene terjeszteni; felszólítja az összes felet arra, hogy gyorsan és maradéktalanul hajtsák végre ezeket a kötelezettségvállalásokat; emlékeztet továbbá arra a meggyőződésére, hogy a szíriai konfliktusnak nincs katonai megoldása, és kitart amellett, hogy politikai megoldást kell elérni; elítéli Törökország katonai beavatkozását a kurd erőkkel szemben Szíria északi részén, ami aláássa az ISIL/Dáis elleni küzdelmet és veszélyezteti a béke és biztonság iránti erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a nagyhatalmak között elért megállapodáshoz nyújtott török támogatást és hozzájárulást, amelynek célja Szíriában a harcok beszüntetése és a szükséget szenvedő embereknek humanitárius segítség biztosítása; a szíriai válság megoldása felé tett fontos lépésként üdvözli a megállapodást; megjegyzi, hogy a harcok beszüntetését az ENSZ Biztonsági Tanácsa által terrorista szervezeteknek nevezett csoportok kivételével a konfliktus minden résztvevőjére ki kellene terjeszteni; felszólítja az összes felet arra, hogy gyorsan és maradéktalanul hajtsák végre ezeket a kötelezettségvállalásokat; emlékeztet továbbá arra a meggyőződésére, hogy a szíriai konfliktusnak nincs katonai megoldása, és kitart amellett, hogy politikai megoldást kell elérni; elítéli Törökország katonai beavatkozását a kurd erőkkel szemben Szíria északi részén, ami aláássa az ISIL/Dáis elleni küzdelmet és veszélyezteti a béke és biztonság iránti erőfeszítéseket;

IV.   
  Az EU és Törökország között a menekült- és migrációs válság területén folytatott együttműködés

| 36. | támogatja az EU és Törökország közötti megújult politikai együttműködést a geopolitikai kihívások, különösen a menekült- és migrációs válság tekintetében; elismerését fejezi ki Törökországnak hatalmas humanitárius közreműködéséért azáltal, hogy a világon a legtöbb menekültet fogadja be; sürgeti az Uniót és Törökországot, hogy egyesítsék erőiket a menekülttáborokban a tisztességes életfeltételek és az alapvető kapacitások biztosítása és javítása terén, és támogassák az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) munkáját a migránsok tömeges távozásának elkerülése érdekében; sürgeti az Uniót, hogy folytassa a munkát a török kormány tisztségviselőivel a migránsok megfelelő dokumentálása érdekében; megjegyzi, hogy Törökország az Unióba utazó migránsok és a menekültek egyik fő tranzitországa, nemcsak Szíria, hanem sok más ország felől is; hangsúlyozza a Törökországgal való együttműködés fontosságát a menekültválság kezelése és a tengeren bekövetkező halálesetek megakadályozása érdekében; üdvözli a NATO égei-tengeri megfigyelő misszióját; |
| --- | --- |

36.

támogatja az EU és Törökország közötti megújult politikai együttműködést a geopolitikai kihívások, különösen a menekült- és migrációs válság tekintetében; elismerését fejezi ki Törökországnak hatalmas humanitárius közreműködéséért azáltal, hogy a világon a legtöbb menekültet fogadja be; sürgeti az Uniót és Törökországot, hogy egyesítsék erőiket a menekülttáborokban a tisztességes életfeltételek és az alapvető kapacitások biztosítása és javítása terén, és támogassák az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) munkáját a migránsok tömeges távozásának elkerülése érdekében; sürgeti az Uniót, hogy folytassa a munkát a török kormány tisztségviselőivel a migránsok megfelelő dokumentálása érdekében; megjegyzi, hogy Törökország az Unióba utazó migránsok és a menekültek egyik fő tranzitországa, nemcsak Szíria, hanem sok más ország felől is; hangsúlyozza a Törökországgal való együttműködés fontosságát a menekültválság kezelése és a tengeren bekövetkező halálesetek megakadályozása érdekében; üdvözli a NATO égei-tengeri megfigyelő misszióját;

| 37. | üdvözli, hogy 2015. november 29-én működésbe lépett a menekültügy és a migráció kezelését célzó EU–Törökország közös cselekvési terv, amely egy közös felelősségvállaláson, kölcsönös vállalásokon és közös végrehajtáson alapuló, átfogó együttműködési program részét képezi, és ragaszkodik ahhoz, hogy azt haladéktalanul végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy az EU és Törökország közötti migrációval kapcsolatos együttműködést nem szabad naptárhoz, tartalomhoz és a tárgyalási folyamat feltételrendszeréhez kötni; úgy véli, hogy a menekültválság Törökországhoz való „kiszervezése” nem jelent hiteles hosszú távú megoldást a problémára; a tagállamok szolidaritására támaszkodva felhív azon országok számának növelésére, amelyek a terhek és a felelősség megosztásának szellemében az EU határain kívülről történő áttelepítés keretében migránsokat fogadnak be; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy 2015. november 29-én működésbe lépett a menekültügy és a migráció kezelését célzó EU–Törökország közös cselekvési terv, amely egy közös felelősségvállaláson, kölcsönös vállalásokon és közös végrehajtáson alapuló, átfogó együttműködési program részét képezi, és ragaszkodik ahhoz, hogy azt haladéktalanul végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy az EU és Törökország közötti migrációval kapcsolatos együttműködést nem szabad naptárhoz, tartalomhoz és a tárgyalási folyamat feltételrendszeréhez kötni; úgy véli, hogy a menekültválság Törökországhoz való „kiszervezése” nem jelent hiteles hosszú távú megoldást a problémára; a tagállamok szolidaritására támaszkodva felhív azon országok számának növelésére, amelyek a terhek és a felelősség megosztásának szellemében az EU határain kívülről történő áttelepítés keretében migránsokat fogadnak be;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz keretében rendelkezésre álló 3 milliárd eurót és kiegészítő forrásokat a sürgős élelmezési, egészségügyi, higiéniai és oktatási szükségletek kielégítésére szolgáló projektek végrehajtása révén megfelelően fel kell használni, hogy az gyorsan és közvetlenül a menekültek és az őket befogadó közösségek javát szolgálja; felszólít a Parlament mint társjogalkotó és költségvetési hatóság teljes körű bevonására a döntéshozatali folyamatba; sürgeti a felajánlott összegek gyorsabb kifizetését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Törökországgal együttműködésben gondoskodjanak egy mechanizmus felállításáról annak ellenőrzésére, hogy a pénzeszközöket megfelelően használják-e fel erre a célra, és hogy ezt a mechanizmust szigorúan ellenőrizzék, továbbá a Bizottság rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet a pénzeszközök felhasználásáról; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra, így például a nőkre és a gyermekekre, különösen az árvákra, valamint a vallási kisebbségekre, például a keresztényekre és a jeziditákra; hangsúlyozza, hogy sürgősen kezelni kell a nők és a lányok elleni nemi alapú erőszakot és bántalmazást a migránsok Törökországot keresztező útvonalain; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz keretében rendelkezésre álló 3 milliárd eurót és kiegészítő forrásokat a sürgős élelmezési, egészségügyi, higiéniai és oktatási szükségletek kielégítésére szolgáló projektek végrehajtása révén megfelelően fel kell használni, hogy az gyorsan és közvetlenül a menekültek és az őket befogadó közösségek javát szolgálja; felszólít a Parlament mint társjogalkotó és költségvetési hatóság teljes körű bevonására a döntéshozatali folyamatba; sürgeti a felajánlott összegek gyorsabb kifizetését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Törökországgal együttműködésben gondoskodjanak egy mechanizmus felállításáról annak ellenőrzésére, hogy a pénzeszközöket megfelelően használják-e fel erre a célra, és hogy ezt a mechanizmust szigorúan ellenőrizzék, továbbá a Bizottság rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet a pénzeszközök felhasználásáról; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra, így például a nőkre és a gyermekekre, különösen az árvákra, valamint a vallási kisebbségekre, például a keresztényekre és a jeziditákra; hangsúlyozza, hogy sürgősen kezelni kell a nők és a lányok elleni nemi alapú erőszakot és bántalmazást a migránsok Törökországot keresztező útvonalain;

| 39. | elismerését fejezi ki amiatt, hogy a török kormány a közelmúltban úgy határozott, megnyitja munkaerőpiacát a szír menekültek előtt; gyorsabb fellépést szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy mind a 700 000 szír gyermek részesüljön oktatásban; nagyra értékeli, hogy a török kormány ingyenes egészségügyi ellátást és oktatást biztosít a szír menekülteknek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az UNHCR-finanszírozás növelése iránti kérését nem teljesítették, és hogy az Élelmezési Világprogram a csökkentett források miatt kénytelen volt a tápértékarányt 80 %-ra csökkenteni; nagyra értékeli, hogy Törökország egyoldalúan pótolja ezt a finanszírozási hiányt, és felszólítja a tagállamokat és az Uniót, hogy emeljék meg az ENSZ ügynökségeinek és a törökországi nem kormányzati partnerszervezeteknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

39.

elismerését fejezi ki amiatt, hogy a török kormány a közelmúltban úgy határozott, megnyitja munkaerőpiacát a szír menekültek előtt; gyorsabb fellépést szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy mind a 700 000 szír gyermek részesüljön oktatásban; nagyra értékeli, hogy a török kormány ingyenes egészségügyi ellátást és oktatást biztosít a szír menekülteknek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az UNHCR-finanszírozás növelése iránti kérését nem teljesítették, és hogy az Élelmezési Világprogram a csökkentett források miatt kénytelen volt a tápértékarányt 80 %-ra csökkenteni; nagyra értékeli, hogy Törökország egyoldalúan pótolja ezt a finanszírozási hiányt, és felszólítja a tagállamokat és az Uniót, hogy emeljék meg az ENSZ ügynökségeinek és a törökországi nem kormányzati partnerszervezeteknek nyújtott finanszírozást;

| 40. | elismerését fejezi ki Törökországnak azzal kapcsolatban, hogy a szír menekültekre vonatkozóan a közelmúltig fenntartotta a nyitott határok politikáját; elismerését fejezi ki, amiért új szabályok léptek életbe a török vízumrendszerben, amelyek már kikövezték az utat az illegális határátlépések számának meredek csökkenése előtt; hangsúlyozza azonban, hogy sokkal szigorúbb vízumpolitikát kell alkalmazni – összhangban az uniós vízumpolitikával – az illegális migráció fő forrásait jelentő országokra vonatkozóan a Törökországon keresztül Európába érkező, nemzetközi védelemre nem szoruló migránsok beáramlásának megfékezése érdekében; hangsúlyozza, hogy Törökországnak minden segítségre szüksége van határbiztonságának megszigorításához, és fokoznia kell az embercsempészekkel szembeni küzdelmét; felszólítja Törökországot, hogy tanúsítson zéró toleranciát és hozzon hatékony intézkedéseket az embercsempészek és a görög szigetekre irányuló menekülthullám leállítására, amely súlyos humanitárius, politikai, szociális és biztonsági problémákat okoz az Unióban; szorgalmazza a fokozott együttműködést Törökország, Bulgária és Görögország között az Égei-tengeren folytatott kutatási és mentési műveletek területén, és felszólítja a Frontex-et, hogy ajánlja fel támogatását a török parti őrségnek, és ossza meg információit; tudomásul veszi, hogy a csempészet elleni intézkedések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha ezzel egyidejűleg biztonságos és legális útvonalakat nyitnak meg a menekültek és menedékkérők számára, amelyeken keresztül beléphetnek az Európai Unióba; |
| --- | --- |

40.

elismerését fejezi ki Törökországnak azzal kapcsolatban, hogy a szír menekültekre vonatkozóan a közelmúltig fenntartotta a nyitott határok politikáját; elismerését fejezi ki, amiért új szabályok léptek életbe a török vízumrendszerben, amelyek már kikövezték az utat az illegális határátlépések számának meredek csökkenése előtt; hangsúlyozza azonban, hogy sokkal szigorúbb vízumpolitikát kell alkalmazni – összhangban az uniós vízumpolitikával – az illegális migráció fő forrásait jelentő országokra vonatkozóan a Törökországon keresztül Európába érkező, nemzetközi védelemre nem szoruló migránsok beáramlásának megfékezése érdekében; hangsúlyozza, hogy Törökországnak minden segítségre szüksége van határbiztonságának megszigorításához, és fokoznia kell az embercsempészekkel szembeni küzdelmét; felszólítja Törökországot, hogy tanúsítson zéró toleranciát és hozzon hatékony intézkedéseket az embercsempészek és a görög szigetekre irányuló menekülthullám leállítására, amely súlyos humanitárius, politikai, szociális és biztonsági problémákat okoz az Unióban; szorgalmazza a fokozott együttműködést Törökország, Bulgária és Görögország között az Égei-tengeren folytatott kutatási és mentési műveletek területén, és felszólítja a Frontex-et, hogy ajánlja fel támogatását a török parti őrségnek, és ossza meg információit; tudomásul veszi, hogy a csempészet elleni intézkedések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha ezzel egyidejűleg biztonságos és legális útvonalakat nyitnak meg a menekültek és menedékkérők számára, amelyeken keresztül beléphetnek az Európai Unióba;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az EU-ba való migráció meggátolása nem vezethet a menekültek visszafordításához vagy jogellenes őrizethez; felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-Törökország közös cselekvési tervvel kapcsolatban vizsgálja ki az Amnesty International 2016. április 1-i jelentésében szereplő állításokat, melyek szerint Szíria kitoloncolja a szír menekülteket; hangsúlyozza, hogy az összes, Görögországból Törökországba irányuló kitoloncolási eljárást a menedékjoggal és nemzetközi védelemmel kapcsolatos nemzetközi és uniós jogszabályokkal összhangban, továbbá az alapvető jogok és eljárási garanciák alkalmazása mellett kell lefolytatni; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon, hogyan hajtják végre a török hatóságok a megállapodást, és hogy a Törökországba visszatért személyekkel kapcsolatban tiszteletben tartják-e a visszaküldés tilalmának elvét; ismét felszólítja a török kormányt, hogy szüntesse meg az 1951-es Genfi Egyezményhez fűzött földrajzi korlátozást; kitart amellett, hogy elengedhetetlen biztonságos és jogszerű útvonalakat létrehozni a menekültek számára, és sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a migránsok áttelepítésére irányuló erőfeszítéseiket; úgy véli, elengedhetetlen, hogy politikai megoldást találjanak a szíriai válságra; sürgeti Törökországot, hogy jelentősen fokozza a politika megoldás megtalálására irányuló erőfeszítéseit, nevezetesen lépjen túl a kurdoknak a genfi béketárgyalásokon való részvételével szembeni fenntartásain; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az EU-ba való migráció meggátolása nem vezethet a menekültek visszafordításához vagy jogellenes őrizethez; felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-Törökország közös cselekvési tervvel kapcsolatban vizsgálja ki az Amnesty International 2016. április 1-i jelentésében szereplő állításokat, melyek szerint Szíria kitoloncolja a szír menekülteket; hangsúlyozza, hogy az összes, Görögországból Törökországba irányuló kitoloncolási eljárást a menedékjoggal és nemzetközi védelemmel kapcsolatos nemzetközi és uniós jogszabályokkal összhangban, továbbá az alapvető jogok és eljárási garanciák alkalmazása mellett kell lefolytatni; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon, hogyan hajtják végre a török hatóságok a megállapodást, és hogy a Törökországba visszatért személyekkel kapcsolatban tiszteletben tartják-e a visszaküldés tilalmának elvét; ismét felszólítja a török kormányt, hogy szüntesse meg az 1951-es Genfi Egyezményhez fűzött földrajzi korlátozást; kitart amellett, hogy elengedhetetlen biztonságos és jogszerű útvonalakat létrehozni a menekültek számára, és sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a migránsok áttelepítésére irányuló erőfeszítéseiket; úgy véli, elengedhetetlen, hogy politikai megoldást találjanak a szíriai válságra; sürgeti Törökországot, hogy jelentősen fokozza a politika megoldás megtalálására irányuló erőfeszítéseit, nevezetesen lépjen túl a kurdoknak a genfi béketárgyalásokon való részvételével szembeni fenntartásain;

| 42. | üdvözli, hogy a török hatóságok és az UNHCR törökországi kirendeltsége egységes regisztrációs rendszerré hangolják össze a menekültek regisztrációjával kapcsolatos adatbázisaikat; úgy véli, hogy sürgősen meg kell vizsgálni azokat a technikai lehetőségeket, amelyeknek használatával ez az adatbázis interoperábilis és kompatibilis lesz a menedékkérők európai regisztrációs adatbázisával, az Eurodac adatbázissal; hangsúlyozza, hogy az is fontos, hogy miután a menekültek elhagyták Törökországot, hogy Európába jöjjenek, törölni kell őket a török adatbázisból; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a török hatóságok és az UNHCR törökországi kirendeltsége egységes regisztrációs rendszerré hangolják össze a menekültek regisztrációjával kapcsolatos adatbázisaikat; úgy véli, hogy sürgősen meg kell vizsgálni azokat a technikai lehetőségeket, amelyeknek használatával ez az adatbázis interoperábilis és kompatibilis lesz a menedékkérők európai regisztrációs adatbázisával, az Eurodac adatbázissal; hangsúlyozza, hogy az is fontos, hogy miután a menekültek elhagyták Törökországot, hogy Európába jöjjenek, törölni kell őket a török adatbázisból;

| 43. | hangsúlyozza, hogy létfontosságú a visszafogadási megállapodás minden uniós tagállammal szembeni végrehajtása, mivel lehetőséget ad egy hatékonyabb visszaküldési politikára a nemzetközi védelemre nem szoruló gazdasági migránsok tekintetében; üdvözli a két fél által a 2015. november 29-i EU–Törökország csúcstalálkozón elért politikai megállapodást az EU és Törökország között létrejött visszafogadási megállapodás 2016 júniusától kezdődő teljes körű alkalmazásáról; felszólít minden felet, hogy meglévő kétoldalú visszafogadási egyezményeket addig is teljes körűen és ténylegesen hajtsák végre, és biztosítsák a visszaküldött migránsok alapvető jogainak teljes mértékű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy létfontosságú a visszafogadási megállapodás minden uniós tagállammal szembeni végrehajtása, mivel lehetőséget ad egy hatékonyabb visszaküldési politikára a nemzetközi védelemre nem szoruló gazdasági migránsok tekintetében; üdvözli a két fél által a 2015. november 29-i EU–Törökország csúcstalálkozón elért politikai megállapodást az EU és Törökország között létrejött visszafogadási megállapodás 2016 júniusától kezdődő teljes körű alkalmazásáról; felszólít minden felet, hogy meglévő kétoldalú visszafogadási egyezményeket addig is teljes körűen és ténylegesen hajtsák végre, és biztosítsák a visszaküldött migránsok alapvető jogainak teljes mértékű tiszteletben tartását;

| 44. | szorgalmazza, hogy a kormány teljes mértékben és megkülönböztetéstől mentes módon teljesítse a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott kritériumokat az összes tagállam felé; emlékeztet arra, hogy a vízumliberalizáció egy érdemeken alapuló folyamat, és a török polgárok számára a vízummentes utazás csak a követelmények teljesítése esetén válik lehetővé; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson több technikai segítséget a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott feltételek teljesítéséhez; |
| --- | --- |

44.

szorgalmazza, hogy a kormány teljes mértékben és megkülönböztetéstől mentes módon teljesítse a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott kritériumokat az összes tagállam felé; emlékeztet arra, hogy a vízumliberalizáció egy érdemeken alapuló folyamat, és a török polgárok számára a vízummentes utazás csak a követelmények teljesítése esetén válik lehetővé; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson több technikai segítséget a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott feltételek teljesítéséhez;

V.   
  A ciprusi újraegyesítésről szóló tárgyalások előrehaladása

| 45. | elismerését fejezi ki a Ciprus újraegyesítéséről szóló, az ENSZ égisze alatt folytatott tárgyalások során elért jelentős előrelépéssel kapcsolatban; üdvözli a két vezető 2014. február 11-i közös nyilatkozatát mint a rendezés alapját; támogatja egy két közösségből és két zónából álló, szövetségi Ciprusi Köztársaság kialakulását, egységes szuverenitással, egységes nemzetközi személyiséggel és egységes állampolgársággal, a két közösség közötti politikai egyenlőséggel és minden polgár számára egyenlő lehetőségekkel, a végleges megállapodás sérelme nélkül és az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozataival és a nemzetközi joggal összhangban; elismerését fejezi ki a sziget ciprusi görög és ciprusi török közösségeinek vezetői által tanúsított konstruktív megközelítésért, valamint eltökéltségükért és fáradhatatlan erőfeszítéseikért az igazságos, átfogó és életképes rendezés lehető leghamarabbi elérésével kapcsolatban; hangsúlyozza a több évtizedre visszanyúló ciprusi probléma megoldásának fontosságát az egész régió és Európa/az Európai Unió számára; üdvözli ezért az újraegyesítéssel kapcsolatos új népszavazás lehetőségét és felszólítja az összes felet, hogy járuljanak hozzá a pozitív végkifejlethez; |
| --- | --- |

45.

elismerését fejezi ki a Ciprus újraegyesítéséről szóló, az ENSZ égisze alatt folytatott tárgyalások során elért jelentős előrelépéssel kapcsolatban; üdvözli a két vezető 2014. február 11-i közös nyilatkozatát mint a rendezés alapját; támogatja egy két közösségből és két zónából álló, szövetségi Ciprusi Köztársaság kialakulását, egységes szuverenitással, egységes nemzetközi személyiséggel és egységes állampolgársággal, a két közösség közötti politikai egyenlőséggel és minden polgár számára egyenlő lehetőségekkel, a végleges megállapodás sérelme nélkül és az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozataival és a nemzetközi joggal összhangban; elismerését fejezi ki a sziget ciprusi görög és ciprusi török közösségeinek vezetői által tanúsított konstruktív megközelítésért, valamint eltökéltségükért és fáradhatatlan erőfeszítéseikért az igazságos, átfogó és életképes rendezés lehető leghamarabbi elérésével kapcsolatban; hangsúlyozza a több évtizedre visszanyúló ciprusi probléma megoldásának fontosságát az egész régió és Európa/az Európai Unió számára; üdvözli ezért az újraegyesítéssel kapcsolatos új népszavazás lehetőségét és felszólítja az összes felet, hogy járuljanak hozzá a pozitív végkifejlethez;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a ciprusi kérdés megoldatlansága továbbra is hatással van az Unió és Törökország közötti kapcsolatok alakulására, ezért felszólít minden érintett felet, hogy törekedjenek a kérdés megoldására; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a ciprusi kérdés megoldatlansága továbbra is hatással van az Unió és Törökország közötti kapcsolatok alakulására, ezért felszólít minden érintett felet, hogy törekedjenek a kérdés megoldására;

| 47. | felszólítja Törökországot, hogy minden tagállammal szemben – a Ciprusi Köztársaságot is ide számítva – teljesítse az EK és Törökország közötti társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét – amely jegyzőkönyv végrehajtása jelentősen fellendítené a tárgyalási folyamatot; |
| --- | --- |

47.

felszólítja Törökországot, hogy minden tagállammal szemben – a Ciprusi Köztársaságot is ide számítva – teljesítse az EK és Törökország közötti társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét – amely jegyzőkönyv végrehajtása jelentősen fellendítené a tárgyalási folyamatot;

| 48. | helyteleníti Törökország illegális betelepítési politikáját, és felszólítja Törökországot, hogy tartózkodjon attól, hogy további török állampolgárokat telepít Ciprus megszállt területeire, mivel ez sérti a Genfi Egyezményt és a nemzetközi jog elveit; sürgeti Törökországot, hogy szüntessen be minden olyan fellépést, amely megváltoztatja a sziget demográfiai egyensúlyát, ezáltal gátolva a jövőbeli megoldás létrejöttét; |
| --- | --- |

48.

helyteleníti Törökország illegális betelepítési politikáját, és felszólítja Törökországot, hogy tartózkodjon attól, hogy további török állampolgárokat telepít Ciprus megszállt területeire, mivel ez sérti a Genfi Egyezményt és a nemzetközi jog elveit; sürgeti Törökországot, hogy szüntessen be minden olyan fellépést, amely megváltoztatja a sziget demográfiai egyensúlyát, ezáltal gátolva a jövőbeli megoldás létrejöttét;

| 49. | felszólítja Törökországot, hogy tartózkodjon minden olyan lépéstől Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében (EEZ), amely súrlódásokhoz és válsághoz vezethet ebben a rendkívül érzékeny régióban és negatív hatást gyakorolhat a demokratikus megoldással kapcsolatos tárgyalásokra, amely véget vetne a jelenleg fennálló elfogadhatatlan kettéosztott állapotnak; elismeri tagállamainak azzal kapcsolatos jogát, hogy szuverén jogaikat gyakorolva bilaterális és más megállapodásokat írjanak alá nemzeti erőforrásaiknak a kizárólagos gazdasági övezetükön belüli kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

49.

felszólítja Törökországot, hogy tartózkodjon minden olyan lépéstől Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében (EEZ), amely súrlódásokhoz és válsághoz vezethet ebben a rendkívül érzékeny régióban és negatív hatást gyakorolhat a demokratikus megoldással kapcsolatos tárgyalásokra, amely véget vetne a jelenleg fennálló elfogadhatatlan kettéosztott állapotnak; elismeri tagállamainak azzal kapcsolatos jogát, hogy szuverén jogaikat gyakorolva bilaterális és más megállapodásokat írjanak alá nemzeti erőforrásaiknak a kizárólagos gazdasági övezetükön belüli kiaknázása érdekében;

| 50. | üdvözli a két vezető megállapodását egy sor bizalomépítő intézkedésről, köztük két új határátkelési pont megnyitásáról, és a villamosenergia-hálózatok kölcsönös összekapcsolásáról; megjegyzi azonban, hogy nem történt előrelépés, vagy csekély előrelépés történt a mobiltelefonok interoperabilitása terén; mindkét oldalt arra sürgeti ezért, hogy további késedelem nélkül hajtsák végre az elfogadott intézkedéseket; felszólítja az EU-t a rendezés teljes körű politikai és pénzügyi támogatására; felszólítja Törökországot a tárgyalási folyamat és a pozitív kimenetel aktív támogatására; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg csapatainak kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; üdvözli, hogy az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság (amely a török ciprusi és a görög ciprusi eltűnt személyekkel egyaránt foglalkozik) hozzáférést kap minden releváns helyszínhez, a katonai területeket is ideértve; sürgeti azonban Törökországot, hogy biztosítson hozzáférést a releváns archívumokhoz, ami maximalizálná a bizottság munkájának eredményességét; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a két vezető megállapodását egy sor bizalomépítő intézkedésről, köztük két új határátkelési pont megnyitásáról, és a villamosenergia-hálózatok kölcsönös összekapcsolásáról; megjegyzi azonban, hogy nem történt előrelépés, vagy csekély előrelépés történt a mobiltelefonok interoperabilitása terén; mindkét oldalt arra sürgeti ezért, hogy további késedelem nélkül hajtsák végre az elfogadott intézkedéseket; felszólítja az EU-t a rendezés teljes körű politikai és pénzügyi támogatására; felszólítja Törökországot a tárgyalási folyamat és a pozitív kimenetel aktív támogatására; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg csapatainak kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; üdvözli, hogy az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság (amely a török ciprusi és a görög ciprusi eltűnt személyekkel egyaránt foglalkozik) hozzáférést kap minden releváns helyszínhez, a katonai területeket is ideértve; sürgeti azonban Törökországot, hogy biztosítson hozzáférést a releváns archívumokhoz, ami maximalizálná a bizottság munkájának eredményességét;

| 51. | üdvözli Níkosz Anasztasziádisz, a Ciprusi Köztársaság elnöke arra irányuló kezdeményezését, hogy a török nyelv az EU egyik hivatalos nyelvévé váljon, és szorgalmazza, hogy a felek gyorsítsák fel ezt a folyamatot; megjegyzi, hogy a rendezésről szóló megállapodás hatálybalépésének idejére jól elő kell készíteni a jövőbeli ciprusi török tagállamban az uniós vívmányok végrehajtását; üdvözli ezzel összefüggésben az uniós előkészületekkel foglalkozó, a két közösség részvételével működő ad hoc bizottság létrehozását; szorgalmazza, hogy az Európai Parlament és a Bizottság egyaránt fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bevonja a ciprusi törököket teljes uniós integrációjuk előkészítésébe; arra ösztönzi az Európai Parlament elnökét, hogy tegye meg a rendezés esetén szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

51.

üdvözli Níkosz Anasztasziádisz, a Ciprusi Köztársaság elnöke arra irányuló kezdeményezését, hogy a török nyelv az EU egyik hivatalos nyelvévé váljon, és szorgalmazza, hogy a felek gyorsítsák fel ezt a folyamatot; megjegyzi, hogy a rendezésről szóló megállapodás hatálybalépésének idejére jól elő kell készíteni a jövőbeli ciprusi török tagállamban az uniós vívmányok végrehajtását; üdvözli ezzel összefüggésben az uniós előkészületekkel foglalkozó, a két közösség részvételével működő ad hoc bizottság létrehozását; szorgalmazza, hogy az Európai Parlament és a Bizottság egyaránt fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bevonja a ciprusi törököket teljes uniós integrációjuk előkészítésébe; arra ösztönzi az Európai Parlament elnökét, hogy tegye meg a rendezés esetén szükséges intézkedéseket;

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0094.

(2)  HL C 341. E, 2010.12.16., 59. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 98. o.

(4)  HL C 257. E, 2013.9.6., 38. o.

(5)  HL C 45., 2016.2.5., 48. o.

(6)  HL C 65., 2016.2.19., 117. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0235.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0052.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0014.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0228.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/175

---

P8_TA(2016)0134

2015. évi jelentés Albániáról

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Albániáról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2896(RSP))

(2018/C 058/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozási kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozási kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i, az uniós tagjelölt státusz megadásáról szóló határozatára, valamint 2015. december 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i, az uniós tagjelölt státusz megadásáról szóló határozatára, valamint 2015. december 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács 2015. május 18-i, Brüsszelben tartott hetedik ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács 2015. május 18-i, Brüsszelben tartott hetedik ülésére,

| — | tekintettel Albániának a Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez (NATO) történt 2009. április 1-jei csatlakozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Albániának a Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez (NATO) történt 2009. április 1-jei csatlakozására,

| — | tekintettel a 2015. augusztus 27-án, Bécsben megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2015-ös bécsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által közzétett ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. augusztus 27-án, Bécsben megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2015-ös bécsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által közzétett ajánlásokra,

| — | tekintettel „Az EU bővítési stratégiája” című, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611) és az azt kísérő, „2015. évi jelentés Albániáról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0213), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU bővítési stratégiája” című, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611) és az azt kísérő, „2015. évi jelentés Albániáról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0213),

| — | tekintettel a kulcsfontosságú prioritásokról folytatott ötödik magas szintű párbeszéd során Tiranában 2015. március 24-én elfogadott együttes következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulcsfontosságú prioritásokról folytatott ötödik magas szintű párbeszéd során Tiranában 2015. március 24-én elfogadott együttes következtetésekre,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának választási megfigyelő missziója által a 2015. június 21-i helyhatósági választásokról 2015. szeptember 8-án közzétett végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának választási megfigyelő missziója által a 2015. június 21-i helyhatósági választásokról 2015. szeptember 8-án közzétett végleges jelentésre,

| — | tekintettel az EU-Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2015. november 9–10-i brüsszeli kilencedik ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2015. november 9–10-i brüsszeli kilencedik ülésére,

| — | tekintettel az Albániáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Albániáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Knut Fleckenstein, a Külügyi Bizottság Albániáért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Knut Fleckenstein, a Külügyi Bizottság Albániáért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Albánia folyamatos előrelépést tett az uniós csatlakozáshoz vezető úton; |
| --- | --- |

A.

mivel Albánia folyamatos előrelépést tett az uniós csatlakozáshoz vezető úton;

| B. | mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és a szükséges reformok minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet; |
| --- | --- |

B.

mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és a szükséges reformok minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet;

| C. | mivel továbbra is fennállnak problémák, amelyeket az uniós csatlakozás felé vezető úton történő további előrelépés érdekében gyorsan és hatékonyan meg kell oldani; |
| --- | --- |

C.

mivel továbbra is fennállnak problémák, amelyeket az uniós csatlakozás felé vezető úton történő további előrelépés érdekében gyorsan és hatékonyan meg kell oldani;

| D. | mivel az öt kulcsfontosságú prioritással kapcsolatos reformok következetes elfogadása és teljes végrehajtása, valamint a folyamatos politikai elkötelezettség alapvetőek az előrelépéshez az uniós csatlakozási folyamatban; |
| --- | --- |

D.

mivel az öt kulcsfontosságú prioritással kapcsolatos reformok következetes elfogadása és teljes végrehajtása, valamint a folyamatos politikai elkötelezettség alapvetőek az előrelépéshez az uniós csatlakozási folyamatban;

| E. | mivel a vallásszabadság és a kulturális örökség védelme, valamint a tulajdon jogállamnak megfelelő kezelése az Európai Unió alapvető értékei; |
| --- | --- |

E.

mivel a vallásszabadság és a kulturális örökség védelme, valamint a tulajdon jogállamnak megfelelő kezelése az Európai Unió alapvető értékei;

| F. | mivel a politikai erők közötti, az Unióhoz kapcsolódó reformokról szóló konstruktív és fenntartható politikai párbeszéd alapvető fontosságú az uniós csatlakozási tárgyalások során történő további előrelépéshez; mivel a kormány és az ellenzék közötti tisztességes szabályokon alapuló viszony, az építő jellegű párbeszéd, az együttműködés és a kompromisszumkészség meghatározó fontosságú a reformfolyamat sikere és fenntarthatósága szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a politikai erők közötti, az Unióhoz kapcsolódó reformokról szóló konstruktív és fenntartható politikai párbeszéd alapvető fontosságú az uniós csatlakozási tárgyalások során történő további előrelépéshez; mivel a kormány és az ellenzék közötti tisztességes szabályokon alapuló viszony, az építő jellegű párbeszéd, az együttműködés és a kompromisszumkészség meghatározó fontosságú a reformfolyamat sikere és fenntarthatósága szempontjából;

| G. | mivel az uniós csatlakozási folyamat tekintetében politikai konszenzus áll fenn, és az a lakosság széles körű támogatását élvezi Albániában; mivel a reformprogram sikere jelentős mértékben az országban megvalósuló demokratikus politikai környezet meglététől függ; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós csatlakozási folyamat tekintetében politikai konszenzus áll fenn, és az a lakosság széles körű támogatását élvezi Albániában; mivel a reformprogram sikere jelentős mértékben az országban megvalósuló demokratikus politikai környezet meglététől függ;

| H. | mivel különösen a jogállamiság, az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a közigazgatási reform és az alapvető jogok terén elért folyamatos előrelépés alapvető fontosságú a reformfolyamat során; mivel a csatlakozási tárgyalások megkezdése és a demokratikus átmenet megszilárdítása érdekében Albániának fokoznia kell a fenti és más kiemelt fontosságú területek reformjára irányuló erőfeszítéseket; mivel az Unió a jogállamiságot helyezte a bővítési folyamat középpontjába, továbbá kiemelte, hogy valamennyi nyugat-balkáni országban meg kell erősíteni a gazdasági kormányzást és a közigazgatást; |
| --- | --- |

H.

mivel különösen a jogállamiság, az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a közigazgatási reform és az alapvető jogok terén elért folyamatos előrelépés alapvető fontosságú a reformfolyamat során; mivel a csatlakozási tárgyalások megkezdése és a demokratikus átmenet megszilárdítása érdekében Albániának fokoznia kell a fenti és más kiemelt fontosságú területek reformjára irányuló erőfeszítéseket; mivel az Unió a jogállamiságot helyezte a bővítési folyamat középpontjába, továbbá kiemelte, hogy valamennyi nyugat-balkáni országban meg kell erősíteni a gazdasági kormányzást és a közigazgatást;

| 1. | üdvözli az Albánia által a kulcsfontosságú területek reformja terén elért folyamatos előrelépést, amely a csatlakozási tárgyalások megkezdéséhez szükséges; buzdítja a kormányt, a parlamentet és a politikai pártokat, hogy őrizzék meg a reformok lendületét és gyorsítsák meg azok végrehajtását; szorgalmazza, hogy mihamarabb folytassák az igazságszolgáltatás lényegi reformját; továbbra is sürgeti ezen reformok megfelelő és időben történő végrehajtásának fontosságát; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Albánia által a kulcsfontosságú területek reformja terén elért folyamatos előrelépést, amely a csatlakozási tárgyalások megkezdéséhez szükséges; buzdítja a kormányt, a parlamentet és a politikai pártokat, hogy őrizzék meg a reformok lendületét és gyorsítsák meg azok végrehajtását; szorgalmazza, hogy mihamarabb folytassák az igazságszolgáltatás lényegi reformját; továbbra is sürgeti ezen reformok megfelelő és időben történő végrehajtásának fontosságát;

| 2. | sürgeti az összes politikai pártot, hogy tegyenek további erőfeszítéseket konstruktívabb és valódi politikai párbeszéd megindítása érdekében, amely lehetővé teszi az alapvető fontosságú reformok elfogadását és végrehajtását; határozott meggyőződése, hogy a kormány és az ellenzék közti fenntartható parlamenti együttműködés alapvető fontosságú Albánia uniós csatlakozási folyamata és a csatlakozási kritériumok teljesítése szempontjából; nyomatékosan hangsúlyozza egy olyan demokratikus politikai kultúra kiépítése iránti elkötelezettségük fenntartásának fontosságát, amely magában foglalja a párbeszédre, tárgyalásra és kompromisszumokra való nyitottságot és teljes mértékben kizárja a bojkottot és a radikalizmust; üdvözli a Európai Integrációs Nemzeti Tanács létrehozását és az általa végzett munkát, amely várhatóan inkluzívabbá teheti az uniós vonatkozású reformfolyamatot; sürgeti a parlament uniós vívmányok végrehajtására és betartására vonatkozó ellenőrző képességének további bővítését; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az összes politikai pártot, hogy tegyenek további erőfeszítéseket konstruktívabb és valódi politikai párbeszéd megindítása érdekében, amely lehetővé teszi az alapvető fontosságú reformok elfogadását és végrehajtását; határozott meggyőződése, hogy a kormány és az ellenzék közti fenntartható parlamenti együttműködés alapvető fontosságú Albánia uniós csatlakozási folyamata és a csatlakozási kritériumok teljesítése szempontjából; nyomatékosan hangsúlyozza egy olyan demokratikus politikai kultúra kiépítése iránti elkötelezettségük fenntartásának fontosságát, amely magában foglalja a párbeszédre, tárgyalásra és kompromisszumokra való nyitottságot és teljes mértékben kizárja a bojkottot és a radikalizmust; üdvözli a Európai Integrációs Nemzeti Tanács létrehozását és az általa végzett munkát, amely várhatóan inkluzívabbá teheti az uniós vonatkozású reformfolyamatot; sürgeti a parlament uniós vívmányok végrehajtására és betartására vonatkozó ellenőrző képességének további bővítését;

| 3. | elismerését fejezi ki mind a kormánypártok, mind az ellenzéki pártok felé, miután konstruktívan együttműködve és egyhangúlag elfogadták a parlamentben az arra vonatkozó szabályozást, hogy bűncselekmények elkövetőit ne lehessen kinevezni és megválasztani közhivatali tisztségre (dekriminalizációs törvény); üdvözli a parlament által elfogadott szabályzatokat és sürgeti e jogszabályok szelemének és betűjének mihamarabbi és átfogó végrehajtását; határozottan ösztönzi a parlamentet, hogy járjon elöl jó példával a törvények végrehajtásával annak érdekében, hogy növelje a polgárok és az üzleti közösség politikai képviselőik és közintézményeik iránti bizalmát; |
| --- | --- |

3.

elismerését fejezi ki mind a kormánypártok, mind az ellenzéki pártok felé, miután konstruktívan együttműködve és egyhangúlag elfogadták a parlamentben az arra vonatkozó szabályozást, hogy bűncselekmények elkövetőit ne lehessen kinevezni és megválasztani közhivatali tisztségre (dekriminalizációs törvény); üdvözli a parlament által elfogadott szabályzatokat és sürgeti e jogszabályok szelemének és betűjének mihamarabbi és átfogó végrehajtását; határozottan ösztönzi a parlamentet, hogy járjon elöl jó példával a törvények végrehajtásával annak érdekében, hogy növelje a polgárok és az üzleti közösség politikai képviselőik és közintézményeik iránti bizalmát;

| 4. | üdvözli Albánia átfogó és mélyreható igazságügyi reform iránti elkötelezettségét, és határozottan ösztönzi az albán hatóságokat, hogy folytassák ezen alapvető reform előkészületeit annak érdekében, hogy növelje a polgárok igazságszolgáltatási rendszer iránti bizalmát; elismeri az igazságügyi reformmal foglalkozó eseti parlamenti bizottság munkáját a reform előkészítésében; nagyra értékeli a Velencei Bizottsággal folytatott szoros együttműködést; ösztönzi a további együttműködő hozzáállást a reform elfogadása során; sürgeti a politikai pártokat, hogy a Velencei Bizottság ajánlásainak figyelembevételével törekedjenek kompromisszumra az igazságszolgáltatás alapvető módosításait illetően, amelyek többek közt a bírák és ügyészek teljes függetlenségére és elszámoltathatóságára, a bíróságok, különösen a Legfelsőbb Bíróság és az Alkotmánybíróság, illetve a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács függetlenségére vonatkoznak; |
| --- | --- |

4.

üdvözli Albánia átfogó és mélyreható igazságügyi reform iránti elkötelezettségét, és határozottan ösztönzi az albán hatóságokat, hogy folytassák ezen alapvető reform előkészületeit annak érdekében, hogy növelje a polgárok igazságszolgáltatási rendszer iránti bizalmát; elismeri az igazságügyi reformmal foglalkozó eseti parlamenti bizottság munkáját a reform előkészítésében; nagyra értékeli a Velencei Bizottsággal folytatott szoros együttműködést; ösztönzi a további együttműködő hozzáállást a reform elfogadása során; sürgeti a politikai pártokat, hogy a Velencei Bizottság ajánlásainak figyelembevételével törekedjenek kompromisszumra az igazságszolgáltatás alapvető módosításait illetően, amelyek többek közt a bírák és ügyészek teljes függetlenségére és elszámoltathatóságára, a bíróságok, különösen a Legfelsőbb Bíróság és az Alkotmánybíróság, illetve a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács függetlenségére vonatkoznak;

| 5. | hangsúlyozza az igazságügyi rendszer működésében tapasztalható olyan jelenlegi hiányosságok kiküszöbölésének szükségességét, mint a többi hatalmi ágtól való függetlenség, a politikai befolyás, a szelektív igazságszolgáltatás és a korlátozott elszámoltathatóság, a magas szintű korrupció, elégtelen ellenőrzési mechanizmusok, elégtelen szintű források, a jogi eljárások átlagos időtartama és a bírák kinevezésére és előléptetésére vonatkozó egyértelmű szakmai kritériumok hiánya; hangsúlyozza az átláthatóság javításának és a Korrupció Elleni Államok Csoportja által (GRECO) a korrupció bírók és ügyészek esetében történő megakadályozásáról szóló, negyedik körös értékelési jelentésben megfogalmazott vonatkozó ajánlások végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az igazságügyi rendszer működésében tapasztalható olyan jelenlegi hiányosságok kiküszöbölésének szükségességét, mint a többi hatalmi ágtól való függetlenség, a politikai befolyás, a szelektív igazságszolgáltatás és a korlátozott elszámoltathatóság, a magas szintű korrupció, elégtelen ellenőrzési mechanizmusok, elégtelen szintű források, a jogi eljárások átlagos időtartama és a bírák kinevezésére és előléptetésére vonatkozó egyértelmű szakmai kritériumok hiánya; hangsúlyozza az átláthatóság javításának és a Korrupció Elleni Államok Csoportja által (GRECO) a korrupció bírók és ügyészek esetében történő megakadályozásáról szóló, negyedik körös értékelési jelentésben megfogalmazott vonatkozó ajánlások végrehajtásának szükségességét;

| 6. | javasolja a Bizottságnak, hogy szorosan kísérje figyelemmel az igazságszolgáltatási reform előrehaladását és ösztönzi, hogy értesítse a Parlamentet és a Tanácsot, amint Albánia kellő mértékben előrehaladt e reform tekintetében és vegye figyelembe ezeket a következtetéseket, valamint az öt kulcsfontosságú téma végrehajtásával kapcsolatban Albánia által elért előrelépést a csatlakozási tárgyalások megkezdésével kapcsolatos ajánlása mérlegelésekor; |
| --- | --- |

6.

javasolja a Bizottságnak, hogy szorosan kísérje figyelemmel az igazságszolgáltatási reform előrehaladását és ösztönzi, hogy értesítse a Parlamentet és a Tanácsot, amint Albánia kellő mértékben előrehaladt e reform tekintetében és vegye figyelembe ezeket a következtetéseket, valamint az öt kulcsfontosságú téma végrehajtásával kapcsolatban Albánia által elért előrelépést a csatlakozási tárgyalások megkezdésével kapcsolatos ajánlása mérlegelésekor;

| 7. | üdvözli a 2015–2020-as közigazgatási reformstratégia és annak keretében a 2015–2017-es cselekvési terv, valamint az államháztartási gazdálkodás 2014–2020-as reformstratégiájának elfogadását; hangsúlyozza a szakszerű és átlátható közszolgálat fontosságát a polgárok érdekeinek szolgálata, a polgároknak nyújtott szolgáltatások javítása és a jövőbeni csatlakozási tárgyalások hatékony levezetése szempontjából; tudomásul veszi a polgárbarátabb közigazgatás érdekében tett erőfeszítéseket; sürgeti a kormányt, hogy folytassa erőfeszítéseit az igazgatási kapacitások bővítése, a közigazgatás politikamentesítése, a közszolgálat korrupciója elleni küzdelem, valamint az érdemeken és teljesítményen alapuló személyzeti felvételi eljárások javítása érdekében; felhív a közszolgálati törvény, valamint az új közigazgatási eljárási törvény teljes körű és hatékony alkalmazására; kéri az emberi jogokkal foglalkozó intézmények, például az Ombudsmani Hivatal hatáskörének, autonómiájának, hatékonyságának és forrásainak bővítését; szorgalmazza megfelelő költségvetési források rendelkezésre bocsátását a gyermekekért és a kínzás megelőzéséért felelős két új biztos számára; üdvözli a 2015–2020-as decentralizációs stratégia, valamint a helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadását, amely növeli a helyi önkormányzatok igazgatási és pénzügyi kapacitásait, és rendelkezik a központi és helyi kormányzatok közötti konzultációról; megjegyzi, hogy szükség van az önkormányzatok feladatköreinek és felelősségi körének további tisztázására és az érintett érdekeltekkel, köztük a civil társadalom képviselőivel zajló szoros párbeszéd folytatására; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a 2015–2020-as közigazgatási reformstratégia és annak keretében a 2015–2017-es cselekvési terv, valamint az államháztartási gazdálkodás 2014–2020-as reformstratégiájának elfogadását; hangsúlyozza a szakszerű és átlátható közszolgálat fontosságát a polgárok érdekeinek szolgálata, a polgároknak nyújtott szolgáltatások javítása és a jövőbeni csatlakozási tárgyalások hatékony levezetése szempontjából; tudomásul veszi a polgárbarátabb közigazgatás érdekében tett erőfeszítéseket; sürgeti a kormányt, hogy folytassa erőfeszítéseit az igazgatási kapacitások bővítése, a közigazgatás politikamentesítése, a közszolgálat korrupciója elleni küzdelem, valamint az érdemeken és teljesítményen alapuló személyzeti felvételi eljárások javítása érdekében; felhív a közszolgálati törvény, valamint az új közigazgatási eljárási törvény teljes körű és hatékony alkalmazására; kéri az emberi jogokkal foglalkozó intézmények, például az Ombudsmani Hivatal hatáskörének, autonómiájának, hatékonyságának és forrásainak bővítését; szorgalmazza megfelelő költségvetési források rendelkezésre bocsátását a gyermekekért és a kínzás megelőzéséért felelős két új biztos számára; üdvözli a 2015–2020-as decentralizációs stratégia, valamint a helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadását, amely növeli a helyi önkormányzatok igazgatási és pénzügyi kapacitásait, és rendelkezik a központi és helyi kormányzatok közötti konzultációról; megjegyzi, hogy szükség van az önkormányzatok feladatköreinek és felelősségi körének további tisztázására és az érintett érdekeltekkel, köztük a civil társadalom képviselőivel zajló szoros párbeszéd folytatására;

| 8. | továbbra is aggasztónak tartja a széles körben elterjedt korrupciót, különösen az oktatás, az egészségügy, az igazságszolgáltatás, a közbeszerzés, a köz- és magánszféra közötti partnerségi szerződések odaítélése, az építőipar és területfejlesztés, valamint a helyi önkormányzatok területein; sürgeti a helyi önkormányzatok megerősítését; üdvözli a 2015–2020-as nemzeti korrupcióellenes stratégia, illetve a 2015–2017-es cselekvési terv elfogadását; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy folyamatosan kövessék figyelemmel és vizsgálják felül a cselekvési tervet, javítsanak a korrupciós ügyek kivizsgálása, a rájuk vonatkozó büntetőeljárások és büntetőítéletek során elért eredményeken minden szinten, szigorúan tartassák be a korrupcióellenes jogszabályokat, és növeljék a korrupcióellenes intézmények függetlenségét és tegyék szorosabbá azok együttműködését; üdvözli a visszaélést jelentő személyek védelmével kapcsolatos törvényjavaslatot és az átláthatóság és a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatos ellenőrzés javítására irányuló javaslatot; hangsúlyozza a bűnüldöző hatóságok kapacitásainak megerősítését a nyomozások tevőleges és hatékony lefolytatása érdekében; határozott meggyőződése, hogy az igazságszolgáltatási reform terén elért eredmények a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelmet is jelentős mértékben támogatni fogják; |
| --- | --- |

8.

továbbra is aggasztónak tartja a széles körben elterjedt korrupciót, különösen az oktatás, az egészségügy, az igazságszolgáltatás, a közbeszerzés, a köz- és magánszféra közötti partnerségi szerződések odaítélése, az építőipar és területfejlesztés, valamint a helyi önkormányzatok területein; sürgeti a helyi önkormányzatok megerősítését; üdvözli a 2015–2020-as nemzeti korrupcióellenes stratégia, illetve a 2015–2017-es cselekvési terv elfogadását; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy folyamatosan kövessék figyelemmel és vizsgálják felül a cselekvési tervet, javítsanak a korrupciós ügyek kivizsgálása, a rájuk vonatkozó büntetőeljárások és büntetőítéletek során elért eredményeken minden szinten, szigorúan tartassák be a korrupcióellenes jogszabályokat, és növeljék a korrupcióellenes intézmények függetlenségét és tegyék szorosabbá azok együttműködését; üdvözli a visszaélést jelentő személyek védelmével kapcsolatos törvényjavaslatot és az átláthatóság és a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatos ellenőrzés javítására irányuló javaslatot; hangsúlyozza a bűnüldöző hatóságok kapacitásainak megerősítését a nyomozások tevőleges és hatékony lefolytatása érdekében; határozott meggyőződése, hogy az igazságszolgáltatási reform terén elért eredmények a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelmet is jelentős mértékben támogatni fogják;

| 9. | tudomásul veszi a kormány szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettségét, amely számos sikeres és nagyszabású bűnüldözési műveletet eredményezett, többek között a szomszédos országok és uniós tagállamok hatóságaival való együttműködésben; továbbra is aggasztónak tartja azonban a jogerős ítéletek alacsony számát; hangsúlyozza, hogy szorosabbá kell tenni az ügyészség és a rendőrség közötti együttműködést a hatékonyabb igazságügyi nyomon követés érdekében; a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében sürgeti megfelelő források rendelkezésre bocsátását a rendőrség és az ügyészség számára; üdvözli a kábítószer-kereskedők elleni közelmúltbeli fellépéseket, ám megjegyzi, hogy a kábítószer-kereskedelem továbbra is jelentős problémát jelent Albániában; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a kábítószerek és narkotikumok előállítása és kereskedelme elleni küzdelemmel kapcsolatos erőfeszítéseiket, beleértve a nemzetközi és regionális együttműködés megerősítését; sürgeti a szorosabb együttműködést a bűnüldöző szervek között az emberkereskedelem vonatkozásában, továbbá az áldozatok hatékonyabb védelmének és jogorvoslati lehetőségeinek megvalósítását, valamint a kivizsgálás, büntetőeljárások és büntetőítéletek során elért jobb eredményeket; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a fegyverkereskedelem elleni erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a kormány szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettségét, amely számos sikeres és nagyszabású bűnüldözési műveletet eredményezett, többek között a szomszédos országok és uniós tagállamok hatóságaival való együttműködésben; továbbra is aggasztónak tartja azonban a jogerős ítéletek alacsony számát; hangsúlyozza, hogy szorosabbá kell tenni az ügyészség és a rendőrség közötti együttműködést a hatékonyabb igazságügyi nyomon követés érdekében; a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében sürgeti megfelelő források rendelkezésre bocsátását a rendőrség és az ügyészség számára; üdvözli a kábítószer-kereskedők elleni közelmúltbeli fellépéseket, ám megjegyzi, hogy a kábítószer-kereskedelem továbbra is jelentős problémát jelent Albániában; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a kábítószerek és narkotikumok előállítása és kereskedelme elleni küzdelemmel kapcsolatos erőfeszítéseiket, beleértve a nemzetközi és regionális együttműködés megerősítését; sürgeti a szorosabb együttműködést a bűnüldöző szervek között az emberkereskedelem vonatkozásában, továbbá az áldozatok hatékonyabb védelmének és jogorvoslati lehetőségeinek megvalósítását, valamint a kivizsgálás, büntetőeljárások és büntetőítéletek során elért jobb eredményeket; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a fegyverkereskedelem elleni erőfeszítéseiket;

| 10. | tudomásul veszi az EBESZ/ODIHR értékelését és ajánlásait a 2015. júniusi helyhatósági választásokat követő választási folyamatról, amikor a nemzetközi megfigyelők számos szabálytalanságot tártak fel; hangsúlyozza, hogy a 2017-es parlamenti választások fontos próbatételt jelentenek Albánia uniós integrációjának folyamatában; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a szabad és tisztességes választások előkészítése érdekében; üdvözli a választási reformmal foglalkozó eseti parlamenti bizottság 2016. januári felállítását, és ösztönzi ajánlásainak hatékony végrehajtását, konkrétan a soron következő választások előkészítése és lebonyolítása érdekében; aggasztónak tartja a választási folyamat általános átpolitizálását, és kéri az illetékes hatóságokat, hogy szüntessék meg a – többek között a választási vitákat, a választási bizottságok függetlenségét, a politikai pártok finanszírozásának átláthatóságát és hatékonyságát, a szavazatvásárlás állítólagos eseteit, valamint a választók megfélemlítését és az állami forrásokkal való visszaéléseket magukban foglaló – eljárási hiányosságokat annak érdekében, hogy növeljék a lakosság bizalmát a választási folyamat iránt; megjegyzi, hogy a Központi Választási Bizottságnak egyértelmű belső feladatköröket kell meghatároznia a pártfinanszírozás felügyeletére és túl kell lépnie a politikai pártok által benyújtott kimutatások pusztán formális ellenőrzésén; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az EBESZ/ODIHR értékelését és ajánlásait a 2015. júniusi helyhatósági választásokat követő választási folyamatról, amikor a nemzetközi megfigyelők számos szabálytalanságot tártak fel; hangsúlyozza, hogy a 2017-es parlamenti választások fontos próbatételt jelentenek Albánia uniós integrációjának folyamatában; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a szabad és tisztességes választások előkészítése érdekében; üdvözli a választási reformmal foglalkozó eseti parlamenti bizottság 2016. januári felállítását, és ösztönzi ajánlásainak hatékony végrehajtását, konkrétan a soron következő választások előkészítése és lebonyolítása érdekében; aggasztónak tartja a választási folyamat általános átpolitizálását, és kéri az illetékes hatóságokat, hogy szüntessék meg a – többek között a választási vitákat, a választási bizottságok függetlenségét, a politikai pártok finanszírozásának átláthatóságát és hatékonyságát, a szavazatvásárlás állítólagos eseteit, valamint a választók megfélemlítését és az állami forrásokkal való visszaéléseket magukban foglaló – eljárási hiányosságokat annak érdekében, hogy növeljék a lakosság bizalmát a választási folyamat iránt; megjegyzi, hogy a Központi Választási Bizottságnak egyértelmű belső feladatköröket kell meghatároznia a pártfinanszírozás felügyeletére és túl kell lépnie a politikai pártok által benyújtott kimutatások pusztán formális ellenőrzésén;

| 11. | üdvözli a civil társadalom által az ország demokratikus fejlődésében játszott szerepről szóló parlamenti határozat elfogadását, és nyugtázza az állami intézmények és civil társadalmi szervezetek közti együttműködés javulását, beleértve az utóbbiak részvételét az Európai Integrációs Nemzeti Tanács ülésein; melegen üdvözli a civil társadalomra vonatkozó menetrend elfogadását és ösztönzi zökkenőmentes végrehajtását; javasolja a civil szervezetekkel folytatott együttműködés intézményesítésére irányuló lépések megtételét a demokrácia, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok védelmének a nyilvánosság részvételével történő erősítése és a döntéshozatalt jellemző átláthatóság növelése érdekében; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy csökkentsék a civil társadalmi szervezetekre nehezedő adminisztratív terheket és vizsgálják felül az adóügyi szabályozást és más vonatkozó szabályokat a magánadományok megkönnyítése érdekében; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy ösztönözzék a civil társadalmi szervezetek aktív részvételét a választási folyamatok felügyeletében és részvételüket az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos információk nyilvánosság részére történő átfogó és időben való biztosításában; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a civil társadalom által az ország demokratikus fejlődésében játszott szerepről szóló parlamenti határozat elfogadását, és nyugtázza az állami intézmények és civil társadalmi szervezetek közti együttműködés javulását, beleértve az utóbbiak részvételét az Európai Integrációs Nemzeti Tanács ülésein; melegen üdvözli a civil társadalomra vonatkozó menetrend elfogadását és ösztönzi zökkenőmentes végrehajtását; javasolja a civil szervezetekkel folytatott együttműködés intézményesítésére irányuló lépések megtételét a demokrácia, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok védelmének a nyilvánosság részvételével történő erősítése és a döntéshozatalt jellemző átláthatóság növelése érdekében; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy csökkentsék a civil társadalmi szervezetekre nehezedő adminisztratív terheket és vizsgálják felül az adóügyi szabályozást és más vonatkozó szabályokat a magánadományok megkönnyítése érdekében; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy ösztönözzék a civil társadalmi szervezetek aktív részvételét a választási folyamatok felügyeletében és részvételüket az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos információk nyilvánosság részére történő átfogó és időben való biztosításában;

| 12. | sürgeti az albán kormányt, hogy fordítson kiemelt figyelmet a fiatalok kilátásainak javítására, és az oktatási rendszer modernizációja és reformja terén eszközölt beruházásokra, a foglalkoztathatóság és a szakmai kilátások növelése érdekében, különösen a fiatalok esetében; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi agyelszívást agyáramlássá kell átalakítani, amely támogatja a mobilitást, egyúttal jó esélyeket teremt a megfelelő karrierlehetőségekre Albániában; üdvözli az oktatás-, foglalkoztatás- és szociálpolitika területére szánt IPA támogatást; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az albán kormányt, hogy fordítson kiemelt figyelmet a fiatalok kilátásainak javítására, és az oktatási rendszer modernizációja és reformja terén eszközölt beruházásokra, a foglalkoztathatóság és a szakmai kilátások növelése érdekében, különösen a fiatalok esetében; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi agyelszívást agyáramlássá kell átalakítani, amely támogatja a mobilitást, egyúttal jó esélyeket teremt a megfelelő karrierlehetőségekre Albániában; üdvözli az oktatás-, foglalkoztatás- és szociálpolitika területére szánt IPA támogatást;

| 13. | ismételten felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak igazságot a 2011. január 21-i események áldozatainak; |
| --- | --- |

13.

ismételten felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak igazságot a 2011. január 21-i események áldozatainak;

| 14. | elítéli a gyanúsítottakkal való rossz bánásmódot a rendőrségeken, a börtönök túlzsúfoltságát, valamint a nem megfelelő orvosi ellátást és rossz körülményeket a fogva tartási intézményekben; |
| --- | --- |

14.

elítéli a gyanúsítottakkal való rossz bánásmódot a rendőrségeken, a börtönök túlzsúfoltságát, valamint a nem megfelelő orvosi ellátást és rossz körülményeket a fogva tartási intézményekben;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogainak védelmére szolgáló intézményi mechanizmusok továbbra is elégtelenek; sürgeti a hatóságokat a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer reformjára, a nemzetközi normáknak való megfelelés érdekében; kéri a gyermekvédelmi rendszer, különösen a helyi és regionális szintű gyermekvédelmi egységek pénzügyi forrásainak jelentős mértékű növelését; elítéli, hogy egyes gyermekvédelmi egységek kénytelenek voltak felhagyni működésükkel a pénzügyi források hiánya következtében; sürgeti a hatóságokat, hogy a vidéki térségekben is biztosítsák a gyermekek hozzáférését a gyermekvédelmi egységekhez; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogainak védelmére szolgáló intézményi mechanizmusok továbbra is elégtelenek; sürgeti a hatóságokat a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer reformjára, a nemzetközi normáknak való megfelelés érdekében; kéri a gyermekvédelmi rendszer, különösen a helyi és regionális szintű gyermekvédelmi egységek pénzügyi forrásainak jelentős mértékű növelését; elítéli, hogy egyes gyermekvédelmi egységek kénytelenek voltak felhagyni működésükkel a pénzügyi források hiánya következtében; sürgeti a hatóságokat, hogy a vidéki térségekben is biztosítsák a gyermekek hozzáférését a gyermekvédelmi egységekhez;

| 16. | elismerését fejezi ki az országban uralkodó vallási tolerancia, a vallási közösségek közti jó együttműködés és az állammal ápolt pozitív kapcsolatuk iránt; felhív minden illetékes hatóságot és vallási közösséget, hogy közösen működjenek együtt a vallások közötti béke megőrzése és erősítése érdekében; |
| --- | --- |

16.

elismerését fejezi ki az országban uralkodó vallási tolerancia, a vallási közösségek közti jó együttműködés és az állammal ápolt pozitív kapcsolatuk iránt; felhív minden illetékes hatóságot és vallási közösséget, hogy közösen működjenek együtt a vallások közötti béke megőrzése és erősítése érdekében;

| 17. | a fő prioritások közt emlékeztet az olyan hatékony jogalkotási és politikai rendelkezések szükségességére, amelyek erősítik az emberi jogok és a kisebbségi jogok védelmét, valamint a megkülönböztetésmentességre vonatkozó szakpolitikákat; megjegyzi, hogy a roma és az egyiptomi származású polgárok nehéz körülmények között élnek, és gyakran szembesülnek társadalmi kirekesztettséggel és megkülönböztetéssel; elismeréssel szól a roma és egyiptomi kisebbségek integrációjáról szóló 2015–2020-as nemzeti cselekvési terv elfogadásáról, valamint a romaintegrációs szakpolitikák hatékonyabb végrehajtásáról; megjegyzi, hogy a roma gyermekek iskolai beiratkozási és lemorzsolódási arányai, valamint a roma és egyiptomi utcagyerekek helyzete továbbra is aggasztóak, beleértve az ilyen gyermekek jogi eljárás, vagy alternatív lakhatás felajánlása nélküli kényszerkilakoltatásának eseteit; pozitív változtatásra szólít fel a gyermekek jogainak védelme és a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer terén; üdvözli az LMBTI közösséghez tartozó személyek jogainak és szabadságainak védelméről szóló parlamenti állásfoglalást; megjegyzi, hogy a 2015 júniusában tartott második tiranai meleg méltóság felvonulás súlyosabb incidensek nélkül zajlott le; kéri a transznemű és interszexuális személyekkel szemben megkülönböztető rendelkezések eltávolítását a jelenleg hatályos jogszabályokból; kéri az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a befogadás és a tolerancia légkörének javítását az ország valamennyi kisebbsége számára, beleértve az országos kisebbségügyi hatóság szerepének növelését; |
| --- | --- |

17.

a fő prioritások közt emlékeztet az olyan hatékony jogalkotási és politikai rendelkezések szükségességére, amelyek erősítik az emberi jogok és a kisebbségi jogok védelmét, valamint a megkülönböztetésmentességre vonatkozó szakpolitikákat; megjegyzi, hogy a roma és az egyiptomi származású polgárok nehéz körülmények között élnek, és gyakran szembesülnek társadalmi kirekesztettséggel és megkülönböztetéssel; elismeréssel szól a roma és egyiptomi kisebbségek integrációjáról szóló 2015–2020-as nemzeti cselekvési terv elfogadásáról, valamint a romaintegrációs szakpolitikák hatékonyabb végrehajtásáról; megjegyzi, hogy a roma gyermekek iskolai beiratkozási és lemorzsolódási arányai, valamint a roma és egyiptomi utcagyerekek helyzete továbbra is aggasztóak, beleértve az ilyen gyermekek jogi eljárás, vagy alternatív lakhatás felajánlása nélküli kényszerkilakoltatásának eseteit; pozitív változtatásra szólít fel a gyermekek jogainak védelme és a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer terén; üdvözli az LMBTI közösséghez tartozó személyek jogainak és szabadságainak védelméről szóló parlamenti állásfoglalást; megjegyzi, hogy a 2015 júniusában tartott második tiranai meleg méltóság felvonulás súlyosabb incidensek nélkül zajlott le; kéri a transznemű és interszexuális személyekkel szemben megkülönböztető rendelkezések eltávolítását a jelenleg hatályos jogszabályokból; kéri az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a befogadás és a tolerancia légkörének javítását az ország valamennyi kisebbsége számára, beleértve az országos kisebbségügyi hatóság szerepének növelését;

| 18. | ajánlja, hogy megfelelő mechanizmusok révén kezeljék a nemek közötti egyenlőtlenség és a családon belüli erőszak problémáit; üdvözli a választási törvény 2015 áprilisában elfogadott módosításait, amelyek a nemek 50 %-os arányát írják elő az önkormányzati képviselőválasztások jelöltlistáin; |
| --- | --- |

18.

ajánlja, hogy megfelelő mechanizmusok révén kezeljék a nemek közötti egyenlőtlenség és a családon belüli erőszak problémáit; üdvözli a választási törvény 2015 áprilisában elfogadott módosításait, amelyek a nemek 50 %-os arányát írják elő az önkormányzati képviselőválasztások jelöltlistáin;

| 19. | megjegyzi, hogy a tulajdonjogok érvényesítése továbbra is biztosított; sürgeti a tulajdonok bejegyzése, visszaszolgáltatása és a rájuk vonatkozó kárpótlás eljárásának lezárását, valamint a tulajdonjogra vonatkozó 2012–2020-as stratégia hatékony végrehajtását; rámutat, hogy a tulajdonjogok hatékonyabb végrehajtása pozitív befolyást fog gyakorolni a helyi és külföldi beruházásokra; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a tulajdonjogok érvényesítése továbbra is biztosított; sürgeti a tulajdonok bejegyzése, visszaszolgáltatása és a rájuk vonatkozó kárpótlás eljárásának lezárását, valamint a tulajdonjogra vonatkozó 2012–2020-as stratégia hatékony végrehajtását; rámutat, hogy a tulajdonjogok hatékonyabb végrehajtása pozitív befolyást fog gyakorolni a helyi és külföldi beruházásokra;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a professzionális, független és sokoldalú közszolgálati műsorszolgáltató és magántulajdonú média kiemelt jelentőséggel bír; aggasztónak találja az újságírók között széles körben elterjedt öncenzúrát, akiket néha fizikailag akadályoznak abban, hogy bizonyos eseményekről tudósítsanak, megtámadják vagy fenyegetik őket munkájuk miatt, aggódik továbbá a szerkesztői függetlenségbe való közvetlen beavatkozás eseteit miatt; ebben az összefüggésben elítéli, hogy a Balkáni Tényfeltáró Újságírók Hálózatát rágalmazás miatt indított eljárással fenyegették a 2015. évi önkormányzati választások idején egy polgármesterjelölt bűnöző múltjára vonatkozó kutatások miatt; kéri olyan intézkedések meghozatalát, amelyek erősítik az újságírók szakmai és etikai normáit; kéri az audiovizuális médiáról szóló jogszabály fokozott alkalmazását; hangsúlyozza a médiában megjelenő kormányzati hirdetések átláthatóságának növelését, valamint további erőfeszítéseket szorgalmaz az Audiovizuális Médiahatóság és a közszolgálati műsorszolgáltató függetlenségének biztosítása érdekében; aggasztják az albán állami rádiós és televíziós műsorszolgáltató (RTSh) főigazgatójának megválasztására szolgáló eljárások módosításai; felhívja mind a kormányt, mind az ellenzéket, hogy biztosítsák az állami műsorszolgáltató megfelelő működését azáltal, hogy közös megegyezéssel választanak jelöltet az igazgatói tisztségre; hangsúlyozza a digitalizáció késlekedést szenvedett folyamata befejezésének szükségességét; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a professzionális, független és sokoldalú közszolgálati műsorszolgáltató és magántulajdonú média kiemelt jelentőséggel bír; aggasztónak találja az újságírók között széles körben elterjedt öncenzúrát, akiket néha fizikailag akadályoznak abban, hogy bizonyos eseményekről tudósítsanak, megtámadják vagy fenyegetik őket munkájuk miatt, aggódik továbbá a szerkesztői függetlenségbe való közvetlen beavatkozás eseteit miatt; ebben az összefüggésben elítéli, hogy a Balkáni Tényfeltáró Újságírók Hálózatát rágalmazás miatt indított eljárással fenyegették a 2015. évi önkormányzati választások idején egy polgármesterjelölt bűnöző múltjára vonatkozó kutatások miatt; kéri olyan intézkedések meghozatalát, amelyek erősítik az újságírók szakmai és etikai normáit; kéri az audiovizuális médiáról szóló jogszabály fokozott alkalmazását; hangsúlyozza a médiában megjelenő kormányzati hirdetések átláthatóságának növelését, valamint további erőfeszítéseket szorgalmaz az Audiovizuális Médiahatóság és a közszolgálati műsorszolgáltató függetlenségének biztosítása érdekében; aggasztják az albán állami rádiós és televíziós műsorszolgáltató (RTSh) főigazgatójának megválasztására szolgáló eljárások módosításai; felhívja mind a kormányt, mind az ellenzéket, hogy biztosítsák az állami műsorszolgáltató megfelelő működését azáltal, hogy közös megegyezéssel választanak jelöltet az igazgatói tisztségre; hangsúlyozza a digitalizáció késlekedést szenvedett folyamata befejezésének szükségességét;

| 21. | megjegyzi, hogy Albánia közepesen felkészült egy működő piacgazdaság kialakítására; üdvözli a hatékonyabb adóbehajtást, és a kormány szürkegazdaság elleni kampányát; tudomásul veszi a foglalkoztatás növekedését, ugyanakkor aggasztja a munkanélküliség magas szintje, különösen a fiatal és a hosszú távú munkanélküliek esetében, akik a munkanélküliek 50 %-át adják; hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni az egyenlő lehetőségeknek és további intézkedésekre van szükség a nők foglalkoztatási arányának növelése érdekében a munkaerőpiacon; továbbra is aggasztják a jogállamiság, a szabályozási környezet, a tulajdonjogok érvényesítése és a korrupció elleni küzdelem terén tapasztalható tartós és jelentős hiányosságok, amelyek akadályozzák az üzleti környezet fejlesztésére tett erőfeszítéseket; sürgeti Albániát, hogy hatékony gazdasági reformok révén kezelje átfogóan a jelentős feketegazdaság még mindig égető problémáját, amely összefügg az elterjedt korrupcióval. lépéseket sürget a szerződések érvényesítése és a jogállamiság terén mutatkozó hiányosságok megszüntetése, a még mindig jelentős mértékű szürkegazdaság kifehérítése, valamint az ország költségvetési konszolidációjára és az államadósság csökkentésére vonatkozó programjainak prioritássá tétele érdekében; sürgeti a fogyasztóvédelmi mechanizmusok nagyobb támogatását; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy Albánia közepesen felkészült egy működő piacgazdaság kialakítására; üdvözli a hatékonyabb adóbehajtást, és a kormány szürkegazdaság elleni kampányát; tudomásul veszi a foglalkoztatás növekedését, ugyanakkor aggasztja a munkanélküliség magas szintje, különösen a fiatal és a hosszú távú munkanélküliek esetében, akik a munkanélküliek 50 %-át adják; hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni az egyenlő lehetőségeknek és további intézkedésekre van szükség a nők foglalkoztatási arányának növelése érdekében a munkaerőpiacon; továbbra is aggasztják a jogállamiság, a szabályozási környezet, a tulajdonjogok érvényesítése és a korrupció elleni küzdelem terén tapasztalható tartós és jelentős hiányosságok, amelyek akadályozzák az üzleti környezet fejlesztésére tett erőfeszítéseket; sürgeti Albániát, hogy hatékony gazdasági reformok révén kezelje átfogóan a jelentős feketegazdaság még mindig égető problémáját, amely összefügg az elterjedt korrupcióval. lépéseket sürget a szerződések érvényesítése és a jogállamiság terén mutatkozó hiányosságok megszüntetése, a még mindig jelentős mértékű szürkegazdaság kifehérítése, valamint az ország költségvetési konszolidációjára és az államadósság csökkentésére vonatkozó programjainak prioritássá tétele érdekében; sürgeti a fogyasztóvédelmi mechanizmusok nagyobb támogatását;

| 22. | felhívja Albániát, hogy tegyen további erőfeszítéseket az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak, valamint a 27. fejezet követelményeinek való megfelelés érdekében; ebben a tekintetben üdvözli a védett területek országos ügynökségének, illetve az albán partvidék ügynökségének létrehozását; |
| --- | --- |

22.

felhívja Albániát, hogy tegyen további erőfeszítéseket az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak, valamint a 27. fejezet követelményeinek való megfelelés érdekében; ebben a tekintetben üdvözli a védett területek országos ügynökségének, illetve az albán partvidék ügynökségének létrehozását;

| 23. | felhívja az albán kormányt, hogy ellenőrizze a vízerőművek fejlesztését a környezetvédelmi szempontból érzékeny területeken, mint pl. a Vjosa-folyó környéke, valamint a védett területeken, és őrizze meg a meglévő nemzeti parkok integritását; ajánlja a környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítását, amely lehetővé tenné a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv által meghatározott uniós normák figyelembevételét; arra ösztönzi az albán kormányt, hogy növelje az átláthatóságot a tervezett projektekkel kapcsolatban a nyilvánosság részvétele és nyilvános konzultáció révén; |
| --- | --- |

23.

felhívja az albán kormányt, hogy ellenőrizze a vízerőművek fejlesztését a környezetvédelmi szempontból érzékeny területeken, mint pl. a Vjosa-folyó környéke, valamint a védett területeken, és őrizze meg a meglévő nemzeti parkok integritását; ajánlja a környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítását, amely lehetővé tenné a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv által meghatározott uniós normák figyelembevételét; arra ösztönzi az albán kormányt, hogy növelje az átláthatóságot a tervezett projektekkel kapcsolatban a nyilvánosság részvétele és nyilvános konzultáció révén;

| 24. | felhívja Albániát, hogy végezze el a környezetvédelemmel és a hulladékkezeléssel kapcsolatos vonatkozó méréseket, és tegyen további lépéseket a hulladék helytelen lerakása és elszállítása ellen, különösen a tengeri hulladék esetében; |
| --- | --- |

24.

felhívja Albániát, hogy végezze el a környezetvédelemmel és a hulladékkezeléssel kapcsolatos vonatkozó méréseket, és tegyen további lépéseket a hulladék helytelen lerakása és elszállítása ellen, különösen a tengeri hulladék esetében;

| 25. | felhívja a kormányt nemzeti energiastratégia elfogadására és végrehajtására; aggasztja, hogy Albánia nem nyújtott be a megújuló energiaforrásokra vonatkozó cselekvési tervet az Energiaközösséghez, amely kötelezettségszegési eljárás indításához vezetett; hasonlóképp aggasztja, hogy Albánia lekéste az Energiaközösség határidejét arra, hogy összeegyeztesse jogszabályait az energia-végfelhasználás hatékonyságáról szóló 2006-os irányelvvel; sürgeti a kormányt, hogy tegyen többet az energiahatékonyság érdekében egy, az épületek energiahatékonyságára vonatkozó új törvény elfogadása révén; |
| --- | --- |

25.

felhívja a kormányt nemzeti energiastratégia elfogadására és végrehajtására; aggasztja, hogy Albánia nem nyújtott be a megújuló energiaforrásokra vonatkozó cselekvési tervet az Energiaközösséghez, amely kötelezettségszegési eljárás indításához vezetett; hasonlóképp aggasztja, hogy Albánia lekéste az Energiaközösség határidejét arra, hogy összeegyeztesse jogszabályait az energia-végfelhasználás hatékonyságáról szóló 2006-os irányelvvel; sürgeti a kormányt, hogy tegyen többet az energiahatékonyság érdekében egy, az épületek energiahatékonyságára vonatkozó új törvény elfogadása révén;

| 26. | elismerését fejezi ki aziránt, hogy Albánia továbbra is konstruktív partner a régióban, és proaktív szerepet játszik a regionális együttműködés terén; hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok biztosításának fontosságát, amelyek továbbra is alapvető fontosságúak; örömmel veszi tudomásul Albániának a 2014-es berlini és 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozókon elköteleződött a regionális együttműködési kezdeményezések mellett; üdvözli Albániának az összeköttetési menetrendben betöltött konstruktív szerepét; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozón elfogadott, a közlekedési ágazatra vonatkozó műszaki előírások és „puha intézkedések” teljes és gyors végrehajtását, a következő, Párizsban 2016-ban tartandó csúcstalálkozó előtt; |
| --- | --- |

26.

elismerését fejezi ki aziránt, hogy Albánia továbbra is konstruktív partner a régióban, és proaktív szerepet játszik a regionális együttműködés terén; hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok biztosításának fontosságát, amelyek továbbra is alapvető fontosságúak; örömmel veszi tudomásul Albániának a 2014-es berlini és 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozókon elköteleződött a regionális együttműködési kezdeményezések mellett; üdvözli Albániának az összeköttetési menetrendben betöltött konstruktív szerepét; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozón elfogadott, a közlekedési ágazatra vonatkozó műszaki előírások és „puha intézkedések” teljes és gyors végrehajtását, a következő, Párizsban 2016-ban tartandó csúcstalálkozó előtt;

| 27. | üdvözli a Szerbiával ápolt kapcsolatok javítására irányuló folyamatos politikai szándékot, és arra ösztönzi Albániát és Szerbiát, hogy hozzanak további intézkedéseket a regionális stabilitás, együttműködés és jószomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében; arra ösztönzi Albániát, a fenti erőfeszítésekre tekintettel, hogy folytassa a tiranai székhelyű Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatal fejlesztését, amely kiemelkedő fontosságú a régióbeli további megbékélés szempontjából, főleg a fiatalok körében; ajánlja a főbb infrastrukturális beruházások építésének felgyorsítását, mint pl. a Tirana és Skopje közötti vasúti összeköttetés és modern autópálya, amelyek a VIII. folyosó részét képezik; elismerését fejezi ki aziránt, hogy Albánia teljes mértékben igazodik az EU közös kül- és biztonságpolitikájának vonatkozó nyilatkozataihoz és az Európai Tanács következtetéseihez, továbbá kész hozzájárulni a szíriai menekülteknek biztosított uniós segítségnyújtáshoz és áttelepítési programokhoz; sürgeti a kormányt, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tagállamokhoz benyújtott, nyilvánvalóan megalapozatlan menedékkérelmek magas számának kezelése érdekében, és a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmus révén tegyen határozott lépéseket a tagállamokkal és a szomszédos országokkal folytatott szorosabb operatív együttműködés és információcsere megvalósítása érdekében; felhívja a kormányt, hogy mérlegeljen további rendelkezéseket a szociális-gazdasági életkörülmények javítása érdekében; üdvözli a Bizottság javaslatát a biztonságos származási országok közös uniós listájának létrehozásáról és támogatja, hogy ezen Albánia is szerepeljen; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Szerbiával ápolt kapcsolatok javítására irányuló folyamatos politikai szándékot, és arra ösztönzi Albániát és Szerbiát, hogy hozzanak további intézkedéseket a regionális stabilitás, együttműködés és jószomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében; arra ösztönzi Albániát, a fenti erőfeszítésekre tekintettel, hogy folytassa a tiranai székhelyű Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatal fejlesztését, amely kiemelkedő fontosságú a régióbeli további megbékélés szempontjából, főleg a fiatalok körében; ajánlja a főbb infrastrukturális beruházások építésének felgyorsítását, mint pl. a Tirana és Skopje közötti vasúti összeköttetés és modern autópálya, amelyek a VIII. folyosó részét képezik; elismerését fejezi ki aziránt, hogy Albánia teljes mértékben igazodik az EU közös kül- és biztonságpolitikájának vonatkozó nyilatkozataihoz és az Európai Tanács következtetéseihez, továbbá kész hozzájárulni a szíriai menekülteknek biztosított uniós segítségnyújtáshoz és áttelepítési programokhoz; sürgeti a kormányt, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tagállamokhoz benyújtott, nyilvánvalóan megalapozatlan menedékkérelmek magas számának kezelése érdekében, és a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmus révén tegyen határozott lépéseket a tagállamokkal és a szomszédos országokkal folytatott szorosabb operatív együttműködés és információcsere megvalósítása érdekében; felhívja a kormányt, hogy mérlegeljen további rendelkezéseket a szociális-gazdasági életkörülmények javítása érdekében; üdvözli a Bizottság javaslatát a biztonságos származási országok közös uniós listájának létrehozásáról és támogatja, hogy ezen Albánia is szerepeljen;

| 28. | támogatja a Nyugat-balkáni Civil Társadalmi Fórum berlini folyamat keretében történő létrehozását, amely lehetőséget kínál a régiókban működő civil szervezetek képviselői számára az eszmecserére, valamint arra, hogy hangot adjanak aggodalmaiknak és konkrét ajánlásokat tegyenek le a döntéshozók asztalára, és kéri e folyamat folytatását a következő, 2016-os párizsi csúcstalálkozó alkalmával, valamint előkészítő műhelyek szervezését a régióbeli civil társadalmi szervezetek számára; |
| --- | --- |

28.

támogatja a Nyugat-balkáni Civil Társadalmi Fórum berlini folyamat keretében történő létrehozását, amely lehetőséget kínál a régiókban működő civil szervezetek képviselői számára az eszmecserére, valamint arra, hogy hangot adjanak aggodalmaiknak és konkrét ajánlásokat tegyenek le a döntéshozók asztalára, és kéri e folyamat folytatását a következő, 2016-os párizsi csúcstalálkozó alkalmával, valamint előkészítő műhelyek szervezését a régióbeli civil társadalmi szervezetek számára;

| 29. | üdvözli Albánia elkötelezettségét a radikalizáció és terrorizmus elleni küzdelem mellett, valamint a vonatkozó biztonsági stratégiák és cselekvési terv elfogadását; üdvözli, hogy a felülvizsgált stratégiai keret az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát is magában foglal; aggódik amiatt, hogy Albániát – ahogy más országokat is – érinti a visszatérő külföldi harcosok, az iszlám radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség jelensége; üdvözli ebben a tekintetben az albán kormány által hozott intézkedéseket az ISIS-hez Irakban és Szíriában csatlakozni kívánó külföldi harcosok kiáramlásának megakadályozására; alapvető fontosságúnak tartja az iszlám radikalizálódást megelőző, az erőszakos szélsőségességgel szemben fellépő hatékony politika végrehajtásának folytatását, bevonva a civil szervezeteket és a vallási közösségeket, a külföldi terrorista harcosok áramlásának megelőzése és megszüntetése, a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés, továbbá a hírszerző és bűnüldöző hatóságok jogállamiságon alapuló működésének kialakítása, és a bűnelkövetőkre vonatkozó átfogó igazságszolgáltatási politika kidolgozása érdekében, ajánlja továbbá a problémát illetően a hatékony regionális együttműködés és a tagállamok érintett szolgálataival folytatott együttműködés intenzívebbé tételét, beleértve az információcserét; úgy véli, hogy minden ez irányú intézkedésnek a nemzetközi normákkal és jogi eszközökkel összhangban biztosítania kell az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

29.

üdvözli Albánia elkötelezettségét a radikalizáció és terrorizmus elleni küzdelem mellett, valamint a vonatkozó biztonsági stratégiák és cselekvési terv elfogadását; üdvözli, hogy a felülvizsgált stratégiai keret az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát is magában foglal; aggódik amiatt, hogy Albániát – ahogy más országokat is – érinti a visszatérő külföldi harcosok, az iszlám radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség jelensége; üdvözli ebben a tekintetben az albán kormány által hozott intézkedéseket az ISIS-hez Irakban és Szíriában csatlakozni kívánó külföldi harcosok kiáramlásának megakadályozására; alapvető fontosságúnak tartja az iszlám radikalizálódást megelőző, az erőszakos szélsőségességgel szemben fellépő hatékony politika végrehajtásának folytatását, bevonva a civil szervezeteket és a vallási közösségeket, a külföldi terrorista harcosok áramlásának megelőzése és megszüntetése, a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés, továbbá a hírszerző és bűnüldöző hatóságok jogállamiságon alapuló működésének kialakítása, és a bűnelkövetőkre vonatkozó átfogó igazságszolgáltatási politika kidolgozása érdekében, ajánlja továbbá a problémát illetően a hatékony regionális együttműködés és a tagállamok érintett szolgálataival folytatott együttműködés intenzívebbé tételét, beleértve az információcserét; úgy véli, hogy minden ez irányú intézkedésnek a nemzetközi normákkal és jogi eszközökkel összhangban biztosítania kell az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| 30. | sajnálja, hogy az albán küldöttségen belüli együttműködés és kompromisszumkészség hiánya miatt jelenleg nem folytatható érdemi vita a stabilizációs és társulási parlamenti bizottságban, és ezért 9. ülésén nem volt képes ajánlás elfogadására; kéri, hogy tegyenek lépéseket a stabilizációs és társulási parlamenti bizottság megerősítésére annak érdekében, hogy pozitív hozzájárulást tehessen Albánia uniós csatlakozási folyamatához; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy az albán küldöttségen belüli együttműködés és kompromisszumkészség hiánya miatt jelenleg nem folytatható érdemi vita a stabilizációs és társulási parlamenti bizottságban, és ezért 9. ülésén nem volt képes ajánlás elfogadására; kéri, hogy tegyenek lépéseket a stabilizációs és társulási parlamenti bizottság megerősítésére annak érdekében, hogy pozitív hozzájárulást tehessen Albánia uniós csatlakozási folyamatához;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentéseibe foglaljon bele részletes információt az Albániának nyújtott előcsatlakozási támogatásról (IPA), valamint az intézkedések végrehajtásáról, különösen a fő prioritások és vonatkozó projektek végrehajtására elkülönített IPA támogatást illetően, tekintetbe véve az Európai Bizottság nyilatkozatát az Európai Parlamenttel folytatott stratégiai párbeszédről; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentéseibe foglaljon bele részletes információt az Albániának nyújtott előcsatlakozási támogatásról (IPA), valamint az intézkedések végrehajtásáról, különösen a fő prioritások és vonatkozó projektek végrehajtására elkülönített IPA támogatást illetően, tekintetbe véve az Európai Bizottság nyilatkozatát az Európai Parlamenttel folytatott stratégiai párbeszédről;

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/182

---

P8_TA(2016)0135

2015. évi jelentés Bosznia-Hercegovináról

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovináról szóló 2015. évi jelentésről (2015/2897(RSP))

(2018/C 058/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

| — | tekintettel Bosznia-Hercegovina európai uniós tagságra irányuló, 2016. február 15-i kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bosznia-Hercegovina európai uniós tagságra irányuló, 2016. február 15-i kérelmére,

| — | tekintettel a Bosznia-Hercegovinával való stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló, 2015. április 21-i tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bosznia-Hercegovinával való stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló, 2015. április 21-i tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Szaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Szaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel a Tanács Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, 2015. március 16-i, október 12-i ésdecember 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, 2015. március 16-i, október 12-i ésdecember 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU–Bosznia-Hercegovina Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) Szarajevóban, 2015. november 5–6-án rendezett első ülésére és a Bosznia-Hercegovina és az EU közötti Stabilizációs és Társulási Tanács (SAC) és a Stabilizációs és Társulási Bizottság 2015. december 11-i, illetve december 17-i első üléseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Bosznia-Hercegovina Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) Szarajevóban, 2015. november 5–6-án rendezett első ülésére és a Bosznia-Hercegovina és az EU közötti Stabilizációs és Társulási Tanács (SAC) és a Stabilizációs és Társulási Bizottság 2015. december 11-i, illetve december 17-i első üléseire,

| — | tekintettel a 2015. augusztus 27-én, Bécsben megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2015-ös bécsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. augusztus 27-én, Bécsben megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2015-ös bécsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra,

| — | tekintettel „Az EU bővítési stratégiája” című, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611) és az azt kísérő, „A Bosznia-Hercegovináról szóló 2015. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0214), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU bővítési stratégiája” című, 2015. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2015)0611) és az azt kísérő, „A Bosznia-Hercegovináról szóló 2015. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0214),

| — | tekintettel a Bosznia-Hercegovina elnöksége által az uniós integrációra vonatkozóan 2015. január 29-én elfogadott és a bosznia-hercegovinai parlament által 2015. február 23-án jóváhagyott írásbeli kötelezettségvállalásra, valamint a kormányzás mindhárom szintje által 2015 júliusában elfogadott, Bosznia-Hercegovina 2015–2018 közötti időszakra szóló reformmenetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bosznia-Hercegovina elnöksége által az uniós integrációra vonatkozóan 2015. január 29-én elfogadott és a bosznia-hercegovinai parlament által 2015. február 23-án jóváhagyott írásbeli kötelezettségvállalásra, valamint a kormányzás mindhárom szintje által 2015 júliusában elfogadott, Bosznia-Hercegovina 2015–2018 közötti időszakra szóló reformmenetrendjére,

| — | tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről szóló 2015. július 9-i (2), valamint a daytoni békemegállapodás 20. évfordulójáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről szóló 2015. július 9-i (2), valamint a daytoni békemegállapodás 20. évfordulójáról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „Bosznia-Hercegovina európai jövője – 20 évvel a daytoni/párizsi békemegállapodás után” címmel, 2015. december 9-én az Európai Parlamentben rendezett konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bosznia-Hercegovina európai jövője – 20 évvel a daytoni/párizsi békemegállapodás után” címmel, 2015. december 9-én az Európai Parlamentben rendezett konferenciára,

| — | tekintettel Cristian Dan Preda, a Külügyi Bizottság Bosznia-Hercegovináért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Cristian Dan Preda, a Külügyi Bizottság Bosznia-Hercegovináért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU továbbra is elkötelezett Bosznia-Hercegovina európai kilátásaival, területi integritásával, szuverenitásával és egységével kapcsolatban; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU továbbra is elkötelezett Bosznia-Hercegovina európai kilátásaival, területi integritásával, szuverenitásával és egységével kapcsolatban;

| B. | mivel az uniós csatlakozás inkluzív folyamat, amelyhez a reformmenetrendre vonatkozó konszenzus szükséges; mivel az intézményi, gazdasági és társadalmi reform központjába a bosznia-hercegovinai polgárokat kell állítani; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós csatlakozás inkluzív folyamat, amelyhez a reformmenetrendre vonatkozó konszenzus szükséges; mivel az intézményi, gazdasági és társadalmi reform központjába a bosznia-hercegovinai polgárokat kell állítani;

| C. | mivel az EU Bosznia-Hercegovina tekintetében új megközelítést kezdeményezett annak érdekében, hogy az ország további eredményeket érjen el az uniós csatlakozás felé, és megfeleljen a még fennálló társadalmi-gazdasági és jogállamisági kihívásoknak, lehetővé téve ezáltal az ország számára a jövőbeni uniós tagságra való felkészülést; mivel e megközelítés mentén haladva a stabilizációs és társulási megállapodás 2015. június 1-jén hatályba lépett; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU Bosznia-Hercegovina tekintetében új megközelítést kezdeményezett annak érdekében, hogy az ország további eredményeket érjen el az uniós csatlakozás felé, és megfeleljen a még fennálló társadalmi-gazdasági és jogállamisági kihívásoknak, lehetővé téve ezáltal az ország számára a jövőbeni uniós tagságra való felkészülést; mivel e megközelítés mentén haladva a stabilizációs és társulási megállapodás 2015. június 1-jén hatályba lépett;

| D. | mivel uniós ügyekben a kormányzás különböző szintjei közötti hatékony koordinációs mechanizmus elengedhetetlen az Unióval való interakció javításához, valamint az uniós jogszabályokhoz való igazodáshoz, illetve azok végrehajtásához és érvényre juttatásához, továbbá ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási kérelme sikerrel járjon; mivel a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsa 2016. január 26-án elfogadta a „Határozat a koordinációs mechanizmusról Bosznia-Hercegovina európai integrációs folyamatában” című dokumentumot; mivel az uniós ügyekben folytatott koordináció terén elért eredmények lehetővé teszik, hogy Bosznia-Hercegovina teljes körűen igénybe vehesse az uniós finanszírozást; |
| --- | --- |

D.

mivel uniós ügyekben a kormányzás különböző szintjei közötti hatékony koordinációs mechanizmus elengedhetetlen az Unióval való interakció javításához, valamint az uniós jogszabályokhoz való igazodáshoz, illetve azok végrehajtásához és érvényre juttatásához, továbbá ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási kérelme sikerrel járjon; mivel a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsa 2016. január 26-án elfogadta a „Határozat a koordinációs mechanizmusról Bosznia-Hercegovina európai integrációs folyamatában” című dokumentumot; mivel az uniós ügyekben folytatott koordináció terén elért eredmények lehetővé teszik, hogy Bosznia-Hercegovina teljes körűen igénybe vehesse az uniós finanszírozást;

| E. | mivel az országon belül még mindig 84 500 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy van, továbbá rendkívül sok bosznia-hercegovinai menekült él a szomszédos országokban, Európa- és világszerte is; |
| --- | --- |

E.

mivel az országon belül még mindig 84 500 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy van, továbbá rendkívül sok bosznia-hercegovinai menekült él a szomszédos országokban, Európa- és világszerte is;

| F. | mivel az erőteljes politikai támogatás kulcsfontosságú ahhoz, hogy az ország intézményi felépítése eredményesebbé váljon; |
| --- | --- |

F.

mivel az erőteljes politikai támogatás kulcsfontosságú ahhoz, hogy az ország intézményi felépítése eredményesebbé váljon;

| 1. | üdvözli a Bizottság Bosznia-Hercegovináról szóló első pozitívabb jelentését, és ismételten hangsúlyozza, hogy egyértelműen elkötelezett Bosznia-Hercegovina európai kilátásaival kapcsolatban; felhívja a hatóságokat, hogy tanúsítsanak elszántságot az intézményi és társadalmi-gazdasági reformok folytatása – ezen belül pedig ezek hatékony végrehajtása – és az uniós csatlakozás felé teendő folyamatos előrelépések iránt; átláthatóságra szólít fel a reformok tervezése és végrehajtása során; üdvözli az állam és az entitások közös cselekvési tervét a 2015–2018 közötti időszakra szóló reformmenetrend végrehajtására, és kéri annak harmonizált végrehajtását annak érdekében, hogy országszerte valódi és látható változások történjenek, és hogy Bosznia-Hercegovina összes polgárának élete javulást mutasson; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság Bosznia-Hercegovináról szóló első pozitívabb jelentését, és ismételten hangsúlyozza, hogy egyértelműen elkötelezett Bosznia-Hercegovina európai kilátásaival kapcsolatban; felhívja a hatóságokat, hogy tanúsítsanak elszántságot az intézményi és társadalmi-gazdasági reformok folytatása – ezen belül pedig ezek hatékony végrehajtása – és az uniós csatlakozás felé teendő folyamatos előrelépések iránt; átláthatóságra szólít fel a reformok tervezése és végrehajtása során; üdvözli az állam és az entitások közös cselekvési tervét a 2015–2018 közötti időszakra szóló reformmenetrend végrehajtására, és kéri annak harmonizált végrehajtását annak érdekében, hogy országszerte valódi és látható változások történjenek, és hogy Bosznia-Hercegovina összes polgárának élete javulást mutasson;

| 2. | üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina 2016. február 15-én benyújtotta uniós tagság iránti kérelmét; felkéri a Tanácsot, hogy e kérelmet mielőbb vizsgálja meg, és haladéktalanul továbbítsa a Bizottságnak, hogy elkészíthesse véleményét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina 2016. február 15-én benyújtotta uniós tagság iránti kérelmét; felkéri a Tanácsot, hogy e kérelmet mielőbb vizsgálja meg, és haladéktalanul továbbítsa a Bizottságnak, hogy elkészíthesse véleményét;

| 3. | üdvözli a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsának 2016. január 26-i határozatát, mely szerint uniós kérdésekkel kapcsolatban koordinációs mechanizmust hoznak létre, továbbá 2016. február 9-i határozatát, amely tartalmazza a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításáról szóló, Horvátország uniós csatlakozását követően kialakított tárgyalási álláspontját; emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy az EU a csatlakozási kérelmet hitelesnek ítélje meg, a reformmenetrend végrehajtása terén elért eredmények mellett az előbb felsorolt elemek is szükségesek; felszólít arra, hogy haladéktalanul harmonizálni kell az entitásoknak a koordinációs mechanizmussal kapcsolatosan kialakított álláspontját, és ösztönzi az érdekelt felek közötti együttműködés további javítását; felszólít ennek gyors végrehajtására, és az uniós ügyekre vonatkozóan konstruktív együttműködést sürget; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus az uniós csatlakozási folyamat során elengedhetetlen az eredményes döntéshozatalhoz; üdvözli a koordinációs mechanizmus teljes körű végrehajtása érdekében tartott első, parlamenti szintű konkrét konzultációkat, és erőteljesen ösztönzi az intézményi szereplők közötti további hasonló ülések gyakoribbá tételét; ismételten kitart amellett, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kereskedelmi engedményeket ki kell igazítani; úgy ítéli meg, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás maradéktalan végrehajtása és annak kiigazítása Bosznia-Hercegovina Unióval szemben vállalt kötelezettségeinek fontos eleme, továbbá uniós tagjelöltsége elfogadásának egyik előfeltétele; javasolja, hogy Bosznia-Hercegovina az uniós csatlakozás felé teendő előrelépések során működjön együtt az uniós tagállamokkal is; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsának 2016. január 26-i határozatát, mely szerint uniós kérdésekkel kapcsolatban koordinációs mechanizmust hoznak létre, továbbá 2016. február 9-i határozatát, amely tartalmazza a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításáról szóló, Horvátország uniós csatlakozását követően kialakított tárgyalási álláspontját; emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy az EU a csatlakozási kérelmet hitelesnek ítélje meg, a reformmenetrend végrehajtása terén elért eredmények mellett az előbb felsorolt elemek is szükségesek; felszólít arra, hogy haladéktalanul harmonizálni kell az entitásoknak a koordinációs mechanizmussal kapcsolatosan kialakított álláspontját, és ösztönzi az érdekelt felek közötti együttműködés további javítását; felszólít ennek gyors végrehajtására, és az uniós ügyekre vonatkozóan konstruktív együttműködést sürget; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus az uniós csatlakozási folyamat során elengedhetetlen az eredményes döntéshozatalhoz; üdvözli a koordinációs mechanizmus teljes körű végrehajtása érdekében tartott első, parlamenti szintű konkrét konzultációkat, és erőteljesen ösztönzi az intézményi szereplők közötti további hasonló ülések gyakoribbá tételét; ismételten kitart amellett, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kereskedelmi engedményeket ki kell igazítani; úgy ítéli meg, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás maradéktalan végrehajtása és annak kiigazítása Bosznia-Hercegovina Unióval szemben vállalt kötelezettségeinek fontos eleme, továbbá uniós tagjelöltsége elfogadásának egyik előfeltétele; javasolja, hogy Bosznia-Hercegovina az uniós csatlakozás felé teendő előrelépések során működjön együtt az uniós tagállamokkal is;

| 4. | emlékeztet arra, hogy folytatni kell azokat az alkotmányos és politikai reformokat, amelyek Bosznia-Hercegovinát hatékony, inkluzív és teljes mértékben működőképes állammá alakítják át, amely valamennyi államalkotó nép és polgár számára egyenlőséget és demokratikus képviseletet biztosít, és biztosítja, hogy minden polgár – azonos feltételekkel és etnikai vagy vallási hátterétől függetlenül – jelölt és választható legyen és bármely politikai szinten tölthessen be tisztségeket, összhangban a Parlament előző állásfoglalásában kifejtett elvekkel, ideértve a koppenhágai kritériumokat, az uniós vívmányokat, a Velencei Bizottság ajánlásait és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményt (EJEE), továbbá az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) vonatkozó döntéseit; kéri a hatóságokat, hogy tevékenyen támogassák a törvényes képviselet, a föderalizmus, a decentralizáció és a szubszidiaritás elvét, továbbá az európai értékeket és az európai perspektíva fontosságát; felhívja az uniós intézményeket, hogy aktívan vegyenek részt a bosznia-hercegovinai alkotmányos berendezkedés fenntartható megoldásának kialakítására irányuló erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy folytatni kell azokat az alkotmányos és politikai reformokat, amelyek Bosznia-Hercegovinát hatékony, inkluzív és teljes mértékben működőképes állammá alakítják át, amely valamennyi államalkotó nép és polgár számára egyenlőséget és demokratikus képviseletet biztosít, és biztosítja, hogy minden polgár – azonos feltételekkel és etnikai vagy vallási hátterétől függetlenül – jelölt és választható legyen és bármely politikai szinten tölthessen be tisztségeket, összhangban a Parlament előző állásfoglalásában kifejtett elvekkel, ideértve a koppenhágai kritériumokat, az uniós vívmányokat, a Velencei Bizottság ajánlásait és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményt (EJEE), továbbá az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) vonatkozó döntéseit; kéri a hatóságokat, hogy tevékenyen támogassák a törvényes képviselet, a föderalizmus, a decentralizáció és a szubszidiaritás elvét, továbbá az európai értékeket és az európai perspektíva fontosságát; felhívja az uniós intézményeket, hogy aktívan vegyenek részt a bosznia-hercegovinai alkotmányos berendezkedés fenntartható megoldásának kialakítására irányuló erőfeszítésekben;

| 5. | nyomatékosan felszólítja a politikai és vallási vezetőket, hogy tartózkodjanak a társadalmat polarizáló, nacionalista és szeparatista retorikától, valamint folytassák a politikai párbeszédet és azon tevékenységeket, amelyek célja a kölcsönös tisztelet, a konszenzus és a legitim politikai képviselők közötti együttműködés kialakítása, továbbá a társadalom sokszínűségének védelme; felhívja valamennyi polgárt, hogy vegyen részt a megbékélésben és együttműködésben, ami alapvető előfeltétele az európai kilátások megvalósításának; |
| --- | --- |

5.

nyomatékosan felszólítja a politikai és vallási vezetőket, hogy tartózkodjanak a társadalmat polarizáló, nacionalista és szeparatista retorikától, valamint folytassák a politikai párbeszédet és azon tevékenységeket, amelyek célja a kölcsönös tisztelet, a konszenzus és a legitim politikai képviselők közötti együttműködés kialakítása, továbbá a társadalom sokszínűségének védelme; felhívja valamennyi polgárt, hogy vegyen részt a megbékélésben és együttműködésben, ami alapvető előfeltétele az európai kilátások megvalósításának;

| 6. | hangsúlyozza az alulról szerveződő civil társadalom fontos szerepét a békeépítés és a megbékélés folyamatában, különösen a fiatalok kultúrák közötti párbeszédben és cserében, valamint a politikában való részvétele tekintetében; megjegyzi, hogy a kulturális aktivisták, a művészek, az írók és a tudósok jelentős szerepet játszanak a különböző társadalmi csoportok közötti párbeszéd és megértés előmozdításában; sürgeti a demokráciával, az alapvető jogokkal és az állampolgári jogokkal kapcsolatos oktatás előmozdítását Bosznia-Hercegovinában; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az alulról szerveződő civil társadalom fontos szerepét a békeépítés és a megbékélés folyamatában, különösen a fiatalok kultúrák közötti párbeszédben és cserében, valamint a politikában való részvétele tekintetében; megjegyzi, hogy a kulturális aktivisták, a művészek, az írók és a tudósok jelentős szerepet játszanak a különböző társadalmi csoportok közötti párbeszéd és megértés előmozdításában; sürgeti a demokráciával, az alapvető jogokkal és az állampolgári jogokkal kapcsolatos oktatás előmozdítását Bosznia-Hercegovinában;

| 7. | tudomásul veszi a boszniai Szerb Köztársaság elnökének bejelentését, hogy a boszniai Szerb Köztársaságban elhalasztják a bosznia-hercegovinai állami szintű igazságszolgáltatásról szóló tervezett népszavazást; sajnálja azonban, hogy ezt a határozatot a boszniai Szerb Köztársaság országgyűlése nem fogadta el; kéri, hogy a népszavazás ötletével hagyjanak fel, mivel ez az ország kohézióját, szuverenitását és integritását veszélyezteti, és valamennyi bosznia-hercegovinai állampolgár társadalmi-gazdasági helyzetének javítására és az uniós integráció felé tett előrehaladásra irányuló erőfeszítések kockáztatásával jár; hangsúlyozza, hogy a bosznia-hercegovinai igazságszolgáltatás bármely hiányosságát egyoldalú kezdeményezések helyett inkább az együttműködés szellemében az igazságügyi strukturált párbeszéd keretében kell kezelni; emlékeztet arra, hogy a daytoni megállapodás értelmében a boszniai Szerb Köztársaságnak nincs joga kiválni; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a boszniai Szerb Köztársaság elnökének bejelentését, hogy a boszniai Szerb Köztársaságban elhalasztják a bosznia-hercegovinai állami szintű igazságszolgáltatásról szóló tervezett népszavazást; sajnálja azonban, hogy ezt a határozatot a boszniai Szerb Köztársaság országgyűlése nem fogadta el; kéri, hogy a népszavazás ötletével hagyjanak fel, mivel ez az ország kohézióját, szuverenitását és integritását veszélyezteti, és valamennyi bosznia-hercegovinai állampolgár társadalmi-gazdasági helyzetének javítására és az uniós integráció felé tett előrehaladásra irányuló erőfeszítések kockáztatásával jár; hangsúlyozza, hogy a bosznia-hercegovinai igazságszolgáltatás bármely hiányosságát egyoldalú kezdeményezések helyett inkább az együttműködés szellemében az igazságügyi strukturált párbeszéd keretében kell kezelni; emlékeztet arra, hogy a daytoni megállapodás értelmében a boszniai Szerb Köztársaságnak nincs joga kiválni;

| 8. | mélységes aggodalmának ad hangot a boszniai Szerb Köztársaság belügyminiszterének nyilatkozatai miatt, amelyek értelmében a jövőben a boszniai szerb különleges rendőri egységek képzésére az Oroszországi Föderációban kerül sor, elmélyítik az együttműködést, különösen az információcsere terén, továbbá orosz katonai felszereléseket kívánnak vásárolni; felszólítja a boszniai Szerb Köztársaság hatóságait, hogy ne folytassanak az állami szintű politika aláásására alkalmas független kül- és biztonságpolitikát; |
| --- | --- |

8.

mélységes aggodalmának ad hangot a boszniai Szerb Köztársaság belügyminiszterének nyilatkozatai miatt, amelyek értelmében a jövőben a boszniai szerb különleges rendőri egységek képzésére az Oroszországi Föderációban kerül sor, elmélyítik az együttműködést, különösen az információcsere terén, továbbá orosz katonai felszereléseket kívánnak vásárolni; felszólítja a boszniai Szerb Köztársaság hatóságait, hogy ne folytassanak az állami szintű politika aláásására alkalmas független kül- és biztonságpolitikát;

| 9. | üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépését, és hogy annak alapján létrejött az első közös szerv, a Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC); ugyanakkor fájlalja, hogy nem sikerült elfogadnia eljárási szabályzatát, mivel a SAPC szavazási szabályaiba etnikai alapú blokkolást próbáltak meg bevezetni; emlékeztet arra, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás megköveteli az eljárási szabályzat elfogadását, és e kötelezettség elmulasztása a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtásának közvetlen megsértésének minősül; sürgeti a boszniai küldöttséget, hogy e tekintetben konstruktív módon működjön együtt, hogy az eljárási szabályzatot a SAPC következő ülésén haladéktalanul elfogadják; üdvözli a Bosznia-Hercegovina és az EU közötti Stabilizációs és Társulási Tanács (SAC) 2015. december 11-én tartott első ülését; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépését, és hogy annak alapján létrejött az első közös szerv, a Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC); ugyanakkor fájlalja, hogy nem sikerült elfogadnia eljárási szabályzatát, mivel a SAPC szavazási szabályaiba etnikai alapú blokkolást próbáltak meg bevezetni; emlékeztet arra, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás megköveteli az eljárási szabályzat elfogadását, és e kötelezettség elmulasztása a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtásának közvetlen megsértésének minősül; sürgeti a boszniai küldöttséget, hogy e tekintetben konstruktív módon működjön együtt, hogy az eljárási szabályzatot a SAPC következő ülésén haladéktalanul elfogadják; üdvözli a Bosznia-Hercegovina és az EU közötti Stabilizációs és Társulási Tanács (SAC) 2015. december 11-én tartott első ülését;

| 10. | sajnálja, hogy a korrupció – ideértve a legmagasabb szinten meglévő korrupciót is – továbbra is széles körben elterjedt, és hogy a politikai kötelezettségvállalások nem vezettek konkrét eredményekre; továbbra is aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a korrupció elleni fellépés jogi és intézményi kerete gyenge, ami lehetővé teszi a büntetlenül hagyott korrupt gyakorlatokat, és hogy alacsony a korrupciós ügyekben hozott jogerős ítéletek száma; felszólít a korrupciós ügyek kivizsgálásának, továbbá a politikusokat, vezető beosztású tisztviselőket és szabályozó intézményeket érintő magas szintű korrupciós ügyekben, továbbá a közbeszerzés és a privatizáció keretében indított bűnvádi eljárások javítására; elismerését fejezi ki a 2015–2019 közötti időszakra szóló korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv elfogadásáért, és nyomatékosan kéri, hogy annak végrehajtása céljából elegendő költségvetést bocsássanak rendelkezésre; az országos ügynökségközi együttműködés jelentős javítására hív fel; sürgeti a korrupciómegelőzési és nyomonkövetési struktúrák kialakítását, valamint a korrupció megelőzésére vonatkozó szakpolitikai dokumentumok elfogadását a kormányzat minden szintjén; sürgeti a GRECO által megfogalmazott ajánlások haladéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

10.

sajnálja, hogy a korrupció – ideértve a legmagasabb szinten meglévő korrupciót is – továbbra is széles körben elterjedt, és hogy a politikai kötelezettségvállalások nem vezettek konkrét eredményekre; továbbra is aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a korrupció elleni fellépés jogi és intézményi kerete gyenge, ami lehetővé teszi a büntetlenül hagyott korrupt gyakorlatokat, és hogy alacsony a korrupciós ügyekben hozott jogerős ítéletek száma; felszólít a korrupciós ügyek kivizsgálásának, továbbá a politikusokat, vezető beosztású tisztviselőket és szabályozó intézményeket érintő magas szintű korrupciós ügyekben, továbbá a közbeszerzés és a privatizáció keretében indított bűnvádi eljárások javítására; elismerését fejezi ki a 2015–2019 közötti időszakra szóló korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv elfogadásáért, és nyomatékosan kéri, hogy annak végrehajtása céljából elegendő költségvetést bocsássanak rendelkezésre; az országos ügynökségközi együttműködés jelentős javítására hív fel; sürgeti a korrupciómegelőzési és nyomonkövetési struktúrák kialakítását, valamint a korrupció megelőzésére vonatkozó szakpolitikai dokumentumok elfogadását a kormányzat minden szintjén; sürgeti a GRECO által megfogalmazott ajánlások haladéktalan végrehajtását;

| 11. | sürgeti, hogy egy működőképes és stabil igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a jogállamiság biztosításához az országban, valamint Bosznia-Hercegovina uniós tagsága felé történő további előrehaladásához; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a politikai szereplők egyre nagyobb nyomást gyakorolnak az igazságszolgáltatásra; megállapítja, hogy sürgősen meg kell erősíteni az igazságszolgáltatás függetlenségét Bosznia-Hercegovinában; különösen aggasztónak találja a bírósági eljárásokba való politikai beavatkozással kapcsolatos ügyeket, az igazságszolgáltatáson belüli kinevezési eljárások átpolitizálódását, a továbbra is fennálló, négy eltérő jogi rendszert eredményező széttagoltságot, és azt, hogy nem áll rendelkezésre egy eredményes és tárgyilagos rendszer a bírák szakmai képességeinek értékelésére; üdvözli a 2014–2018 közötti időszakra szóló, az igazságügyi ágazatra vonatkozó naprakész reformstratégiát, és végrehajtása céljából cselekvési terv elfogadását kéri, amely határozottan az országos szintű harmonizációs erőfeszítéseket állítja a középpontba; alapvetően fontosnak tartja egy fokozottan professzionális, független és elszámoltatható igazságszolgáltatási rendszer garantálását, ideértve a kinevezésre vonatkozó objektív kritériumok szisztematikus alkalmazását; üdvözli az entitásszintű és az állami szintű igazságügyi miniszterek által aláírt, az állami szintű igazságszolgáltatás és a Bírói és Ügyészi Főtanács átalakítását célzó jegyzőkönyvet; üdvözli az ombudsmanok kinevezését, ám aggodalommal szemléli az ombudsmani hivatal által tapasztalt folyamatos pénzügyi és emberi erőforrásbeli nehézségeket; felszólít az ombudsmani intézmény reformjáról szóló törvény gyors elfogadására; |
| --- | --- |

11.

sürgeti, hogy egy működőképes és stabil igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a jogállamiság biztosításához az országban, valamint Bosznia-Hercegovina uniós tagsága felé történő további előrehaladásához; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a politikai szereplők egyre nagyobb nyomást gyakorolnak az igazságszolgáltatásra; megállapítja, hogy sürgősen meg kell erősíteni az igazságszolgáltatás függetlenségét Bosznia-Hercegovinában; különösen aggasztónak találja a bírósági eljárásokba való politikai beavatkozással kapcsolatos ügyeket, az igazságszolgáltatáson belüli kinevezési eljárások átpolitizálódását, a továbbra is fennálló, négy eltérő jogi rendszert eredményező széttagoltságot, és azt, hogy nem áll rendelkezésre egy eredményes és tárgyilagos rendszer a bírák szakmai képességeinek értékelésére; üdvözli a 2014–2018 közötti időszakra szóló, az igazságügyi ágazatra vonatkozó naprakész reformstratégiát, és végrehajtása céljából cselekvési terv elfogadását kéri, amely határozottan az országos szintű harmonizációs erőfeszítéseket állítja a középpontba; alapvetően fontosnak tartja egy fokozottan professzionális, független és elszámoltatható igazságszolgáltatási rendszer garantálását, ideértve a kinevezésre vonatkozó objektív kritériumok szisztematikus alkalmazását; üdvözli az entitásszintű és az állami szintű igazságügyi miniszterek által aláírt, az állami szintű igazságszolgáltatás és a Bírói és Ügyészi Főtanács átalakítását célzó jegyzőkönyvet; üdvözli az ombudsmanok kinevezését, ám aggodalommal szemléli az ombudsmani hivatal által tapasztalt folyamatos pénzügyi és emberi erőforrásbeli nehézségeket; felszólít az ombudsmani intézmény reformjáról szóló törvény gyors elfogadására;

| 12. | továbbra is aggódik amiatt, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés igencsak korlátozott; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el törvényt az állami szintű ingyenes jogi segítségnyújtásról, ami az egyenlő, hathatós és megkülönböztetésmentes igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előfeltétele; úgy véli, hogy egy ilyen törvény végrehajtása kulcsfontosságú a polgárok jogállamiságba vetett bizalmának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

12.

továbbra is aggódik amiatt, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés igencsak korlátozott; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el törvényt az állami szintű ingyenes jogi segítségnyújtásról, ami az egyenlő, hathatós és megkülönböztetésmentes igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előfeltétele; úgy véli, hogy egy ilyen törvény végrehajtása kulcsfontosságú a polgárok jogállamiságba vetett bizalmának megerősítéséhez;

| 13. | határozottan elítéli a boszniai Szerb Köztársaságban még mindig hatályos, közrendről szóló törvényt, amely aláássa a gyülekezési szabadsághoz, az egyesülési szabadsághoz és a médiaszabadsághoz kapcsolódó alapvető demokratikus jogokat; sürgeti az információhoz való szabad hozzáférésről szóló törvény teljes körű végrehajtását, mivel ez továbbra is akadozik és gyakran korlátozott, ha a magánélethez való jogról és a kormányokkal foglalkozó vállalatok kereskedelmi érdekeinek védelméről van szó, ezáltal – az információ megtagadása esetén – megfosztva a polgárokat a jogorvoslat egyik hatékony eszközétől; elismerését fejezi ki a bosznia-hercegovinai büntető törvénykönyv módosításának elfogadásáért, amely a nemzetközi normákkal összhangba hozza a kínzásra, erőszakos eltüntetésre és erőszakos közösülésre vonatkozó rendelkezéseit; sürgeti a hatóságokat, hogy a számítástechnikai bűnözésről szóló nemzetközi egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvében felsorolt bűncselekmények kerüljenek bele a büntető törvénykönyvbe; |
| --- | --- |

13.

határozottan elítéli a boszniai Szerb Köztársaságban még mindig hatályos, közrendről szóló törvényt, amely aláássa a gyülekezési szabadsághoz, az egyesülési szabadsághoz és a médiaszabadsághoz kapcsolódó alapvető demokratikus jogokat; sürgeti az információhoz való szabad hozzáférésről szóló törvény teljes körű végrehajtását, mivel ez továbbra is akadozik és gyakran korlátozott, ha a magánélethez való jogról és a kormányokkal foglalkozó vállalatok kereskedelmi érdekeinek védelméről van szó, ezáltal – az információ megtagadása esetén – megfosztva a polgárokat a jogorvoslat egyik hatékony eszközétől; elismerését fejezi ki a bosznia-hercegovinai büntető törvénykönyv módosításának elfogadásáért, amely a nemzetközi normákkal összhangba hozza a kínzásra, erőszakos eltüntetésre és erőszakos közösülésre vonatkozó rendelkezéseit; sürgeti a hatóságokat, hogy a számítástechnikai bűnözésről szóló nemzetközi egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvében felsorolt bűncselekmények kerüljenek bele a büntető törvénykönyvbe;

| 14. | fontosnak tartja az állami, az entitásszintű és a brčkói regionális parlament közötti együttműködés javítását és közös tanácskozások tartását; tudomásul veszi a parlamenti ikerintézményi program keretében tett kötelezettségvállalásokat, továbbá az ezek nyomán megfogalmazott ajánlások sürgős végrehajtására, valamint az együttműködési keret működőképessé tételére szólít fel; ezzel összefüggésben üdvözli „A bosznia-hercegovinai parlamentek együttműködési mechanizmusa az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó tevékenységek terén” című dokumentum aláírását; kéri a kantonális parlamentekkel való általános koordináció javítását; |
| --- | --- |

14.

fontosnak tartja az állami, az entitásszintű és a brčkói regionális parlament közötti együttműködés javítását és közös tanácskozások tartását; tudomásul veszi a parlamenti ikerintézményi program keretében tett kötelezettségvállalásokat, továbbá az ezek nyomán megfogalmazott ajánlások sürgős végrehajtására, valamint az együttműködési keret működőképessé tételére szólít fel; ezzel összefüggésben üdvözli „A bosznia-hercegovinai parlamentek együttműködési mechanizmusa az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó tevékenységek terén” című dokumentum aláírását; kéri a kantonális parlamentekkel való általános koordináció javítását;

| 15. | tudomásul veszi a biztonság- és védelempolitikai parlamenti vegyes bizottságnak a bosznia-hercegovinai fegyveres erők feletti demokratikus ellenőrzés biztosítása terén játszott szerepét; aggodalmát fejezi ki a lakosság által széles körben, illegálisan tartott fegyverek és a fegyveres erők ellenőrzése alatt álló fegyverek és lőszerek még mindig terjedelmes készletei miatt; elismerését fejezi ki a fegyveres erők által a leginkább instabil lőszerek elhelyezése és a fennmaradó készletek kezelésére szolgáló fenntartható kapacitások kiépítése terén tett előrehaladásért; átfogó megközelítés elfogadását sürgeti az ország aknamentesítésének 2019-ig történő lezárásával kapcsolatos fennmaradó kihívások kezelésére; felhívja a Bizottságot, az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozzák e tevékenységek számára nyújtott támogatásukat; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a biztonság- és védelempolitikai parlamenti vegyes bizottságnak a bosznia-hercegovinai fegyveres erők feletti demokratikus ellenőrzés biztosítása terén játszott szerepét; aggodalmát fejezi ki a lakosság által széles körben, illegálisan tartott fegyverek és a fegyveres erők ellenőrzése alatt álló fegyverek és lőszerek még mindig terjedelmes készletei miatt; elismerését fejezi ki a fegyveres erők által a leginkább instabil lőszerek elhelyezése és a fennmaradó készletek kezelésére szolgáló fenntartható kapacitások kiépítése terén tett előrehaladásért; átfogó megközelítés elfogadását sürgeti az ország aknamentesítésének 2019-ig történő lezárásával kapcsolatos fennmaradó kihívások kezelésére; felhívja a Bizottságot, az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozzák e tevékenységek számára nyújtott támogatásukat;

| 16. | sürgeti a bosznia-hercegovinai választási törvény módosításainak előkészítésével foglalkozó munkacsoport tagjait, hogy biztosítsák, hogy a törvény módosításai lehetővé tegyék a szuverenitást kifejező, valóban demokratikus választásokat; hangsúlyozza, hogy demokratikus választásokra csak akkor kerülhet sor, ha számos más emberi jogot és alapvető szabadságot folyamatosan és az etnikai, vallási, nemi, politikai és más vélemény miatti hovatartozás, vagyon, születés vagy más helyzeten alapján történő megkülönböztetés nélkül, továbbá önkényes és indokolatlan korlátozások nélkül lehet gyakorolni; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a bosznia-hercegovinai választási törvény módosításainak előkészítésével foglalkozó munkacsoport tagjait, hogy biztosítsák, hogy a törvény módosításai lehetővé tegyék a szuverenitást kifejező, valóban demokratikus választásokat; hangsúlyozza, hogy demokratikus választásokra csak akkor kerülhet sor, ha számos más emberi jogot és alapvető szabadságot folyamatosan és az etnikai, vallási, nemi, politikai és más vélemény miatti hovatartozás, vagyon, születés vagy más helyzeten alapján történő megkülönböztetés nélkül, továbbá önkényes és indokolatlan korlátozások nélkül lehet gyakorolni;

| 17. | úgy véli, hogy a közigazgatás széttagoltsága, átpolitizáltsága és a politikák összehangolásának gyenge volta akadályozza az intézményi és jogalkotási reformokat, és hatással van a polgároknak nyújtott közszolgáltatásokra; felszólítja az illetékes hatóságokat minden szinten a középtávú szakpolitikai tervezés fokozására, és a közigazgatási reform tekintetében egy átfogó és az egész országra kiterjedő stratégiai keret és egy közpénzkezelési program kialakítására, az OECD/SIGMA által az EU-hoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok számára kidolgozott európai közigazgatási elveknek megfelelően; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a közigazgatás széttagoltsága, átpolitizáltsága és a politikák összehangolásának gyenge volta akadályozza az intézményi és jogalkotási reformokat, és hatással van a polgároknak nyújtott közszolgáltatásokra; felszólítja az illetékes hatóságokat minden szinten a középtávú szakpolitikai tervezés fokozására, és a közigazgatási reform tekintetében egy átfogó és az egész országra kiterjedő stratégiai keret és egy közpénzkezelési program kialakítására, az OECD/SIGMA által az EU-hoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok számára kidolgozott európai közigazgatási elveknek megfelelően;

| 18. | elismeri, hogy a mezőgazdaság fontos gazdasági ágazat Bosznia-Hercegovina számára, és lakosságának mintegy 20 %-a közvetlenül vagy közvetve függ az ágazattól; üdvözli ezért az élelmiszerbiztonság és az állategészségügyi politika terén elért előrelépést, valamint a Bizottság azon döntését, hogy jóváhagyta a bosznia-hercegovinai tej és tejtermékek uniós exportját; további erőfeszítéseket ösztönöz annak érdekében, hogy összhangba hozzák a hivatalos állat- és növény-egészségügyi ellenőrzési rendszert az európai előírásokkal, valamint hogy kialakítsák a szükséges intézményi struktúrákat, amelyek lehetővé tennék a vidékfejlesztést célzó előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz felhasználását; felszólítja a kormányt, hogy támogassa egy állami szintű mezőgazdasági minisztérium létrehozását és fejlesztési stratégiájának kidolgozását; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a mezőgazdaság fontos gazdasági ágazat Bosznia-Hercegovina számára, és lakosságának mintegy 20 %-a közvetlenül vagy közvetve függ az ágazattól; üdvözli ezért az élelmiszerbiztonság és az állategészségügyi politika terén elért előrelépést, valamint a Bizottság azon döntését, hogy jóváhagyta a bosznia-hercegovinai tej és tejtermékek uniós exportját; további erőfeszítéseket ösztönöz annak érdekében, hogy összhangba hozzák a hivatalos állat- és növény-egészségügyi ellenőrzési rendszert az európai előírásokkal, valamint hogy kialakítsák a szükséges intézményi struktúrákat, amelyek lehetővé tennék a vidékfejlesztést célzó előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz felhasználását; felszólítja a kormányt, hogy támogassa egy állami szintű mezőgazdasági minisztérium létrehozását és fejlesztési stratégiájának kidolgozását;

| 19. | aggodalommal állapítja meg, hogy a kormányzat és a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködés mechanizmusai elégtelenek, ideértve azt is, hogy e szervezetek csak korlátozottan vehetnek részt a reformmenetrenddel kapcsolatos politikai párbeszédben; alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom szerepének erősítését, valamint a polgárok uniós csatlakozási folyamatban való részvételének ösztönzését; ismételten kéri átlátható és inkluzív nyilvános konzultációs mechanizmusok létrehozását és végrehajtását; felhívja az összes szint illetékes hatóságát, hogy javítsák a vonatkozó jogi és pénzügyi kereteket, a civil társadalmi szervezetek tekintetében fogadjanak el nemzeti stratégiát, és e szervezetek számára biztosítsanak átlátható közfinanszírozást a fokozottabb részvételen alapuló és inkluzív demokrácia országszerte való előmozdítása érdekében; felhívja a civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, hogy jelentősen erősítsék meg kapacitásaikat és struktúráikat és működjenek együtt a bosznia-hercegovinai hatóságokkal, az EU-val és a nemzetközi közösséggel; felszólítja ez utóbbi szerveket, hogy ezen erőfeszítésekben nyújtsanak segítséget; |
| --- | --- |

19.

aggodalommal állapítja meg, hogy a kormányzat és a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködés mechanizmusai elégtelenek, ideértve azt is, hogy e szervezetek csak korlátozottan vehetnek részt a reformmenetrenddel kapcsolatos politikai párbeszédben; alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom szerepének erősítését, valamint a polgárok uniós csatlakozási folyamatban való részvételének ösztönzését; ismételten kéri átlátható és inkluzív nyilvános konzultációs mechanizmusok létrehozását és végrehajtását; felhívja az összes szint illetékes hatóságát, hogy javítsák a vonatkozó jogi és pénzügyi kereteket, a civil társadalmi szervezetek tekintetében fogadjanak el nemzeti stratégiát, és e szervezetek számára biztosítsanak átlátható közfinanszírozást a fokozottabb részvételen alapuló és inkluzív demokrácia országszerte való előmozdítása érdekében; felhívja a civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, hogy jelentősen erősítsék meg kapacitásaikat és struktúráikat és működjenek együtt a bosznia-hercegovinai hatóságokkal, az EU-val és a nemzetközi közösséggel; felszólítja ez utóbbi szerveket, hogy ezen erőfeszítésekben nyújtsanak segítséget;

| 20. | megállapítja, hogy a szervezett bűnözés elleni fellépés 2014-2016 közötti időre szóló programjának végrehajtása nem megfelelően koordinálva zajlik; nyomatékosan kéri egy, a pénzmosásra vonatkozó új stratégia és cselekvési terv elfogadását és végrehajtását, a MONEYVAL ajánlásaival összhangban; hangsúlyozza, hogy a kábítószer- és az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében áldozatközpontú megközelítésre és átfogó, multidiszciplináris stratégiára van szükség; felszólítja az uniós és a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy működjenek együtt az emberkereskedelem elleni hatékony fellépés és az áldozatok védelmének biztosítása érdekében; üdvözli az emberkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó, a 2016–2019 közötti időre szóló bosznia-hercegovinai cselekvési terv elfogadását, ideértve a migráns munkavállalókkal és a gyermekek koldulásra kényszerítésével kapcsolatos problémák hangsúlyos kezelését, és kéri a terv hathatós végrehajtását; továbbra is aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Boszniában nagymennyiségű illegális fegyver található, amelyek könnyen átjuthatnak az Unióba; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a fegyverkereskedők és -csempészek elleni büntetőeljárásokra irányuló erőfeszítéseiket, illetve hogy tegyenek többet a fegyverek – különösen a kisebb és könnyű fegyverek – ellenőrizetlen terjedése és tiltott kereskedelme ellen többek között szorosabb regionális együttműködés és a Bosznia-Hercegovina és az Unió közötti együttműködés révén; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy a szervezett bűnözés elleni fellépés 2014-2016 közötti időre szóló programjának végrehajtása nem megfelelően koordinálva zajlik; nyomatékosan kéri egy, a pénzmosásra vonatkozó új stratégia és cselekvési terv elfogadását és végrehajtását, a MONEYVAL ajánlásaival összhangban; hangsúlyozza, hogy a kábítószer- és az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében áldozatközpontú megközelítésre és átfogó, multidiszciplináris stratégiára van szükség; felszólítja az uniós és a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy működjenek együtt az emberkereskedelem elleni hatékony fellépés és az áldozatok védelmének biztosítása érdekében; üdvözli az emberkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó, a 2016–2019 közötti időre szóló bosznia-hercegovinai cselekvési terv elfogadását, ideértve a migráns munkavállalókkal és a gyermekek koldulásra kényszerítésével kapcsolatos problémák hangsúlyos kezelését, és kéri a terv hathatós végrehajtását; továbbra is aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Boszniában nagymennyiségű illegális fegyver található, amelyek könnyen átjuthatnak az Unióba; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák a fegyverkereskedők és -csempészek elleni büntetőeljárásokra irányuló erőfeszítéseiket, illetve hogy tegyenek többet a fegyverek – különösen a kisebb és könnyű fegyverek – ellenőrizetlen terjedése és tiltott kereskedelme ellen többek között szorosabb regionális együttműködés és a Bosznia-Hercegovina és az Unió közötti együttműködés révén;

| 21. | felhívja a hatóságokat, hogy a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló, a 2015–2020 közötti időre szóló stratégia végrehajtása céljából dolgozzanak ki cselekvési tervet; felhívja a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a rendőrség, a hírszerző szolgálatok és a biztonsági ügynökségek közötti, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelmet célzó hatékonyabb és országos szintű együttműködés biztosítása érdekében; kéri Bosznia-Hercegovina terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitásának növelését; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén, ideértve egy olyan jogi keret létrehozását, amely lehetővé teszi a terrorista csoportok vagyoni eszközeinek befagyasztását; lényegesnek tartja, hogy a bosznia-hercegovinai biztonsági műveleteket összehangolják, és hogy az adatokat az országon belül megosszák; hangsúlyozza, hogy a regionális biztonsági szolgálat közötti szorosabb együttműködés szintén kiemelkedő jelentőségű, továbbá e téren ösztönzi a további együttműködést; |
| --- | --- |

21.

felhívja a hatóságokat, hogy a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló, a 2015–2020 közötti időre szóló stratégia végrehajtása céljából dolgozzanak ki cselekvési tervet; felhívja a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a rendőrség, a hírszerző szolgálatok és a biztonsági ügynökségek közötti, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelmet célzó hatékonyabb és országos szintű együttműködés biztosítása érdekében; kéri Bosznia-Hercegovina terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitásának növelését; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén, ideértve egy olyan jogi keret létrehozását, amely lehetővé teszi a terrorista csoportok vagyoni eszközeinek befagyasztását; lényegesnek tartja, hogy a bosznia-hercegovinai biztonsági műveleteket összehangolják, és hogy az adatokat az országon belül megosszák; hangsúlyozza, hogy a regionális biztonsági szolgálat közötti szorosabb együttműködés szintén kiemelkedő jelentőségű, továbbá e téren ösztönzi a további együttműködést;

| 22. | hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovinát súlyosan érinti a külföldi harcosok és a radikalizálódás jelensége; aggodalmának ad hangot a fiatalok körében észlelhető radikalizáció miatt, akik között – a térség más országaival való összehasonlításban – sokan csatlakoztak a Dáishoz; kéri a radikalizálódás és a terrorizmus elleni intézkedések folytatását és megerősítését; üdvözli a vallásközi párbeszéd megerősítését célzó erőfeszítéseket, ideértve a politikai és vallási vezetők terrorizmust és erőszakos szélsőségességet elítélő közös nyilatkozatát; üdvözli a terrorista tevékenységek, az azokra való felbujtás, valamint a Dáis szervezése és az ahhoz való csatlakozás mint bűncselekmények alapján külföldi harcosokkal szemben meghozott első ítéleteket; kéri hathatós deradikalizálódási programok sürgős kidolgozását, valamint sürgős erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a bosznia-hercegovinai fiatalok számára jobb gazdasági kilátásokat biztosítsanak a nyugat-balkáni Pozitív Ifjúsági Menetrenddel összhangban, ezáltal visszatartva őket attól, hogy radikális és szélsőséges ideológiákkal azonosuljanak; ösztönzi azokat az erőfeszítéseket, amelyek a média, a tudományos közösség és a civil társadalom bevonására irányulnak azon kockázati tényezők tudatosításának elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik, hogy a radikalizálódás erőszakos szélsőségességgé fajuljon; ösztönzi nemzeti és regionális radikalizálódás-tudatossági hálózatok létrehozását az uniós radikalizálódás-tudatossági hálózat révén rendelkezésre álló bevált gyakorlatok és eszközök alapján; ösztönzi az uniós és a szomszédos országok biztonsági szolgálataival való szorosabb együttműködést, többek között az információk megosztása terén; ösztönzi azokat a Bosznia-Hercegovina egész területén folytatott rendőrségi műveleteket, amelyek során terrorista tevékenységek megszervezésével, támogatásával és finanszírozásával gyanúsított embereket tartóztatnak le; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovinát súlyosan érinti a külföldi harcosok és a radikalizálódás jelensége; aggodalmának ad hangot a fiatalok körében észlelhető radikalizáció miatt, akik között – a térség más országaival való összehasonlításban – sokan csatlakoztak a Dáishoz; kéri a radikalizálódás és a terrorizmus elleni intézkedések folytatását és megerősítését; üdvözli a vallásközi párbeszéd megerősítését célzó erőfeszítéseket, ideértve a politikai és vallási vezetők terrorizmust és erőszakos szélsőségességet elítélő közös nyilatkozatát; üdvözli a terrorista tevékenységek, az azokra való felbujtás, valamint a Dáis szervezése és az ahhoz való csatlakozás mint bűncselekmények alapján külföldi harcosokkal szemben meghozott első ítéleteket; kéri hathatós deradikalizálódási programok sürgős kidolgozását, valamint sürgős erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a bosznia-hercegovinai fiatalok számára jobb gazdasági kilátásokat biztosítsanak a nyugat-balkáni Pozitív Ifjúsági Menetrenddel összhangban, ezáltal visszatartva őket attól, hogy radikális és szélsőséges ideológiákkal azonosuljanak; ösztönzi azokat az erőfeszítéseket, amelyek a média, a tudományos közösség és a civil társadalom bevonására irányulnak azon kockázati tényezők tudatosításának elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik, hogy a radikalizálódás erőszakos szélsőségességgé fajuljon; ösztönzi nemzeti és regionális radikalizálódás-tudatossági hálózatok létrehozását az uniós radikalizálódás-tudatossági hálózat révén rendelkezésre álló bevált gyakorlatok és eszközök alapján; ösztönzi az uniós és a szomszédos országok biztonsági szolgálataival való szorosabb együttműködést, többek között az információk megosztása terén; ösztönzi azokat a Bosznia-Hercegovina egész területén folytatott rendőrségi műveleteket, amelyek során terrorista tevékenységek megszervezésével, támogatásával és finanszírozásával gyanúsított embereket tartóztatnak le;

| 23. | megállapítja, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását célzó jogi és intézményi keret jelentős javulásra szorul; országos megkülönböztetés elleni stratégia kidolgozását kéri, együttműködésben a civil társadalmi szervezetekkel; ismételten nyomatékosan kéri, hogy a megkülönböztetésellenes törvénybe illesszék be a nemi identitás, a szexuális irányultság, az életkor és a fogyatékosság fogalmának a megkülönböztetés alapjaként való egyértelmű meghatározását; kéri a törvény hathatós végrehajtását és az emberi jogi ombudsman szerepének megerősítését; aggodalmának ad hangot a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni, a foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés és egyéb szolgáltatások nyújtása tekintetében alkalmazott megkülönböztetés miatt; aggodalmának ad hangot az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlölet szította erőszak, gyűlöletbeszéd és az ellenük irányuló fenyegetések számának egyes beszámolók szerinti növekedése miatt; arra ösztönzi a kormányt, hogy foglalkozzon e kérdéssel többek között azáltal, hogy az igazságszolgáltatásban, a bűnüldöző szerveknél és a nyilvánosság körében tudatosságnövelő fellépéseket hajt végre az LMBTI-személyek jogaira vonatkozóan; megállapítja, hogy a romák anyakönyvezési eljárásának kiteljesítése terén jelentős eredmények születtek, ugyanakkor továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egészségügyi, oktatási és foglalkoztatási kilátásaik javítása terén korlátozott mértékű lépésekre került sor; nyomatékosan felhívja a hatóságokat különösen a nemi alapú megkülönböztetés elleni fellépésre; nyomatékosan kéri, hogy a boszniai Szerb Köztársaság alkotmányából helyezzék hatályon kívül a halálbüntetésre vonatkozó rendelkezést; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását célzó jogi és intézményi keret jelentős javulásra szorul; országos megkülönböztetés elleni stratégia kidolgozását kéri, együttműködésben a civil társadalmi szervezetekkel; ismételten nyomatékosan kéri, hogy a megkülönböztetésellenes törvénybe illesszék be a nemi identitás, a szexuális irányultság, az életkor és a fogyatékosság fogalmának a megkülönböztetés alapjaként való egyértelmű meghatározását; kéri a törvény hathatós végrehajtását és az emberi jogi ombudsman szerepének megerősítését; aggodalmának ad hangot a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni, a foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés és egyéb szolgáltatások nyújtása tekintetében alkalmazott megkülönböztetés miatt; aggodalmának ad hangot az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlölet szította erőszak, gyűlöletbeszéd és az ellenük irányuló fenyegetések számának egyes beszámolók szerinti növekedése miatt; arra ösztönzi a kormányt, hogy foglalkozzon e kérdéssel többek között azáltal, hogy az igazságszolgáltatásban, a bűnüldöző szerveknél és a nyilvánosság körében tudatosságnövelő fellépéseket hajt végre az LMBTI-személyek jogaira vonatkozóan; megállapítja, hogy a romák anyakönyvezési eljárásának kiteljesítése terén jelentős eredmények születtek, ugyanakkor továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egészségügyi, oktatási és foglalkoztatási kilátásaik javítása terén korlátozott mértékű lépésekre került sor; nyomatékosan felhívja a hatóságokat különösen a nemi alapú megkülönböztetés elleni fellépésre; nyomatékosan kéri, hogy a boszniai Szerb Köztársaság alkotmányából helyezzék hatályon kívül a halálbüntetésre vonatkozó rendelkezést;

| 24. | fájlalja, hogy a Sejdić-Finci- és a Zornić-ügy végrehajtása terén nem történt előrelépés, és emlékeztet arra, hogy a Bosznia-Hercegovina hozzáállása továbbra is az EJEB ezen ítéleteit; ismételten hangsúlyozza, hogy azok végrehajtásának elmaradása továbbra is diszkriminációt eredményez a bosznia-hercegovinai polgárokkal szemben, és így akadályozhatja Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási folyamatát; |
| --- | --- |

24.

fájlalja, hogy a Sejdić-Finci- és a Zornić-ügy végrehajtása terén nem történt előrelépés, és emlékeztet arra, hogy a Bosznia-Hercegovina hozzáállása továbbra is az EJEB ezen ítéleteit; ismételten hangsúlyozza, hogy azok végrehajtásának elmaradása továbbra is diszkriminációt eredményez a bosznia-hercegovinai polgárokkal szemben, és így akadályozhatja Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási folyamatát;

| 25. | nyomatékosan kéri a – többek között etnikai alapú – gyűlölet-bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd, valamint a szélsőséges ideológiák közösségi média általi terjesztése eseteinek határozottabb és megfelelő kivizsgálását és büntetőeljárások lefolytatását; fájlalja, hogy a Nyugat-Balkánon belül a Föderáció marad az egyetlen olyan terület, ahol a büntető törvény nem szabályozza a gyűlölet-bűncselekmény szankcionálását, és nyomatékosan kéri egy ilyen rendelkezés beillesztését; hasonlóképpen kéri a gyűlöletbeszédre vonatkozó rendelkezés beillesztését valamennyi entitás büntető törvényeibe; |
| --- | --- |

25.

nyomatékosan kéri a – többek között etnikai alapú – gyűlölet-bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd, valamint a szélsőséges ideológiák közösségi média általi terjesztése eseteinek határozottabb és megfelelő kivizsgálását és büntetőeljárások lefolytatását; fájlalja, hogy a Nyugat-Balkánon belül a Föderáció marad az egyetlen olyan terület, ahol a büntető törvény nem szabályozza a gyűlölet-bűncselekmény szankcionálását, és nyomatékosan kéri egy ilyen rendelkezés beillesztését; hasonlóképpen kéri a gyűlöletbeszédre vonatkozó rendelkezés beillesztését valamennyi entitás büntető törvényeibe;

| 26. | ismételten hangsúlyozza, hogy a választási törvénynek és a választási rendszernek az államot alkotó mindhárom nép és minden egyéb polgár számára lehetőséget kell biztosítania arra, hogy szabadon és függetlenül válasszák meg az intézményekbe és hatóságokba delegálandó, legitim politikai képviselőiket; |
| --- | --- |

26.

ismételten hangsúlyozza, hogy a választási törvénynek és a választási rendszernek az államot alkotó mindhárom nép és minden egyéb polgár számára lehetőséget kell biztosítania arra, hogy szabadon és függetlenül válasszák meg az intézményekbe és hatóságokba delegálandó, legitim politikai képviselőiket;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet tölt be az országban a kisebbségi jogok védelmében és előmozdításában, valamint a társadalmi összhang és tolerancia előmozdításában és abban, hogy az emberek jobban megértsék a sokféleség előnyeit; kéri a civil társadalom bővebb bevonását az etnikai megosztottsággal járó kihívások kezelésébe annak érdekében, hogy hozzásegítsék az országot az uniós tagság felé való közeledéshez; nagyobb mértékű koordinációt kér továbbá az illetékes hatóságok és a civil társadalmi szervezetek között a kisebbségekről szóló jogszabályok megfelelőbb végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet tölt be az országban a kisebbségi jogok védelmében és előmozdításában, valamint a társadalmi összhang és tolerancia előmozdításában és abban, hogy az emberek jobban megértsék a sokféleség előnyeit; kéri a civil társadalom bővebb bevonását az etnikai megosztottsággal járó kihívások kezelésébe annak érdekében, hogy hozzásegítsék az országot az uniós tagság felé való közeledéshez; nagyobb mértékű koordinációt kér továbbá az illetékes hatóságok és a civil társadalmi szervezetek között a kisebbségekről szóló jogszabályok megfelelőbb végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 28. | üdvözli az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének végrehajtásáról szóló, a 2015-2018 közötti időre vonatkozó stratégia elfogadását; kéri az Isztambuli Egyezmény végrehajtására vonatkozó keretstratégia mielőbbi elfogadását és alkalmazását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szexuális támadásokra vonatkozóan nem létezik átfogó, állami szintű jogi keret, sem pedig az áldozatok számára kialakított, megfelelő kompenzációs mechanizmus; kéri az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a „védett házak” megfelelő finanszírozását és jobb jogi szabályozását, valamint hozzanak létre harmonizált rendszert a nők elleni erőszak eseteire vonatkozó adatok megfigyelésére és gyűjtésére; kéri továbbá, hogy minden szükséges erőfeszítést tegyenek meg a nők politikai életben és foglalkoztatásban való részvételének növelése és társadalmi és gazdasági helyzetük javítása érdekében – különösen a szülési szabadsághoz és az anyasági juttatásokhoz való jog hozzáférhetősége tekintetében –, valamint hogy mozdítsák elő, védjék és erősítsék a nők jogait; nyomatékosan felhívja a kormányokat, hogy a civil társadalom segítségével minden szinten fokozzák az e kérdésekkel kapcsolatos tudatosságot annak érdekében, hogy a nők élhessenek a törvény szerinti védelemmel; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének végrehajtásáról szóló, a 2015-2018 közötti időre vonatkozó stratégia elfogadását; kéri az Isztambuli Egyezmény végrehajtására vonatkozó keretstratégia mielőbbi elfogadását és alkalmazását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szexuális támadásokra vonatkozóan nem létezik átfogó, állami szintű jogi keret, sem pedig az áldozatok számára kialakított, megfelelő kompenzációs mechanizmus; kéri az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a „védett házak” megfelelő finanszírozását és jobb jogi szabályozását, valamint hozzanak létre harmonizált rendszert a nők elleni erőszak eseteire vonatkozó adatok megfigyelésére és gyűjtésére; kéri továbbá, hogy minden szükséges erőfeszítést tegyenek meg a nők politikai életben és foglalkoztatásban való részvételének növelése és társadalmi és gazdasági helyzetük javítása érdekében – különösen a szülési szabadsághoz és az anyasági juttatásokhoz való jog hozzáférhetősége tekintetében –, valamint hogy mozdítsák elő, védjék és erősítsék a nők jogait; nyomatékosan felhívja a kormányokat, hogy a civil társadalom segítségével minden szinten fokozzák az e kérdésekkel kapcsolatos tudatosságot annak érdekében, hogy a nők élhessenek a törvény szerinti védelemmel;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az oktatás alapvető szerepet játszik a toleráns és befogadó társadalom létrehozásában, valamint a kulturális, vallási és etnikai határokon átívelő együttműködés és kohézió előmozdításában; sajnálattal állapítja meg, hogy a „két iskola egy tető alatt” kérdésének és az iskolai szegregáció és megkülönböztetés egyéb formáinak kezelése terén lassú az előrelépés, továbbá fájlalja, hogy még mindig nem dolgoztak ki közös alaptantervet; nyomatékosan kéri az oktatási rendszer deszegregációjának megkezdését célzó, konkrét intézkedések elfogadását; hangsúlyozza, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a szétszabdalt oktatási rendszer hatékonyságának növelése érdekében, egyszersmind biztosítva az egyenlő oktatási feltételeket Bosznia-Hercegovina valamennyi hivatalos nyelvén, valamint a saját nyelvű oktatáshoz való, minden közösséget megillető jogot; nyomatékosan felszólítja a hatóságokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek vonatkozásában ténylegesen ültessék át a gyakorlatba az inkluzív oktatás elveit; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az oktatás alapvető szerepet játszik a toleráns és befogadó társadalom létrehozásában, valamint a kulturális, vallási és etnikai határokon átívelő együttműködés és kohézió előmozdításában; sajnálattal állapítja meg, hogy a „két iskola egy tető alatt” kérdésének és az iskolai szegregáció és megkülönböztetés egyéb formáinak kezelése terén lassú az előrelépés, továbbá fájlalja, hogy még mindig nem dolgoztak ki közös alaptantervet; nyomatékosan kéri az oktatási rendszer deszegregációjának megkezdését célzó, konkrét intézkedések elfogadását; hangsúlyozza, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a szétszabdalt oktatási rendszer hatékonyságának növelése érdekében, egyszersmind biztosítva az egyenlő oktatási feltételeket Bosznia-Hercegovina valamennyi hivatalos nyelvén, valamint a saját nyelvű oktatáshoz való, minden közösséget megillető jogot; nyomatékosan felszólítja a hatóságokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek vonatkozásában ténylegesen ültessék át a gyakorlatba az inkluzív oktatás elveit;

| 30. | üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina tevékenyen részt vesz a nyugat-balkáni oktatási és képzési platformban, valamint hogy továbbra is részt vesz az Erasmus+-ban és a nyugat-balkáni ifjúsági keretben, amelyek igen fontos szerepet játszanak a rendkívül nagy arányú ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben; üdvözli továbbá Bosznia-Hercegovina azon kötelezettségvállalását, hogy részt vesz az OECD által szervezett 2018. évi PISA-felmérésben; úgy véli, hogy e felmérés hasznos eszköz az oktatás minőségének és a szükséges reformoknak a megvitatása szempontjából; elismerését fejezi ki amiatt, hogy mind a 13 oktatási minisztérium és valamennyi kapcsolódó ügynökség is kifejezte e közös erőfeszítésben való részvételre vonatkozó szándékát; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra Bosznia-Hercegovina felmérésben való részvételének az előcsatlakozási alapokból történő finanszírozását; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina tevékenyen részt vesz a nyugat-balkáni oktatási és képzési platformban, valamint hogy továbbra is részt vesz az Erasmus+-ban és a nyugat-balkáni ifjúsági keretben, amelyek igen fontos szerepet játszanak a rendkívül nagy arányú ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben; üdvözli továbbá Bosznia-Hercegovina azon kötelezettségvállalását, hogy részt vesz az OECD által szervezett 2018. évi PISA-felmérésben; úgy véli, hogy e felmérés hasznos eszköz az oktatás minőségének és a szükséges reformoknak a megvitatása szempontjából; elismerését fejezi ki amiatt, hogy mind a 13 oktatási minisztérium és valamennyi kapcsolódó ügynökség is kifejezte e közös erőfeszítésben való részvételre vonatkozó szándékát; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra Bosznia-Hercegovina felmérésben való részvételének az előcsatlakozási alapokból történő finanszírozását;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a független és professzionális médiaorgánumok a virágzó demokratikus társadalom alapvető összetevői; ennélfogva aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadsága terén való visszalépések, a politikai nyomásgyakorlás és az újságírók megfélemlítésének esetei – többek között egyes médiaorgánumoknál helyi és nemzeti hatóságok által végrehajtott, álságos pénzügyi és egyéb ellenőrzései – és a média politikai és etnikai határvonalak mentén való, tartós polarizációja miatt; kéri az illetékes hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az újságírók elleni támadásokat, és dolgozzanak ki jogi keretet az újságírók védelmében; sürgős intézkedéseket kér továbbá a Hírközlési Felügyeleti Hatóság politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségének, illetve a média tulajdonosi szerkezete átláthatóságának biztosítását a teljes átláthatóságot rendszerszerűen akadályozó joghézagok felszámolása révén; megjegyzi, hogy ezen intézkedések végrehajtása döntő fontosságú a mindennemű indokolatlan politikai befolyástól való mentesség biztosítása szempontjából; intézkedések meghozatalát kéri a médiapluralizmus biztosítása és a minden hivatalos nyelven való műsorsugárzás érdekében; szorgalmazza továbbá a közszolgálati műsorszolgáltatók szerkesztői függetlenségének és pénzügyi stabilitásának növelését, tekintettel a közszolgálati műsorszolgáltató létének Bosznia-Hercegovina egysége szempontjából játszott jelentőségére; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tájékoztatási célú honlapok elleni célzott kibertámadások esetében nem indul büntetőeljárás; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a független és professzionális médiaorgánumok a virágzó demokratikus társadalom alapvető összetevői; ennélfogva aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadsága terén való visszalépések, a politikai nyomásgyakorlás és az újságírók megfélemlítésének esetei – többek között egyes médiaorgánumoknál helyi és nemzeti hatóságok által végrehajtott, álságos pénzügyi és egyéb ellenőrzései – és a média politikai és etnikai határvonalak mentén való, tartós polarizációja miatt; kéri az illetékes hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az újságírók elleni támadásokat, és dolgozzanak ki jogi keretet az újságírók védelmében; sürgős intézkedéseket kér továbbá a Hírközlési Felügyeleti Hatóság politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségének, illetve a média tulajdonosi szerkezete átláthatóságának biztosítását a teljes átláthatóságot rendszerszerűen akadályozó joghézagok felszámolása révén; megjegyzi, hogy ezen intézkedések végrehajtása döntő fontosságú a mindennemű indokolatlan politikai befolyástól való mentesség biztosítása szempontjából; intézkedések meghozatalát kéri a médiapluralizmus biztosítása és a minden hivatalos nyelven való műsorsugárzás érdekében; szorgalmazza továbbá a közszolgálati műsorszolgáltatók szerkesztői függetlenségének és pénzügyi stabilitásának növelését, tekintettel a közszolgálati műsorszolgáltató létének Bosznia-Hercegovina egysége szempontjából játszott jelentőségére; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tájékoztatási célú honlapok elleni célzott kibertámadások esetében nem indul büntetőeljárás;

| 32. | üdvözli a háborús bűncselekményekre vonatkozó bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; megállapítja, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a Főügyészség nem reagált megfelelően a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos esetek lezárására irányuló, többszöri kérésekre; kéri a háborús bűncselekményekre vonatkozó nemzeti stratégia felülvizsgálatát és a háborúk idején elkövetett szexuális erőszak eseteiben a büntetőeljárások hatékonyabb és eredményesebb lefolytatását, valamint az áldozatok védelmének javítását; kéri, hogy tegyenek lépéseket az áldozatok tényleges kártérítéshez való jogának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a háborús bűncselekményekre vonatkozó bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; megállapítja, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a Főügyészség nem reagált megfelelően a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos esetek lezárására irányuló, többszöri kérésekre; kéri a háborús bűncselekményekre vonatkozó nemzeti stratégia felülvizsgálatát és a háborúk idején elkövetett szexuális erőszak eseteiben a büntetőeljárások hatékonyabb és eredményesebb lefolytatását, valamint az áldozatok védelmének javítását; kéri, hogy tegyenek lépéseket az áldozatok tényleges kártérítéshez való jogának biztosítása érdekében;

| 33. | megállapítja, hogy történtek előrelépések a belső menekültek és a menekültek fenntartható visszatérése terén, többek között a foglalkoztatás, az oktatás, a szociális védelem, a tulajdon visszaszolgáltatása és a helyi szintű egészségügy tekintetében, ugyanakkor további eredményeket kér; ismételten hangsúlyozza fenntartható visszatérésük ösztönzésének jelentőségét Bosznia-Hercegovina és különösen a boszniai Szerb Köztársaság szempontjából; felhívja a kormányzás minden szintjét, hogy biztosítsanak számukra védelmet és gyorsítsák fel visszatérési folyamatukat a szükséges jogalkotási és igazgatási intézkedések bevezetése és végrehajtása révén; szorgalmazza a daytoni békemegállapodás VII. mellékletére vonatkozó felülvizsgált stratégia hatékony végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy e folyamat elősegítése céljából biztosítson megfelelő pénzügyi és projekttámogatást; megállapítja, hogy továbbra is magas az eltűnt személyek száma, és felhívja az illetékes hatóságokat, hogy folytassanak intenzív együttműködést, továbbá fokozzák a háború következtében eltűnt további 7 019 személy felkutatását célzó erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatásra vonatkozóan további alternatív megközelítéseket kell kidolgozni, többek között az átmeneti igazságszolgáltatásról szóló UNDP-stratégia alapján; felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy a vonatkozó programokra fordítsanak jelentős erőforrásokat; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy történtek előrelépések a belső menekültek és a menekültek fenntartható visszatérése terén, többek között a foglalkoztatás, az oktatás, a szociális védelem, a tulajdon visszaszolgáltatása és a helyi szintű egészségügy tekintetében, ugyanakkor további eredményeket kér; ismételten hangsúlyozza fenntartható visszatérésük ösztönzésének jelentőségét Bosznia-Hercegovina és különösen a boszniai Szerb Köztársaság szempontjából; felhívja a kormányzás minden szintjét, hogy biztosítsanak számukra védelmet és gyorsítsák fel visszatérési folyamatukat a szükséges jogalkotási és igazgatási intézkedések bevezetése és végrehajtása révén; szorgalmazza a daytoni békemegállapodás VII. mellékletére vonatkozó felülvizsgált stratégia hatékony végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy e folyamat elősegítése céljából biztosítson megfelelő pénzügyi és projekttámogatást; megállapítja, hogy továbbra is magas az eltűnt személyek száma, és felhívja az illetékes hatóságokat, hogy folytassanak intenzív együttműködést, továbbá fokozzák a háború következtében eltűnt további 7 019 személy felkutatását célzó erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatásra vonatkozóan további alternatív megközelítéseket kell kidolgozni, többek között az átmeneti igazságszolgáltatásról szóló UNDP-stratégia alapján; felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy a vonatkozó programokra fordítsanak jelentős erőforrásokat;

| 34. | megállapítja, hogy Bosznia-Hercegovinában a háború utáni helyreállítás és újjáépítés nagyrészt sikeres volt, és az országot közelebb hozta az Unióhoz, és hogy a megbékélési folyamat fenntarthatósága tekintetében maradtak még kihívások; hangsúlyozza ezért, hogy az oktatás fontos szerepet tölt be a társadalmon belüli megbékélés és kölcsönös megértés előmozdításában; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy Bosznia-Hercegovinában a háború utáni helyreállítás és újjáépítés nagyrészt sikeres volt, és az országot közelebb hozta az Unióhoz, és hogy a megbékélési folyamat fenntarthatósága tekintetében maradtak még kihívások; hangsúlyozza ezért, hogy az oktatás fontos szerepet tölt be a társadalmon belüli megbékélés és kölcsönös megértés előmozdításában;

| 35. | üdvözli a bejelentett foglalkoztatás növekedését, illetve a politikai koordináció megerősítésére és az üzleti környezet javítására irányuló első lépéseket; továbbra is aggodalmának ad hangot az állam gazdaságra gyakorolt befolyása, az államháztartás minősége, a nemzetközi hitelekből finanszírozott beruházásoktól való nagyfokú függés, a nemzetközi beruházások tisztázatlan eredete és a súlyos munkaerő-piaci helyzet miatt; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a tartósan magas (27,6 %-os) hosszú távú munkanélküliségi ráta kérdését – ideértve az igen magas szintű (62,7 %-os) ifjúsági munkanélküliségi rátát –, az informális gazdaság tekintélyes méretét, valamint javítani kell a munkaerőpiac működését; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a bejelentett foglalkoztatás növekedését, illetve a politikai koordináció megerősítésére és az üzleti környezet javítására irányuló első lépéseket; továbbra is aggodalmának ad hangot az állam gazdaságra gyakorolt befolyása, az államháztartás minősége, a nemzetközi hitelekből finanszírozott beruházásoktól való nagyfokú függés, a nemzetközi beruházások tisztázatlan eredete és a súlyos munkaerő-piaci helyzet miatt; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a tartósan magas (27,6 %-os) hosszú távú munkanélküliségi ráta kérdését – ideértve az igen magas szintű (62,7 %-os) ifjúsági munkanélküliségi rátát –, az informális gazdaság tekintélyes méretét, valamint javítani kell a munkaerőpiac működését;

| 36. | üdvözli, hogy mindkét entitás új munkaügyi jogszabályt fogadott el; fájlalja az egységes gazdasági térség hiányát, amely akadályt képez az üzleti környezet számára; nyomatékosan kéri, hogy javítsák tovább az üzleti környezetet a jogállamiság megerősítése, a szerződések érvényesítésének egyszerűsítése és a korrupció elleni fellépés révén; sajnálja, hogy Bosznia-Hercegovina nem dolgozott ki állami szintű kkv-stratégiát; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy mindkét entitás új munkaügyi jogszabályt fogadott el; fájlalja az egységes gazdasági térség hiányát, amely akadályt képez az üzleti környezet számára; nyomatékosan kéri, hogy javítsák tovább az üzleti környezetet a jogállamiság megerősítése, a szerződések érvényesítésének egyszerűsítése és a korrupció elleni fellépés révén; sajnálja, hogy Bosznia-Hercegovina nem dolgozott ki állami szintű kkv-stratégiát;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a széttöredezett szociális védelmi rendszereket a polgárok igényei alapján át kell alakítani és harmonizálni kell annak érdekében, hogy mindenki egyenlő elbánásban részesüljön; megállapítja, hogy a szakszervezeti és munkavállalói jogok – ideértve az egészségügyi és biztonsági törvényeket is – továbbra is korlátozottak, és hangsúlyozza, hogy e törvényeket országszerte javítani és harmonizálni kell; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a széttöredezett szociális védelmi rendszereket a polgárok igényei alapján át kell alakítani és harmonizálni kell annak érdekében, hogy mindenki egyenlő elbánásban részesüljön; megállapítja, hogy a szakszervezeti és munkavállalói jogok – ideértve az egészségügyi és biztonsági törvényeket is – továbbra is korlátozottak, és hangsúlyozza, hogy e törvényeket országszerte javítani és harmonizálni kell;

| 38. | nyomatékosan kéri a közlekedésre, az energiaügyre és a környezetvédelemre vonatkozó országos ágazati stratégiák elfogadását; hangsúlyozza, hogy e stratégiák többek között ahhoz szükségesek, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az uniós előcsatlakozási támogatást; |
| --- | --- |

38.

nyomatékosan kéri a közlekedésre, az energiaügyre és a környezetvédelemre vonatkozó országos ágazati stratégiák elfogadását; hangsúlyozza, hogy e stratégiák többek között ahhoz szükségesek, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az uniós előcsatlakozási támogatást;

| 39. | üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina részt vesz a hat nyugat-balkáni ország közös kezdeményezésében; kiemeli két fő beruházási projekt – a „Stara Gradiška” és a „Svilaj” – jelentőségét, amelyek a kereskedelmet, a regionális integrációt és a fenntartható növekedést segítik majd elő; nyomatékosan kéri a hatóságokat, hogy még a következő, 2016-os párizsi csúcstalálkozó előtt gondoskodjanak a közlekedéssel kapcsolatos műszaki szabványok és puha intézkedések teljes körű és mielőbbi végrehajtásáról, amelyekről a 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozón állapodtak meg (pl. határátlépési eljárások összehangolása/egyszerűsítése, információs rendszerek, karbantartási rendszerek, szétválasztás és harmadik felek hálózati hozzáférése); |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina részt vesz a hat nyugat-balkáni ország közös kezdeményezésében; kiemeli két fő beruházási projekt – a „Stara Gradiška” és a „Svilaj” – jelentőségét, amelyek a kereskedelmet, a regionális integrációt és a fenntartható növekedést segítik majd elő; nyomatékosan kéri a hatóságokat, hogy még a következő, 2016-os párizsi csúcstalálkozó előtt gondoskodjanak a közlekedéssel kapcsolatos műszaki szabványok és puha intézkedések teljes körű és mielőbbi végrehajtásáról, amelyekről a 2015-ös bécsi nyugat-balkáni csúcstalálkozón állapodtak meg (pl. határátlépési eljárások összehangolása/egyszerűsítése, információs rendszerek, karbantartási rendszerek, szétválasztás és harmadik felek hálózati hozzáférése);

| 40. | kéri a nép- és lakásszámlálás eredményeinek haladéktalan közzétételét, mivel azok a gazdasági és társadalmi tervezéshez elengedhetetlenek; hangsúlyozza továbbá, hogy a 2013-as népszámlálás adataira szükség lesz majd azon kérdőív kitöltéséhez, amelyet a Bizottság küld majd Bosznia-Hercegovinának; |
| --- | --- |

40.

kéri a nép- és lakásszámlálás eredményeinek haladéktalan közzétételét, mivel azok a gazdasági és társadalmi tervezéshez elengedhetetlenek; hangsúlyozza továbbá, hogy a 2013-as népszámlálás adataira szükség lesz majd azon kérdőív kitöltéséhez, amelyet a Bizottság küld majd Bosznia-Hercegovinának;

| 41. | nyomatékosan kéri a bosznia-hercegovinai statisztikai ügynökségeket, hogy statisztikáikat igazítsák hozzá az Eurostat normáihoz; |
| --- | --- |

41.

nyomatékosan kéri a bosznia-hercegovinai statisztikai ügynökségeket, hogy statisztikáikat igazítsák hozzá az Eurostat normáihoz;

| 42. | aggodalmának ad hangot az információs társadalom területén tapasztalható visszalépések miatt; kéri a digitális átállás mielőbbi végrehajtását; nyomatékosan kéri az e-kereskedelmi akkreditációról és a digitális aláírásról szóló törvények állami szintű felügyeletéért felelős szerv létrehozását, mivel az utóbbi törvényt e szerv hiányában még végre kell hajtani; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a 2009-ben létrehozott egységes európai segélyhívó szám (112) sikeres végrehajtását; |
| --- | --- |

42.

aggodalmának ad hangot az információs társadalom területén tapasztalható visszalépések miatt; kéri a digitális átállás mielőbbi végrehajtását; nyomatékosan kéri az e-kereskedelmi akkreditációról és a digitális aláírásról szóló törvények állami szintű felügyeletéért felelős szerv létrehozását, mivel az utóbbi törvényt e szerv hiányában még végre kell hajtani; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a 2009-ben létrehozott egységes európai segélyhívó szám (112) sikeres végrehajtását;

| 43. | megállapítja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések és tevékenységek korlátozott voltát, és hogy megtörténtek az első lépések a Natura 2000 természetvédelmi hálózat kialakítására; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy dolgozzanak ki harmonizált jogi keretet a környezetvédelem és az éghajlat-politikai fellépés számára, valamint hogy erősítsék meg a stratégiai tervezést és az e területre vonatkozó vívmányokhoz való igazodást; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy az uniós környezetvédelmi normákkal összhangban előzzék meg a túlzott levegőszennyezést, ideértve a Bosanski Brod-i kőolaj-finomító által okozott szennyezést is; ismételten hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovinának maradéktalanul eleget kell tennie az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espooi egyezmény (az 1991-es Espooi Egyezmény) és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv (a 2003-as kijevi jegyzőkönyv) értelmében vállalt kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

43.

megállapítja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések és tevékenységek korlátozott voltát, és hogy megtörténtek az első lépések a Natura 2000 természetvédelmi hálózat kialakítására; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy dolgozzanak ki harmonizált jogi keretet a környezetvédelem és az éghajlat-politikai fellépés számára, valamint hogy erősítsék meg a stratégiai tervezést és az e területre vonatkozó vívmányokhoz való igazodást; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy az uniós környezetvédelmi normákkal összhangban előzzék meg a túlzott levegőszennyezést, ideértve a Bosanski Brod-i kőolaj-finomító által okozott szennyezést is; ismételten hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovinának maradéktalanul eleget kell tennie az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espooi egyezmény (az 1991-es Espooi Egyezmény) és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv (a 2003-as kijevi jegyzőkönyv) értelmében vállalt kötelezettségeinek;

| 44. | felhívja a bosznia-hercegovinai kormányt, hogy szabályozza és kövesse nyomon a vízerőművek fejlesztését a környezetvédelmi szempontból érzékeny területeken, valamint a védett és potenciálisan védett területeken, és őrizze meg a meglévő nemzeti parkok, például a Sutjeska és az Una nemzeti park integritását; javasolja a környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítását a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv által meghatározott uniós standardok figyelembevétele érdekében; arra ösztönzi a bosznia-hercegovinai kormányt, hogy növelje az átláthatóságot a tervezett projektekkel kapcsolatban a nyilvánosság részvétele és a helyi közösségekkel, tudományos szakértőkkel és a civil szektorral való konzultációk révén; |
| --- | --- |

44.

felhívja a bosznia-hercegovinai kormányt, hogy szabályozza és kövesse nyomon a vízerőművek fejlesztését a környezetvédelmi szempontból érzékeny területeken, valamint a védett és potenciálisan védett területeken, és őrizze meg a meglévő nemzeti parkok, például a Sutjeska és az Una nemzeti park integritását; javasolja a környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítását a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv által meghatározott uniós standardok figyelembevétele érdekében; arra ösztönzi a bosznia-hercegovinai kormányt, hogy növelje az átláthatóságot a tervezett projektekkel kapcsolatban a nyilvánosság részvétele és a helyi közösségekkel, tudományos szakértőkkel és a civil szektorral való konzultációk révén;

| 45. | elismerését fejezi ki Bosznia-Hercegovinának amiatt, hogy elvállalta az Energiaközösség 2016. évi elnökségét; ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Energiaközösség szankciókat alkalmazott Bosznia-Hercegovinával szemben; ismételten kéri Bosznia-Hercegovinát, hogy hozzon intézkedéseket a szomszédos országok energetikai infrastruktúrájával való összekapcsolódás érdekében, és hogy tartsa tiszteletben az Energiaközösségről szóló szerződés értelmében vállalt valamennyi szerződéses kötelezettségét; |
| --- | --- |

45.

elismerését fejezi ki Bosznia-Hercegovinának amiatt, hogy elvállalta az Energiaközösség 2016. évi elnökségét; ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Energiaközösség szankciókat alkalmazott Bosznia-Hercegovinával szemben; ismételten kéri Bosznia-Hercegovinát, hogy hozzon intézkedéseket a szomszédos országok energetikai infrastruktúrájával való összekapcsolódás érdekében, és hogy tartsa tiszteletben az Energiaközösségről szóló szerződés értelmében vállalt valamennyi szerződéses kötelezettségét;

| 46. | bírálja a közbékéről és a közrendről szóló, a boszniai Szerb Köztársaságban 2015 februárjában elfogadott törvényt, amely bűncselekménynek nyilvánítja a közrendet megzavaró vagy illetlen, bántó vagy sértő tartalmakat magukban foglaló posztok elhelyezését a közösségi médiában, mivel ez utat nyit az online véleménynyilvánítás szabadságának és a média szabadságának jogi korlátozása előtt, és a közösségi média felhasználói körében öncenzúrát okozhat; |
| --- | --- |

46.

bírálja a közbékéről és a közrendről szóló, a boszniai Szerb Köztársaságban 2015 februárjában elfogadott törvényt, amely bűncselekménynek nyilvánítja a közrendet megzavaró vagy illetlen, bántó vagy sértő tartalmakat magukban foglaló posztok elhelyezését a közösségi médiában, mivel ez utat nyit az online véleménynyilvánítás szabadságának és a média szabadságának jogi korlátozása előtt, és a közösségi média felhasználói körében öncenzúrát okozhat;

| 47. | elismerését fejezi ki Bosznia-Hercegovinának a regionális együttműködés előmozdításában vállalt proaktív szerepéért; úgy véli, hogy a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott konkrét együttműködés hozzájárulhat a Nyugat-Balkán stabilizációjához; üdvözli a Montenegróval kötött határmegállapodást; további erőfeszítéseket kér a még lezáratlan – többek között a Szerbiával és Horvátországgal közös határ kijelölését érintő – kétoldalú kérdések megoldása, valamint a határokon átterjedő környezetszennyezési problémák kezelése érdekében; üdvözli, hogy a bosznia-hercegovinai Minisztertanács 2015. november 4-én, Szarajevóban megtartotta első közös tanácskozását a szerb kormánnyal; |
| --- | --- |

47.

elismerését fejezi ki Bosznia-Hercegovinának a regionális együttműködés előmozdításában vállalt proaktív szerepéért; úgy véli, hogy a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott konkrét együttműködés hozzájárulhat a Nyugat-Balkán stabilizációjához; üdvözli a Montenegróval kötött határmegállapodást; további erőfeszítéseket kér a még lezáratlan – többek között a Szerbiával és Horvátországgal közös határ kijelölését érintő – kétoldalú kérdések megoldása, valamint a határokon átterjedő környezetszennyezési problémák kezelése érdekében; üdvözli, hogy a bosznia-hercegovinai Minisztertanács 2015. november 4-én, Szarajevóban megtartotta első közös tanácskozását a szerb kormánnyal;

| 48. | üdvözli, hogy a KKBP-határozatokhoz való igazodás mértéke 52 %-ról 62 %-ra emelkedett; Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási kérelmére való tekintettel szükségesnek tartja, hogy a külpolitikát nagymértékben összehangolják az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával; |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy a KKBP-határozatokhoz való igazodás mértéke 52 %-ról 62 %-ra emelkedett; Bosznia-Hercegovina uniós csatlakozási kérelmére való tekintettel szükségesnek tartja, hogy a külpolitikát nagymértékben összehangolják az Unió közös kül- és biztonságpolitikájával;

| 49. | a küszöbön álló helyhatósági választásokkal kapcsolatban felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy hajtsák végre a nemzetközi és helyi megfigyelők, valamint az EBESZ/ODIHR vonatkozó ajánlásait a választási folyamat hitelességének és sértetlenségének biztosítása érdekében; nyomatékosa felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen szabályozzák a mostari helyhatósági választásokat; |
| --- | --- |

49.

a küszöbön álló helyhatósági választásokkal kapcsolatban felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy hajtsák végre a nemzetközi és helyi megfigyelők, valamint az EBESZ/ODIHR vonatkozó ajánlásait a választási folyamat hitelességének és sértetlenségének biztosítása érdekében; nyomatékosa felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen szabályozzák a mostari helyhatósági választásokat;

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnökének, Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamentjének és a Bosznia-Hercegovinai Föderáció, illetve a boszniai Szerb Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, valamint a 10 kanton kormányának. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnökének, Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamentjének és a Bosznia-Hercegovinai Föderáció, illetve a boszniai Szerb Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, valamint a 10 kanton kormányának.

---

(1)  HL L 164., 2015.6.30., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0276.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0471.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/192

---

P8_TA(2016)0136

A szegénység elleni küzdelem célkitűzésének elérése a növekvő rezsiköltségek fényében

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről a növekvő rezsiköltségek fényében (2015/2223(INI))

(2018/C 058/22)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1. cikkére és 34. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1. cikkére és 34. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet (4) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet (4) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (5) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (5) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU irányelvre (7), valamint az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU irányelvre (7), valamint az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című, 2015. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0610), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című, 2015. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0610),

| — | tekintettel „Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című 2014. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című 2014. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága véleményére, valamint az ugyanerről a témáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága véleményére, valamint az ugyanerről a témáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i határozatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i határozatára (12),

| — | tekintettel a referencia-költségvetésekre vonatkozó közös európai módszertan kidolgozására vonatkozó bizottsági kísérleti projektre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a referencia-költségvetésekre vonatkozó közös európai módszertan kidolgozására vonatkozó bizottsági kísérleti projektre,

| — | tekintettel az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A gyermekszegénység mérése: a gazdag országokban a gyermekszegénység rangsorolására szolgáló új táblázatok” című 2012-es jelentésére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A gyermekszegénység mérése: a gazdag országokban a gyermekszegénység rangsorolására szolgáló új táblázatok” című 2012-es jelentésére (13),

| — | tekintettel az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A recesszió gyermekei: a gazdasági válság gyermekjólétre gyakorolt hatásai a gazdag országokban” című, 2014-es jelentésére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A recesszió gyermekei: a gazdasági válság gyermekjólétre gyakorolt hatásai a gazdag országokban” című, 2014-es jelentésére (14),

| — | tekintettel az uniós foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló 2015. szeptemberi negyedéves bizottsági áttekintésre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló 2015. szeptemberi negyedéves bizottsági áttekintésre (15),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2011. június 15-i véleményére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2011. június 15-i véleményére (16),

| — | tekintettel az OECD „Egy csónakban evezünk: avagy miért előnyös a kisebb egyenlőtlenség mindenki számára” című 2015. május 21-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Egy csónakban evezünk: avagy miért előnyös a kisebb egyenlőtlenség mindenki számára” című 2015. május 21-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépés” című 2013. szeptember 18-i véleményére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépés” című 2013. szeptember 18-i véleményére (17),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című 2013. december 10-i véleményére (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című 2013. december 10-i véleményére (18),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform” című 2011. március 31-i véleményére (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform” című 2011. március 31-i véleményére (19),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPC) és a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO) 2014. október 3-i„Az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálata” című közös véleményére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPC) és a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO) 2014. október 3-i„Az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálata” című közös véleményére (20),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az Európai Unióban fennálló szociális helyzetről szóló, 2015. március 10-i 2014. évi éves jelentésére (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az Európai Unióban fennálló szociális helyzetről szóló, 2015. március 10-i 2014. évi éves jelentésére (21),

| — | tekintettel a „The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices” (22) című 2015. júniusi, valamint a „Le panier de la ménagère ... pauvre” (23) című 2008. augusztusi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices” (22) című 2015. júniusi, valamint a „Le panier de la ménagère ... pauvre” (23) című 2008. augusztusi tanulmányra,

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform: az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése” című 2011. február 15-ivéleményére (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform: az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése” című 2011. február 15-ivéleményére (24),

| — | tekintettel a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című 2015. július 8-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című 2015. július 8-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról szóló, 2015. október 5-i (EU) 2015/1848 tanácsi határozatra (27) és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. július 8-i álláspontjára (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról szóló, 2015. október 5-i (EU) 2015/1848 tanácsi határozatra (27) és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. július 8-i álláspontjára (28),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló 2014. november 27-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló 2014. november 27-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló 2013. június 11-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló 2013. június 11-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal kísért, az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal kísért, az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló 2010. október 20-i állásfoglalására (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló 2010. október 20-i állásfoglalására (32),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0040/2016),

| A. | mivel az Unióban 2008 és 2013 között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyek száma 117 millióról 122,6 millióra nőtt; mivel 2013-ban az Unió lakosságának 16,7 %-a a szociális juttatásokat figyelembe véve is szegénységben, 9,6 %-uk súlyos anyagi nélkülözésben élt, a háztartások 10,7 %-a pedig rendkívül alacsony munkaintenzitásúnak volt tekinthető; mivel ez a fejlemény ellentétes az Uniónak az Európa 2020 stratégiában meghatározott stratégiai célkitűzésével, mely szerint 2020-ig legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénységben és társadalmi kirekesztésben vagy ennek kockázatával élő emberek számát; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unióban 2008 és 2013 között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyek száma 117 millióról 122,6 millióra nőtt; mivel 2013-ban az Unió lakosságának 16,7 %-a a szociális juttatásokat figyelembe véve is szegénységben, 9,6 %-uk súlyos anyagi nélkülözésben élt, a háztartások 10,7 %-a pedig rendkívül alacsony munkaintenzitásúnak volt tekinthető; mivel ez a fejlemény ellentétes az Uniónak az Európa 2020 stratégiában meghatározott stratégiai célkitűzésével, mely szerint 2020-ig legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénységben és társadalmi kirekesztésben vagy ennek kockázatával élő emberek számát;

| B. | mivel az Eurostat módszertana alapján a szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló nemzeti ekvivalens mediánjövedelem 60 %-ában állapították meg; |
| --- | --- |

B.

mivel az Eurostat módszertana alapján a szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló nemzeti ekvivalens mediánjövedelem 60 %-ában állapították meg;

| C. | mivel az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság javítása – különösen a lakásállomány tekintetében – számos háztartás számára lehetővé tenné, hogy megmeneküljön az energiaszegénységtől; mivel 2015-ben az uniós polgárok 10 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 37 %-a) tartozást halmozott fel a közüzemi számlák tekintetében; mivel 2014-ben az uniós polgárok 12 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 60 %-a) nem tudta kellő hőmérsékletűre fűteni otthonát; mivel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztika (EU-SILC) statisztikái szerint 2014-ben az uniós lakosság 16 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 33 %-a) olyan lakásban élt, melyben beázott a tető és nedvesedtek a falak; |
| --- | --- |

C.

mivel az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság javítása – különösen a lakásállomány tekintetében – számos háztartás számára lehetővé tenné, hogy megmeneküljön az energiaszegénységtől; mivel 2015-ben az uniós polgárok 10 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 37 %-a) tartozást halmozott fel a közüzemi számlák tekintetében; mivel 2014-ben az uniós polgárok 12 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 60 %-a) nem tudta kellő hőmérsékletűre fűteni otthonát; mivel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztika (EU-SILC) statisztikái szerint 2014-ben az uniós lakosság 16 %-a (a leginkább érintett tagállamok lakosainak 33 %-a) olyan lakásban élt, melyben beázott a tető és nedvesedtek a falak;

| D. | mivel a tartósan munkanélküliek száma meghaladja a 12 milliót, és 62 %-uk több mint két éve van folyamatosan állás nélkül; mivel a tartósan munkanélkülieket nagyobb valószínűséggel érinti a szegénység és a társadalmi kirekesztés; |
| --- | --- |

D.

mivel a tartósan munkanélküliek száma meghaladja a 12 milliót, és 62 %-uk több mint két éve van folyamatosan állás nélkül; mivel a tartósan munkanélkülieket nagyobb valószínűséggel érinti a szegénység és a társadalmi kirekesztés;

| E. | mivel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap és annak fennmaradása fontossággal bír akkor, amikor a szociális válság egyre több európai polgárt érint; |
| --- | --- |

E.

mivel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap és annak fennmaradása fontossággal bír akkor, amikor a szociális válság egyre több európai polgárt érint;

| F. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája 34. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája 34. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel;

| G. | mivel az alapvető javak és szolgáltatások árai és ezáltal a családok kiadásai egyes országokban időnként viszonylag gyorsan emelkedtek; |
| --- | --- |

G.

mivel az alapvető javak és szolgáltatások árai és ezáltal a családok kiadásai egyes országokban időnként viszonylag gyorsan emelkedtek;

| H. | mivel a „krónikusan szegényeket”, akik gyakran tartósan munkanélküliek, és akiket néha alacsony fizetéssel foglalkoztatnak, valamint a gyermekeiket egyedül nevelő szülőket, akik nem dolgoznak, vagy akiket átlagosan az elsődleges keresőhöz képest kevesebb óraszámban foglalkoztatnak, következetesen a legkiszolgáltatottabb csoportok között tartják számon; |
| --- | --- |

H.

mivel a „krónikusan szegényeket”, akik gyakran tartósan munkanélküliek, és akiket néha alacsony fizetéssel foglalkoztatnak, valamint a gyermekeiket egyedül nevelő szülőket, akik nem dolgoznak, vagy akiket átlagosan az elsődleges keresőhöz képest kevesebb óraszámban foglalkoztatnak, következetesen a legkiszolgáltatottabb csoportok között tartják számon;

| I. | mivel mind a mai napig nincsenek biztos mutatók az abszolút szegénység meghatározására; |
| --- | --- |

I.

mivel mind a mai napig nincsenek biztos mutatók az abszolút szegénység meghatározására;

| J. | mivel a rossz vagy elégtelen lakáskörülmények jelentősen csökkentik annak lehetőségét, hogy valaki normális életvitelt folytasson; mivel a kiszolgáltatott helyzetű személyek lakáskörülményei (ideértve a megfelelő szigetelést stb. is) romlottak a válság során, mivel nem tudták finanszírozni a fenntartási költségeket; mivel az alacsony színvonalú lakásban eltöltött hosszú idő a testi egészségre is hatással lehet; |
| --- | --- |

J.

mivel a rossz vagy elégtelen lakáskörülmények jelentősen csökkentik annak lehetőségét, hogy valaki normális életvitelt folytasson; mivel a kiszolgáltatott helyzetű személyek lakáskörülményei (ideértve a megfelelő szigetelést stb. is) romlottak a válság során, mivel nem tudták finanszírozni a fenntartási költségeket; mivel az alacsony színvonalú lakásban eltöltött hosszú idő a testi egészségre is hatással lehet;

| K. | mivel a családok lakhatással, étkezéssel, közüzemi szolgáltatásokkal (villamos energiával, gázzal és vízzel), közlekedéssel, egészségüggyel és oktatással kapcsolatos kiadásainak növekedése megnehezíti a szegénységgel szembeni küzdelemre vonatkozóan az Európa 2020 stratégiában rögzített cél elérését; |
| --- | --- |

K.

mivel a családok lakhatással, étkezéssel, közüzemi szolgáltatásokkal (villamos energiával, gázzal és vízzel), közlekedéssel, egészségüggyel és oktatással kapcsolatos kiadásainak növekedése megnehezíti a szegénységgel szembeni küzdelemre vonatkozóan az Európa 2020 stratégiában rögzített cél elérését;

| L. | mivel az alapvető áruk és szolgáltatások költsége számos uniós tagállamban gyorsan nőtt az elmúlt években, ami a háztartások általános kiadásának növekedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

L.

mivel az alapvető áruk és szolgáltatások költsége számos uniós tagállamban gyorsan nőtt az elmúlt években, ami a háztartások általános kiadásának növekedéséhez vezetett;

| M. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság együttes hatása, továbbá a háztartások csökkenő bevételei miatt az Unióban megnőtt a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztettség, különösen a legkiszolgáltatottabbak körében, és ezáltal fokozódott a jóléti szolgáltatásokra nehezedő teher; |
| --- | --- |

M.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság együttes hatása, továbbá a háztartások csökkenő bevételei miatt az Unióban megnőtt a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztettség, különösen a legkiszolgáltatottabbak körében, és ezáltal fokozódott a jóléti szolgáltatásokra nehezedő teher;

| N. | mivel a többi korcsoporthoz képest amúgy is nagyobb arányú fiatalkori munkanélküliség a válság óta robbanásszerűen nőtt az Európai Unióban, és jelenleg meghaladja a 20 %-ot, ami azzal a veszéllyel jár, hogy a fiatalok már egészen korai életszakaszban szegénységbe jutnak; mivel az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága a gyermekek körében a szegénységi rátának és/vagy a szegénységi kockázati rátának a gazdasági válság következtében történő növekedésével kapcsolatban záró megjegyzéseket adott ki az egyes európai országok legutóbbi rendszeres jelentéseiről; mivel ez a növekedés az egészséghez, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való jogokat is érinti; |
| --- | --- |

N.

mivel a többi korcsoporthoz képest amúgy is nagyobb arányú fiatalkori munkanélküliség a válság óta robbanásszerűen nőtt az Európai Unióban, és jelenleg meghaladja a 20 %-ot, ami azzal a veszéllyel jár, hogy a fiatalok már egészen korai életszakaszban szegénységbe jutnak; mivel az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága a gyermekek körében a szegénységi rátának és/vagy a szegénységi kockázati rátának a gazdasági válság következtében történő növekedésével kapcsolatban záró megjegyzéseket adott ki az egyes európai országok legutóbbi rendszeres jelentéseiről; mivel ez a növekedés az egészséghez, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való jogokat is érinti;

| O. | mivel a szegénység, amely a tagállamokban igen sok év óta magas szintet ér el, egyre jelentősebb hatást gyakorol a gazdaságra, fékezi a növekedést, növeli a költségvetési hiányt, és csökkenti az európai versenyképességet; |
| --- | --- |

O.

mivel a szegénység, amely a tagállamokban igen sok év óta magas szintet ér el, egyre jelentősebb hatást gyakorol a gazdaságra, fékezi a növekedést, növeli a költségvetési hiányt, és csökkenti az európai versenyképességet;

| P. | mivel a megfelelő lakáskörülmények és fűtés hiánya káros az egészségre, az oktatásra, valamint a társadalmi és a munkaerő-piaci beilleszkedésre, különösen a legkiszolgáltatottabbak esetében; mivel az északi és a déli tagállamokban egyaránt szenvednek attól emberek, hogy nem tudják fűteni házukat; mivel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztika (EU-SILC) adatai szerint a (lakáshasználati jogcímen felmerülő) lakhatási költségek jelentette túlzott terhek egyes tagállamokban magasabbak a magánbérlakásokban élő bérlők esetében, ami a lakások alacsony színvonalával és a magas árakkal magyarázható; mivel számos család nehézségekbe ütközik az alapvető áruk és szolgáltatások költségeinek kifizetése során, ami részben az emelkedő energiaáraknak köszönhető; |
| --- | --- |

P.

mivel a megfelelő lakáskörülmények és fűtés hiánya káros az egészségre, az oktatásra, valamint a társadalmi és a munkaerő-piaci beilleszkedésre, különösen a legkiszolgáltatottabbak esetében; mivel az északi és a déli tagállamokban egyaránt szenvednek attól emberek, hogy nem tudják fűteni házukat; mivel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztika (EU-SILC) adatai szerint a (lakáshasználati jogcímen felmerülő) lakhatási költségek jelentette túlzott terhek egyes tagállamokban magasabbak a magánbérlakásokban élő bérlők esetében, ami a lakások alacsony színvonalával és a magas árakkal magyarázható; mivel számos család nehézségekbe ütközik az alapvető áruk és szolgáltatások költségeinek kifizetése során, ami részben az emelkedő energiaáraknak köszönhető;

| Q. | mivel az energiaszegénység összefügg az általános szegénységgel, és számos alapvető körülmény következménye, beleértve az egészségüggyel és fogyatékossággal kapcsolatos problémákat, a személyre szabott kínálatokhoz vagy online szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, az alacsony jövedelmeket, a háztartások által használt fűtési rendszerek típusát, valamint a lakóingatlanok minőségét és energiateljesítményét; |
| --- | --- |

Q.

mivel az energiaszegénység összefügg az általános szegénységgel, és számos alapvető körülmény következménye, beleértve az egészségüggyel és fogyatékossággal kapcsolatos problémákat, a személyre szabott kínálatokhoz vagy online szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, az alacsony jövedelmeket, a háztartások által használt fűtési rendszerek típusát, valamint a lakóingatlanok minőségét és energiateljesítményét;

| R. | mivel a munkanélküliek, az egyszülős családok, az alacsony jövedelmű családok, az özvegyek, a tartós betegségben szenvedők, az időskorúak, a fiatalok, a fogyatékossággal élők és a kisebbséghez tartozók gyakran a legkiszolgáltatottabbak közé tartoznak és ki vannak téve a szegénység veszélyének, továbbá különösen sújtják őket a magas megélhetési költségek; |
| --- | --- |

R.

mivel a munkanélküliek, az egyszülős családok, az alacsony jövedelmű családok, az özvegyek, a tartós betegségben szenvedők, az időskorúak, a fiatalok, a fogyatékossággal élők és a kisebbséghez tartozók gyakran a legkiszolgáltatottabbak közé tartoznak és ki vannak téve a szegénység veszélyének, továbbá különösen sújtják őket a magas megélhetési költségek;

| S. | mivel a tagállamok között a jóléti szolgáltatások nyújtása és a minimumjövedelem terén meglévő széles szakadék azt jelenti, hogy egyes tagállamokban a jóléti szolgáltatások 60 %-kal csökkentik a szegénység kockázatát, míg más tagállamokban csupán 15 %-kal; mivel a jóléti szolgáltatások nyújtása uniós szinten átlagosan 35 %-kal csökkenti a szegénység kockázatát; |
| --- | --- |

S.

mivel a tagállamok között a jóléti szolgáltatások nyújtása és a minimumjövedelem terén meglévő széles szakadék azt jelenti, hogy egyes tagállamokban a jóléti szolgáltatások 60 %-kal csökkentik a szegénység kockázatát, míg más tagállamokban csupán 15 %-kal; mivel a jóléti szolgáltatások nyújtása uniós szinten átlagosan 35 %-kal csökkenti a szegénység kockázatát;

| T. | mivel az Eurofound küszöbön álló, „Housing in Europe” (A lakáshelyzet Európában) című jelentése tartalmazni fog egy olyan modellt, melynek becslései szerint a nem megfelelő lakhatási körülmények jelenlegi szintje (2011-es adatok alapján) miatt az egészségügyi kiadások teljes összege a 28 tagú EU gazdaságaira vetítve meghaladja az évi 170 milliárd EUR-t; mivel ha minden felújítási munkát elvégeznének, az egészségügyi kiadások terén az első évben mintegy 8 milliárd EUR megtakarítást lehetne elérni, ami a jövőben tovább növekedne; |
| --- | --- |

T.

mivel az Eurofound küszöbön álló, „Housing in Europe” (A lakáshelyzet Európában) című jelentése tartalmazni fog egy olyan modellt, melynek becslései szerint a nem megfelelő lakhatási körülmények jelenlegi szintje (2011-es adatok alapján) miatt az egészségügyi kiadások teljes összege a 28 tagú EU gazdaságaira vetítve meghaladja az évi 170 milliárd EUR-t; mivel ha minden felújítási munkát elvégeznének, az egészségügyi kiadások terén az első évben mintegy 8 milliárd EUR megtakarítást lehetne elérni, ami a jövőben tovább növekedne;

| U. | mivel az ENSZ megerősítette, hogy a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog mindenkit feljogosít a jó minőségű, biztonságos, fizikailag elérhető, megfizethető, elegendő és elfogadható víz személyes és háztartási célokra való felhasználására; mivel egy másik ENSZ-ajánlás szerint a háztartások bevételének legfeljebb 3 %-át lenne szabad a vízért kifizetni ott, ahol fizetni kell érte; mivel a vízszolgáltatás privatizációja kedvezőtlen hatással van a szegénységben élő vagy a szegénység veszélyének kitett háztartásokra nézve; |
| --- | --- |

U.

mivel az ENSZ megerősítette, hogy a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog mindenkit feljogosít a jó minőségű, biztonságos, fizikailag elérhető, megfizethető, elegendő és elfogadható víz személyes és háztartási célokra való felhasználására; mivel egy másik ENSZ-ajánlás szerint a háztartások bevételének legfeljebb 3 %-át lenne szabad a vízért kifizetni ott, ahol fizetni kell érte; mivel a vízszolgáltatás privatizációja kedvezőtlen hatással van a szegénységben élő vagy a szegénység veszélyének kitett háztartásokra nézve;

| V. | mivel az energiaszegénység egyre nagyobb probléma Európában, és az energiaárak előre jelzett emelkedésének, valamint a jövedelmi egyenlőtlenségek és általában véve a szegénység ezzel párhuzamos fokozódásának, a megfelelő fűtési rendszerek hiányának és az épületszigetelés általánosan gyenge minőségének köszönhetően a helyzet az elkövetkezendő néhány évben várhatóan romlani fog, különösen a mediterrán országokban; |
| --- | --- |

V.

mivel az energiaszegénység egyre nagyobb probléma Európában, és az energiaárak előre jelzett emelkedésének, valamint a jövedelmi egyenlőtlenségek és általában véve a szegénység ezzel párhuzamos fokozódásának, a megfelelő fűtési rendszerek hiányának és az épületszigetelés általánosan gyenge minőségének köszönhetően a helyzet az elkövetkezendő néhány évben várhatóan romlani fog, különösen a mediterrán országokban;

| W. | mivel az Unióban 12 millióval több nő él szegénységben, mint férfi; mivel az ezen egyenlőtlenség kialakulásához hozzájáruló tényezők közé tartozik a nemek közötti bérszakadék és nyugdíjszakadék, a bizonytalan munkaviszonnyal rendelkező nők nagy aránya, illetve az a jelenség, hogy a nők a megfizethetetlen gyermekgondozási költségek miatt gyakran arra kényszerülnek, hogy gazdaságilag inaktívak maradjanak; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unióban 12 millióval több nő él szegénységben, mint férfi; mivel az ezen egyenlőtlenség kialakulásához hozzájáruló tényezők közé tartozik a nemek közötti bérszakadék és nyugdíjszakadék, a bizonytalan munkaviszonnyal rendelkező nők nagy aránya, illetve az a jelenség, hogy a nők a megfizethetetlen gyermekgondozási költségek miatt gyakran arra kényszerülnek, hogy gazdaságilag inaktívak maradjanak;

| X. | mivel a javadalmazás, a munkaidő és a munkában töltött évek tekintetében a nemek között fennálló szakadék, amellyel a nők aktív életszakaszuk során szembesülnek, közvetlen hatással van a nyugdíjas életükre; mivel a 65 év feletti nők esetében lényegesen nagyobb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, mint férfi társaik esetében, mivel a nők átlagos nyugdíjjövedelme jelenleg –gyakran jelentős mértékben –alacsonyabb, mint a férfiaké; |
| --- | --- |

X.

mivel a javadalmazás, a munkaidő és a munkában töltött évek tekintetében a nemek között fennálló szakadék, amellyel a nők aktív életszakaszuk során szembesülnek, közvetlen hatással van a nyugdíjas életükre; mivel a 65 év feletti nők esetében lényegesen nagyobb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, mint férfi társaik esetében, mivel a nők átlagos nyugdíjjövedelme jelenleg –gyakran jelentős mértékben –alacsonyabb, mint a férfiaké;

| Y. | mivel az energiauniónak hatékony választ kell adnia a több mint 100 millió európai polgárt sújtó energiaszegénységre a legkiszolgáltatottabb fogyasztók helyzetének megerősítése, az energiahatékonyság legkiszolgáltatottabbak számára történő javítása és a rászorulók számára megfizethető energiát biztosító javító intézkedések kidolgozása révén; |
| --- | --- |

Y.

mivel az energiauniónak hatékony választ kell adnia a több mint 100 millió európai polgárt sújtó energiaszegénységre a legkiszolgáltatottabb fogyasztók helyzetének megerősítése, az energiahatékonyság legkiszolgáltatottabbak számára történő javítása és a rászorulók számára megfizethető energiát biztosító javító intézkedések kidolgozása révén;

| Z. | mivel a 2012/27/EU irányelv felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan programokat, amelyek felhívják a figyelmet az energiahatékonyságra, valamint tájékoztatást és tanácsadást nyújtanak arról a személyek és háztartások számára; |
| --- | --- |

Z.

mivel a 2012/27/EU irányelv felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan programokat, amelyek felhívják a figyelmet az energiahatékonyságra, valamint tájékoztatást és tanácsadást nyújtanak arról a személyek és háztartások számára;

| AA. | mivel – tekintettel az egyes családok szegénységének oszthatatlan voltára – hangsúlyozni kell az energia tényezőjének szegénységre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

AA.

mivel – tekintettel az egyes családok szegénységének oszthatatlan voltára – hangsúlyozni kell az energia tényezőjének szegénységre gyakorolt hatását;

| AB. | mivel a nemzeti épületállomány hatékonyabb energiafelhasználásra irányulóan történő felújítása közvetlen hatással van az energiaköltségek csökkenésére, különösen a kevésbé jómódú családok esetében, emellett előmozdítja a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

AB.

mivel a nemzeti épületállomány hatékonyabb energiafelhasználásra irányulóan történő felújítása közvetlen hatással van az energiaköltségek csökkenésére, különösen a kevésbé jómódú családok esetében, emellett előmozdítja a munkahelyteremtést;

| AC. | mivel 22 348 834 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 11 %-a) a rendelkezésre álló jövedelmének több mint 40 %-át fordítja lakhatásra; mivel az európai szemeszter megállapította, hogy a lakhatási költségek túlságosan nagy terhet jelentenek, ami egy fokozott odafigyelést igénylő társadalmi tendencia; mivel 21 942 491 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 10,8 %-a) számára jelent nehézséget, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson otthonában; mivel az Uniónak és a tagállamoknak sürgősen olyan szakpolitikai intézkedéseket – például lakhatási támogatásokat – kell meghatározniuk, végrehajtaniuk és fenntartaniuk, amelyek képessé teszik a háztartásokat a lakhatási költségek fedezésére; |
| --- | --- |

AC.

mivel 22 348 834 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 11 %-a) a rendelkezésre álló jövedelmének több mint 40 %-át fordítja lakhatásra; mivel az európai szemeszter megállapította, hogy a lakhatási költségek túlságosan nagy terhet jelentenek, ami egy fokozott odafigyelést igénylő társadalmi tendencia; mivel 21 942 491 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 10,8 %-a) számára jelent nehézséget, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson otthonában; mivel az Uniónak és a tagállamoknak sürgősen olyan szakpolitikai intézkedéseket – például lakhatási támogatásokat – kell meghatározniuk, végrehajtaniuk és fenntartaniuk, amelyek képessé teszik a háztartásokat a lakhatási költségek fedezésére;

| AD. | mivel az európai energiapiaci árak közelítenek egymáshoz, a vásárlóerő ugyanakkor nem egyenlítődik ki ugyanebben a mértékben; |
| --- | --- |

AD.

mivel az európai energiapiaci árak közelítenek egymáshoz, a vásárlóerő ugyanakkor nem egyenlítődik ki ugyanebben a mértékben;

| AE. | mivel a lakhatáshoz való hozzáférés olyan alapvető jog, amely más alapvető jogokhoz és a méltóságteljes élethez való hozzáférés feltételének is tekinthető; mivel a tisztességes és megfelelő lakhatásra irányuló támogatáshoz való hozzáférés biztosítása a tagállamok olyan nemzetközi kötelezettsége, amelyet az Uniónak figyelembe kell vennie, tekintettel arra, hogy a lakhatáshoz és a lakhatási támogatáshoz való jogot elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának 34. cikke, az Európa Tanács felülvizsgált Szociális Chartájának 30. és 31. cikke, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke, továbbá számos tagállam alkotmánya; |
| --- | --- |

AE.

mivel a lakhatáshoz való hozzáférés olyan alapvető jog, amely más alapvető jogokhoz és a méltóságteljes élethez való hozzáférés feltételének is tekinthető; mivel a tisztességes és megfelelő lakhatásra irányuló támogatáshoz való hozzáférés biztosítása a tagállamok olyan nemzetközi kötelezettsége, amelyet az Uniónak figyelembe kell vennie, tekintettel arra, hogy a lakhatáshoz és a lakhatási támogatáshoz való jogot elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának 34. cikke, az Európa Tanács felülvizsgált Szociális Chartájának 30. és 31. cikke, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke, továbbá számos tagállam alkotmánya;

| AF. | mivel a lakhatás az európai háztartások legjelentősebb kiadási tételét jelenti; mivel a lakhatással összefüggő (földdel, tulajdonjoggal, bérlettel és energiafogyasztással kapcsolatos) költségek emelkedése bizonytalanságot idéz elő és aggodalmat kelt, és azt jelentős problémának kell tekinteni; |
| --- | --- |

AF.

mivel a lakhatás az európai háztartások legjelentősebb kiadási tételét jelenti; mivel a lakhatással összefüggő (földdel, tulajdonjoggal, bérlettel és energiafogyasztással kapcsolatos) költségek emelkedése bizonytalanságot idéz elő és aggodalmat kelt, és azt jelentős problémának kell tekinteni;

| AG. | mivel az elégtelen lakáskörülmények és az energiaszegénység magasabb azokban az országokban, ahol alacsonyabb a szociális bérlakások aránya (azaz a kelet-európai és a földközi-tengeri országokban); |
| --- | --- |

AG.

mivel az elégtelen lakáskörülmények és az energiaszegénység magasabb azokban az országokban, ahol alacsonyabb a szociális bérlakások aránya (azaz a kelet-európai és a földközi-tengeri országokban);

| AH. | mivel a szociális bérlakások teljes lakásállományon belüli részaránya arról árulkodik, hogy a nyugat- és észak-európai országokban az állami szociális lakások aránya magasabb, mint az uniós átlag, ugyanakkor a földközi-tengeri és a kelet-európai országokban a fenntartott szociális lakások állománya minimális (5 % körüli) arányt képvisel, vagy egyáltalán nem léteznek szociális lakások; |
| --- | --- |

AH.

mivel a szociális bérlakások teljes lakásállományon belüli részaránya arról árulkodik, hogy a nyugat- és észak-európai országokban az állami szociális lakások aránya magasabb, mint az uniós átlag, ugyanakkor a földközi-tengeri és a kelet-európai országokban a fenntartott szociális lakások állománya minimális (5 % körüli) arányt képvisel, vagy egyáltalán nem léteznek szociális lakások;

| AI. | mivel az Eurofound által végzett kutatás arról tanúskodik, hogy számos alacsony jövedelmű ember számára a közüzemi tartozások az eladósodottság fő formáját jelentik, amiről időnként megfeledkeznek; |
| --- | --- |

AI.

mivel az Eurofound által végzett kutatás arról tanúskodik, hogy számos alacsony jövedelmű ember számára a közüzemi tartozások az eladósodottság fő formáját jelentik, amiről időnként megfeledkeznek;

| AJ. | mivel a szociális lakhatás alapvető szerepet játszik az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére irányuló célkitűzésének megvalósításában, hiszen segít a magas szintű foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a társadalmi kohézió biztosításában, elősegíti a szakmai mobilitást, valamint hozzájárul a szegénység elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a szociális lakhatás alapvető szerepet játszik az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére irányuló célkitűzésének megvalósításában, hiszen segít a magas szintű foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a társadalmi kohézió biztosításában, elősegíti a szakmai mobilitást, valamint hozzájárul a szegénység elleni küzdelemhez;

| AK. | mivel „A juttatásokhoz való hozzáférés: az igénybe nem vett juttatások arányának csökkentése” című Eurofound-jelentés egyértelműen rávilágít arra a problémára, hogy a társadalombiztosítási juttatások és a minimumjövedelem-rendszerek nem mindig érik el a jogosultakat; mivel nem elegendő létrehozni ezeket a rendszereket, és mivel gondoskodni kell arról, hogy az ilyen juttatások el is érjék azokat, akiket megilletnek; mivel a célcsoportokat azonnal, ténylegesen és hatékonyan elérő juttatások révén hosszú távon elért megtakarításokat szintén figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

AK.

mivel „A juttatásokhoz való hozzáférés: az igénybe nem vett juttatások arányának csökkentése” című Eurofound-jelentés egyértelműen rávilágít arra a problémára, hogy a társadalombiztosítási juttatások és a minimumjövedelem-rendszerek nem mindig érik el a jogosultakat; mivel nem elegendő létrehozni ezeket a rendszereket, és mivel gondoskodni kell arról, hogy az ilyen juttatások el is érjék azokat, akiket megilletnek; mivel a célcsoportokat azonnal, ténylegesen és hatékonyan elérő juttatások révén hosszú távon elért megtakarításokat szintén figyelembe kell venni;

| AL. | mivel az Unióban a válság hatást gyakorolt a háztartások lakhatáshoz való hozzáférésének feltételeire, valamint a szociális lakásokba történő beruházásra, jelentősen kihatott a szociálislakás-beruházásokra fordított közkiadásokra, minek következtében a tagállamoknak és az Uniónak sürgősen lépéseket kell tenniük a tisztességes és megfizethető lakáshoz történő hozzáféréshez való jog biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

AL.

mivel az Unióban a válság hatást gyakorolt a háztartások lakhatáshoz való hozzáférésének feltételeire, valamint a szociális lakásokba történő beruházásra, jelentősen kihatott a szociálislakás-beruházásokra fordított közkiadásokra, minek következtében a tagállamoknak és az Uniónak sürgősen lépéseket kell tenniük a tisztességes és megfizethető lakáshoz történő hozzáféréshez való jog biztosítása érdekében;

| AM. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés továbbra is kulcsfontosságú meghatározója az egészségi állapotnak és az életkörülményeknek, többek között a várható élettartamnak, különös tekintettel a gyermekszegénység által a gyermekek egészségére és jólétére gyakorolt hatásra, és mivel a gazdagok és szegények egészségi állapota közötti, az egészség területén tapasztalható szakadék továbbra is jelentős a megfizethető egészségügyi szolgáltatások, a jövedelmek és a vagyon terén, és egyes területeken még mélyül is; |
| --- | --- |

AM.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés továbbra is kulcsfontosságú meghatározója az egészségi állapotnak és az életkörülményeknek, többek között a várható élettartamnak, különös tekintettel a gyermekszegénység által a gyermekek egészségére és jólétére gyakorolt hatásra, és mivel a gazdagok és szegények egészségi állapota közötti, az egészség területén tapasztalható szakadék továbbra is jelentős a megfizethető egészségügyi szolgáltatások, a jövedelmek és a vagyon terén, és egyes területeken még mélyül is;

| AN. | mivel az Európai Unió Tanácsának szociális védelemmel foglalkozó bizottsága 2010. május 20-i véleményében aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság negatív hatással lehet az emberek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére és a tagállamok egészségügyi költségvetésére; |
| --- | --- |

AN.

mivel az Európai Unió Tanácsának szociális védelemmel foglalkozó bizottsága 2010. május 20-i véleményében aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság negatív hatással lehet az emberek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére és a tagállamok egészségügyi költségvetésére;

| AO. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság számos tagállamban súlyos hatással lehet az egészségügyre, mind az ellátási, mind a keresleti oldalon; |
| --- | --- |

AO.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság számos tagállamban súlyos hatással lehet az egészségügyre, mind az ellátási, mind a keresleti oldalon;

| AP. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt bevezetett korlátozások hosszú távon komolyan alááshatják a tagállamok egészségügyi ellátó rendszereinek pénzügyi és szervezeti stabilitását, gátolva ezzel területükön az ellátáshoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

AP.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt bevezetett korlátozások hosszú távon komolyan alááshatják a tagállamok egészségügyi ellátó rendszereinek pénzügyi és szervezeti stabilitását, gátolva ezzel területükön az ellátáshoz való egyenlő hozzáférést;

| AQ. | mivel a szegénység és egyéb sebezhetőségek – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, valamint fordítva, a betegség szegénységhez és/vagy társadalmi kirekesztéshez vezethet; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a szegénység és egyéb sebezhetőségek – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, valamint fordítva, a betegség szegénységhez és/vagy társadalmi kirekesztéshez vezethet;

| AR. | mivel az Eurostat legfrissebb számadatai szerint az EU 28 tagállamában a háztartások 21 %-a nem rendelkezik internet-hozzáféréssel, és a 16–74 éves korosztály 20 %-a a saját bevallása szerint még soha nem használta az internetet; mivel az internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások aránya Hollandiában a legmagasabb (95 %), míg a sort Bulgária zárja, ahol az internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások aránya 54 %; |
| --- | --- |

AR.

mivel az Eurostat legfrissebb számadatai szerint az EU 28 tagállamában a háztartások 21 %-a nem rendelkezik internet-hozzáféréssel, és a 16–74 éves korosztály 20 %-a a saját bevallása szerint még soha nem használta az internetet; mivel az internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások aránya Hollandiában a legmagasabb (95 %), míg a sort Bulgária zárja, ahol az internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások aránya 54 %;

| AS. | mivel az egységes digitális piac megteremtése az új Bizottság 10 prioritása közé tartozik, és mivel a jövőben a munkahelyek 90 %-ához lesz szükség valamilyen informatikai készségre; mivel igaz ugyan, hogy az európai polgárok 59 %-a rendelkezik 4G hálózati hozzáféréssel, a vidéki térségekben ez az arány nem haladja meg a 15 %-ot; |
| --- | --- |

AS.

mivel az egységes digitális piac megteremtése az új Bizottság 10 prioritása közé tartozik, és mivel a jövőben a munkahelyek 90 %-ához lesz szükség valamilyen informatikai készségre; mivel igaz ugyan, hogy az európai polgárok 59 %-a rendelkezik 4G hálózati hozzáféréssel, a vidéki térségekben ez az arány nem haladja meg a 15 %-ot;

| AT. | mivel továbbra is a tisztességes foglalkoztatás a legjobb módja a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata elkerülésének, és mivel az információs és kommunikációs technológiák ismerete és az azokhoz való hozzáférés vitathatatlanul előnyt jelentenek az álláskeresés során; |
| --- | --- |

AT.

mivel továbbra is a tisztességes foglalkoztatás a legjobb módja a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata elkerülésének, és mivel az információs és kommunikációs technológiák ismerete és az azokhoz való hozzáférés vitathatatlanul előnyt jelentenek az álláskeresés során;

| AU. | mivel az ENSZ Közgyűlése „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című, 2010. július 28-i 64/292. sz. határozata az élethez való jog és minden emberi jog gyakorlásához elengedhetetlen alapvető jogként ismeri el a biztonságos és tiszta ivóvízhez jutás jogát; |
| --- | --- |

AU.

mivel az ENSZ Közgyűlése „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című, 2010. július 28-i 64/292. sz. határozata az élethez való jog és minden emberi jog gyakorlásához elengedhetetlen alapvető jogként ismeri el a biztonságos és tiszta ivóvízhez jutás jogát;

| AV. | mivel a szegénység nemekkel kapcsolatos, több területre kiterjedő szempontjai holisztikus megközelítést tesznek szükségessé a halmozott megkülönböztetés leküzdése, valamint olyan kérdések megoldása során, mint a lakhatás, az energiaköltségek, a közszolgáltatások, a munkahelybiztonság, a bizonytalan foglalkoztatás vagy az adópolitikák; |
| --- | --- |

AV.

mivel a szegénység nemekkel kapcsolatos, több területre kiterjedő szempontjai holisztikus megközelítést tesznek szükségessé a halmozott megkülönböztetés leküzdése, valamint olyan kérdések megoldása során, mint a lakhatás, az energiaköltségek, a közszolgáltatások, a munkahelybiztonság, a bizonytalan foglalkoztatás vagy az adópolitikák;

| AW. | mivel szegénység elleni célkitűzéseket nem lehet anélkül elérni, hogy leküzdenénk a nőket sújtó szegénységet, mivel a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők gazdasági szerepvállalása és emancipációja szükséges a szegénység csökkentését célzó konvergencia erősítése érdekében; |
| --- | --- |

AW.

mivel szegénység elleni célkitűzéseket nem lehet anélkül elérni, hogy leküzdenénk a nőket sújtó szegénységet, mivel a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők gazdasági szerepvállalása és emancipációja szükséges a szegénység csökkentését célzó konvergencia erősítése érdekében;

| AX. | mivel a szegénységgel, megélhetési költségekkel és jövedelemmel kapcsolatban a háztartások mint alkotóegységek alapján végzett adatgyűjtés és politikai döntéshozatal egységességet és az erőforrások egyenlő elosztását feltételezi a háztartás tagjai között; mivel a gyakorlatban a háztartások eltérőek, az elosztás pedig egyenlőtlen lehet és nemi alapon történhet, ami a politikai döntéshozatal egyéni költségeken és jövedelmen alapuló megközelítését követeli meg; |
| --- | --- |

AX.

mivel a szegénységgel, megélhetési költségekkel és jövedelemmel kapcsolatban a háztartások mint alkotóegységek alapján végzett adatgyűjtés és politikai döntéshozatal egységességet és az erőforrások egyenlő elosztását feltételezi a háztartás tagjai között; mivel a gyakorlatban a háztartások eltérőek, az elosztás pedig egyenlőtlen lehet és nemi alapon történhet, ami a politikai döntéshozatal egyéni költségeken és jövedelmen alapuló megközelítését követeli meg;

| AY. | mivel az egyszülős, túlnyomórészt nők által vezetett háztartások 17 %-a nem tudja fűteni a lakását, szemben az általános népesség körében mért mindössze 10 %-os aránnyal; mivel a nagykereskedelmi energiaárak csökkentek, míg a kiskereskedelmi energiaárak nőttek, növelve a költségeket; mivel sajnálatos módon nincs uniós szintű fogalommeghatározás az energiaszegénységre, miközben a jelenség aránytalanul sújtja a nőket; |
| --- | --- |

AY.

mivel az egyszülős, túlnyomórészt nők által vezetett háztartások 17 %-a nem tudja fűteni a lakását, szemben az általános népesség körében mért mindössze 10 %-os aránnyal; mivel a nagykereskedelmi energiaárak csökkentek, míg a kiskereskedelmi energiaárak nőttek, növelve a költségeket; mivel sajnálatos módon nincs uniós szintű fogalommeghatározás az energiaszegénységre, miközben a jelenség aránytalanul sújtja a nőket;

| AZ. | mivel a fiatal nők körében magasabb a munkanélküliségi ráta, mint más korcsoportokban, ami már korai életkorban az elszegényedés kockázatával fenyegeti őket; |
| --- | --- |

AZ.

mivel a fiatal nők körében magasabb a munkanélküliségi ráta, mint más korcsoportokban, ami már korai életkorban az elszegényedés kockázatával fenyegeti őket;

| BA. | mivel míg a növekvő rezsiköltségek és a lakhatási költségek által kiváltott túlzott teher a nők hajléktalan sorsra jutásának egyik oka, és további kutatásokat kell végezni az otthonukat elvesztő vagy elhagyó nők arányáról és ennek okairól; mivel a háztartások és a magánszemélyek eladósodottsága közvetlen kapcsolatban van a rezsiköltségekkel, és a szegénység és társadalmi kirekesztettség egyik fő oka; |
| --- | --- |

BA.

mivel míg a növekvő rezsiköltségek és a lakhatási költségek által kiváltott túlzott teher a nők hajléktalan sorsra jutásának egyik oka, és további kutatásokat kell végezni az otthonukat elvesztő vagy elhagyó nők arányáról és ennek okairól; mivel a háztartások és a magánszemélyek eladósodottsága közvetlen kapcsolatban van a rezsiköltségekkel, és a szegénység és társadalmi kirekesztettség egyik fő oka;

Fő ajánlások

Az ebben az állásfoglalásban felsorolt ajánlások alapján:

| 1. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes körű szerepet a szegénység és a társadalmi kireszketés elleni küzdelemben, és ezek különböző formáinak leküzdése érdekében fogadjanak el integrált stratégiát, olyan holisztikus megközelítést alkalmazva, amely a bevált gyakorlatok alapján összekapcsolja a gazdaság-, az oktatás-, a foglalkoztatás-, az energia-, a közlekedés-, valamint a szociálpolitikát; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes körű szerepet a szegénység és a társadalmi kireszketés elleni küzdelemben, és ezek különböző formáinak leküzdése érdekében fogadjanak el integrált stratégiát, olyan holisztikus megközelítést alkalmazva, amely a bevált gyakorlatok alapján összekapcsolja a gazdaság-, az oktatás-, a foglalkoztatás-, az energia-, a közlekedés-, valamint a szociálpolitikát;

| 2. | felszólítja a tagállamokat, hogy írjanak alá egy, a fűtés téli kikapcsolását tiltó moratóriumról szóló megállapodást, amely biztosítja, hogy egy meghatározott téli időszakban egyetlen háztartás se maradhasson energiaellátás nélkül, illetve azt, hogy amelyek mégis, azokat vissza kell kapcsolni a hálózatba, hangsúlyozva, hogy ennek költségeit jellegüknél fogva az államoknak kell fedezniük, mivel a szociálpolitikák elsősorban a kormányok felelősségi körébe tartoznak; felszólítja a tagállamokat, hogy mérjék fel, milyen intézkedésekre van szükség az Egészségügyi Világszervezet (WHO) megfelelő otthoni hőmérsékletre vonatkozó szabványának való megfeleléshez; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a tagállamokat, hogy írjanak alá egy, a fűtés téli kikapcsolását tiltó moratóriumról szóló megállapodást, amely biztosítja, hogy egy meghatározott téli időszakban egyetlen háztartás se maradhasson energiaellátás nélkül, illetve azt, hogy amelyek mégis, azokat vissza kell kapcsolni a hálózatba, hangsúlyozva, hogy ennek költségeit jellegüknél fogva az államoknak kell fedezniük, mivel a szociálpolitikák elsősorban a kormányok felelősségi körébe tartoznak; felszólítja a tagállamokat, hogy mérjék fel, milyen intézkedésekre van szükség az Egészségügyi Világszervezet (WHO) megfelelő otthoni hőmérsékletre vonatkozó szabványának való megfeleléshez;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós minimumjövedelem-rendszerek esetleges hatásait, valamint hogy az egyes tagállamok gazdasági és társadalmi helyzetét figyelembe véve, illetve felmérve azt, hogy e rendszerek lehetővé teszik-e a háztartások számára, hogy ki tudják elégíteni alapvető személyes szükségleteiket, vegyen fontolóra további lépéseket; felkéri a Bizottságot, hogy ennek alapján mérje fel, hogy az uniós szintű társadalmi konvergencia támogatása érdekében mi módon és milyen eszközökkel lehetne valamennyi tagállamban a nemzeti gyakorlatokkal és hagyományokkal összhangban, az egyes tagállamok sajátosságait is figyelembe véve tagállami szinten biztosítani a szegénységi küszöb feletti minimumjövedelmet; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós minimumjövedelem-rendszerek esetleges hatásait, valamint hogy az egyes tagállamok gazdasági és társadalmi helyzetét figyelembe véve, illetve felmérve azt, hogy e rendszerek lehetővé teszik-e a háztartások számára, hogy ki tudják elégíteni alapvető személyes szükségleteiket, vegyen fontolóra további lépéseket; felkéri a Bizottságot, hogy ennek alapján mérje fel, hogy az uniós szintű társadalmi konvergencia támogatása érdekében mi módon és milyen eszközökkel lehetne valamennyi tagállamban a nemzeti gyakorlatokkal és hagyományokkal összhangban, az egyes tagállamok sajátosságait is figyelembe véve tagállami szinten biztosítani a szegénységi küszöb feletti minimumjövedelmet;

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok az energiaszegénység, a megélhetés növekvő költségei, a társadalmi kirekesztődés, az elégtelen lakáskörülmények, valamint a rossz minőségű lakásállomány legyőzése érdekében hatékonyabban, célzottabban és alaposabb nyomon követés mellett használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapokat); úgy véli, hogy a Bizottságnak nagyobb rugalmasságot kell biztosítania ezen a téren; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok az energiaszegénység, a megélhetés növekvő költségei, a társadalmi kirekesztődés, az elégtelen lakáskörülmények, valamint a rossz minőségű lakásállomány legyőzése érdekében hatékonyabban, célzottabban és alaposabb nyomon követés mellett használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapokat); úgy véli, hogy a Bizottságnak nagyobb rugalmasságot kell biztosítania ezen a téren;

| 5. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek csúcstalálkozót a szegénység, a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztődés csökkentésének, valamint a megfelelő életszínvonalhoz való hozzáférésnek; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek csúcstalálkozót a szegénység, a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztődés csökkentésének, valamint a megfelelő életszínvonalhoz való hozzáférésnek;

A szegénység elleni küzdelem célkitűzésének elérésére irányuló uniós politikák

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy annak ellenére nőtt a szegénységben és társadalmi kirekesztésben vagy ezek kockázatával élő emberek száma, hogy az Európa 2020 stratégia célja az ebbe a kategóriába tartozó emberek számának legalább 20 millióval történő csökkentése; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy csak néhány tagállamban javultak a szegénységgel kapcsolatos mutatók; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy újítsák meg a szegénység csökkentésével kapcsolatos, egyre elérhetetlenebbnek tűnő cél iránti elkötelezettségüket; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy annak ellenére nőtt a szegénységben és társadalmi kirekesztésben vagy ezek kockázatával élő emberek száma, hogy az Európa 2020 stratégia célja az ebbe a kategóriába tartozó emberek számának legalább 20 millióval történő csökkentése; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy csak néhány tagállamban javultak a szegénységgel kapcsolatos mutatók; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy újítsák meg a szegénység csökkentésével kapcsolatos, egyre elérhetetlenebbnek tűnő cél iránti elkötelezettségüket;

| 7. | felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak mindenki számára elérhető támogatást, beleértve minimumjövedelmet ameddig szükséges, valamint gondoskodjanak a szegénység egyes eseteinek felszámolásához elengedhetetlen, különböző fajta kompenzációkról, amennyiben a kiadásokat rövid távon nem lehet csökkenteni; hangsúlyozza a megfelelő minimumjövedelem-rendszerből való részesedéshez szükséges jogosultsági kritériumok meghatározásának fontosságát; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak mindenki számára elérhető támogatást, beleértve minimumjövedelmet ameddig szükséges, valamint gondoskodjanak a szegénység egyes eseteinek felszámolásához elengedhetetlen, különböző fajta kompenzációkról, amennyiben a kiadásokat rövid távon nem lehet csökkenteni; hangsúlyozza a megfelelő minimumjövedelem-rendszerből való részesedéshez szükséges jogosultsági kritériumok meghatározásának fontosságát;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és igazítsák ki az összes olyan szakpolitikájukat, amely a szegénység növekedéséhez vezethet; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és igazítsák ki az összes olyan szakpolitikájukat, amely a szegénység növekedéséhez vezethet;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapnak a 2014 és 2020 közötti programozási időszakon túlra történő esetleges kiterjesztését, valamint más európai alapokkal – különösen az Európai Szociális Alappal (ESZA) – való fokozott összehangolását és aktív foglalkoztatáspolitikák biztosítását a leginkább rászoruló személyek munkaerőpiacra való belépésének elősegítése érdekében, valamint értékelje azt, hogy a leginkább nélkülöző és kiszolgáltatott csoportok, például a fiatalabb nők, az egyszülős családok, a fogyatékkal élők és az idősebb nők milyen mértékben részesültek a programból; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapnak a 2014 és 2020 közötti programozási időszakon túlra történő esetleges kiterjesztését, valamint más európai alapokkal – különösen az Európai Szociális Alappal (ESZA) – való fokozott összehangolását és aktív foglalkoztatáspolitikák biztosítását a leginkább rászoruló személyek munkaerőpiacra való belépésének elősegítése érdekében, valamint értékelje azt, hogy a leginkább nélkülöző és kiszolgáltatott csoportok, például a fiatalabb nők, az egyszülős családok, a fogyatékkal élők és az idősebb nők milyen mértékben részesültek a programból;

| 10. | felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő a szegénység elleni küzdelemben részt vevő szervezeteknek a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) által nyújtott uniós támogatásokhoz való hozzáférését, és ne rójanak további adminisztratív terheket ezekre a szervezetekre, amelyek gyakran létszámhiánnyal küzdenek; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő a szegénység elleni küzdelemben részt vevő szervezeteknek a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) által nyújtott uniós támogatásokhoz való hozzáférését, és ne rójanak további adminisztratív terheket ezekre a szervezetekre, amelyek gyakran létszámhiánnyal küzdenek;

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki mechanizmusokat az informális és nem formális módon elsajátított készségek elismerésére; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki mechanizmusokat az informális és nem formális módon elsajátított készségek elismerésére;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia és a hasonló kezdeményezések alkalmazása során átfogó rálátással kell rendelkezni a végrehajtás területének foglalkoztatási szerkezetére; ez megköveteli a munkaügyi központok ismereteinek bővítését, vagyis a felhasználók valamennyi sajátosságuk figyelembevételével történő átvételét, továbbá a készségek fejlesztését és a fejlesztési területekre való fokozott figyelmet a vállalkozókkal való közvetlen kapcsolat révén annak érdekében, hogy a készségek nyelvén fogalmazzák meg foglalkoztatási igényeiket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia és a hasonló kezdeményezések alkalmazása során átfogó rálátással kell rendelkezni a végrehajtás területének foglalkoztatási szerkezetére; ez megköveteli a munkaügyi központok ismereteinek bővítését, vagyis a felhasználók valamennyi sajátosságuk figyelembevételével történő átvételét, továbbá a készségek fejlesztését és a fejlesztési területekre való fokozott figyelmet a vállalkozókkal való közvetlen kapcsolat révén annak érdekében, hogy a készségek nyelvén fogalmazzák meg foglalkoztatási igényeiket;

| 13. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy javaslatot tegyen egy szociális jogi pillér létrehozására; emlékeztet arra, hogy egy ilyen pillérnek eredményeket kell felmutatnia az EUMSZ 9. cikke tekintetében; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy javaslatot tegyen egy szociális jogi pillér létrehozására; emlékeztet arra, hogy egy ilyen pillérnek eredményeket kell felmutatnia az EUMSZ 9. cikke tekintetében;

| 14. | támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a szociális és foglalkoztatási politikák hatékonyságának fokozását célzó új intézkedések – többek között a társadalmi kirekesztés nemi alapú szempontjainak leküzdésére irányuló egyértelmű stratégia – előterjesztése révén biztosítsa Európa szociális AAA minősítését; |
| --- | --- |

14.

támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a szociális és foglalkoztatási politikák hatékonyságának fokozását célzó új intézkedések – többek között a társadalmi kirekesztés nemi alapú szempontjainak leküzdésére irányuló egyértelmű stratégia – előterjesztése révén biztosítsa Európa szociális AAA minősítését;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egy olyan, konkrét lépésekből és intézkedésekből álló keret kidolgozására, elfogadására és alkalmazására, amelynek célja a szegénység és a társadalmi kirekesztés, többek között az energiaszegénység csökkentése az Európa 2020 stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egy olyan, konkrét lépésekből és intézkedésekből álló keret kidolgozására, elfogadására és alkalmazására, amelynek célja a szegénység és a társadalmi kirekesztés, többek között az energiaszegénység csökkentése az Európa 2020 stratégiával összhangban;

| 16. | emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépésről szóló véleményére, és tudomásul veszi az EGSZB ajánlását a szegénység európai megfigyelőközpontjának – főleg az energiaszegénységre összpontosító – létrehozására, „amely integrálná valamennyi érintett felet és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak (az Eurostattal együttműködésben történő) kidolgozásához, a helyzetfelméréshez, a legjobb gyakorlatok meghatározásához, végül pedig a problémák jobb megelőzésére és kezelésére, valamint az e területre vonatkozó európai szolidaritás megalapozására irányuló ajánlások megfogalmazásához”; hangsúlyozza, hogy az energiaszegénység tekintetében mutatókat kell kidolgozni és adatokat kell gyűjteni a háztartások fogyasztásáról és a rezsiköltségekről, hogy megbízható információkhoz lehessen jutni, és lehetővé váljon a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatal és a hatékony ellenőrzés; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépésről szóló véleményére, és tudomásul veszi az EGSZB ajánlását a szegénység európai megfigyelőközpontjának – főleg az energiaszegénységre összpontosító – létrehozására, „amely integrálná valamennyi érintett felet és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak (az Eurostattal együttműködésben történő) kidolgozásához, a helyzetfelméréshez, a legjobb gyakorlatok meghatározásához, végül pedig a problémák jobb megelőzésére és kezelésére, valamint az e területre vonatkozó európai szolidaritás megalapozására irányuló ajánlások megfogalmazásához”; hangsúlyozza, hogy az energiaszegénység tekintetében mutatókat kell kidolgozni és adatokat kell gyűjteni a háztartások fogyasztásáról és a rezsiköltségekről, hogy megbízható információkhoz lehessen jutni, és lehetővé váljon a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatal és a hatékony ellenőrzés;

| 17. | úgy véli, hogy a szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek van egy nemzedékeken átívelő eleme, és ezért rámutat arra, hogy biztosítani kell a szegénységi küszöb alatt élő háztartásokban nevelkedő gyermekek számára az oktatáshoz való hozzáférést, továbbá síkra száll az iskolai lemorzsolódás megelőzésére irányuló politikák mellett; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek van egy nemzedékeken átívelő eleme, és ezért rámutat arra, hogy biztosítani kell a szegénységi küszöb alatt élő háztartásokban nevelkedő gyermekek számára az oktatáshoz való hozzáférést, továbbá síkra száll az iskolai lemorzsolódás megelőzésére irányuló politikák mellett;

| 18. | felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az egyre nagyobb szegénységgel összefüggésben fokozzák erőfeszítéseiket a szegénység vagy – a határozottan nemi dimenzióval bíró – társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek megsegítésére, például egy tanácsi ajánlás formájában, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában lefektetett szegénységcsökkentési célokat; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az egyre nagyobb szegénységgel összefüggésben fokozzák erőfeszítéseiket a szegénység vagy – a határozottan nemi dimenzióval bíró – társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek megsegítésére, például egy tanácsi ajánlás formájában, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában lefektetett szegénységcsökkentési célokat;

| 19. | megismétli a nők és lányok társadalmi szerepvállalása oktatáson – többek között a formális és informális oktatáson – keresztül történő növelésének fontosságát, valamint az oktatás szerepét a nemi sztereotípiák leküzdésében, a szegénység általi megbélyegzés elleni küzdelemben és a nők jövedelmének azáltal történő növelésében, hogy bevonják őket olyan ágazatokba, ahol eddig alulreprezentáltak voltak, például a tudomány, a technológia, a mérnöki tudományok és a vállalkozások területére, valamint felhívja a Bizottságot, hogy országspecifikus ajánlásaiba illessze be a nők szakképzésével kapcsolatos célkitűzéseket; |
| --- | --- |

19.

megismétli a nők és lányok társadalmi szerepvállalása oktatáson – többek között a formális és informális oktatáson – keresztül történő növelésének fontosságát, valamint az oktatás szerepét a nemi sztereotípiák leküzdésében, a szegénység általi megbélyegzés elleni küzdelemben és a nők jövedelmének azáltal történő növelésében, hogy bevonják őket olyan ágazatokba, ahol eddig alulreprezentáltak voltak, például a tudomány, a technológia, a mérnöki tudományok és a vállalkozások területére, valamint felhívja a Bizottságot, hogy országspecifikus ajánlásaiba illessze be a nők szakképzésével kapcsolatos célkitűzéseket;

| 20. | kéri, hogy minden egyes tagállam adja meg szegénységcsökkentési tervének részletes pályáját és azt, hogy stratégiája hogyan kezeli a szegénység és a társadalmi kirekesztés sajátos nemi szempontjait; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy minden egyes tagállam adja meg szegénységcsökkentési tervének részletes pályáját és azt, hogy stratégiája hogyan kezeli a szegénység és a társadalmi kirekesztés sajátos nemi szempontjait;

A szegény háztartások forrásai és bevételei

| 21. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes jövedelem a méltóságteljes élethez való jog alapvető eleme; rámutat arra, hogy bár a foglalkoztatás a szegénységből való kiemelkedés egyik legalapvetőbb módja lehet, fontos egy elégséges minimumjövedelem biztosítása, amely segítséget nyújt a az embereknek alapvető szükségleteik kielégítésében; emlékeztet arra, hogy 2013-ban a 28 uniós tagállam népességének 16,7 %-a a szociális juttatásokat figyelembe véve is a szegénység kockázatának volt kitéve, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésre álló jövedelmük a nemzeti szegénységi küszöb alatt volt, valamint hogy az aktív keresők szegénységi rátája és az abszolút szegénység még mindig elfogadhatatlanul magas; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a tisztességes jövedelem a méltóságteljes élethez való jog alapvető eleme; rámutat arra, hogy bár a foglalkoztatás a szegénységből való kiemelkedés egyik legalapvetőbb módja lehet, fontos egy elégséges minimumjövedelem biztosítása, amely segítséget nyújt a az embereknek alapvető szükségleteik kielégítésében; emlékeztet arra, hogy 2013-ban a 28 uniós tagállam népességének 16,7 %-a a szociális juttatásokat figyelembe véve is a szegénység kockázatának volt kitéve, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésre álló jövedelmük a nemzeti szegénységi küszöb alatt volt, valamint hogy az aktív keresők szegénységi rátája és az abszolút szegénység még mindig elfogadhatatlanul magas;

| 22. | felkéri a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében dolgozzon ki ajánlásokat a tagállamok számára a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni hatékony küzdelem érdekében bevezetendő politikákról és reformokról, különösen a garantált minimumjövedelemnek az egyes tagállamok sajátosságainak figyelembevétele mellett történő, nemzeti szintű bevezetésén keresztül; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében dolgozzon ki ajánlásokat a tagállamok számára a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni hatékony küzdelem érdekében bevezetendő politikákról és reformokról, különösen a garantált minimumjövedelemnek az egyes tagállamok sajátosságainak figyelembevétele mellett történő, nemzeti szintű bevezetésén keresztül;

| 23. | emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című véleményére; megállapítja, hogy a vélemény szerint a megfelelő minimáljövedelemről szóló európai keretnek közös normákat és mutatókat kellene meghatároznia, módszereket kellene biztosítania a végrehajtás nyomon követéséhez, valamint javítania kellene az érintettek, a tagállamok és az uniós intézmények közötti párbeszédet; úgy véli, hogy egy ilyen keretnek tény- és jogalapúnak kell lennie, és figyelembe kell vennie az egyes tagállamok társadalmi és gazdasági helyzetét, valamint tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című véleményére; megállapítja, hogy a vélemény szerint a megfelelő minimáljövedelemről szóló európai keretnek közös normákat és mutatókat kellene meghatároznia, módszereket kellene biztosítania a végrehajtás nyomon követéséhez, valamint javítania kellene az érintettek, a tagállamok és az uniós intézmények közötti párbeszédet; úgy véli, hogy egy ilyen keretnek tény- és jogalapúnak kell lennie, és figyelembe kell vennie az egyes tagállamok társadalmi és gazdasági helyzetét, valamint tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem-rendszereknek meg kellene akadályozniuk a háztartások súlyos anyagi nélkülözését, és ki kellene őket emelniük abból, valamint biztosítaniuk kellene a szegénységi küszöböt meghaladó jövedelmet; emlékezetet arra, hogy a nemzeti szintű minimumjövedelem-rendszerek kulcsfontosságú eszköznek bizonyulhatnak az EUMSZ 9. cikkének betartásához, amely biztosítja a megfelelő szociális védelmet, a társadalmi kirekesztés csökkentését, a társadalomban való részvételt és az emberi egészség védelmét, valamint a nagyobb esélyegyenlőséget; egyetért az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményével, mely szerint a minimumjövedelem-rendszereket élethosszig tartó tanulással, az érdekelt felek bevonásával, valamint olyan aktív munkaerő-piaci politikákkal kell kiegészíteni, amelyek segíteni hivatottak a munkanélkülieket abban, hogy visszatérjenek a munkaerő-piacra és tisztességes munkát találjanak; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem-rendszereknek meg kellene akadályozniuk a háztartások súlyos anyagi nélkülözését, és ki kellene őket emelniük abból, valamint biztosítaniuk kellene a szegénységi küszöböt meghaladó jövedelmet; emlékezetet arra, hogy a nemzeti szintű minimumjövedelem-rendszerek kulcsfontosságú eszköznek bizonyulhatnak az EUMSZ 9. cikkének betartásához, amely biztosítja a megfelelő szociális védelmet, a társadalmi kirekesztés csökkentését, a társadalomban való részvételt és az emberi egészség védelmét, valamint a nagyobb esélyegyenlőséget; egyetért az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményével, mely szerint a minimumjövedelem-rendszereket élethosszig tartó tanulással, az érdekelt felek bevonásával, valamint olyan aktív munkaerő-piaci politikákkal kell kiegészíteni, amelyek segíteni hivatottak a munkanélkülieket abban, hogy visszatérjenek a munkaerő-piacra és tisztességes munkát találjanak;

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást, tanácsot és támogatást a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számára, hogy tájékozott döntést hozhassanak energiafogyasztásukkal kapcsolatban, valamint támogassák a célzott energetikai tanácsadást nyújtó, valamint energiaügyi tanácsadókat képző nem kormányzati szereplőket és helyi hatóságokat, továbbá kötelezzék az energiaszolgáltatókat arra, hogy a háztartások számára kiállított energiaszámlákon tüntessék fel az energiafogyasztás csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást, tanácsot és támogatást a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számára, hogy tájékozott döntést hozhassanak energiafogyasztásukkal kapcsolatban, valamint támogassák a célzott energetikai tanácsadást nyújtó, valamint energiaügyi tanácsadókat képző nem kormányzati szereplőket és helyi hatóságokat, továbbá kötelezzék az energiaszolgáltatókat arra, hogy a háztartások számára kiállított energiaszámlákon tüntessék fel az energiafogyasztás csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos információkat;

| 26. | bátorítja a tagállamokat – és adott esetben a Bizottságot –, hogy folytassanak proaktív politikát a megfelelő lakhatás területén annak érdekében, hogy biztosítható legyen a minőségi lakáshoz való hozzáférés; felszólítja a tagállamokat, hogy a bérleti díjakkal kapcsolatban alkalmazzanak ésszerű politikát, amennyiben sürgős szociális intézkedésekre van szükség, és rámutat arra, hogy e politikához hosszú távú lakás- és közösségi programoknak kell társulniuk annak érdekében, hogy növeljék a társadalmilag hátrányos helyzetű különféle célcsoportoknak szánt lakóingatlanok számát; hangsúlyozza, hogy az ingatlanbuborékok további kialakulásának megelőzése érdekében az egész Unióban továbbra is hatékony intézkedésekre, például a jelzáloghitel-piac hatékony fogyasztóvédelmi szabályozására van szükség; ezzel kapcsolatban ösztönzi olyan politikák alkalmazását, melyek célja a pénzügyi nehézségekkel küzdő háztartások segítése abban, hogy eredeti lakóhelyükön maradhassanak; |
| --- | --- |

26.

bátorítja a tagállamokat – és adott esetben a Bizottságot –, hogy folytassanak proaktív politikát a megfelelő lakhatás területén annak érdekében, hogy biztosítható legyen a minőségi lakáshoz való hozzáférés; felszólítja a tagállamokat, hogy a bérleti díjakkal kapcsolatban alkalmazzanak ésszerű politikát, amennyiben sürgős szociális intézkedésekre van szükség, és rámutat arra, hogy e politikához hosszú távú lakás- és közösségi programoknak kell társulniuk annak érdekében, hogy növeljék a társadalmilag hátrányos helyzetű különféle célcsoportoknak szánt lakóingatlanok számát; hangsúlyozza, hogy az ingatlanbuborékok további kialakulásának megelőzése érdekében az egész Unióban továbbra is hatékony intézkedésekre, például a jelzáloghitel-piac hatékony fogyasztóvédelmi szabályozására van szükség; ezzel kapcsolatban ösztönzi olyan politikák alkalmazását, melyek célja a pénzügyi nehézségekkel küzdő háztartások segítése abban, hogy eredeti lakóhelyükön maradhassanak;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai polgárok lakástámogatáshoz való alapvető jogát mint az emberi méltóság előfeltételét; szorgalmazza a megfizethető bérlakások jelentőségének elismerését, amelyek megkönnyítik a lakáshoz jutást az alacsony jövedelmű személyek számára, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak kellő mennyiségű megfizethető otthonról; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai polgárok lakástámogatáshoz való alapvető jogát mint az emberi méltóság előfeltételét; szorgalmazza a megfizethető bérlakások jelentőségének elismerését, amelyek megkönnyítik a lakáshoz jutást az alacsony jövedelmű személyek számára, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak kellő mennyiségű megfizethető otthonról;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az időseket érintő szegénység sok tagállamban jelentős problémát jelent; ezért felszólítja a tagállamokat a nyugdíjrendszerek reformjára annak érdekében, hogy megfelelő szintű nyugdíjjövedelmet biztosítsanak, valamint garantálják a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és biztonságát; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az időseket érintő szegénység sok tagállamban jelentős problémát jelent; ezért felszólítja a tagállamokat a nyugdíjrendszerek reformjára annak érdekében, hogy megfelelő szintű nyugdíjjövedelmet biztosítsanak, valamint garantálják a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és biztonságát;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a hajléktalansággal mint a szegénység egyik szélsőséges formájával, különös tekintettel a hajléktalanok és hideg otthonokban élő emberek körében télen bekövetkező halálesetekre; felszólítja a tagállamokat, hogy értékeljék újra az ilyen szélsőséges mértékű szegénység felszámolása terén elért előrehaladásukat; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a hajléktalansággal mint a szegénység egyik szélsőséges formájával, különös tekintettel a hajléktalanok és hideg otthonokban élő emberek körében télen bekövetkező halálesetekre; felszólítja a tagállamokat, hogy értékeljék újra az ilyen szélsőséges mértékű szegénység felszámolása terén elért előrehaladásukat;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen határozzanak meg, hajtsanak végre és tartsanak fenn olyan szakpolitikai intézkedéseket, amelyek képessé teszik a háztartásokat a lakhatási költségek fedezésére, ideértve a lakhatási támogatások nyújtását is, tekintve, hogy 22 348 834 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 11 %-a) a rendelkezésre álló jövedelmének több mint 40 %-át fordítja lakhatásra, valamint 21 942 491 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 10,8 %-a) számára jelent nehézséget, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson otthonában; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen határozzanak meg, hajtsanak végre és tartsanak fenn olyan szakpolitikai intézkedéseket, amelyek képessé teszik a háztartásokat a lakhatási költségek fedezésére, ideértve a lakhatási támogatások nyújtását is, tekintve, hogy 22 348 834 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 11 %-a) a rendelkezésre álló jövedelmének több mint 40 %-át fordítja lakhatásra, valamint 21 942 491 háztartás (megközelítőleg az EU lakosságának 10,8 %-a) számára jelent nehézséget, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson otthonában;

| 31. | emlékeztet arra, hogy az alacsony jövedelmű háztartások, illetve a szegénységben élő vagy a szegénység által fenyegetett háztartások jobban függnek a megfizethető, magas színvonalú közszolgáltatások nyújtásától; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsa az ahhoz szükséges közkiadásokat, hogy az alacsony jövedelmű háztartások jó minőségű és megfizethető közszolgáltatásokhoz juthassanak; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy az alacsony jövedelmű háztartások, illetve a szegénységben élő vagy a szegénység által fenyegetett háztartások jobban függnek a megfizethető, magas színvonalú közszolgáltatások nyújtásától; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsa az ahhoz szükséges közkiadásokat, hogy az alacsony jövedelmű háztartások jó minőségű és megfizethető közszolgáltatásokhoz juthassanak;

A szegény háztartások háztartási kiadásai

| 32. | üdvözli a Bizottság referencia-költségvetésre irányuló munkáját, ez ugyanis a helyes irányba tett lépés, tekintettel arra, hogy a szegény háztartások bevételének és kiadásainak kiegyensúlyozottabb, adatokon alapuló megközelítéssel történő kezelése továbbra is kihívást jelent; rámutat, hogy a rezsiköltségeket is tükröző referencia-költségvetéseket lehetne használni a juttatások megállapításához és azok megfelelőségének ellenőrzéséhez; úgy véli, hogy egy ilyen eszköz jelentős értékkel bír az uniós társadalmi kohézió újjáélesztése, az egyenlőtlenség csökkentése, valamint az Európa 2020 stratégia szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos céljainak elérése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a szegény háztartások háztartási kiadásainak csökkentése pozitívan fogja befolyásolni az érintett háztartásokat, csakúgy, mint a gazdaságot – főleg a helyi gazdaságot – és a szociális kohéziót; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság referencia-költségvetésre irányuló munkáját, ez ugyanis a helyes irányba tett lépés, tekintettel arra, hogy a szegény háztartások bevételének és kiadásainak kiegyensúlyozottabb, adatokon alapuló megközelítéssel történő kezelése továbbra is kihívást jelent; rámutat, hogy a rezsiköltségeket is tükröző referencia-költségvetéseket lehetne használni a juttatások megállapításához és azok megfelelőségének ellenőrzéséhez; úgy véli, hogy egy ilyen eszköz jelentős értékkel bír az uniós társadalmi kohézió újjáélesztése, az egyenlőtlenség csökkentése, valamint az Európa 2020 stratégia szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos céljainak elérése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a szegény háztartások háztartási kiadásainak csökkentése pozitívan fogja befolyásolni az érintett háztartásokat, csakúgy, mint a gazdaságot – főleg a helyi gazdaságot – és a szociális kohéziót;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a szegény háztartások jövedelmük túlnyomó részét ételre, lakhatásra és közműdíjakra költik, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a szegénység elleni küzdelem tekintetében jobban kapcsolja össze szakpolitikáit, javítsa a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint tegye lehetővé a szegénységgel küzdőkkel történő rendszeres párbeszédet annak érdekében, hogy ezek a személyek hozzájárulhassanak az őket érintő politikák értékeléséhez; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a szegény háztartások jövedelmük túlnyomó részét ételre, lakhatásra és közműdíjakra költik, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a szegénység elleni küzdelem tekintetében jobban kapcsolja össze szakpolitikáit, javítsa a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint tegye lehetővé a szegénységgel küzdőkkel történő rendszeres párbeszédet annak érdekében, hogy ezek a személyek hozzájárulhassanak az őket érintő politikák értékeléséhez;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az energiaszegénységnek jelenleg még nincs uniós szintű meghatározása, és ezért különösen nehéz pontosan megállapítani a szegénység ezen aspektusának súlyosságát, okát és következményeit az Unióban; felszólítja a Bizottságot, hogy az illetékesekkel együtt dolgozza ki az energiaszegénység közös fogalommeghatározását, valamint határozza meg a háztartások kiszolgáltatottságához hozzájáruló tényezőket; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az energiaszegénységnek jelenleg még nincs uniós szintű meghatározása, és ezért különösen nehéz pontosan megállapítani a szegénység ezen aspektusának súlyosságát, okát és következményeit az Unióban; felszólítja a Bizottságot, hogy az illetékesekkel együtt dolgozza ki az energiaszegénység közös fogalommeghatározását, valamint határozza meg a háztartások kiszolgáltatottságához hozzájáruló tényezőket;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben végezzen hatásvizsgálatot és nyújtson tájékoztatást az energiaszegénység elleni küzdelem bevált tagállami gyakorlatairól; hangsúlyozza, hogy az energiát Európa minden polgára számára megfizethetővé kell tenni; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben végezzen hatásvizsgálatot és nyújtson tájékoztatást az energiaszegénység elleni küzdelem bevált tagállami gyakorlatairól; hangsúlyozza, hogy az energiát Európa minden polgára számára megfizethetővé kell tenni;

| 36. | hangsúlyozza annak rendkívüli fontosságát, hogy a jövőre nézve elhárítsuk annak veszélyét, hogy még több fiatal süllyedjen energiaszegénységbe; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak rendkívüli fontosságát, hogy a jövőre nézve elhárítsuk annak veszélyét, hogy még több fiatal süllyedjen energiaszegénységbe;

| 37. | megjegyzi, hogy a fiatal korban nyújtott gazdasági és pénzügyi oktatásról bebizonyosodott, hogy javítja a gazdasági döntéshozatalt a későbbi életszakaszokban, beleértve a költségek és a jövedelmek kezelését is; javasolja a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint az olyan nőket és lányokat célzó oktatási programok előmozdítását, akik kiszolgáltatott csoportokban és marginalizált közösségekben szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülnek; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a fiatal korban nyújtott gazdasági és pénzügyi oktatásról bebizonyosodott, hogy javítja a gazdasági döntéshozatalt a későbbi életszakaszokban, beleértve a költségek és a jövedelmek kezelését is; javasolja a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint az olyan nőket és lányokat célzó oktatási programok előmozdítását, akik kiszolgáltatott csoportokban és marginalizált közösségekben szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülnek;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az energiaszegénységnek kitett emberek jelentős része ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának, és ennek következtében nem engedhetik meg maguknak az energiahatékony berendezésekre – például a szigetelésre vagy a megújuló energiaforrásokra – irányuló elsődleges előzetes beruházást; rámutat, hogy ez ördögi kört teremt, ahol a háztartási jövedelemnek a szükségesnél nagyobb részét folyamatosan közüzemi számlákra fordítják, ugyanakkor többek között az elégtelen energiaellátást vagy az energiahiányt nem tudják kezelni; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az energiaszegénységnek kitett emberek jelentős része ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának, és ennek következtében nem engedhetik meg maguknak az energiahatékony berendezésekre – például a szigetelésre vagy a megújuló energiaforrásokra – irányuló elsődleges előzetes beruházást; rámutat, hogy ez ördögi kört teremt, ahol a háztartási jövedelemnek a szükségesnél nagyobb részét folyamatosan közüzemi számlákra fordítják, ugyanakkor többek között az elégtelen energiaellátást vagy az energiahiányt nem tudják kezelni;

| 39. | felhívja a Bizottságot, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE) és a tagállamokat, hogy végezzenek kutatást a női hajléktalanságról, valamint annak okairól és mozgatórugóiról, mivel a jelenlegi adatok nem megfelelően rögzítik a jelenséget; megjegyzi, hogy a figyelembe veendő nemi szempontú tényezők közé tartozik a nemi alapú gazdasági függőség, az átmeneti lakhatás vagy a szociális szolgáltatások elkerülése; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE) és a tagállamokat, hogy végezzenek kutatást a női hajléktalanságról, valamint annak okairól és mozgatórugóiról, mivel a jelenlegi adatok nem megfelelően rögzítik a jelenséget; megjegyzi, hogy a figyelembe veendő nemi szempontú tényezők közé tartozik a nemi alapú gazdasági függőség, az átmeneti lakhatás vagy a szociális szolgáltatások elkerülése;

| 40. | támogatja azt a kezdeményezést, hogy dolgozzanak ki iránymutatásként szolgáló referencia-költségvetést, és felhívja a Bizottságot, hogy ennek kialakításakor térjen ki a sajátos nemi szempontokat figyelembe vevő megfontolásokra, beleértve a háztartásokon belül tapasztalt, nemek közötti egyenlőtlenséget; |
| --- | --- |

40.

támogatja azt a kezdeményezést, hogy dolgozzanak ki iránymutatásként szolgáló referencia-költségvetést, és felhívja a Bizottságot, hogy ennek kialakításakor térjen ki a sajátos nemi szempontokat figyelembe vevő megfontolásokra, beleértve a háztartásokon belül tapasztalt, nemek közötti egyenlőtlenséget;

| 41. | úgy véli, hogy a kiszolgáltatottság és a kirekesztés egyik potenciális tényezőjeként a nők hosszabb várható élettartamát is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a kiszolgáltatottság és a kirekesztés egyik potenciális tényezőjeként a nők hosszabb várható élettartamát is figyelembe kell venni;

A szegénység és az energiaszegénység elleni küzdelmet célzó pénzeszközök és politikák

| 42. | felszólítja a tagállamokat és az Uniót, hogy (például az EBB-n keresztül) biztosítsanak kamatmentes vagy alacsony kamatú mikrohiteleket vagy kölcsönöket az alacsony jövedelmű háztartások számára annak érdekében, hogy támogassák a megújuló energiaforrásokkal vagy energiahatékonysággal – például a szigeteléssel, a napenergiával és az energiahatékony berendezésekkel – kapcsolatos előzetes beruházásaikat; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat és az Uniót, hogy (például az EBB-n keresztül) biztosítsanak kamatmentes vagy alacsony kamatú mikrohiteleket vagy kölcsönöket az alacsony jövedelmű háztartások számára annak érdekében, hogy támogassák a megújuló energiaforrásokkal vagy energiahatékonysággal – például a szigeteléssel, a napenergiával és az energiahatékony berendezésekkel – kapcsolatos előzetes beruházásaikat;

| 43. | kéri a tagállamokat, hogy a megvalósuló beruházások – akár új lakóépületekre, akár a már meglévők átalakítására irányulnak – az energiahatékonyságon alapuljanak; |
| --- | --- |

43.

kéri a tagállamokat, hogy a megvalósuló beruházások – akár új lakóépületekre, akár a már meglévők átalakítására irányulnak – az energiahatékonyságon alapuljanak;

| 44. | emlékeztet arra, hogy ha egyes politikák és uniós pénzeszközök segítségével a megújuló energiaforrásokra és a költséghatékonyságra irányuló beruházások révén megcélozzák a szegény háztartások energiaköltségeinek csökkentését, annak középtávon többszörös pozitív hatása lehet: javíthatja az érintettek életkörülményeit és egészségi állapotát, csökkentheti a háztartási költségeket, és így enyhítheti a szegény családokra nehezedő költségeket, növelheti a helyi beruházások számát, a helyi munkahelyteremtést, valamint hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy ha egyes politikák és uniós pénzeszközök segítségével a megújuló energiaforrásokra és a költséghatékonyságra irányuló beruházások révén megcélozzák a szegény háztartások energiaköltségeinek csökkentését, annak középtávon többszörös pozitív hatása lehet: javíthatja az érintettek életkörülményeit és egészségi állapotát, csökkentheti a háztartási költségeket, és így enyhítheti a szegény családokra nehezedő költségeket, növelheti a helyi beruházások számát, a helyi munkahelyteremtést, valamint hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez;

| 45. | hangsúlyozza továbbá, hogy figyelemmel kell kísérni az alapok felhasználását, illetve egyszerűsíteni kell az információkat és az ezen erőforrásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza továbbá, hogy figyelemmel kell kísérni az alapok felhasználását, illetve egyszerűsíteni kell az információkat és az ezen erőforrásokhoz való hozzáférést;

| 46. | rámutat arra, hogy a szegénység elleni küzdelmet nemcsak szociális vagy politikai szempontból kell megközelíteni, hanem gazdasági szempontból is, középtávú hatásokkal; kitart amellett, hogy a Bizottságnak prioritásai közé kell sorolnia a jelenlegi egyenlőtlenségi dinamika leküzdését, amely súlyosan hátráltatja a növekedést, és rendkívül kedvezőtlenül hat a kohézióra és a szegénységre; |
| --- | --- |

46.

rámutat arra, hogy a szegénység elleni küzdelmet nemcsak szociális vagy politikai szempontból kell megközelíteni, hanem gazdasági szempontból is, középtávú hatásokkal; kitart amellett, hogy a Bizottságnak prioritásai közé kell sorolnia a jelenlegi egyenlőtlenségi dinamika leküzdését, amely súlyosan hátráltatja a növekedést, és rendkívül kedvezőtlenül hat a kohézióra és a szegénységre;

| 47. | rámutat arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak szerepet kell játszaniuk a háztartások energiaköltségeinek csökkentésében, az Uniónak azzal, hogy biztonságos ellátást biztosít, ezzel megelőzve az energiapiacon az árak jelentős ingadozásait és a spekulációt, hogy erősebb összeköttetéseket és fokozott piaci integrációt hoz létre, valamint hogy növeli a megújuló energiával kapcsolatos kutatásokra irányuló beruházásokat, a tagállamoknak pedig azzal, hogy megerősítik a háztartások energiahatékonyságának támogatására irányuló politikáikat, különös figyelemmel a szegénységnek és társadalmi kirekesztésnek kitett, a hálózatra nem csatlakozott háztartásokra; úgy véli, hogy a fogyasztóvédelemnek az Unió prioritásai közé kell tartoznia; |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak szerepet kell játszaniuk a háztartások energiaköltségeinek csökkentésében, az Uniónak azzal, hogy biztonságos ellátást biztosít, ezzel megelőzve az energiapiacon az árak jelentős ingadozásait és a spekulációt, hogy erősebb összeköttetéseket és fokozott piaci integrációt hoz létre, valamint hogy növeli a megújuló energiával kapcsolatos kutatásokra irányuló beruházásokat, a tagállamoknak pedig azzal, hogy megerősítik a háztartások energiahatékonyságának támogatására irányuló politikáikat, különös figyelemmel a szegénységnek és társadalmi kirekesztésnek kitett, a hálózatra nem csatlakozott háztartásokra; úgy véli, hogy a fogyasztóvédelemnek az Unió prioritásai közé kell tartoznia;

| 48. | elítéli a természeti erőforrásokkal és az energiaforrásokkal – főként a nem áthelyezhetőkkel, mint például a vízenergia-forrásokkal – folytatott pénzügyi spekulációt, és ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy többek között a megfelelő adóztatás révén szerzett bevételt felhasználva tegyék meg a szükséges intézkedéseket a szegény háztartásokat terhelő energiaköltségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

48.

elítéli a természeti erőforrásokkal és az energiaforrásokkal – főként a nem áthelyezhetőkkel, mint például a vízenergia-forrásokkal – folytatott pénzügyi spekulációt, és ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy többek között a megfelelő adóztatás révén szerzett bevételt felhasználva tegyék meg a szükséges intézkedéseket a szegény háztartásokat terhelő energiaköltségek csökkentése érdekében;

| 49. | üdvözli, hogy az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházások támogathatóak a 2014–2020-as esb-alapok keretében, tekintettel arra, hogy milyen nagy szerepet játszanak a háztartások energiakiadásainak csökkentésében; bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiaszegénység leküzdése tekintetében aknázzák ki az európai alapokban rejlő teljes potenciált; hangsúlyozza, hogy az alapok hatékony felhasználása előtt álló akadályokat, például a kisebb szervezetek kohéziós alapokhoz való hozzáférését vagy konkrétan a kérelmezési követelményekkel kapcsolatos információhiányt kezelni kellene; |
| --- | --- |

49.

üdvözli, hogy az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházások támogathatóak a 2014–2020-as esb-alapok keretében, tekintettel arra, hogy milyen nagy szerepet játszanak a háztartások energiakiadásainak csökkentésében; bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiaszegénység leküzdése tekintetében aknázzák ki az európai alapokban rejlő teljes potenciált; hangsúlyozza, hogy az alapok hatékony felhasználása előtt álló akadályokat, például a kisebb szervezetek kohéziós alapokhoz való hozzáférését vagy konkrétan a kérelmezési követelményekkel kapcsolatos információhiányt kezelni kellene;

| 50. | emlékeztet arra, hogy a szegény háztartásokkal dolgozó vagy azok részét képező kedvezményezettek célzott megközelítése bizonyos előfeltételekhez van kötve, amelyeket az esb-alapok jobban teljesítenek, mint az olyan nagyobb alapok, mint az ERFA; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy a szegény háztartásokkal dolgozó vagy azok részét képező kedvezményezettek célzott megközelítése bizonyos előfeltételekhez van kötve, amelyeket az esb-alapok jobban teljesítenek, mint az olyan nagyobb alapok, mint az ERFA;

| 51. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy könnyítsék meg főleg az ESZA és az ERFA közötti keresztfinanszírozási mechanizmusok alkalmazását az energiaszegény háztartásokat célzó, megújuló energiaforrásokkal vagy energiahatékonysággal kapcsolatos projekteket illetően; hangsúlyozza a több alapból finanszírozott programok számos előnyét az olyan, több területet érintő problémák kezelésében, mint például az energiaszegénység; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy könnyítsék meg főleg az ESZA és az ERFA közötti keresztfinanszírozási mechanizmusok alkalmazását az energiaszegény háztartásokat célzó, megújuló energiaforrásokkal vagy energiahatékonysággal kapcsolatos projekteket illetően; hangsúlyozza a több alapból finanszírozott programok számos előnyét az olyan, több területet érintő problémák kezelésében, mint például az energiaszegénység;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az alacsony jövedelmű háztartások lakáskörülményei a vidéki térségekben általában nagyon rosszak, legyen szó akár a bérlőkről, akár a tulajdonosokról; emlékeztet arra, hogy ez hozzáadódik a magas közüzemi költségek által kiváltott úgynevezett bezáródási hatáshoz, semmilyen lehetőséget nem hagyva az energiaköltségek csökkentését célzó beruházásokra; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a LEADER-program és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) még inkább a vidéki térségeken belüli energiaszegénység leküzdését célozza meg, az operatív programokat és a forrásokat különösen a helyi hálózatokon belüli diverzifikált megújulóenergia-termelésre irányítva, ami az energiaszegény háztartásokat célzó, épületekkel kapcsolatos energiahatékonysági intézkedéseket is magában foglal; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az alacsony jövedelmű háztartások lakáskörülményei a vidéki térségekben általában nagyon rosszak, legyen szó akár a bérlőkről, akár a tulajdonosokról; emlékeztet arra, hogy ez hozzáadódik a magas közüzemi költségek által kiváltott úgynevezett bezáródási hatáshoz, semmilyen lehetőséget nem hagyva az energiaköltségek csökkentését célzó beruházásokra; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a LEADER-program és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) még inkább a vidéki térségeken belüli energiaszegénység leküzdését célozza meg, az operatív programokat és a forrásokat különösen a helyi hálózatokon belüli diverzifikált megújulóenergia-termelésre irányítva, ami az energiaszegény háztartásokat célzó, épületekkel kapcsolatos energiahatékonysági intézkedéseket is magában foglal;

| 53. | emlékeztet arra, hogy a bérlők korlátozott hozzáféréssel rendelkeznek az energiahatékonysági finanszírozásokhoz, mivel nem ők az ingatlantulajdonosok; emlékeztet arra, hogy a bérlőknek kisebb érdeke fűződhet a beruházásokhoz, mivel könnyebben és gyakrabban költöznek, mint az ingatlantulajdonosok; üdvözli a Bizottságnak az „Energiaszegénység – a válság hatásainak felmérése és az eddigi és lehetséges új intézkedések áttekintése a tagállamokban” elnevezésű kísérleti projektjét, amely e kérdés megoldására irányul; felszólítja a Bizottságot, hogy e kísérleti projekt eredményei alapján dolgozzon ki rendelkezéseket a bérlők által végrehajtott energiahatékonysági intézkedések uniós finanszírozási lehetőségeinek megnyitása érdekében; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy a bérlők korlátozott hozzáféréssel rendelkeznek az energiahatékonysági finanszírozásokhoz, mivel nem ők az ingatlantulajdonosok; emlékeztet arra, hogy a bérlőknek kisebb érdeke fűződhet a beruházásokhoz, mivel könnyebben és gyakrabban költöznek, mint az ingatlantulajdonosok; üdvözli a Bizottságnak az „Energiaszegénység – a válság hatásainak felmérése és az eddigi és lehetséges új intézkedések áttekintése a tagállamokban” elnevezésű kísérleti projektjét, amely e kérdés megoldására irányul; felszólítja a Bizottságot, hogy e kísérleti projekt eredményei alapján dolgozzon ki rendelkezéseket a bérlők által végrehajtott energiahatékonysági intézkedések uniós finanszírozási lehetőségeinek megnyitása érdekében;

| 54. | emlékezteti a tagállamokat, hogy minden tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20 %-át „a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint hogy a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” célkitűzésére kell elkülöníteni, továbbá a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap szintén felhasználható a társadalmi befogadást elősegítő intézkedésekre; |
| --- | --- |

54.

emlékezteti a tagállamokat, hogy minden tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20 %-át „a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint hogy a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” célkitűzésére kell elkülöníteni, továbbá a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap szintén felhasználható a társadalmi befogadást elősegítő intézkedésekre;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a leginkább rászoruló háztartások számára azonnali segítséget jelent és jobb életkörülményeket teremt, ha e háztartásoknak kis léptékben alacsony költségű megújuló energiaforrásokat biztosítanak, például az energiahálózatba be nem kapcsolt házakat napelemekkel látják el; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a leginkább rászoruló háztartások számára azonnali segítséget jelent és jobb életkörülményeket teremt, ha e háztartásoknak kis léptékben alacsony költségű megújuló energiaforrásokat biztosítanak, például az energiahálózatba be nem kapcsolt házakat napelemekkel látják el;

A társadalmi célok és az energiapolitika összekapcsolása

| 56. | üdvözli, hogy az európai energiapolitikai jogszabályok – azaz az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv és az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv – elismerik az energiahatékonysággal kapcsolatos politika szociális céljait; sajnálatosnak tartja, hogy a 2012/27/EU irányelvnek az energiaszegénységgel érintett háztartásokra és a szociális lakhatásra vonatkozó rendelkezéseit (7. cikk (7) bekezdés) a tagállamok nem használják ki teljes mértékben; felszólítja a Bizottságot, hogy az energiahatékonysági csomag felülvizsgálata és hatásvizsgálata keretében értékelje a 7. cikk (7) bekezdésének, valamint az 5. cikk (7) bekezdésének végrehajtását és alkalmazását; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ezen értékelés alapján fontolja meg a 7. cikk, főleg annak (7) bekezdésének megerősítését, hogy a tagállamok ösztönzést kapjanak arra, hogy energiahatékonysági kötelezettségi rendszereikbe belefoglaljanak szociális célokat; |
| --- | --- |

56.

üdvözli, hogy az európai energiapolitikai jogszabályok – azaz az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv és az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv – elismerik az energiahatékonysággal kapcsolatos politika szociális céljait; sajnálatosnak tartja, hogy a 2012/27/EU irányelvnek az energiaszegénységgel érintett háztartásokra és a szociális lakhatásra vonatkozó rendelkezéseit (7. cikk (7) bekezdés) a tagállamok nem használják ki teljes mértékben; felszólítja a Bizottságot, hogy az energiahatékonysági csomag felülvizsgálata és hatásvizsgálata keretében értékelje a 7. cikk (7) bekezdésének, valamint az 5. cikk (7) bekezdésének végrehajtását és alkalmazását; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ezen értékelés alapján fontolja meg a 7. cikk, főleg annak (7) bekezdésének megerősítését, hogy a tagállamok ösztönzést kapjanak arra, hogy energiahatékonysági kötelezettségi rendszereikbe belefoglaljanak szociális célokat;

| 57. | emlékeztet arra, hogy a helyi hatóságoknak szintén szerepet kell vállalniuk az alternatív finanszírozási eszközök előmozdításában, ideértve a szövetkezeti modelleket, valamint a közös beszerzési megállapodások előmozdításában, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára az energia iránti keresletük egybevonását és így olcsóbb energiaárakhoz vezetnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék a helyi hatóságoknak az energiaszegénység mérséklésében játszott szerepét; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a helyi hatóságoknak szintén szerepet kell vállalniuk az alternatív finanszírozási eszközök előmozdításában, ideértve a szövetkezeti modelleket, valamint a közös beszerzési megállapodások előmozdításában, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára az energia iránti keresletük egybevonását és így olcsóbb energiaárakhoz vezetnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék a helyi hatóságoknak az energiaszegénység mérséklésében játszott szerepét;

| 58. | felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az Egészségügyi Világszervezet (WHO) megfelelő otthoni hőmérsékletre vonatkozó szabványának való megfelelésről, támogatva a legveszélyeztetettebb csoportokat, főleg a fiatal gyermekeket, az időseket és a tartósan beteg és fogyatékossággal élő embereket egészségük védelme és jóllétük érdekében; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az Egészségügyi Világszervezet (WHO) megfelelő otthoni hőmérsékletre vonatkozó szabványának való megfelelésről, támogatva a legveszélyeztetettebb csoportokat, főleg a fiatal gyermekeket, az időseket és a tartósan beteg és fogyatékossággal élő embereket egészségük védelme és jóllétük érdekében;

| 59. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket a bizonytalan munkaviszonyok felszámolása érdekében, amelyek megfosztják az egyéneket a rendszeres és biztos jövedelemtől, és ily módon akadályozzák a családi költségvetés sikeres megtervezését és a háztartási számlák fizetését; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket a bizonytalan munkaviszonyok felszámolása érdekében, amelyek megfosztják az egyéneket a rendszeres és biztos jövedelemtől, és ily módon akadályozzák a családi költségvetés sikeres megtervezését és a háztartási számlák fizetését;

| 60. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban mindenki számára biztosítsanak hozzáférést a megfizethető, megbízható, fenntartható és modern energiaellátáshoz; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban mindenki számára biztosítsanak hozzáférést a megfizethető, megbízható, fenntartható és modern energiaellátáshoz;

Lakhatás és szegénység

| 61. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő határozott intézkedéseket a szociális lakáshoz jutással kapcsolatban, és az európai alapok felhasználásával fokozzák a szociális bérlakásokra irányuló energiahatékonysági beruházásokat; javasolja a tagállamoknak, hogy fejlesszék a minőségi szociális lakások kínálatát, hogy mindenki számára, és különösen a leginkább rászorulók számára biztosítható legyen a megfelelő lakáshoz való hozzájutás; ösztönzi a tagállamokat, hogy lehetőségeiket fokozottan kihasználva biztosítsanak szociális lakáshoz jutást, különböző jogi konstrukciókkal; javasolja a tagállamoknak, hogy támogassák a fogyasztói szövetségeket; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő határozott intézkedéseket a szociális lakáshoz jutással kapcsolatban, és az európai alapok felhasználásával fokozzák a szociális bérlakásokra irányuló energiahatékonysági beruházásokat; javasolja a tagállamoknak, hogy fejlesszék a minőségi szociális lakások kínálatát, hogy mindenki számára, és különösen a leginkább rászorulók számára biztosítható legyen a megfelelő lakáshoz való hozzájutás; ösztönzi a tagállamokat, hogy lehetőségeiket fokozottan kihasználva biztosítsanak szociális lakáshoz jutást, különböző jogi konstrukciókkal; javasolja a tagállamoknak, hogy támogassák a fogyasztói szövetségeket;

| 62. | kiemeli a színvonalas és elérhető gyermekgondozási szolgáltatások fontosságát, mivel lehetővé teszik a szülők számára, hogy újra munkába álljanak és növeljék jövedelmüket; hangsúlyozza, hogy ez az egyedülálló szülők esetében különösen fontos, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a gyermekgondozási szolgáltatások sürgős javítása érdekében; |
| --- | --- |

62.

kiemeli a színvonalas és elérhető gyermekgondozási szolgáltatások fontosságát, mivel lehetővé teszik a szülők számára, hogy újra munkába álljanak és növeljék jövedelmüket; hangsúlyozza, hogy ez az egyedülálló szülők esetében különösen fontos, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a gyermekgondozási szolgáltatások sürgős javítása érdekében;

| 63. | megjegyzi, hogy az energiahatékonyság növelése, a felújítások és a megújuló energia kulcsfontosságúak az energiaszegénység leküzdésében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a lakásfelújítási politikák gyakran nem azokat célozzák meg, akik a legkiszolgáltatottabbak; ragaszkodik ahhoz, hogy a lakásfelújítási politikák mindenekelőtt a szegény, gazdaságilag kirekesztett és kiszolgáltatott háztartásokat célozzák meg, azokra helyezve a hangsúlyt, akik a nemek közötti egyenlőtlenséggel és többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy az energiahatékonyság növelése, a felújítások és a megújuló energia kulcsfontosságúak az energiaszegénység leküzdésében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a lakásfelújítási politikák gyakran nem azokat célozzák meg, akik a legkiszolgáltatottabbak; ragaszkodik ahhoz, hogy a lakásfelújítási politikák mindenekelőtt a szegény, gazdaságilag kirekesztett és kiszolgáltatott háztartásokat célozzák meg, azokra helyezve a hangsúlyt, akik a nemek közötti egyenlőtlenséggel és többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek;

| 64. | rámutat a szociális vállalkozások és az alternatív üzleti modellek, például a szövetkezetek és a kölcsönös önsegélyező egyesületek fontos szerepére a nők, különösen a marginalizált közösségekben élő nők társadalmi integrációjának és gazdasági emancipációjának, valamint nagyobb gazdasági függetlenségének előmozdításában; |
| --- | --- |

64.

rámutat a szociális vállalkozások és az alternatív üzleti modellek, például a szövetkezetek és a kölcsönös önsegélyező egyesületek fontos szerepére a nők, különösen a marginalizált közösségekben élő nők társadalmi integrációjának és gazdasági emancipációjának, valamint nagyobb gazdasági függetlenségének előmozdításában;

| 65. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsék meg az érdekelt felek szerepvállalási és konzultációs folyamatát, amely előmozdítja és elősegíti a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek – különösen a nők és a lányok – közvetlen szerepvállalását a társadalmi befogadásra vonatkozó politikai döntéshozatal valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

65.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsék meg az érdekelt felek szerepvállalási és konzultációs folyamatát, amely előmozdítja és elősegíti a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek – különösen a nők és a lányok – közvetlen szerepvállalását a társadalmi befogadásra vonatkozó politikai döntéshozatal valamennyi szintjén;

| 66. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az Unióban véget vessenek a nemek között meglévő – jelenleg 16 %-os mértékű – felháborító bérszakadéknak, amely a nyugdíjak esetében 39 %-ra nő, valamint kiemeli, hogy ezek az intézkedések kulcsfontosságúak az egyedülálló anyák számára, akik esetében a háztartási költségek valóban jelentős tehernek bizonyulhatnak; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az Unióban véget vessenek a nemek között meglévő – jelenleg 16 %-os mértékű – felháborító bérszakadéknak, amely a nyugdíjak esetében 39 %-ra nő, valamint kiemeli, hogy ezek az intézkedések kulcsfontosságúak az egyedülálló anyák számára, akik esetében a háztartási költségek valóban jelentős tehernek bizonyulhatnak;

| 67. | megjegyzi, hogy az egyedülálló szülők, akiknek a többsége nő, az átlagosnál nagyobb mértékben vannak kitéve a szegénység veszélyének (34 %); megjegyzi, hogy e megnövekedett kockázathoz főként az a tényező járul hozzá, hogy a gyermekgondozási feladatok miatt az egyedülálló szülők vagy kirekesztődnek a munkaerőpiacról, vagy bizonytalan, rosszul fizetett munkahelyet találnak; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a létminimum szabályozása érdekében, amely garantálja a munkavállalók alapvető szükségleteinek kielégítését; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy az egyedülálló szülők, akiknek a többsége nő, az átlagosnál nagyobb mértékben vannak kitéve a szegénység veszélyének (34 %); megjegyzi, hogy e megnövekedett kockázathoz főként az a tényező járul hozzá, hogy a gyermekgondozási feladatok miatt az egyedülálló szülők vagy kirekesztődnek a munkaerőpiacról, vagy bizonytalan, rosszul fizetett munkahelyet találnak; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a létminimum szabályozása érdekében, amely garantálja a munkavállalók alapvető szükségleteinek kielégítését;

| 68. | megjegyzi, hogy a nemek közti bérszakadék és nyugdíjszakadék kulcsfontosságú tényező a női szegénység szempontjából; megjegyzi, hogy a női szegénységre hosszú távon hatást gyakorol a nők kirekesztése a gazdaság hagyományosan férfiak által dominált ágazataiból, például a technológiából, a tudományból, a felső vezetésből és a döntéshozatalból, valamint a nők felülreprezentáltsága a viszonylag alacsonyan fizetett ágazatokban, például a gondozásban, a közszolgáltatásokban, a részidős munkában és a rosszul fizetett bizonytalan munkahelyeken; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szegénység elnőiesedése részben a normák nemek között régóta fennálló egyenlőtlenségéből fakad, ami ahhoz vezet, hogy az ágazati politikában és a bérmegállapítási megállapodásokban azok az ágazatok – például a pénzügyi ágazat – kapnak elsőbbséget, ahol a férfiak vannak túlsúlyban; |
| --- | --- |

68.

megjegyzi, hogy a nemek közti bérszakadék és nyugdíjszakadék kulcsfontosságú tényező a női szegénység szempontjából; megjegyzi, hogy a női szegénységre hosszú távon hatást gyakorol a nők kirekesztése a gazdaság hagyományosan férfiak által dominált ágazataiból, például a technológiából, a tudományból, a felső vezetésből és a döntéshozatalból, valamint a nők felülreprezentáltsága a viszonylag alacsonyan fizetett ágazatokban, például a gondozásban, a közszolgáltatásokban, a részidős munkában és a rosszul fizetett bizonytalan munkahelyeken; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szegénység elnőiesedése részben a normák nemek között régóta fennálló egyenlőtlenségéből fakad, ami ahhoz vezet, hogy az ágazati politikában és a bérmegállapítási megállapodásokban azok az ágazatok – például a pénzügyi ágazat – kapnak elsőbbséget, ahol a férfiak vannak túlsúlyban;

| 69. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy olyan kezdeményezéseken keresztül kezeljék a nőket sújtó szegénységet és társadalmi kirekesztettséget, amelyek megélhetést biztosító, jó minőségű munkahelyeket garantálnak a túlnyomórészt nőket foglalkoztató ágazatokban; kiemeli a szakszervezeteknek a nők munkahelyi képviseletében és társadalmi szerepvállalása növelésében, valamint a kirekesztés elleni küzdelemben betöltött szerepet; felhívja a tagállamokat, hogy javasoljanak és végezzenek munkáltató- és ágazatspecifikus bérfelméréseket, hogy az egyenlő bérek felé mutató folyamat felgyorsításának eszközeként szemléltessék azokat az egyenlőtlen fizetési rendszereket, amelyekkel az ugyanazon munkahelyen dolgozó nők és férfiak szembesülnek; |
| --- | --- |

69.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy olyan kezdeményezéseken keresztül kezeljék a nőket sújtó szegénységet és társadalmi kirekesztettséget, amelyek megélhetést biztosító, jó minőségű munkahelyeket garantálnak a túlnyomórészt nőket foglalkoztató ágazatokban; kiemeli a szakszervezeteknek a nők munkahelyi képviseletében és társadalmi szerepvállalása növelésében, valamint a kirekesztés elleni küzdelemben betöltött szerepet; felhívja a tagállamokat, hogy javasoljanak és végezzenek munkáltató- és ágazatspecifikus bérfelméréseket, hogy az egyenlő bérek felé mutató folyamat felgyorsításának eszközeként szemléltessék azokat az egyenlőtlen fizetési rendszereket, amelyekkel az ugyanazon munkahelyen dolgozó nők és férfiak szembesülnek;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben célzott szakpolitikai intézkedéseket kell alkalmazni azon kiszolgáltatott csoportok és marginalizált közösségek sajátos körülményeinek kezelése érdekében, amelyek a nemek közötti egyenlőtlenség és a többszörös megkülönböztetés sajátos formáival szembesülnek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a fogyatékkal élő nők, az idős nők, a menekült és migráns nők, a roma nők, az etnikai kisebbségekhez tartozó nők, a vidéki térségekben és rászoruló térségekben élő nők, az egyedülálló anyák, valamint a főiskolákon és egyetemeken tanuló nők által tapasztalt szegénységet és társadalmi kirekesztést kezelő politikák kidolgozását; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben célzott szakpolitikai intézkedéseket kell alkalmazni azon kiszolgáltatott csoportok és marginalizált közösségek sajátos körülményeinek kezelése érdekében, amelyek a nemek közötti egyenlőtlenség és a többszörös megkülönböztetés sajátos formáival szembesülnek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a fogyatékkal élő nők, az idős nők, a menekült és migráns nők, a roma nők, az etnikai kisebbségekhez tartozó nők, a vidéki térségekben és rászoruló térségekben élő nők, az egyedülálló anyák, valamint a főiskolákon és egyetemeken tanuló nők által tapasztalt szegénységet és társadalmi kirekesztést kezelő politikák kidolgozását;

A szegénység és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés

| 71. | emlékeztet arra, hogy a minőségi általános egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés nemzetközileg, különösen az EU-ban elismert alapvető jog; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet arra, hogy a minőségi általános egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés nemzetközileg, különösen az EU-ban elismert alapvető jog;

| 72. | felhívja a figyelmet arra, hogy pénzügyi nehézségek vagy regionális akadályok miatt (például a gyéren lakott régiókban) az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés igen gyakran korlátozott, különösen az általános ellátások (mint a fogászati vagy szemészeti szolgáltatások) és az ezekhez kapcsolódó megelőző intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

72.

felhívja a figyelmet arra, hogy pénzügyi nehézségek vagy regionális akadályok miatt (például a gyéren lakott régiókban) az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés igen gyakran korlátozott, különösen az általános ellátások (mint a fogászati vagy szemészeti szolgáltatások) és az ezekhez kapcsolódó megelőző intézkedések tekintetében;

| 73. | mivel a szegénység, valamint a kiszolgáltatottság egyéb formái – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, és a betegség szegénységhez vezethet; |
| --- | --- |

73.

mivel a szegénység, valamint a kiszolgáltatottság egyéb formái – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, és a betegség szegénységhez vezethet;

| 74. | hangsúlyozza az egészségügyi és gondozási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdítása, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem révén; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza az egészségügyi és gondozási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdítása, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem révén;

| 75. | üdvözli a Bizottság „Elektronikus egészségügyi cselekvési terv a 2012–2020 közötti időszakra – innovatív egészségügyi ellátás a 21. században” című közleményét, amely további kezdeményezéseket vezet be, különösen az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, az egészségügyi költségek csökkentése és az uniós polgárok közötti nagyobb egyenlőség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a Bizottság „Elektronikus egészségügyi cselekvési terv a 2012–2020 közötti időszakra – innovatív egészségügyi ellátás a 21. században” című közleményét, amely további kezdeményezéseket vezet be, különösen az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, az egészségügyi költségek csökkentése és az uniós polgárok közötti nagyobb egyenlőség biztosítása érdekében;

| 76. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, melyek végül lehetővé teszik az egészségügyi ellátás terén mutatkozó egyes egyenlőtlenségek csökkentését; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás egyetemes értékei alapján figyelmüket az olyan veszélyeztetett csoportok szükségleteire összpontosítsák, mint a szegénységben élő emberek; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, melyek végül lehetővé teszik az egészségügyi ellátás terén mutatkozó egyes egyenlőtlenségek csökkentését; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás egyetemes értékei alapján figyelmüket az olyan veszélyeztetett csoportok szükségleteire összpontosítsák, mint a szegénységben élő emberek;

| 77. | felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg a mindennapi életre hatást gyakorló egészségügyi – például fogászati és szemészeti – ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés problémáját; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg a mindennapi életre hatást gyakorló egészségügyi – például fogászati és szemészeti – ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés problémáját;

| 78. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy a tagállamokat a betegek által viselt költségek visszatérítésére bátorítsa, továbbá sürgősen lépjen fel annak érdekében is, hogy csökkentse az egyenlőtlenségeket bizonyos állapotok vagy betegségek – például a menopauza utáni csontritkulás és az Alzheimer-kór – kezeléséhez való hozzáférés tekintetében, amely kezelések költségei egyes tagállamokban nem téríthetők vissza; |
| --- | --- |

78.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy a tagállamokat a betegek által viselt költségek visszatérítésére bátorítsa, továbbá sürgősen lépjen fel annak érdekében is, hogy csökkentse az egyenlőtlenségeket bizonyos állapotok vagy betegségek – például a menopauza utáni csontritkulás és az Alzheimer-kór – kezeléséhez való hozzáférés tekintetében, amely kezelések költségei egyes tagállamokban nem téríthetők vissza;

Információs és kommunikációs technológiák és a szegénység

| 79. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által közzétett, a digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégia nem veszi figyelembe, hogy mindenki számára, és különösen a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számára biztosítani kell az új digitális technológiákhoz, piacokhoz és digitális telekommunikációs eszközökhöz való teljes, egyenlő és korlátlan hozzáférést; |
| --- | --- |

79.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által közzétett, a digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégia nem veszi figyelembe, hogy mindenki számára, és különösen a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számára biztosítani kell az új digitális technológiákhoz, piacokhoz és digitális telekommunikációs eszközökhöz való teljes, egyenlő és korlátlan hozzáférést;

| 80. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be a digitális szakadék csökkentésére irányuló stratégiákat, és segítsék elő az új információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférést, különösen a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek esetében; |
| --- | --- |

80.

ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be a digitális szakadék csökkentésére irányuló stratégiákat, és segítsék elő az új információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférést, különösen a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek esetében;

Víz és szegénység

| 81. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ Közgyűlése a tiszta és jó minőségű ivóvízhez és a köztisztasági létesítményekhez jutás jogát alapvető emberi jogként ismeri el; megállapítja azonban, hogy egyes régiókban, különösen a vidéki és a legkülső régiókban az ivóvízhez való hozzájutás nem biztosított, és egyre több embernek okoz problémát a vízszámla kifizetése; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ivóvízhez való hozzáférés mindenki számára történő haladéktalan biztosítása érdekében; bátorítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak minimális vízellátást, és védelmezzék meg a kiszolgáltatott háztartások emberi jogait; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ Közgyűlése a tiszta és jó minőségű ivóvízhez és a köztisztasági létesítményekhez jutás jogát alapvető emberi jogként ismeri el; megállapítja azonban, hogy egyes régiókban, különösen a vidéki és a legkülső régiókban az ivóvízhez való hozzájutás nem biztosított, és egyre több embernek okoz problémát a vízszámla kifizetése; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ivóvízhez való hozzáférés mindenki számára történő haladéktalan biztosítása érdekében; bátorítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak minimális vízellátást, és védelmezzék meg a kiszolgáltatott háztartások emberi jogait;

| 82. | ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül minden ember hozzájusson az ivóvízhez; |
| --- | --- |

82.

ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül minden ember hozzájusson az ivóvízhez;

o

o o

| 83. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

83.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(2)  HL L 72., 2014.3.12., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(6)  HL L 257., 2014.8.28., 214. o.

(7)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(8)  HL C 169. E, 2012.6.15., 66. o.

(9)  HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

(10)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57. o.

(11)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(12)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292&Lang=F

(13)  http://www.unicef-irc.org/publications/pdf/rc10_fre.pdf

(14)  https://www.unicef.fr/sites/default/files/userfiles/2014_Bilan12_Innocenti.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2345&furtherNews=yes

(16)  HL C 248., 2011.8.25., 130. o.

(17)  HL C 341., 2013.11.21., 21. o.

(18)  HL C 170., 2014.6.5., 23. o.

(19)  HL C 166., 2011.6.7., 18. o.

(20)  A Foglalkoztatási Bizottság és a szociális védelemmel foglalkozó bizottság közös véleménye, az Európai Unió Tanácsa, 13809/14 SOC 662 EMPL 120 EDUC 297 ECOFIN 876, 2014. október 3.

(21)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hu&pubId=7744&visible=0

(22)  Center for responsible lending, Durham, http://www.responsiblelending.org/state-of-lending/cumulative/ , http://www.uvcw.be/no_index/cpas/panier-etude-qualitative.pdf

(23)  Ricardo Cherenti, Belgian Federation of public local social action center, http://www.uvcw.be/no_index/cpas/panier-etude-quantitative.pdf

(24)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye a Tanács részére, az Európai Unió Tanácsa, 6491/11., SOC 124, 2011. február 15.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0294.

(26)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0264.

(27)  HL L 268., 2015.10.15., 28. o.

(28)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0261.

(29)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(30)  HL C 65., 2016.2.19., 40. o.

(31)  HL C 349. E, 2013.11.29., 74. o.

(32)  HL C 70. E, 2012.3.8., 8. o.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/209 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/209

---

P8_TA(2016)0137

A magánszektor és a fejlesztés

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről (2014/2205(INI))

(2018/C 058/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére,

| — | tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2014. június 23-i és 2014. december 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2014. június 23-i és 2014. december 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című bizottsági közleményre (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című bizottsági közleményre (COM(2015)0044),

| — | tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek” című közleményére (COM(2013)0092) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2013. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek” című közleményére (COM(2013)0092) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2013. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleményére (COM(2011)0637) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2012. május 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleményére (COM(2011)0637) és a Tanács ezzel kapcsolatos, 2012. május 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos magánberuházásokra vonatkozó cselekvési tervre, amelyet az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) 2014-es globális befektetési jelentése (1) ismertet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos magánberuházásokra vonatkozó cselekvési tervre, amelyet az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) 2014-es globális befektetési jelentése (1) ismertet,

| — | tekintettel a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2015. május 19-i állásfoglalására (4) és különösen a magánszektor fenntartható fejlesztési célokkal való összehangolásával kapcsolatos felhívására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2015. május 19-i állásfoglalására (4) és különösen a magánszektor fenntartható fejlesztési célokkal való összehangolásával kapcsolatos felhívására,

| — | tekintettel „A tulajdonjogok, a tulajdoni rend és a jólét megteremtésének szerepe a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából a fejlődő országokban” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tulajdonjogok, a tulajdoni rend és a jólét megteremtésének szerepe a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából a fejlődő országokban” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjának a platform létrehozása és 2014. július vége között kifejtett tevékenységéről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2014)0733), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjának a platform létrehozása és 2014. július vége között kifejtett tevékenységéről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2014)0733),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2014. sz. „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége a külső politikák támogatása szempontjából” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2014. sz. „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége a külső politikák támogatása szempontjából” című különjelentésére,

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jei puszani partnerségre (6) és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jei puszani partnerségre (6) és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében”,

| — | tekintettel a köz- és magánszféra közötti együttműködésről szóló közös nyilatkozatra (7) és a puszani konferencia magánszektorra vonatkozó eleméből kialakult, a jólétet szolgáló partnerségre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a köz- és magánszféra közötti együttműködésről szóló közös nyilatkozatra (7) és a puszani konferencia magánszektorra vonatkozó eleméből kialakult, a jólétet szolgáló partnerségre (8),

| — | tekintettel a 2012. június 20–22-i„Rio+20” ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencia alkalmából kiadott, „A jövő, amit akarunk” című záródokumentumra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 20–22-i„Rio+20” ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencia alkalmából kiadott, „A jövő, amit akarunk” című záródokumentumra (9),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (10),

| — | tekintettel az ENSZ Globális Megállapodásra és az OECD multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásaira (Komplementaritás és megkülönböztető hozzájárulások) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Globális Megállapodásra és az OECD multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásaira (Komplementaritás és megkülönböztető hozzájárulások) (11),

| — | tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (12),

| — | tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bank Csoport „A magánszektor fejlesztésének támogatása Afrikában” című, 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó magánszektor-fejlesztési stratégiájára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bank Csoport „A magánszektor fejlesztésének támogatása Afrikában” című, 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó magánszektor-fejlesztési stratégiájára (13),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára (14),

| — | tekintettel az ENSZ Iparfejlesztési Szervezetének (UNIDO) „Az inkluzív és fenntartható ipari fejlődés felé” című limai nyilatkozatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Iparfejlesztési Szervezetének (UNIDO) „Az inkluzív és fenntartható ipari fejlődés felé” című limai nyilatkozatára (15),

| — | tekintettel az ILO tisztes munka programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO tisztes munka programjára,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelynek értelmében biztosítani kell, hogy a nyilvánosság számára nyitva és rendelkezésre álló létesítményeket és szolgáltatásokat kínáló magánjogi alanyok figyelembe vegyék a hozzáférhetőség valamennyi aspektusát a fogyatékossággal élő személyek vonatkozásában (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelynek értelmében biztosítani kell, hogy a nyilvánosság számára nyitva és rendelkezésre álló létesítményeket és szolgáltatásokat kínáló magánjogi alanyok figyelembe vegyék a hozzáférhetőség valamennyi aspektusát a fogyatékossággal élő személyek vonatkozásában (16),

| — | tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó uniós stratégiára (2011–2014) (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó uniós stratégiára (2011–2014) (COM(2011)0681),

| — | tekintettel a magánszektort fő végrehajtó partnernek tekintő, 2015 utáni fejlesztési keretre és annak zöld gazdaságra való átállásban betöltött szerepére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánszektort fő végrehajtó partnernek tekintő, 2015 utáni fejlesztési keretre és annak zöld gazdaságra való átállásban betöltött szerepére,

| — | tekintettel a földhasználatra vonatkozó felelős kormányzásról szóló, 2010-es önkéntes iránymutatásokra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földhasználatra vonatkozó felelős kormányzásról szóló, 2010-es önkéntes iránymutatásokra (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0043/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0043/2016),

| A. | mivel az állami szektor alapvető szerepet játszik a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában; mivel a magánszektor minden piacgazdaságban a javak megteremtésének és a gazdasági növekedésnek a motorja, amely a fejlődő országokban a munkahelyek és a jövedelem 90 %-át hozza létre; mivel az Egyesült Nemzetek (ENSZ) szerint a fejlődő országokban a GDP 84 %-át a magánszektor adja, és rendelkezik azzal a képességgel, hogy fenntartható alapot biztosítson a belföldi erőforrások mozgósításához – csökkentve a segélyektől való függést –, amennyiben megfelelően szabályozzák, megfelel az emberi jogi és környezeti követelményeknek, és konkrét, hosszú távú eredményekhez kötik a hazai gazdaság, a fenntartható fejlődés és az egyenlőtlenségek csökkentése tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel az állami szektor alapvető szerepet játszik a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában; mivel a magánszektor minden piacgazdaságban a javak megteremtésének és a gazdasági növekedésnek a motorja, amely a fejlődő országokban a munkahelyek és a jövedelem 90 %-át hozza létre; mivel az Egyesült Nemzetek (ENSZ) szerint a fejlődő országokban a GDP 84 %-át a magánszektor adja, és rendelkezik azzal a képességgel, hogy fenntartható alapot biztosítson a belföldi erőforrások mozgósításához – csökkentve a segélyektől való függést –, amennyiben megfelelően szabályozzák, megfelel az emberi jogi és környezeti követelményeknek, és konkrét, hosszú távú eredményekhez kötik a hazai gazdaság, a fenntartható fejlődés és az egyenlőtlenségek csökkentése tekintetében;

| B. | mivel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által alkalmazott humán szegénységi index szerint 1,2 milliárd ember napi keresete nem éri el az 1,25 USA-dollárt; mivel az egyenlőtlenség egyre nő, és az egyik legnagyobb veszélyt jelenti a globális stabilitásra nézve; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által alkalmazott humán szegénységi index szerint 1,2 milliárd ember napi keresete nem éri el az 1,25 USA-dollárt; mivel az egyenlőtlenség egyre nő, és az egyik legnagyobb veszélyt jelenti a globális stabilitásra nézve;

| C. | mivel egyértelmű összefüggés áll fenn az erőteljes feldolgozóipar kialakulása és a szegénység csökkenése között: az egy főre jutó feldolgozóipari hozzáadott érték 1 %-os növekedése közel 2 %-kal csökkenti a szegénységben élők számát (18); |
| --- | --- |

C.

mivel egyértelmű összefüggés áll fenn az erőteljes feldolgozóipar kialakulása és a szegénység csökkenése között: az egy főre jutó feldolgozóipari hozzáadott érték 1 %-os növekedése közel 2 %-kal csökkenti a szegénységben élők számát (18);

| D. | mivel jelentős beruházásokra van szükség, a fejlődő országokban például a becslések szerint a jelenlegihez képest évente 2,4 billió USA-dollárral többre lenne szükség; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást; |
| --- | --- |

D.

mivel jelentős beruházásokra van szükség, a fejlődő országokban például a becslések szerint a jelenlegihez képest évente 2,4 billió USA-dollárral többre lenne szükség; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást;

| E. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete a 2012. évet a szövetkezetek nemzetközi évévé nyilvánította a fejlesztés biztosításában, az emberek szerepvállalásának növelésében, az emberi méltóság erősítésében és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának elősegítésében betöltött szerepük hangsúlyozása érdekében; mivel a szövetkezeti ágazat világszerte több mint 100 országban mintegy 800 millió tagot számlál, és a becslések szerint több mint 100 millió munkahelyet biztosít szerte a világon; |
| --- | --- |

E.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete a 2012. évet a szövetkezetek nemzetközi évévé nyilvánította a fejlesztés biztosításában, az emberek szerepvállalásának növelésében, az emberi méltóság erősítésében és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának elősegítésében betöltött szerepük hangsúlyozása érdekében; mivel a szövetkezeti ágazat világszerte több mint 100 országban mintegy 800 millió tagot számlál, és a becslések szerint több mint 100 millió munkahelyet biztosít szerte a világon;

| F. | mivel a piacgazdaságok gerincét alkotó mikro-, kis- és középvállalkozások sokkal súlyosabb szabályozási terhekkel szembesülnek a fejlődő országokban, mint az Európai Unióban, és nagy részük az ingatag informális gazdaságban működik, ahol nem biztosított számukra a jogi védelem, a munkajogok, illetve a finanszírozáshoz való hozzáférés; mivel a Világbank 2014-es „Doing Business” jelentése szerint valójában a legszegényebb országok azok, amelyekre a legtöbb szabályozásból eredő teher nehezedik (19); |
| --- | --- |

F.

mivel a piacgazdaságok gerincét alkotó mikro-, kis- és középvállalkozások sokkal súlyosabb szabályozási terhekkel szembesülnek a fejlődő országokban, mint az Európai Unióban, és nagy részük az ingatag informális gazdaságban működik, ahol nem biztosított számukra a jogi védelem, a munkajogok, illetve a finanszírozáshoz való hozzáférés; mivel a Világbank 2014-es „Doing Business” jelentése szerint valójában a legszegényebb országok azok, amelyekre a legtöbb szabályozásból eredő teher nehezedik (19);

| G. | mivel az iparosodás – különösen a helyi kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a kis- és középméretű üzemek fejlődése révén – a jólét és a fejlődés előmozdítója; |
| --- | --- |

G.

mivel az iparosodás – különösen a helyi kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a kis- és középméretű üzemek fejlődése révén – a jólét és a fejlődés előmozdítója;

| H. | mivel a fejlődéshez való jogról szóló, 1986. évi ENSZ-nyilatkozat a fejlődést alapvető emberi jogként határozza meg; mivel a nyilatkozat az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett foglal állást, amelyet az összes emberi jog (gazdasági, szociális, kulturális, polgári és politikai) érvényre juttatása jellemez; és mivel a nyilatkozat a nemzetközi együttműködés erősítése mellett is állást foglal; |
| --- | --- |

H.

mivel a fejlődéshez való jogról szóló, 1986. évi ENSZ-nyilatkozat a fejlődést alapvető emberi jogként határozza meg; mivel a nyilatkozat az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett foglal állást, amelyet az összes emberi jog (gazdasági, szociális, kulturális, polgári és politikai) érvényre juttatása jellemez; és mivel a nyilatkozat a nemzetközi együttműködés erősítése mellett is állást foglal;

| I. | mivel – amint az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokat szolgáló beruházásokra vonatkozó javaslatából (cselekvési terv a magánszektor hozzájárulásának előmozdítására (20)) is kiderül – a közvetlen külföldi befektetések potenciálisan hozzájárulhatnak a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, feltéve, hogy e befektetéseket megfelelően szabályozzák és a belföldi gazdaság konkrét előrelépéseihez kapcsolják, többek között a technológia átadása és a helyi munkaerő, többek között a nők és a fiatalok számára létrehozott képzési lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel – amint az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokat szolgáló beruházásokra vonatkozó javaslatából (cselekvési terv a magánszektor hozzájárulásának előmozdítására (20)) is kiderül – a közvetlen külföldi befektetések potenciálisan hozzájárulhatnak a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, feltéve, hogy e befektetéseket megfelelően szabályozzák és a belföldi gazdaság konkrét előrelépéseihez kapcsolják, többek között a technológia átadása és a helyi munkaerő, többek között a nők és a fiatalok számára létrehozott képzési lehetőségek tekintetében;

| J. | mivel a behozatali vámok nélkülözhetetlen szerepet töltenek be a költségvetési bevételek biztosításában és a születő iparágak növekedésének a fejlődő országok saját belső piacán belüli lehetővé tételében; mivel a feldolgozott mezőgazdasági termékekre kirótt behozatali vámok teret biztosíthatnak a vidéki gazdaságokon belül a hozzáadott érték létrehozásának és a munkahelyteremtésnek, az élelmezésbiztonság egyidejű előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel a behozatali vámok nélkülözhetetlen szerepet töltenek be a költségvetési bevételek biztosításában és a születő iparágak növekedésének a fejlődő országok saját belső piacán belüli lehetővé tételében; mivel a feldolgozott mezőgazdasági termékekre kirótt behozatali vámok teret biztosíthatnak a vidéki gazdaságokon belül a hozzáadott érték létrehozásának és a munkahelyteremtésnek, az élelmezésbiztonság egyidejű előmozdítása mellett;

| K. | mivel a fejlődő világon belüli munkahelyek 60 %-át az informális szektor mikro-, kis- és középvállalkozásai adják, és mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások 70 %-a nem részesül finanszírozásban pénzügyi intézményektől, noha a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez szükségük lenne rá; |
| --- | --- |

K.

mivel a fejlődő világon belüli munkahelyek 60 %-át az informális szektor mikro-, kis- és középvállalkozásai adják, és mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások 70 %-a nem részesül finanszírozásban pénzügyi intézményektől, noha a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez szükségük lenne rá;

| L. | mivel a világ 100 legnagyobb gazdasági egységéből 51 vállalat, és mivel az 500 legnagyobb multinacionális vállalat bonyolítja a világkereskedelem közel 70 %-át; |
| --- | --- |

L.

mivel a világ 100 legnagyobb gazdasági egységéből 51 vállalat, és mivel az 500 legnagyobb multinacionális vállalat bonyolítja a világkereskedelem közel 70 %-át;

| M. | mivel az iparilag fejlett országokban az egy főre jutó átlagos feldolgozóipari hozzáadott érték tízszer akkora, mint a fejlődő országokban, és kilencvenszer akkora, mint a legkevésbé fejlett országokban (21); |
| --- | --- |

M.

mivel az iparilag fejlett országokban az egy főre jutó átlagos feldolgozóipari hozzáadott érték tízszer akkora, mint a fejlődő országokban, és kilencvenszer akkora, mint a legkevésbé fejlett országokban (21);

| N. | mivel a fejlett és a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban behatárolják a globális befektetők és a pénzpiacok által támasztott követelmények; mivel az IMF szerint a fejlődő országokat különösen sújtja az adókikerülés, mivel bevételeik előteremtéséhez nagyobb mértékben támaszkodnak a társasági adóra, mint az OECD-országok; mivel a transznacionális vállalatok és a magánszemélyek adóelkerülését lehetővé tévő gyakorlatokat az uniós tagállamok széles körben alkalmazzák; |
| --- | --- |

N.

mivel a fejlett és a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban behatárolják a globális befektetők és a pénzpiacok által támasztott követelmények; mivel az IMF szerint a fejlődő országokat különösen sújtja az adókikerülés, mivel bevételeik előteremtéséhez nagyobb mértékben támaszkodnak a társasági adóra, mint az OECD-országok; mivel a transznacionális vállalatok és a magánszemélyek adóelkerülését lehetővé tévő gyakorlatokat az uniós tagállamok széles körben alkalmazzák;

| O. | mivel a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel kapcsolatban Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárt tanácsadással segítő magas szintű testület konzultált 30 ország 250 (évi 8 billió USA-dollár jövedelmet realizáló) vállalatának vezérigazgatójával, és megállapította, hogy a fenntarthatóságot be kell építeni a vállalati stratégiákba ahhoz, hogy a vállalatok kihasználhassák a fenntartható növekedés tekintetében kínálkozó kereskedelmi lehetőségeket; mivel a magánszektor fenntartható fejlődéshez történő hozzájárulásra való hajlandóságát gyakran akadályozza, hogy nincsenek egyértelmű minták a vállalkozások állami szektorral kötött partnerségére; mivel a magánszektor javakat és szolgáltatásokat tud nyújtani a szegény közösségek és egyes tagjai számára, csökkentve a költségeket, növelve a választékot, és az egyedi szükségletekhez szabva a termékeket és a szolgáltatásokat, valamint hozzájárulva a környezeti és szociális biztosítékok és normák terjesztéséhez; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel kapcsolatban Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárt tanácsadással segítő magas szintű testület konzultált 30 ország 250 (évi 8 billió USA-dollár jövedelmet realizáló) vállalatának vezérigazgatójával, és megállapította, hogy a fenntarthatóságot be kell építeni a vállalati stratégiákba ahhoz, hogy a vállalatok kihasználhassák a fenntartható növekedés tekintetében kínálkozó kereskedelmi lehetőségeket; mivel a magánszektor fenntartható fejlődéshez történő hozzájárulásra való hajlandóságát gyakran akadályozza, hogy nincsenek egyértelmű minták a vállalkozások állami szektorral kötött partnerségére; mivel a magánszektor javakat és szolgáltatásokat tud nyújtani a szegény közösségek és egyes tagjai számára, csökkentve a költségeket, növelve a választékot, és az egyedi szükségletekhez szabva a termékeket és a szolgáltatásokat, valamint hozzájárulva a környezeti és szociális biztosítékok és normák terjesztéséhez;

| P. | mivel nincs általánosan elfogadott fogalommeghatározás, a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) a magánszereplők, a közigazgatási szervek és a civil társadalmi szervezetek közötti többoldalú megállapodásként határozhatók meg, amelyek a kölcsönösen előnyös közcélok elérésére törekszenek a források és/vagy a szakértelem megosztása révén; |
| --- | --- |

P.

mivel nincs általánosan elfogadott fogalommeghatározás, a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) a magánszereplők, a közigazgatási szervek és a civil társadalmi szervezetek közötti többoldalú megállapodásként határozhatók meg, amelyek a kölcsönösen előnyös közcélok elérésére törekszenek a források és/vagy a szakértelem megosztása révén;

| Q. | mivel az európai fejlesztésfinanszírozási intézmények – a fejlődő és átalakuló gazdaságokban a magánszektor hosszú távú finanszírozásában jelentős szerepet játszó 15 kétoldalú intézményből álló csoport – olyan, vállalatokra irányuló beruházásokra törekednek, amelyek a legkülönfélébb fejlesztési hatásokkal járnak, legyen szó a megbízható villamos energiáról és a tiszta vízről vagy a kkv-finanszírozásról és a kisméretű gazdaságok piacra jutásáról; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai fejlesztésfinanszírozási intézmények – a fejlődő és átalakuló gazdaságokban a magánszektor hosszú távú finanszírozásában jelentős szerepet játszó 15 kétoldalú intézményből álló csoport – olyan, vállalatokra irányuló beruházásokra törekednek, amelyek a legkülönfélébb fejlesztési hatásokkal járnak, legyen szó a megbízható villamos energiáról és a tiszta vízről vagy a kkv-finanszírozásról és a kisméretű gazdaságok piacra jutásáról;

| R. | mivel a PPP évtizedek óta bevett végrehajtási formának számít a fejlett országokban, különösen az európai országokban és az Egyesült Államokban, mely gyakorlatot ma már a donorok többsége széles körben alkalmazza a fejlődő országokban, ahol az összes infrastrukturális beruházás hozzávetőleg 15–20 %-a ilyen formában valósul meg; |
| --- | --- |

R.

mivel a PPP évtizedek óta bevett végrehajtási formának számít a fejlett országokban, különösen az európai országokban és az Egyesült Államokban, mely gyakorlatot ma már a donorok többsége széles körben alkalmazza a fejlődő országokban, ahol az összes infrastrukturális beruházás hozzávetőleg 15–20 %-a ilyen formában valósul meg;

| S. | mivel 2,5 milliárd ember – többségében nő és fiatal, többnyire fejlődő országokban – továbbra is ki van zárva az üzlet világából, a formális pénzügyi ágazatból, valamint az ingatlan és földtulajdonból; mivel a fejlődő országok jövedelmi csoportjaiban továbbra is 6–9 százalékpontos különbség van a nemek között; mivel a szociális párbeszéd fontos eszköz a nemek közötti munkahelyi egyenlőség támogatására és a fejlődő országokban az üzleti közösségekben tapasztalható alulreprezentáltság megszüntetésére; |
| --- | --- |

S.

mivel 2,5 milliárd ember – többségében nő és fiatal, többnyire fejlődő országokban – továbbra is ki van zárva az üzlet világából, a formális pénzügyi ágazatból, valamint az ingatlan és földtulajdonból; mivel a fejlődő országok jövedelmi csoportjaiban továbbra is 6–9 százalékpontos különbség van a nemek között; mivel a szociális párbeszéd fontos eszköz a nemek közötti munkahelyi egyenlőség támogatására és a fejlődő országokban az üzleti közösségekben tapasztalható alulreprezentáltság megszüntetésére;

| T. | mivel a jól megtervezett és hatékonyan végrehajtott PPP-k képesek mobilizálni hosszú lejáratú magán- és közpénzeket, innovációt előidézni a technológiák és az üzleti modellek terén és beépített mechanizmusokat meghonosítani az ilyen partnerségek fejlesztési eredmények tekintetében történő elszámoltatásának biztosítására; |
| --- | --- |

T.

mivel a jól megtervezett és hatékonyan végrehajtott PPP-k képesek mobilizálni hosszú lejáratú magán- és közpénzeket, innovációt előidézni a technológiák és az üzleti modellek terén és beépített mechanizmusokat meghonosítani az ilyen partnerségek fejlesztési eredmények tekintetében történő elszámoltatásának biztosítására;

| U. | mivel a fejlődő országokban a PPP-k eddig főleg az energetikai, az infrastrukturális és a távközlési ágazatban koncentrálódtak, miközben a potenciáljuk még jórészt kihasználatlan az olyan ágazatokban, mint a mezőgazdaság, az oktatás, a környezetbarát technológiák, a kutatás és innováció, az egészségügy és a tulajdonjogok; |
| --- | --- |

U.

mivel a fejlődő országokban a PPP-k eddig főleg az energetikai, az infrastrukturális és a távközlési ágazatban koncentrálódtak, miközben a potenciáljuk még jórészt kihasználatlan az olyan ágazatokban, mint a mezőgazdaság, az oktatás, a környezetbarát technológiák, a kutatás és innováció, az egészségügy és a tulajdonjogok;

| V. | mivel az elmúlt tíz évben az Európai Beruházási Bank (EBB) által az ázsiai, karibi és csendes-óceáni országoknak nyújtott hitelek közel kétharmada magánszektorbeli műveletekre irányult; mivel az EBB cotonoui beruházási keretét egyedülálló, a magánszektor fejlődését támogató, nagyobb kockázattal járó beruházások finanszírozására szolgáló, kockázatviselő megújuló alapként ismerték el; |
| --- | --- |

V.

mivel az elmúlt tíz évben az Európai Beruházási Bank (EBB) által az ázsiai, karibi és csendes-óceáni országoknak nyújtott hitelek közel kétharmada magánszektorbeli műveletekre irányult; mivel az EBB cotonoui beruházási keretét egyedülálló, a magánszektor fejlődését támogató, nagyobb kockázattal járó beruházások finanszírozására szolgáló, kockázatviselő megújuló alapként ismerték el;

| W. | mivel évente 45 millió álláskereső lép a fejlődő világ munkaerőpiacára (22), ugyanakkor 41 ország vállalkozásainak 34 %-a elismeri, hogy nem talál a szükségleteinek megfelelő munkavállalókat; |
| --- | --- |

W.

mivel évente 45 millió álláskereső lép a fejlődő világ munkaerőpiacára (22), ugyanakkor 41 ország vállalkozásainak 34 %-a elismeri, hogy nem talál a szükségleteinek megfelelő munkavállalókat;

| X. | mivel a „Változtatási programmal” összefüggésben a támogatásötvözést, amely az uniós támogatásokat a köz- és magánfinanszírozók által nyújtott hitelekkel vagy tőkével kombinálja, a kiegészítő fejlesztési források mozgósítását szolgáló fontos eszközként ismerték el; mivel a Számvevőszék ötvözésről szóló, 2014/16. sz. különjelentése ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált projekteknek közel fele esetében nem volt kellő bizonyíték a támogatások indokoltságának megállapításához, és számos esetben utaltak jelek arra, hogy a beruházásokra uniós hozzájárulás nélkül is sor került volna; |
| --- | --- |

X.

mivel a „Változtatási programmal” összefüggésben a támogatásötvözést, amely az uniós támogatásokat a köz- és magánfinanszírozók által nyújtott hitelekkel vagy tőkével kombinálja, a kiegészítő fejlesztési források mozgósítását szolgáló fontos eszközként ismerték el; mivel a Számvevőszék ötvözésről szóló, 2014/16. sz. különjelentése ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált projekteknek közel fele esetében nem volt kellő bizonyíték a támogatások indokoltságának megállapításához, és számos esetben utaltak jelek arra, hogy a beruházásokra uniós hozzájárulás nélkül is sor került volna;

| Y. | mivel a világszerte 2009-ben mintegy 470 millió, 2013-ban pedig mintegy félmilliárd munkahelyet biztosító feldolgozóipar (23) nagy potenciált kínál a munkahelyteremtés, a vagyonteremtés, valamint a magas képzettséget igénylő és tisztes munka terén; |
| --- | --- |

Y.

mivel a világszerte 2009-ben mintegy 470 millió, 2013-ban pedig mintegy félmilliárd munkahelyet biztosító feldolgozóipar (23) nagy potenciált kínál a munkahelyteremtés, a vagyonteremtés, valamint a magas képzettséget igénylő és tisztes munka terén;

| Z. | mivel a globális vagyon egyre inkább egy szűk gazdag elit kezében összpontosul, és 2016-ra a leggazdagabb 1 % várhatóan a globális vagyon több mint felét fogja birtokolni; |
| --- | --- |

Z.

mivel a globális vagyon egyre inkább egy szűk gazdag elit kezében összpontosul, és 2016-ra a leggazdagabb 1 % várhatóan a globális vagyon több mint felét fogja birtokolni;

| AA. | mivel a jóléti és társadalmi igazságossági feltételekkel párosuló igazságos és progresszív adózás kulcsszerepet játszik az egyenlőtlenségek csökkentésében azáltal, hogy egy adott országban a javak újraelosztását a magasabb jövedelműektől a leginkább rászorulók felé irányítja; |
| --- | --- |

AA.

mivel a jóléti és társadalmi igazságossági feltételekkel párosuló igazságos és progresszív adózás kulcsszerepet játszik az egyenlőtlenségek csökkentésében azáltal, hogy egy adott országban a javak újraelosztását a magasabb jövedelműektől a leginkább rászorulók felé irányítja;

A magánszektorral való együttműködésre vonatkozó hosszú távú stratégia

| 1. | elismeri, hogy a fejlődő országokban végrehajtott magánberuházások megfelelő szabályozásuk esetén hozzájárulhatnak az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak eléréséhez; üdvözli a Tanács 2014. december 12-i ülésén elfogadott következtetéseket a magánszektor fejlesztési együttműködésben betöltött szerepének erősítéséről, és egyetért azokkal; üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a magánszektort támogassa abban, hogy más kormányzati és nem kormányzati fejlesztési szervezetek és inkluzív üzleti modellek – pl. szövetkezetek és szociális vállalkozások – mellett fontos partnerré váljon az inkluzív és fenntartható fejlődés elérésében az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak keretében, ami megköveteli a magánszektor elköteleződését a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható beruházások révén megvalósuló szegénységcsökkentés és vagyonteremtés, az egyenlőtlenségek csökkentése, az emberi jogok és a környezetvédelmi normák előmozdítása, valamint a helyi gazdaságok saját potenciáljának kibontakoztatása iránt; hangsúlyozza, hogy valamennyi érintett félnek teljes mértékben meg kell értenie és el kell ismernie az állami és magánszektorbeli szereplők eltérő szerepét; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a fejlődő országokban végrehajtott magánberuházások megfelelő szabályozásuk esetén hozzájárulhatnak az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak eléréséhez; üdvözli a Tanács 2014. december 12-i ülésén elfogadott következtetéseket a magánszektor fejlesztési együttműködésben betöltött szerepének erősítéséről, és egyetért azokkal; üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a magánszektort támogassa abban, hogy más kormányzati és nem kormányzati fejlesztési szervezetek és inkluzív üzleti modellek – pl. szövetkezetek és szociális vállalkozások – mellett fontos partnerré váljon az inkluzív és fenntartható fejlődés elérésében az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak keretében, ami megköveteli a magánszektor elköteleződését a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható beruházások révén megvalósuló szegénységcsökkentés és vagyonteremtés, az egyenlőtlenségek csökkentése, az emberi jogok és a környezetvédelmi normák előmozdítása, valamint a helyi gazdaságok saját potenciáljának kibontakoztatása iránt; hangsúlyozza, hogy valamennyi érintett félnek teljes mértékben meg kell értenie és el kell ismernie az állami és magánszektorbeli szereplők eltérő szerepét;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is aktívan vegyen részt a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrenddel kapcsolatos tárgyalásokban, elismerve a magánszektor sokszínűségét, valamint a leginkább a perifériára szorultak és a legnehezebben elérhetők szegénységének enyhítése tekintetében jelentkező kihívásokat; úgy véli, hogy a magánszektor fejlesztésbe való bevonását célzó uniós politikáknak meg kell határozniuk, hogy mely magánszektorra irányulnak; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is aktívan vegyen részt a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrenddel kapcsolatos tárgyalásokban, elismerve a magánszektor sokszínűségét, valamint a leginkább a perifériára szorultak és a legnehezebben elérhetők szegénységének enyhítése tekintetében jelentkező kihívásokat; úgy véli, hogy a magánszektor fejlesztésbe való bevonását célzó uniós politikáknak meg kell határozniuk, hogy mely magánszektorra irányulnak;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési menetrend keretében a jövőbeli partnerségeknek nagyobb hangsúlyt kell fektetniük a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentésére; emlékeztet arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást továbbra is a legfontosabb eszköznek kell tekinteni a fejlődő országokban az emberi szegénység minden formájának felszámolása és az alapvető szociális szükségletek kielégítése érdekében, ami nem helyettesíthető magánfinanszírozással; elismeri, hogy bizonyos esetekben – és amennyiben teljesülnek az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a felelősségvállalás, valamint az ország prioritásaihoz és adósságfenntarthatósági kockázatához való igazodás követelményei – a magánfinanszírozás hatékonyan kiegészíthető hivatalos fejlesztési támogatással, kihasználva utóbbi tőkeáttételi hatását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési menetrend keretében a jövőbeli partnerségeknek nagyobb hangsúlyt kell fektetniük a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentésére; emlékeztet arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást továbbra is a legfontosabb eszköznek kell tekinteni a fejlődő országokban az emberi szegénység minden formájának felszámolása és az alapvető szociális szükségletek kielégítése érdekében, ami nem helyettesíthető magánfinanszírozással; elismeri, hogy bizonyos esetekben – és amennyiben teljesülnek az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a felelősségvállalás, valamint az ország prioritásaihoz és adósságfenntarthatósági kockázatához való igazodás követelményei – a magánfinanszírozás hatékonyan kiegészíthető hivatalos fejlesztési támogatással, kihasználva utóbbi tőkeáttételi hatását;

| 4. | felhív a mindenki számára hozzáférhető közszolgáltatásokba, különösen a közlekedési ágazatba, az ivóvízhez való hozzáférésbe, az egészségügybe és az oktatásba történő állami beruházások fokozására; |
| --- | --- |

4.

felhív a mindenki számára hozzáférhető közszolgáltatásokba, különösen a közlekedési ágazatba, az ivóvízhez való hozzáférésbe, az egészségügybe és az oktatásba történő állami beruházások fokozására;

| 5. | úgy véli, hogy a magán- és az állami szektor akkor a leghatékonyabb, ha együtt dolgozik az egészséges befektetési környezet, az üzleti tevékenység, valamint a gazdasági növekedés alapjainak megteremtéséért; hangsúlyozza, hogy a magánszektorral való valamennyi partnerségnek és szövetségnek azokat a közös értékprioritásokat kell a középpontba helyeznie, amelyek összehangolják az üzleti célokat az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, és eleget tesznek a fejlesztés hatékonyságára vonatkozó nemzetközi követelményeknek; e partnerségeket és szövetségeket az érintett partnerországokkal közösen kell megtervezni és irányítani a kockázatok, a kötelezettségek és a nyereség megosztásának biztosítása érdekében, költséghatékonynak kell lenniük, pontos célokkal kell rendelkezniük, meg kell határozniuk az előrehaladás mérföldköveit, és teljes elszámoltathatóság és átláthatóság mellett kell működniük; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a magán- és az állami szektor akkor a leghatékonyabb, ha együtt dolgozik az egészséges befektetési környezet, az üzleti tevékenység, valamint a gazdasági növekedés alapjainak megteremtéséért; hangsúlyozza, hogy a magánszektorral való valamennyi partnerségnek és szövetségnek azokat a közös értékprioritásokat kell a középpontba helyeznie, amelyek összehangolják az üzleti célokat az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, és eleget tesznek a fejlesztés hatékonyságára vonatkozó nemzetközi követelményeknek; e partnerségeket és szövetségeket az érintett partnerországokkal közösen kell megtervezni és irányítani a kockázatok, a kötelezettségek és a nyereség megosztásának biztosítása érdekében, költséghatékonynak kell lenniük, pontos célokkal kell rendelkezniük, meg kell határozniuk az előrehaladás mérföldköveit, és teljes elszámoltathatóság és átláthatóság mellett kell működniük;

| 6. | üdvözli a külföldi magánszektor befektetéseinek szerepét a fejlődő országokban, mert meggyorsítják a belföldi fejlődést; hangsúlyozza továbbá a helyi piacokat támogató és a szegénység csökkentéséhez hozzájáruló felelősségteljes befektetések ösztönzésének fontosságát; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a külföldi magánszektor befektetéseinek szerepét a fejlődő országokban, mert meggyorsítják a belföldi fejlődést; hangsúlyozza továbbá a helyi piacokat támogató és a szegénység csökkentéséhez hozzájáruló felelősségteljes befektetések ösztönzésének fontosságát;

| 7. | támogatja az Európai Fejlesztésfinanszírozási Intézmények Szövetségének (EFDI) munkáját, mivel e szövetség tagjai közvetlen befektetéseikkel tőkét bocsátanak a vállalkozások rendelkezésére, valamint közvetett módon is azáltal, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozásokra összpontosítva forrásokat biztosítanak a helyi kereskedelmi bankoknak és a feltörekvő piaci befektetési alapoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy finanszírozással és együttműködéssel támogassa az ilyen jellegű programokat, mivel a magánszektor a fejlődő országokban döntő fontossággal bír; |
| --- | --- |

7.

támogatja az Európai Fejlesztésfinanszírozási Intézmények Szövetségének (EFDI) munkáját, mivel e szövetség tagjai közvetlen befektetéseikkel tőkét bocsátanak a vállalkozások rendelkezésére, valamint közvetett módon is azáltal, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozásokra összpontosítva forrásokat biztosítanak a helyi kereskedelmi bankoknak és a feltörekvő piaci befektetési alapoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy finanszírozással és együttműködéssel támogassa az ilyen jellegű programokat, mivel a magánszektor a fejlődő országokban döntő fontossággal bír;

| 8. | kéri hatékonyabb átláthatósági és elszámoltathatósági normák kidolgozását az EU technológiai vállalatai számára az emberi jogok megsértésére, a korrupció támogatására vagy az EU biztonsági érdekeivel ellenkező fellépésre alkalmas technológiák exportjával kapcsolatban; |
| --- | --- |

8.

kéri hatékonyabb átláthatósági és elszámoltathatósági normák kidolgozását az EU technológiai vállalatai számára az emberi jogok megsértésére, a korrupció támogatására vagy az EU biztonsági érdekeivel ellenkező fellépésre alkalmas technológiák exportjával kapcsolatban;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi, beruházási, biztonsági és fejlesztési politikák összefonódnak, és közvetlen hatást fejtenek ki a fejlődő országokban; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke létrehozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, amelynek értelmében azon politikák végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venni a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; kéri, hogy valamennyi kereskedelmi és beruházási politikát értékeljenek fejlesztési – különösen az általános érdekű árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférésre gyakorolt – hatásuk szempontjából; hangsúlyozza a kétoldalú kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei javításának fontosságát, azáltal, hogy a magánszektor számára hatékony jelentéstételi rendszereket írnak elő; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi, beruházási, biztonsági és fejlesztési politikák összefonódnak, és közvetlen hatást fejtenek ki a fejlődő országokban; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke létrehozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, amelynek értelmében azon politikák végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venni a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; kéri, hogy valamennyi kereskedelmi és beruházási politikát értékeljenek fejlesztési – különösen az általános érdekű árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférésre gyakorolt – hatásuk szempontjából; hangsúlyozza a kétoldalú kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei javításának fontosságát, azáltal, hogy a magánszektor számára hatékony jelentéstételi rendszereket írnak elő;

| 10. | hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni, miként lehet a magánszektort még jobban bevonni az európai szomszédságpolitikai keretbe annak érdekében, hogy hozzájáruljon a gazdasági növekedés beindításához és munkahelyek teremtéséhez az Európával szomszédos országokban, például a tőkéhez való hozzáférés biztosításával kapcsolatos szakértelem révén; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni, miként lehet a magánszektort még jobban bevonni az európai szomszédságpolitikai keretbe annak érdekében, hogy hozzájáruljon a gazdasági növekedés beindításához és munkahelyek teremtéséhez az Európával szomszédos országokban, például a tőkéhez való hozzáférés biztosításával kapcsolatos szakértelem révén;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy elsődleges opcióként mozdítsa elő és támogassa a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, valamint nyújtson számukra finanszírozást, és a fejlesztési programok magánszférával közös végrehajtásakor biztosítson kötelező és nyilvánosan elérhető előzetes hatásvizsgálatokat a szegénységre és a társadalmi hatásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy elsődleges opcióként mozdítsa elő és támogassa a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, valamint nyújtson számukra finanszírozást, és a fejlesztési programok magánszférával közös végrehajtásakor biztosítson kötelező és nyilvánosan elérhető előzetes hatásvizsgálatokat a szegénységre és a társadalmi hatásokra vonatkozóan;

| 12. | kéri az Európai Uniót, hogy irányozzon elő hivatalos konzultációt a civil társadalmi szervezetekkel és a fejlesztési projektek által közvetlenül vagy közvetve érintett közösségekkel; |
| --- | --- |

12.

kéri az Európai Uniót, hogy irányozzon elő hivatalos konzultációt a civil társadalmi szervezetekkel és a fejlesztési projektek által közvetlenül vagy közvetve érintett közösségekkel;

| 13. | kiemeli, hogy hatalmas uniós hozzáadott érték rejlik a tagállamokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel – köztük számos, a magánszektorral való együttműködés terén bizonyítottan tapasztalatokkal rendelkező tagállammal és szervezettel – szoros együttműködésben megvalósított, magánszektorral való partnerségben; hangsúlyozza, hogy a jól működő, jogállamiságra épülő piacgazdaság továbbra is a gazdasági és társadalmi fejlődés egyik fontos motorja, és hogy az uniós fejlesztéspolitikának ezt tükröznie kell; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy hatalmas uniós hozzáadott érték rejlik a tagállamokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel – köztük számos, a magánszektorral való együttműködés terén bizonyítottan tapasztalatokkal rendelkező tagállammal és szervezettel – szoros együttműködésben megvalósított, magánszektorral való partnerségben; hangsúlyozza, hogy a jól működő, jogállamiságra épülő piacgazdaság továbbra is a gazdasági és társadalmi fejlődés egyik fontos motorja, és hogy az uniós fejlesztéspolitikának ezt tükröznie kell;

| 14. | üdvözli az ENSZ vállalkozói kötelezettségvállalási keretét, amely hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedést biztosító erős magánszektor alapvető fontosságú a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és hogy a magánszektor „lényeges módon hozzájárul a megosztott gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődéshez”; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az ENSZ vállalkozói kötelezettségvállalási keretét, amely hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedést biztosító erős magánszektor alapvető fontosságú a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és hogy a magánszektor „lényeges módon hozzájárul a megosztott gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődéshez”;

| 15. | üdvözli a magánszektor bevonását a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű OECD-fórum munkájába; különösen üdvözli a magánszektor fejlesztésfinanszírozási hozzájárulásának innovatív módjaival kapcsolatos kezdeményezéseket és a 2011-es puszani közös nyilatkozatot „az állami és magánszféra együttműködésének kibővítéséről és fejlesztéséről a széles alapú, inkluzív és fenntartható növekedés érdekében”; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a magánszektor bevonását a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű OECD-fórum munkájába; különösen üdvözli a magánszektor fejlesztésfinanszírozási hozzájárulásának innovatív módjaival kapcsolatos kezdeményezéseket és a 2011-es puszani közös nyilatkozatot „az állami és magánszféra együttműködésének kibővítéséről és fejlesztéséről a széles alapú, inkluzív és fenntartható növekedés érdekében”;

| 16. | üdvözli, hogy a feltétel nélküli kétoldalú támogatások aránya fokozatosan nő, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is vannak formálisan és informálisan feltételekhez kötött támogatási formák (24); felhívja az EU-t és tagállamait, hogy hajtsák végre a fejlesztésről szóló európai konszenzus keretében tett kötelezettségvállalásukat „a támogatások további, az OECD ajánlásain túlmutató feltétel nélkülivé tétele” érdekében; hangsúlyozza, hogy a feltétel nélkülivé tett támogatásokban nagy növekedés-teremtő potenciál rejlik, amiből hasznot húzhatna a fejlődő országok helyi ipara is; követeli a valódi segítség („real aid”) arányának növelését és fenntartható regionális/helyi értékláncok kiépítését; kéri a helyi szereplők súlyának további fokozását, valamint a fenntartható regionális/helyi értékláncok kiépítésének hangsúlyozását; hangsúlyozza a helyi és regionális tulajdon, a partnerországok saját nemzeti stratégiái és reform-ütemtervei, a fejlesztési projektek bevonása és a helyi ellátási láncok biztosítása révén teremtett hozzáadott érték jelentőségét; úgy véli, hogy a fejlesztési politikának jelentős szerepe van az EU-ba irányuló jelenlegi bevándorlási hullámok gyökeres okainak kezelésében; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a feltétel nélküli kétoldalú támogatások aránya fokozatosan nő, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is vannak formálisan és informálisan feltételekhez kötött támogatási formák (24); felhívja az EU-t és tagállamait, hogy hajtsák végre a fejlesztésről szóló európai konszenzus keretében tett kötelezettségvállalásukat „a támogatások további, az OECD ajánlásain túlmutató feltétel nélkülivé tétele” érdekében; hangsúlyozza, hogy a feltétel nélkülivé tett támogatásokban nagy növekedés-teremtő potenciál rejlik, amiből hasznot húzhatna a fejlődő országok helyi ipara is; követeli a valódi segítség („real aid”) arányának növelését és fenntartható regionális/helyi értékláncok kiépítését; kéri a helyi szereplők súlyának további fokozását, valamint a fenntartható regionális/helyi értékláncok kiépítésének hangsúlyozását; hangsúlyozza a helyi és regionális tulajdon, a partnerországok saját nemzeti stratégiái és reform-ütemtervei, a fejlesztési projektek bevonása és a helyi ellátási láncok biztosítása révén teremtett hozzáadott érték jelentőségét; úgy véli, hogy a fejlesztési politikának jelentős szerepe van az EU-ba irányuló jelenlegi bevándorlási hullámok gyökeres okainak kezelésében;

| 17. | elismeri emellett az összes ország, és különösen a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy ideiglenes tőkekorlátozásokat vezessenek be a magánszféra rövid távú és ingadozó pénzmozgásai miatt bekövetkező pénzügyi válsághelyzetek megelőzése érdekében; kéri, hogy az összes kereskedelmi és beruházási megállapodásból kerüljenek ki az e jogot korlátozó rendelkezések, a WTO keretében is; |
| --- | --- |

17.

elismeri emellett az összes ország, és különösen a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy ideiglenes tőkekorlátozásokat vezessenek be a magánszféra rövid távú és ingadozó pénzmozgásai miatt bekövetkező pénzügyi válsághelyzetek megelőzése érdekében; kéri, hogy az összes kereskedelmi és beruházási megállapodásból kerüljenek ki az e jogot korlátozó rendelkezések, a WTO keretében is;

| 18. | rámutat arra, hogy az EU-nak a magánszektor támogatása tekintetében szem előtt kell tartania a hozzáférhetőséget, mivel jelentős lakosságcsoportok – például a fogyatékossággal élő személyek – kizárása nem elhanyagolható méretű piactól fosztja meg a magánvállalkozásokat; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy az EU-nak a magánszektor támogatása tekintetében szem előtt kell tartania a hozzáférhetőséget, mivel jelentős lakosságcsoportok – például a fogyatékossággal élő személyek – kizárása nem elhanyagolható méretű piactól fosztja meg a magánvállalkozásokat;

A fejlődő országok helyi magánszektorának támogatása

| 19. | rámutat arra, hogy a kis-, mikro- és középvállalkozásokra sokkal súlyosabb szabályozási terhek hárulnak a fejlődő országokban, mint az Unióban, és hogy nem rendelkeznek jogi védelemmel és tulajdonjogokkal, és a bizonytalan informális gazdaságban működnek; ezzel összefüggésben rámutat a telekkönyvi rendszerek fontosságára; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban – többek között a finanszírozáshoz való hozzáférésen és a vállalkozói szellem ösztönzésén keresztül – segíteni kell a magánszektor helyi képviselőit; felhívja a Bizottságot, a többi adományozót és a fejlesztési ügynökségeket, hogy növeljék a fejlődő országokon belüli kkv-k kapacitásépítéséhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a kis-, mikro- és középvállalkozásokra sokkal súlyosabb szabályozási terhek hárulnak a fejlődő országokban, mint az Unióban, és hogy nem rendelkeznek jogi védelemmel és tulajdonjogokkal, és a bizonytalan informális gazdaságban működnek; ezzel összefüggésben rámutat a telekkönyvi rendszerek fontosságára; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban – többek között a finanszírozáshoz való hozzáférésen és a vállalkozói szellem ösztönzésén keresztül – segíteni kell a magánszektor helyi képviselőit; felhívja a Bizottságot, a többi adományozót és a fejlesztési ügynökségeket, hogy növeljék a fejlődő országokon belüli kkv-k kapacitásépítéséhez nyújtott támogatást;

| 20. | felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő azokat a nemzeti fejlesztési stratégiákat, amelyek a magánszektort egy helyi szövetkezetekre, kkv-kra, valamint mikrovállalkozásokra, különösen kisbirtokos gazdákra összpontosító fejlesztési keretbe bevonva alakítják a magánszektor fejlesztéshez való hozzájárulását, mivel ezek képesek a leginkább előmozdítani az országokon belüli kiegyensúlyozott fejlődést; |
| --- | --- |

20.

felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő azokat a nemzeti fejlesztési stratégiákat, amelyek a magánszektort egy helyi szövetkezetekre, kkv-kra, valamint mikrovállalkozásokra, különösen kisbirtokos gazdákra összpontosító fejlesztési keretbe bevonva alakítják a magánszektor fejlesztéshez való hozzájárulását, mivel ezek képesek a leginkább előmozdítani az országokon belüli kiegyensúlyozott fejlődést;

| 21. | kiemeli, hogy a fejlődő országokkal való partnerséghez nagyobb támogatásra van szükség annak érdekében, hogy ezen országok a magánkezdeményezéseknek kedvező környezet létrehozásával, a vállalkozásokat támogató mechanizmusok biztosításával korszerűsítsék szabályozási kereteiket, ezzel egy időben megfelelő egyensúlyt biztosítva a beruházásoknak kedvező környezet megteremtése, illetve a közérdek és a környezet szabályozás általi védelme között; rámutat arra, hogy elő kell segíteni a közpénzek és a magánforrások hatékony pénzügyi irányítását és kezelését biztosítani képes megbízható bankrendszerek és adóhatóságok létrejöttét a fejlődő országokban; felhívja a partnerkormányokat, hogy vezessenek be hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést, amellyel a felesleges intézkedések érvényteleníthetők; megjegyzi, hogy a jogalkotással kapcsolatban hatásvizsgálatokat kell végezni, amelyek a kedvezőtlen munkahelyteremtés és a környezetvédelmi előírásokat érintő veszélyek felmérésére irányulnak; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy a fejlődő országokkal való partnerséghez nagyobb támogatásra van szükség annak érdekében, hogy ezen országok a magánkezdeményezéseknek kedvező környezet létrehozásával, a vállalkozásokat támogató mechanizmusok biztosításával korszerűsítsék szabályozási kereteiket, ezzel egy időben megfelelő egyensúlyt biztosítva a beruházásoknak kedvező környezet megteremtése, illetve a közérdek és a környezet szabályozás általi védelme között; rámutat arra, hogy elő kell segíteni a közpénzek és a magánforrások hatékony pénzügyi irányítását és kezelését biztosítani képes megbízható bankrendszerek és adóhatóságok létrejöttét a fejlődő országokban; felhívja a partnerkormányokat, hogy vezessenek be hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést, amellyel a felesleges intézkedések érvényteleníthetők; megjegyzi, hogy a jogalkotással kapcsolatban hatásvizsgálatokat kell végezni, amelyek a kedvezőtlen munkahelyteremtés és a környezetvédelmi előírásokat érintő veszélyek felmérésére irányulnak;

| 22. | kéri az EU-t, hogy erősítse meg a fejlődő országok képességét arra, hogy a saját bevételeiket mozgósítsák az adókijátszás, a korrupció és az illegális pénzforgalom felszámolása érdekében, valamint hogy segítse a legkevésbé fejlett országokat és az instabil államokat az eredményesebb és stabilabb kormányzati intézmények kiépítésében, többek között méltányos és hatékony adórendszerek kidolgozása révén; e célból kéri az EU-t, hogy emelje magasabb szintre a fejlődő országoknak nyújtott pénzügyi és technikai támogatást a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében; kéri az EU-t és tagállamait, minden érintett szervezetet és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011-es puszani partnerséghez csatlakozott fejlett és fejlődő országokat, hogy kötelezettségvállalásukat teljesítve fokozzák erőfeszítéseiket a korrupció és az illegális pénzforgalom felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

22.

kéri az EU-t, hogy erősítse meg a fejlődő országok képességét arra, hogy a saját bevételeiket mozgósítsák az adókijátszás, a korrupció és az illegális pénzforgalom felszámolása érdekében, valamint hogy segítse a legkevésbé fejlett országokat és az instabil államokat az eredményesebb és stabilabb kormányzati intézmények kiépítésében, többek között méltányos és hatékony adórendszerek kidolgozása révén; e célból kéri az EU-t, hogy emelje magasabb szintre a fejlődő országoknak nyújtott pénzügyi és technikai támogatást a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében; kéri az EU-t és tagállamait, minden érintett szervezetet és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011-es puszani partnerséghez csatlakozott fejlett és fejlődő országokat, hogy kötelezettségvállalásukat teljesítve fokozzák erőfeszítéseiket a korrupció és az illegális pénzforgalom felszámolása érdekében;

| 23. | felhívja a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóságát, hogy működjön együtt a Növekedési Főigazgatósággal a regionális támogatási struktúrák fejlődő országbeli kis-, mikro- és középvállalkozásokra vonatkozó megfelelőjének létrehozásában – az Enterprise Europe Network mintájára – azzal a céllal, hogy elősegítsék legálissá válásukat, finanszírozáshoz és tőkéhez való hozzáférésüket, piacra jutásukat és a jogi akadályok leküzdését, kiemelten támogatva a közvetítő képviseleti szervezeteik megerősítését; rámutat arra, hogy az ilyen struktúrák idővel előmozdíthatják a köz- és magánszféra közötti helyi és regionális partnerségek elindítását számos területen, az agrárgazdaságtól a szakképzésen keresztül az egészségügyi programokig, elősegítve a kapacitásépítést, az ismeretek és a tapasztalatok megosztását, valamint a helyi és a nemzetközi források összevonását; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóságát, hogy működjön együtt a Növekedési Főigazgatósággal a regionális támogatási struktúrák fejlődő országbeli kis-, mikro- és középvállalkozásokra vonatkozó megfelelőjének létrehozásában – az Enterprise Europe Network mintájára – azzal a céllal, hogy elősegítsék legálissá válásukat, finanszírozáshoz és tőkéhez való hozzáférésüket, piacra jutásukat és a jogi akadályok leküzdését, kiemelten támogatva a közvetítő képviseleti szervezeteik megerősítését; rámutat arra, hogy az ilyen struktúrák idővel előmozdíthatják a köz- és magánszféra közötti helyi és regionális partnerségek elindítását számos területen, az agrárgazdaságtól a szakképzésen keresztül az egészségügyi programokig, elősegítve a kapacitásépítést, az ismeretek és a tapasztalatok megosztását, valamint a helyi és a nemzetközi források összevonását;

| 24. | rámutat az Uniónak az igazságos globális adórendszer támogatása terén fennálló felelősségére, amely maga után vonja a ténylegesen kötelező előírások meghatározását a transznacionális vállalatok országonkénti nyilvános jelentéstételére vonatkozóan, nyilvános nyilvántartás létrehozását a vállalatok, trösztök és hasonló jogalanyok tényleges tulajdonosairól, valamint az adózási információk automatikus cseréjének és az adóztatási jogok méltányos elosztásának biztosítását az adóügyi és beruházási szerződések fejlődő országokkal történő megtárgyalása során; úgy véli továbbá, hogy a fejlesztésfinanszírozási intézményeknek csak olyan társaságokba és alapokba lenne szabad befektetniük, amelyek hajlandóak arra, hogy tényleges tulajdonosaikat nyilvánosságra hozzák, és pénzügyi beszámolóikat országonkénti alapon készítsék el; |
| --- | --- |

24.

rámutat az Uniónak az igazságos globális adórendszer támogatása terén fennálló felelősségére, amely maga után vonja a ténylegesen kötelező előírások meghatározását a transznacionális vállalatok országonkénti nyilvános jelentéstételére vonatkozóan, nyilvános nyilvántartás létrehozását a vállalatok, trösztök és hasonló jogalanyok tényleges tulajdonosairól, valamint az adózási információk automatikus cseréjének és az adóztatási jogok méltányos elosztásának biztosítását az adóügyi és beruházási szerződések fejlődő országokkal történő megtárgyalása során; úgy véli továbbá, hogy a fejlesztésfinanszírozási intézményeknek csak olyan társaságokba és alapokba lenne szabad befektetniük, amelyek hajlandóak arra, hogy tényleges tulajdonosaikat nyilvánosságra hozzák, és pénzügyi beszámolóikat országonkénti alapon készítsék el;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a vámtarifarendszerek a szegények érdekeit szolgáló magánszektorbeli fejlődésre és munkahelyteremtésre szabott szabályozási környezet nélkülözhetetlen elemeit képezik; aggodalommal jegyzi meg azonban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások a behozatali vámok csökkentését írják elő az AKCS-országok számos gazdasági ágazatában, miközben az uniós importra kivetett vámok teljes körű eltörlése a vámbevételek jelentős mértékű – egyes esetekben a költségvetési bevételek akár 15–20 %-át kitevő – csökkenéséhez vezetne; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy kereskedelempolitikáját a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvével összhangban alakítsa ki; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a vámtarifarendszerek a szegények érdekeit szolgáló magánszektorbeli fejlődésre és munkahelyteremtésre szabott szabályozási környezet nélkülözhetetlen elemeit képezik; aggodalommal jegyzi meg azonban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások a behozatali vámok csökkentését írják elő az AKCS-országok számos gazdasági ágazatában, miközben az uniós importra kivetett vámok teljes körű eltörlése a vámbevételek jelentős mértékű – egyes esetekben a költségvetési bevételek akár 15–20 %-át kitevő – csökkenéséhez vezetne; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy kereskedelempolitikáját a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvével összhangban alakítsa ki;

| 26. | üdvözli, hogy a cotonoui beruházási eszköz keretében létrejött az EBB 500 millió eurós Hatásfinanszírozási kerete, amely lehetővé teszi az EBB számára, hogy fokozza a magánszektor bevonását a kockázatosabb területeken és a nagyobb kihívást jelentő környezetben; sajnálatosnak tartja, hogy csökkent az EBB Ázsiára vonatkozó hitelezési kerete; hangsúlyozza, hogy az EBB cotonoui beruházási eszköz keretében végrehajtott beruházásait a demokratikus felelősségvállalás elvével összhangban össze kell hangolni a nemzeti fejlesztési stratégiákkal; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy a cotonoui beruházási eszköz keretében létrejött az EBB 500 millió eurós Hatásfinanszírozási kerete, amely lehetővé teszi az EBB számára, hogy fokozza a magánszektor bevonását a kockázatosabb területeken és a nagyobb kihívást jelentő környezetben; sajnálatosnak tartja, hogy csökkent az EBB Ázsiára vonatkozó hitelezési kerete; hangsúlyozza, hogy az EBB cotonoui beruházási eszköz keretében végrehajtott beruházásait a demokratikus felelősségvállalás elvével összhangban össze kell hangolni a nemzeti fejlesztési stratégiákkal;

| 27. | rámutat arra, hogy az instabil államokban és a konfliktusból kilábaló nemzeteknél a magánszektor fejlődését nagyobb akadályok gátolják, mint máshol, és célzottabb megközelítésre van szükség a beruházási környezet javítása, valamint a fojtogató, elavult üzleti szabályozások, a ragadozó magatartás és a nagyfokú korrupció megszüntetetése érdekében; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság kezdjen politikai reformokra irányuló párbeszédet a partnerországokkal és a magánszektorral, hogy felül lehessen kerekedni a kormányok és a magánszektor közötti mély bizalmatlanságon, amelyet a múltban a járadékvadász magatartás, az urambátyám-szemlélet és a legitimitás hiánya idézett elő; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy az instabil államokban és a konfliktusból kilábaló nemzeteknél a magánszektor fejlődését nagyobb akadályok gátolják, mint máshol, és célzottabb megközelítésre van szükség a beruházási környezet javítása, valamint a fojtogató, elavult üzleti szabályozások, a ragadozó magatartás és a nagyfokú korrupció megszüntetetése érdekében; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság kezdjen politikai reformokra irányuló párbeszédet a partnerországokkal és a magánszektorral, hogy felül lehessen kerekedni a kormányok és a magánszektor közötti mély bizalmatlanságon, amelyet a múltban a járadékvadász magatartás, az urambátyám-szemlélet és a legitimitás hiánya idézett elő;

| 28. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a nők gazdasági szerepvállalásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket, és hozzanak létre támogatási mechanizmusokat a női vállalkozók számára; megállapítja, hogy a nők pénzügyi integrációjával kapcsolatos megtakarításközpontú megközelítés komoly eredményeket ért el; ajánlja, hogy valamennyi partnerségi program foglalja magában a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos megközelítést, valamint a nőknek, a fiataloknak és a fogyatékossággal élő személyeknek szóló vállalkozói képzést és az üzleti angyalok célzott, női hálózatait; felszólít a helyi vállalkozó nők fokozottabb támogatására, lehetővé téve számukra, hogy részesüljenek a magánszektor által generált növekedés előnyeiből; intézkedéseket javasol a nők szerepének erősítésére irányuló folyamat ellenőrzése érdekében, és megjegyzi, hogy az IMF szerint jelentősen nőne az egy főre jutó jövedelem, ha a nők éppúgy részt vennének a munkaerőpiacon, mint a férfiak; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a nők gazdasági szerepvállalásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket, és hozzanak létre támogatási mechanizmusokat a női vállalkozók számára; megállapítja, hogy a nők pénzügyi integrációjával kapcsolatos megtakarításközpontú megközelítés komoly eredményeket ért el; ajánlja, hogy valamennyi partnerségi program foglalja magában a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos megközelítést, valamint a nőknek, a fiataloknak és a fogyatékossággal élő személyeknek szóló vállalkozói képzést és az üzleti angyalok célzott, női hálózatait; felszólít a helyi vállalkozó nők fokozottabb támogatására, lehetővé téve számukra, hogy részesüljenek a magánszektor által generált növekedés előnyeiből; intézkedéseket javasol a nők szerepének erősítésére irányuló folyamat ellenőrzése érdekében, és megjegyzi, hogy az IMF szerint jelentősen nőne az egy főre jutó jövedelem, ha a nők éppúgy részt vennének a munkaerőpiacon, mint a férfiak;

Az európai és nemzetközi vállalkozási ágazat bevonása a fenntartható fejlődés megvalósítása céljából

| 29. | kiemeli, hogy a magánszektornak a hosszú távú fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásában rejlő lehetőségek nemcsak a pénzügyi forrásokra, a tapasztalatokra és a szakértelmére vonatkoznak, hanem az értékláncok és az értékesítési láncok helyi létrehozására is, amelyek munkahelyeket hoznak létre, csökkentik a szegénységet, az egyenlőtlenségeket, előmozdítják a nők jogait és lehetőségeit, valamint a környezeti fenntarthatóságot, növelik az elérhetőséget és a hatékonyságot, továbbá a javítják a kereskedelmi forgalomban elérhető és megfizethető termékekhez, szolgáltatásokhoz és technológiához való hozzáférést; kéri, hogy az európai fejlesztési erőfeszítések játsszanak jelentős szerepet az elfogadott nemzetközi standardok, például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet normái végrehajtásában, többek között együttműködést teremtve a vállalkozásokkal és beruházókkal annak biztosítása érdekében, hogy a fejlődő országokban folytatott üzleti tevékenységeik során és ellátási láncaik tekintetében megfeleljenek a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó OECD-irányelveknek; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a magánszektornak a hosszú távú fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásában rejlő lehetőségek nemcsak a pénzügyi forrásokra, a tapasztalatokra és a szakértelmére vonatkoznak, hanem az értékláncok és az értékesítési láncok helyi létrehozására is, amelyek munkahelyeket hoznak létre, csökkentik a szegénységet, az egyenlőtlenségeket, előmozdítják a nők jogait és lehetőségeit, valamint a környezeti fenntarthatóságot, növelik az elérhetőséget és a hatékonyságot, továbbá a javítják a kereskedelmi forgalomban elérhető és megfizethető termékekhez, szolgáltatásokhoz és technológiához való hozzáférést; kéri, hogy az európai fejlesztési erőfeszítések játsszanak jelentős szerepet az elfogadott nemzetközi standardok, például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet normái végrehajtásában, többek között együttműködést teremtve a vállalkozásokkal és beruházókkal annak biztosítása érdekében, hogy a fejlődő országokban folytatott üzleti tevékenységeik során és ellátási láncaik tekintetében megfeleljenek a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó OECD-irányelveknek;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a magánszektor ténylegesen részt vegyen a fejlesztésben; kitart amellett, hogy a fejlődő országok felelősséggel tartoznak a magánszektorbeli munkaadók, a munkavállalók és a nemzeti kormányok közötti szociális párbeszéd támogatásáért, ami a jó kormányzás és az állami stabilitás előmozdításának egyik módja; felhívja a fejlődő országokat különösen annak biztosítására, hogy a szociális párbeszéd terjedjen ki az exportfeldolgozó övezetekre és az ipari klaszterekre is; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a magánszektor ténylegesen részt vegyen a fejlesztésben; kitart amellett, hogy a fejlődő országok felelősséggel tartoznak a magánszektorbeli munkaadók, a munkavállalók és a nemzeti kormányok közötti szociális párbeszéd támogatásáért, ami a jó kormányzás és az állami stabilitás előmozdításának egyik módja; felhívja a fejlődő országokat különösen annak biztosítására, hogy a szociális párbeszéd terjedjen ki az exportfeldolgozó övezetekre és az ipari klaszterekre is;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös megértés elősegítése és az elvárások kezelése érdekében az összes egyéb fejlesztési partner mellett a magánszektornak, és különösen a helyi kkv-knak is részt kell venniük a szakpolitikai párbeszédben, biztosítva a hatékonyságot és az átláthatóságot; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a fejlődő országokban működő uniós küldöttségek fontos szerepét az ilyen párbeszédek elősegítésében; rámutat a szövetkezeteknek a társadalmi szempontból befogadó fejlődés katalizátoraiként betöltött kedvező szerepére, valamint azon képességükre, hogy a foglalkoztatás és jövedelemtermelés révén meg tudják erősíteni a közösségeket; kiemeli különösen, hogy munkavállalók közös szolgáltató szövetkezeteket és társulásokat alakítottak ki az informális gazdaságon belüli önfoglalkoztatásuk segítésére, míg vidéki térségekben takarék- és hitelszövetkezetek biztosítanak hozzáférést a számos közösségben hiányzó banki szolgáltatásokhoz, és finanszírozzák mikro- és kisvállalkozások létrehozását; elismeri, hogy a magánszektornak vannak olyan szereplői – például a szociális vállalkozások és a tisztességes kereskedelemmel foglalkozó szervezetek –, amelyek tevékenységébe a szociális és környezetvédelmi elvek be vannak építve; felhívja a Bizottságot, hogy a magánszektor fejlesztésben játszott szerepével kapcsolatos munkájában ismerje el ezeket az erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönös megértés elősegítése és az elvárások kezelése érdekében az összes egyéb fejlesztési partner mellett a magánszektornak, és különösen a helyi kkv-knak is részt kell venniük a szakpolitikai párbeszédben, biztosítva a hatékonyságot és az átláthatóságot; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a fejlődő országokban működő uniós küldöttségek fontos szerepét az ilyen párbeszédek elősegítésében; rámutat a szövetkezeteknek a társadalmi szempontból befogadó fejlődés katalizátoraiként betöltött kedvező szerepére, valamint azon képességükre, hogy a foglalkoztatás és jövedelemtermelés révén meg tudják erősíteni a közösségeket; kiemeli különösen, hogy munkavállalók közös szolgáltató szövetkezeteket és társulásokat alakítottak ki az informális gazdaságon belüli önfoglalkoztatásuk segítésére, míg vidéki térségekben takarék- és hitelszövetkezetek biztosítanak hozzáférést a számos közösségben hiányzó banki szolgáltatásokhoz, és finanszírozzák mikro- és kisvállalkozások létrehozását; elismeri, hogy a magánszektornak vannak olyan szereplői – például a szociális vállalkozások és a tisztességes kereskedelemmel foglalkozó szervezetek –, amelyek tevékenységébe a szociális és környezetvédelmi elvek be vannak építve; felhívja a Bizottságot, hogy a magánszektor fejlesztésben játszott szerepével kapcsolatos munkájában ismerje el ezeket az erőfeszítéseket;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy a beruházók és más érdekelt szereplők ajánlását felkarolva támogassa kötelező és a nem pénzügyi beszámolóról szóló uniós irányelvvel összhangban álló szabályok bevezetését a vállalkozásoknak a szociális, környezetvédelmi és emberi jogokkal kapcsolatos jelentéstétele tekintetében, e rendelkezések ugyanis az ENSZ újonnan javasolt fenntartható fejlesztési céljainak egyikét képezik; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy a beruházók és más érdekelt szereplők ajánlását felkarolva támogassa kötelező és a nem pénzügyi beszámolóról szóló uniós irányelvvel összhangban álló szabályok bevezetését a vállalkozásoknak a szociális, környezetvédelmi és emberi jogokkal kapcsolatos jelentéstétele tekintetében, e rendelkezések ugyanis az ENSZ újonnan javasolt fenntartható fejlesztési céljainak egyikét képezik;

| 33. | felhívja az EU-t, hogy járuljon hozzá a hazai magánszektorbeli szereplők – különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások – struktúráinak, hálózatainak és intézményeinek erősítéséhez és építéséhez, hogy betölthessék szerepüket a nemzeti és regionális politikai döntéshozatalban; |
| --- | --- |

33.

felhívja az EU-t, hogy járuljon hozzá a hazai magánszektorbeli szereplők – különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások – struktúráinak, hálózatainak és intézményeinek erősítéséhez és építéséhez, hogy betölthessék szerepüket a nemzeti és regionális politikai döntéshozatalban;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a magánszektor részvétele növekedésének egyik legjelentősebb akadályát az jelenti, hogy a bizonytalan jogi, intézményi és költségvetési keretek és végrehajtási kapacitás miatt nincsenek bankképes projektek, valamint hiányoznak a beruházások tervezéséhez és a projektek előkészítéséhez szükséges erőforrások; fokozott technikai segítségnyújtást kér a partnerországok állami vállalati szektora számára, hogy ezáltal jobban képesek legyenek felelősséget vállalni a köz- és magánszféra közötti partnerségek irányítása terén, illetve vállalni a felelősséget a folyamat végén; hangsúlyozza, hogy a magánszektornak hosszú távú beruházásokat kell előirányoznia a megtérüléshez, mivel ellenkező esetben részvényeseiktől függve hiányozhat belőlük az emberi fejlődés szempontjából kulcsfontosságú szociális ágazatokon belüli megtérüléshez szükséges hosszú távú szemlélet; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a magánszektor részvétele növekedésének egyik legjelentősebb akadályát az jelenti, hogy a bizonytalan jogi, intézményi és költségvetési keretek és végrehajtási kapacitás miatt nincsenek bankképes projektek, valamint hiányoznak a beruházások tervezéséhez és a projektek előkészítéséhez szükséges erőforrások; fokozott technikai segítségnyújtást kér a partnerországok állami vállalati szektora számára, hogy ezáltal jobban képesek legyenek felelősséget vállalni a köz- és magánszféra közötti partnerségek irányítása terén, illetve vállalni a felelősséget a folyamat végén; hangsúlyozza, hogy a magánszektornak hosszú távú beruházásokat kell előirányoznia a megtérüléshez, mivel ellenkező esetben részvényeseiktől függve hiányozhat belőlük az emberi fejlődés szempontjából kulcsfontosságú szociális ágazatokon belüli megtérüléshez szükséges hosszú távú szemlélet;

| 35. | megállapítja, hogy a fejlődő országokban a magánszektornak az infrastruktúrával kapcsolatos részvétele jelentősen megnőtt, 1990-ben 18 milliárd USA-dollárt tett ki, 2013-ban pedig már 150 milliárd USA-dollárt; további bevonásra hív fel e tekintetben, megjegyezve, hogy az infrastruktúrához való hozzáférés hiánya a magánszektor növekedésének alapvető akadálya, amely aláássa a teljesítményt és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy a fejlődő országokban a magánszektornak az infrastruktúrával kapcsolatos részvétele jelentősen megnőtt, 1990-ben 18 milliárd USA-dollárt tett ki, 2013-ban pedig már 150 milliárd USA-dollárt; további bevonásra hív fel e tekintetben, megjegyezve, hogy az infrastruktúrához való hozzáférés hiánya a magánszektor növekedésének alapvető akadálya, amely aláássa a teljesítményt és a munkahelyteremtést;

| 36. | kiemeli, hogy a mezőgazdaság hatalmas lehetőségeket rejt a köz-és magánszféra közötti partnerségek számára, a földfoglalás megakadályozása és a fokozott és hatékony mezőgazdasági termelés biztosítása érdekében, a tulajdonjogokra és a földtulajdon biztonságára vonatkozóan világosan meghatározott és szilárd jogi keretek között; üdvözli, hogy 2014-ben uniós program indult a földdel kapcsolatos igazgatás megerősítésére az afrikai országokban; javasolja, hogy az EU és küldöttségei fokozzák szerepüket a partnerkormányokkal, valamint az EBB-vel, a Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alappal (IFAD) és más hasonló testületekkel való együttműködésben, valamint a magánszektornak a mezőgazdasági kihívásokra adandó piaci alapú válaszok kidolgozásába való bevonásában; hangsúlyozza, hogy pénzügyi ösztönzőket kell bevezetni annak érdekében, hogy ne legyenek kirekesztve a távoli vidékeken élő, szegény népességcsoportok, valamint az olyan növényeket termesztő gazdálkodók, amelyekhez nem fűződnek jelentős kereskedelmi érdekek, vagy amelyek valószínűsíthetően nem vonzóak az agrárgazdasági partnerek számára; hangsúlyozza, hogy a biztosítékoknak magukban kell foglalniuk a szociális és környezeti kockázatértékelést, az érintett közösségek legitim képviselőivel való konzultációt, a projektre vonatkozó, tájékoztatáson alapuló, szabad, előzetes egyetértésükkel együtt, valamint a közösségek szükség szerinti jogi támogatásának biztosítását; kéri a Bizottságot, hogy kísérje a projekteket nyomonkövetési eljárásokkal, és folytasson tárgyalásokat a szerződések felülvizsgálatáról azon projektek esetében, amelyek a helyi lakosság számára károsnak bizonyultak; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy a mezőgazdaság hatalmas lehetőségeket rejt a köz-és magánszféra közötti partnerségek számára, a földfoglalás megakadályozása és a fokozott és hatékony mezőgazdasági termelés biztosítása érdekében, a tulajdonjogokra és a földtulajdon biztonságára vonatkozóan világosan meghatározott és szilárd jogi keretek között; üdvözli, hogy 2014-ben uniós program indult a földdel kapcsolatos igazgatás megerősítésére az afrikai országokban; javasolja, hogy az EU és küldöttségei fokozzák szerepüket a partnerkormányokkal, valamint az EBB-vel, a Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alappal (IFAD) és más hasonló testületekkel való együttműködésben, valamint a magánszektornak a mezőgazdasági kihívásokra adandó piaci alapú válaszok kidolgozásába való bevonásában; hangsúlyozza, hogy pénzügyi ösztönzőket kell bevezetni annak érdekében, hogy ne legyenek kirekesztve a távoli vidékeken élő, szegény népességcsoportok, valamint az olyan növényeket termesztő gazdálkodók, amelyekhez nem fűződnek jelentős kereskedelmi érdekek, vagy amelyek valószínűsíthetően nem vonzóak az agrárgazdasági partnerek számára; hangsúlyozza, hogy a biztosítékoknak magukban kell foglalniuk a szociális és környezeti kockázatértékelést, az érintett közösségek legitim képviselőivel való konzultációt, a projektre vonatkozó, tájékoztatáson alapuló, szabad, előzetes egyetértésükkel együtt, valamint a közösségek szükség szerinti jogi támogatásának biztosítását; kéri a Bizottságot, hogy kísérje a projekteket nyomonkövetési eljárásokkal, és folytasson tárgyalásokat a szerződések felülvizsgálatáról azon projektek esetében, amelyek a helyi lakosság számára károsnak bizonyultak;

| 37. | kiemeli azt is, hogy a mezőgazdaságon belüli köz-és magánszféra közötti partnerségek kockázatokat rejtenek magukban, ideértve a földfoglalást, amelyet meg kell előzni; rámutat annak fontosságára, hogy a támogatás a kistermelőkre, és különösen a nőkre összpontosuljon; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi, uniós pénzek bevonásával megvalósuló, mezőgazdaságon belüli köz-és magánszféra közötti partnerséghez kapcsoljon átfogó intézkedéseket a kisbirtokos gazdálkodóknak, az állattartóknak és egyéb kiszolgáltatott földhasználóknak a földhöz vagy vízhez való hozzáférésük esetleges elvesztésével szembeni védelmére; hangsúlyozza, hogy a biztosítékoknak ki kell terjedniük a szociális és környezeti kockázatértékelésre, mint az adott projekt elindításának előfeltételére valamint a közösségek szükség szerinti jogi támogatásának biztosítására; javasolja a G8-ak „Új Szövetség” projektjeinek az átfogó afrikai mezőgazdasági fejlesztési program (CAADP) keretében indított kezdeményezésekkel való felváltását; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és szociális kompenzációknak kötelező erejű kötelezettségvállalásoknak kell lenniük, és az alternatív fejlesztési terveket minden esetben figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

37.

kiemeli azt is, hogy a mezőgazdaságon belüli köz-és magánszféra közötti partnerségek kockázatokat rejtenek magukban, ideértve a földfoglalást, amelyet meg kell előzni; rámutat annak fontosságára, hogy a támogatás a kistermelőkre, és különösen a nőkre összpontosuljon; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi, uniós pénzek bevonásával megvalósuló, mezőgazdaságon belüli köz-és magánszféra közötti partnerséghez kapcsoljon átfogó intézkedéseket a kisbirtokos gazdálkodóknak, az állattartóknak és egyéb kiszolgáltatott földhasználóknak a földhöz vagy vízhez való hozzáférésük esetleges elvesztésével szembeni védelmére; hangsúlyozza, hogy a biztosítékoknak ki kell terjedniük a szociális és környezeti kockázatértékelésre, mint az adott projekt elindításának előfeltételére valamint a közösségek szükség szerinti jogi támogatásának biztosítására; javasolja a G8-ak „Új Szövetség” projektjeinek az átfogó afrikai mezőgazdasági fejlesztési program (CAADP) keretében indított kezdeményezésekkel való felváltását; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és szociális kompenzációknak kötelező erejű kötelezettségvállalásoknak kell lenniük, és az alternatív fejlesztési terveket minden esetben figyelembe kell venni;

| 38. | ajánlja, hogy az EU továbbra is fenntartható módon támogassa a fejlődő országokban – és különösen a távoli vidéki térségekben – megvalósuló, megújuló és zöld energiával kapcsolatos projekteket; üdvözli, hogy az EBB Hatásfinanszírozási Keretének egyik prioritását az energiaügyi beruházások képezik, amelyekről széles körben elfogadott, hogy kulcsfontosságúak az afrikai gazdasági növekedés kibontakoztatásához; arra számít, hogy az innovatív finanszírozási eszközök katalizálni fogják a magánszektor megújuló energiára, energiahatékonyságra és energiához való hozzáférésre irányuló beruházásait; hasonlóképpen ösztönzi az EBB-t és az európai fejlesztésfinanszírozási intézményeket, hogy finanszírozzanak továbbra is beruházási projekteket az éghajlatváltozás afrikai mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való afrikai alkalmazkodásra irányulóan, összhangban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye alapján fennálló uniós kötelezettségvállalásokkal és kötelezettségekkel; emlékeztet arra, hogy elsőbbséget kell adni a hálózattól független, decentralizált és megújuló energiával foglalkozó kisléptékű projekteknek a vidéki területek energiához való hozzáférésének biztosítása érdekében, és egyúttal el kell kerülni a nagyléptékű energetikai infrastruktúrák potenciálisan kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatásait; |
| --- | --- |

38.

ajánlja, hogy az EU továbbra is fenntartható módon támogassa a fejlődő országokban – és különösen a távoli vidéki térségekben – megvalósuló, megújuló és zöld energiával kapcsolatos projekteket; üdvözli, hogy az EBB Hatásfinanszírozási Keretének egyik prioritását az energiaügyi beruházások képezik, amelyekről széles körben elfogadott, hogy kulcsfontosságúak az afrikai gazdasági növekedés kibontakoztatásához; arra számít, hogy az innovatív finanszírozási eszközök katalizálni fogják a magánszektor megújuló energiára, energiahatékonyságra és energiához való hozzáférésre irányuló beruházásait; hasonlóképpen ösztönzi az EBB-t és az európai fejlesztésfinanszírozási intézményeket, hogy finanszírozzanak továbbra is beruházási projekteket az éghajlatváltozás afrikai mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való afrikai alkalmazkodásra irányulóan, összhangban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye alapján fennálló uniós kötelezettségvállalásokkal és kötelezettségekkel; emlékeztet arra, hogy elsőbbséget kell adni a hálózattól független, decentralizált és megújuló energiával foglalkozó kisléptékű projekteknek a vidéki területek energiához való hozzáférésének biztosítása érdekében, és egyúttal el kell kerülni a nagyléptékű energetikai infrastruktúrák potenciálisan kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatásait;

| 39. | sürgeti az EU-t, hogy a fejlesztéshatékonysági kritériumok alapján dolgozzon ki szilárd szabályozási keretet, amelyen belül a magánszektornak működnie kell, beleértve a köz- és magánszféra közötti hosszú távú szerződéses partnerségek előmozdítását is; nyomatékosan kéri, hogy az EU csak akkor ösztönözze a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, ha költséghatékonysági elemzés alapján nem áll rendelkezésre egyéb, kevésbé költséges és kockázatos finanszírozási lehetőség; felhívja az EU-t, hogy hajtson végre hatékony védintézkedési politikákat a PPP-projektekre vonatkozóan az emberi jogok, köztük a nők jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

sürgeti az EU-t, hogy a fejlesztéshatékonysági kritériumok alapján dolgozzon ki szilárd szabályozási keretet, amelyen belül a magánszektornak működnie kell, beleértve a köz- és magánszféra közötti hosszú távú szerződéses partnerségek előmozdítását is; nyomatékosan kéri, hogy az EU csak akkor ösztönözze a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, ha költséghatékonysági elemzés alapján nem áll rendelkezésre egyéb, kevésbé költséges és kockázatos finanszírozási lehetőség; felhívja az EU-t, hogy hajtson végre hatékony védintézkedési politikákat a PPP-projektekre vonatkozóan az emberi jogok, köztük a nők jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében;

| 40. | üdvözli az állami és magánforrásoknak az egészségügyi ellátás, a gyógyszerekhez való jobb hozzáférés és a fejlődő országokban a technológiatranszfer lehetőségének nagyobb mértékű kiaknázása érdekében történő összevonása terén elért eredményeket; javasolja, hogy az EU váljék annak elősegítőjévé, hogy a gyógyszerekhez való hozzáférésen túlmenően a fejlődő országok rosszul működő egészségügyi rendszereinek reformjára irányuló együttműködés előtt is megnyíljon az út; hangsúlyozza, hogy a helyi kkv-k, illetve a helyi kis- és középipar támogatása nemcsak finanszírozási eszközök segítségével fokozható, hanem technológiaátadás, kapacitásépítés, fenntartható beszállítófejlesztés és üzleti kapcsolatépítés révén is; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az állami és magánforrásoknak az egészségügyi ellátás, a gyógyszerekhez való jobb hozzáférés és a fejlődő országokban a technológiatranszfer lehetőségének nagyobb mértékű kiaknázása érdekében történő összevonása terén elért eredményeket; javasolja, hogy az EU váljék annak elősegítőjévé, hogy a gyógyszerekhez való hozzáférésen túlmenően a fejlődő országok rosszul működő egészségügyi rendszereinek reformjára irányuló együttműködés előtt is megnyíljon az út; hangsúlyozza, hogy a helyi kkv-k, illetve a helyi kis- és középipar támogatása nemcsak finanszírozási eszközök segítségével fokozható, hanem technológiaátadás, kapacitásépítés, fenntartható beszállítófejlesztés és üzleti kapcsolatépítés révén is;

| 41. | rámutat az oktatási rendszer és a meglévő munkaerőpiac közötti szakadék fejlődő országokban történő megszüntetésének fontosságára; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze azokat a programokat és támogassa azokat a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, amelyek az iskolák, az egyetemek, a képzési központok és a magánszektor összes érintett szereplőjét bevonják a munkaerőpiac számára fontos oktatási és képzési lehetőségek kínálása érdekében; ösztönzi duális szakképzési intézmények létrehozását, ahol a fiatalok amellett, hogy az adott szakma gyakorlati elemeire összpontosító tanulószerződéses szakmai képzésben vesznek részt, elméleti előadásokat hallgathatnak szakosodott, szakképesítést nyújtó iskolákban; |
| --- | --- |

41.

rámutat az oktatási rendszer és a meglévő munkaerőpiac közötti szakadék fejlődő országokban történő megszüntetésének fontosságára; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze azokat a programokat és támogassa azokat a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, amelyek az iskolák, az egyetemek, a képzési központok és a magánszektor összes érintett szereplőjét bevonják a munkaerőpiac számára fontos oktatási és képzési lehetőségek kínálása érdekében; ösztönzi duális szakképzési intézmények létrehozását, ahol a fiatalok amellett, hogy az adott szakma gyakorlati elemeire összpontosító tanulószerződéses szakmai képzésben vesznek részt, elméleti előadásokat hallgathatnak szakosodott, szakképesítést nyújtó iskolákban;

| 42. | rámutat, hogy a fenntartható fejlődés sikeres eléréséhez meg kell erősíteni a fejlődő országok kormányainak mint szabályozóknak a kapacitásait; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy a fenntartható fejlődés sikeres eléréséhez meg kell erősíteni a fejlődő országok kormányainak mint szabályozóknak a kapacitásait;

A magánszektorral való együttműködés alapelvei

| 43. | kiemeli, hogy a vállalkozási ágazattal való együttműködés rugalmas megközelítést kíván, amely nemcsak az elérendő eredmények alapulvételével kerül kialakításra, hanem annak figyelembevételével is, hogy mennyiben kedveznek a helyi körülmények a magánvállalkozásoknak és a beruházásnak; a legkevésbé fejlett országok és az instabil államok tekintetében differenciált megközelítést javasol; megjegyzi, hogy a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos ágazatokban történő beruházás és a magánszektor abban való szerepvállalása az egyes fejlődő országokban igen eltérő; felszólítja a donorokat, hogy támogatásuk túlnyomó részét vissza nem térítendő támogatás formájában adják a legkevésbé fejlett országoknak; |
| --- | --- |

43.

kiemeli, hogy a vállalkozási ágazattal való együttműködés rugalmas megközelítést kíván, amely nemcsak az elérendő eredmények alapulvételével kerül kialakításra, hanem annak figyelembevételével is, hogy mennyiben kedveznek a helyi körülmények a magánvállalkozásoknak és a beruházásnak; a legkevésbé fejlett országok és az instabil államok tekintetében differenciált megközelítést javasol; megjegyzi, hogy a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos ágazatokban történő beruházás és a magánszektor abban való szerepvállalása az egyes fejlődő országokban igen eltérő; felszólítja a donorokat, hogy támogatásuk túlnyomó részét vissza nem térítendő támogatás formájában adják a legkevésbé fejlett országoknak;

| 44. | üdvözli a Bizottság közleményében a magánszektorral és a fejlesztésekkel kapcsolatban, a magánszektornak nyújtandó közvetlen támogatásra vonatkozóan ismertetett követelményeket; felhív egy világosan meghatározott, a magánszektorral való valamennyi partnerségre irányadó keret létrehozására, amely a végrehajtás tekintetében követendő kritériumokat tartalmaz, ideértve a mikrovállalkozásokra irányuló fellépéseket, a hitelhez való hozzáférést célzó stratégiákat, valamint a hátrányos helyzetű csoportok, a nők és a fiatalok munkaerő-piaci integrálását, amelyeknek biztosítaniuk kell a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvével, a fejlesztéshatékonysági elvekkel és a fejlesztéspolitikai célokkal – konkrétan a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentésével – való összhangot; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek fejlődő országokban való alkalmazásának támogatásötvözés révén történő előmozdítására vonatkozó bármely döntésnek e mechanizmusoknak a hatások, az elszámoltathatóság és az átláthatóság szempontjából való alapos értékelésén és a múltbeli tapasztalatokból levont tanulságokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Bizottság közleményében a magánszektorral és a fejlesztésekkel kapcsolatban, a magánszektornak nyújtandó közvetlen támogatásra vonatkozóan ismertetett követelményeket; felhív egy világosan meghatározott, a magánszektorral való valamennyi partnerségre irányadó keret létrehozására, amely a végrehajtás tekintetében követendő kritériumokat tartalmaz, ideértve a mikrovállalkozásokra irányuló fellépéseket, a hitelhez való hozzáférést célzó stratégiákat, valamint a hátrányos helyzetű csoportok, a nők és a fiatalok munkaerő-piaci integrálását, amelyeknek biztosítaniuk kell a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvével, a fejlesztéshatékonysági elvekkel és a fejlesztéspolitikai célokkal – konkrétan a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentésével – való összhangot; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek fejlődő országokban való alkalmazásának támogatásötvözés révén történő előmozdítására vonatkozó bármely döntésnek e mechanizmusoknak a hatások, az elszámoltathatóság és az átláthatóság szempontjából való alapos értékelésén és a múltbeli tapasztalatokból levont tanulságokon kell alapulnia;

| 45. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem minden esetben vannak érvényben a közpénzek átgondolt felhasználását garantáló biztosítékok; hangsúlyozza, hogy mérhető teljesítménymutatókat, valamint nyomonkövetési és értékelési mechanizmusokat kell elfogadni a projektek előkészítő szakaszában, és emellett biztosítani kell azt is, hogy a beruházások megfeleljenek a nemzetközi emberi jogoknak, a szociális és környezetvédelmi normáknak, valamint az átláthatóságnak, továbbá a magánszektor tisztességesen kivegye a részét az adófizetésből; hangsúlyozza a kockázatértékelés, az adósság fenntarthatósága, az átláthatóság és a beruházásvédelem fontosságát; kiemeli a nemzeti parlamentek és a civil társadalom formális tanácsadó és ellenőrző szerepének fontosságát a teljes körű elszámoltathatóság és átláthatóság biztosítása tekintetében; javasolja, hogy a fejlesztési projektek helye szerinti fejlődő országban biztosítsák a vállalati visszaélések áldozatai számára az igazságszolgáltatáshoz és a kártérítéshez való tényleges hozzáférést; |
| --- | --- |

45.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem minden esetben vannak érvényben a közpénzek átgondolt felhasználását garantáló biztosítékok; hangsúlyozza, hogy mérhető teljesítménymutatókat, valamint nyomonkövetési és értékelési mechanizmusokat kell elfogadni a projektek előkészítő szakaszában, és emellett biztosítani kell azt is, hogy a beruházások megfeleljenek a nemzetközi emberi jogoknak, a szociális és környezetvédelmi normáknak, valamint az átláthatóságnak, továbbá a magánszektor tisztességesen kivegye a részét az adófizetésből; hangsúlyozza a kockázatértékelés, az adósság fenntarthatósága, az átláthatóság és a beruházásvédelem fontosságát; kiemeli a nemzeti parlamentek és a civil társadalom formális tanácsadó és ellenőrző szerepének fontosságát a teljes körű elszámoltathatóság és átláthatóság biztosítása tekintetében; javasolja, hogy a fejlesztési projektek helye szerinti fejlődő országban biztosítsák a vállalati visszaélések áldozatai számára az igazságszolgáltatáshoz és a kártérítéshez való tényleges hozzáférést;

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fejlesztési partnerségekben részt vevő vállalkozások igazodjanak a fenntartható fejlesztési célokhoz és tartsák tiszteletben a vállalati társadalmi felelősségvállalás alapelveit; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek EU-n belül és kívül történő eredményes és átfogó terjesztését és végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy minden szükséges politikai és jogalkotási intézkedést meg kell tenni az említett – többek között az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó – ENSZ-irányelvek eredményes végrehajtásában tapasztalható hiányosságok kezelésére; javasolja, hogy valamennyi, fejlődő országokban működő vállalat biztosítson bizonyos szintű átláthatóságot – az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaival összhangban – az emberi jogok tiszteletben tartása, a fejlődő országok társadalmi és környezeti jólétéhez való kedvező hozzájárulás, valamint a civil társadalmi szervezetekkel való partnerségi együttműködés tekintetében; rámutat arra, hogy a tagállamoknak nemzeti terveket kell kidolgozniuk az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD-útmutatások végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fejlesztési partnerségekben részt vevő vállalkozások igazodjanak a fenntartható fejlesztési célokhoz és tartsák tiszteletben a vállalati társadalmi felelősségvállalás alapelveit; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek EU-n belül és kívül történő eredményes és átfogó terjesztését és végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy minden szükséges politikai és jogalkotási intézkedést meg kell tenni az említett – többek között az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó – ENSZ-irányelvek eredményes végrehajtásában tapasztalható hiányosságok kezelésére; javasolja, hogy valamennyi, fejlődő országokban működő vállalat biztosítson bizonyos szintű átláthatóságot – az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaival összhangban – az emberi jogok tiszteletben tartása, a fejlődő országok társadalmi és környezeti jólétéhez való kedvező hozzájárulás, valamint a civil társadalmi szervezetekkel való partnerségi együttműködés tekintetében; rámutat arra, hogy a tagállamoknak nemzeti terveket kell kidolgozniuk az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD-útmutatások végrehajtására vonatkozóan;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikának és fejlesztéspolitikának tiszteletben kell tartania a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlett országok – politikai és gazdasági mozgásterét, hogy szükség esetén megőrizhessék erős importvámjaikat, támogathassák a képzettséget igénylő és méltányos munkakörülményeket biztosító munkahelyek létrehozását a helyi gyártó és élelmiszer-feldolgozó ágazatokban, aminek köszönhetően nagyobb hazai hozzáadott érték, gazdasági növekedés, exportnövekedés és diverzifikálás jöhet létre, ami kulcsfontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konkrét intézkedésekkel támogassák a multinacionális vállalkozások azon országokban történő adófizetését, ahol nyereségük keletkezik, és azt, hogy a magánszektor országonkénti lebontásban készítsen jelentéseket, ami erősíti a hazai források mobilizálási kapacitását és a tisztességes versenyt; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikának és fejlesztéspolitikának tiszteletben kell tartania a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlett országok – politikai és gazdasági mozgásterét, hogy szükség esetén megőrizhessék erős importvámjaikat, támogathassák a képzettséget igénylő és méltányos munkakörülményeket biztosító munkahelyek létrehozását a helyi gyártó és élelmiszer-feldolgozó ágazatokban, aminek köszönhetően nagyobb hazai hozzáadott érték, gazdasági növekedés, exportnövekedés és diverzifikálás jöhet létre, ami kulcsfontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konkrét intézkedésekkel támogassák a multinacionális vállalkozások azon országokban történő adófizetését, ahol nyereségük keletkezik, és azt, hogy a magánszektor országonkénti lebontásban készítsen jelentéseket, ami erősíti a hazai források mobilizálási kapacitását és a tisztességes versenyt;

| 48. | ösztönzi az EU-t, hogy támogassa az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokra és más üzleti vállalkozásokra vonatkozó, jogilag kötelező nemzetközi ENSZ-megállapodás kidolgozásának jelenleg zajló folyamatát, mivel az tisztázni fogja a transznacionális vállalatok emberi jogok területén fennálló kötelezettségeit, valamint a vállalatok államokkal szembeni kötelezettségeit, és előírja hatékony jogorvoslatok létrehozását az áldozatok számára azokban az esetekben, amikor a hazai jogrendszer egyértelműen képtelen az adott vállalatokat eredményesen büntetőeljárás alá vonni; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi az EU-t, hogy támogassa az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokra és más üzleti vállalkozásokra vonatkozó, jogilag kötelező nemzetközi ENSZ-megállapodás kidolgozásának jelenleg zajló folyamatát, mivel az tisztázni fogja a transznacionális vállalatok emberi jogok területén fennálló kötelezettségeit, valamint a vállalatok államokkal szembeni kötelezettségeit, és előírja hatékony jogorvoslatok létrehozását az áldozatok számára azokban az esetekben, amikor a hazai jogrendszer egyértelműen képtelen az adott vállalatokat eredményesen büntetőeljárás alá vonni;

| 49. | üdvözli a Bizottság azon álláspontját, hogy az egyenlőtlenségek és társadalmi kirekesztés kezelésének egyik módjaként elő kell mozdítani az ILO tisztes munka programjának stratégiai pilléreit, különösen a leginkább marginalizált személyek, köztük a nők, a gyermekek, az időskorúak és a fogyatékossággal élők tekintetében; rámutat arra, hogy a vállalatoknak támogatniuk kell a munkavállalókkal való méltányos bánásmódot, továbbá biztosítaniuk kell a biztonságos és egészséges munkakörülményeket, szociális védelmet, továbbá a szociális párbeszédet, lehetővé téve a konstruktív viszonyt a munkavállalók, az irányítás és a vállalkozók között; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Bizottság azon álláspontját, hogy az egyenlőtlenségek és társadalmi kirekesztés kezelésének egyik módjaként elő kell mozdítani az ILO tisztes munka programjának stratégiai pilléreit, különösen a leginkább marginalizált személyek, köztük a nők, a gyermekek, az időskorúak és a fogyatékossággal élők tekintetében; rámutat arra, hogy a vállalatoknak támogatniuk kell a munkavállalókkal való méltányos bánásmódot, továbbá biztosítaniuk kell a biztonságos és egészséges munkakörülményeket, szociális védelmet, továbbá a szociális párbeszédet, lehetővé téve a konstruktív viszonyt a munkavállalók, az irányítás és a vállalkozók között;

További lépések: intézkedések megtétele annak érdekében, hogy a magánszektor hosszú távon partner legyen a fejlesztési politikában

| 50. | felhívja az európai intézményeket és szerveket a fejlődő országok magánszektorával való partnerségekre és szövetségekre irányadó világos, strukturált, átlátható és elszámoltatható keret létrehozására és hangsúlyozza, hogy a magánszektor szerepének növelésével párhuzamosan fontos a megfelelő biztosítékok és intézményi kapacitások kiépítése is; |
| --- | --- |

50.

felhívja az európai intézményeket és szerveket a fejlődő országok magánszektorával való partnerségekre és szövetségekre irányadó világos, strukturált, átlátható és elszámoltatható keret létrehozására és hangsúlyozza, hogy a magánszektor szerepének növelésével párhuzamosan fontos a megfelelő biztosítékok és intézményi kapacitások kiépítése is;

| 51. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzanak ki világos és konkrét stratégiát annak biztosítására, hogy a magánszektor igazodjon a nemzeti kormányok és a civil társadalom fejlesztési prioritásaihoz a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

51.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzanak ki világos és konkrét stratégiát annak biztosítására, hogy a magánszektor igazodjon a nemzeti kormányok és a civil társadalom fejlesztési prioritásaihoz a fejlődő országokban;

| 52. | felhív uniós szintű ágazati, több érdekeltet tömörítő platformok létrehozására, amelyeken keresztül kapcsolat jöhet létre a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a tanácsadó szervezetek, a partnerkormányok, a donorok, szövetkezetek, szociális vállalkozások és más érdekelt felek között a fenntartások és a partnerek közötti bizalmatlanság leküzdése, valamint az együttműködésen alapuló fejlesztési fellépések esetében elkerülhetetlenül felmerülő kihívások kezelése érdekében; hangsúlyozza e tekintetben az egyes országban működő uniós küldöttségek fontos szerepét az ilyen párbeszédek elősegítésében; megjegyzi, hogy a Bizottságnak a meglévő mechanizmusok, például a fejlesztési szakpolitikai fórum megerősítésére vonatkozó javaslata helyes irányba tett lépés; |
| --- | --- |

52.

felhív uniós szintű ágazati, több érdekeltet tömörítő platformok létrehozására, amelyeken keresztül kapcsolat jöhet létre a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a tanácsadó szervezetek, a partnerkormányok, a donorok, szövetkezetek, szociális vállalkozások és más érdekelt felek között a fenntartások és a partnerek közötti bizalmatlanság leküzdése, valamint az együttműködésen alapuló fejlesztési fellépések esetében elkerülhetetlenül felmerülő kihívások kezelése érdekében; hangsúlyozza e tekintetben az egyes országban működő uniós küldöttségek fontos szerepét az ilyen párbeszédek elősegítésében; megjegyzi, hogy a Bizottságnak a meglévő mechanizmusok, például a fejlesztési szakpolitikai fórum megerősítésére vonatkozó javaslata helyes irányba tett lépés;

| 53. | tudomásul veszi a Számvevőszék arra vonatkozó ajánlását, hogy a Bizottság egyértelműen bizonyítsa az ötvözött finanszírozású projektek esetében az uniós támogatások pénzügyi és fejlesztési szempontú addicionalitását; támogatja a Bizottságnak a támogatásötvözés alkalmazási körének kiterjesztésére irányuló szándékát az infrastruktúrán túl például a fenntartható mezőgazdaságra, a szociális szektorra és a helyi magánszektor fejlesztésére is, amennyiben a Bizottság ezt meggyőzően alá tudja támasztani; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy minden támogatásötvözési műveletnek teljes mértékben összhangban kell lennie a fejlesztéshatékonysági alapelvekkel, köztük a felelősségvállalás, az elszámoltathatóság és az átláthatóság elvével, ezáltal biztosítva a fenntartható fejlesztési célok követését; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a hitelek és a támogatások ötvözésének mechanizmusát, és a Számvevőszék ajánlásának megfelelően erősítse meg igazgatási kapacitásait a támogatásötvöző projektek vonatkozásában; felhívja a Bizottságot, hogy az összes érintett szereplő – köztük a partnerkormányok, a nemzeti parlamentek, a magánszféra szereplői, a szakszervezetek és a helyi közösségek – megfelelő bevonása révén tegye demokratikusabbá az uniós támogatásösztönzési platform és a regionális támogatásötvözési eszközök irányítási struktúráját; sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a támogatások és összegeik meghatározásának kritériumait, és minden egyes projektje esetében adjon részletes leírást a támogatásötvözés hozzáadott értékéről; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi a Számvevőszék arra vonatkozó ajánlását, hogy a Bizottság egyértelműen bizonyítsa az ötvözött finanszírozású projektek esetében az uniós támogatások pénzügyi és fejlesztési szempontú addicionalitását; támogatja a Bizottságnak a támogatásötvözés alkalmazási körének kiterjesztésére irányuló szándékát az infrastruktúrán túl például a fenntartható mezőgazdaságra, a szociális szektorra és a helyi magánszektor fejlesztésére is, amennyiben a Bizottság ezt meggyőzően alá tudja támasztani; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy minden támogatásötvözési műveletnek teljes mértékben összhangban kell lennie a fejlesztéshatékonysági alapelvekkel, köztük a felelősségvállalás, az elszámoltathatóság és az átláthatóság elvével, ezáltal biztosítva a fenntartható fejlesztési célok követését; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a hitelek és a támogatások ötvözésének mechanizmusát, és a Számvevőszék ajánlásának megfelelően erősítse meg igazgatási kapacitásait a támogatásötvöző projektek vonatkozásában; felhívja a Bizottságot, hogy az összes érintett szereplő – köztük a partnerkormányok, a nemzeti parlamentek, a magánszféra szereplői, a szakszervezetek és a helyi közösségek – megfelelő bevonása révén tegye demokratikusabbá az uniós támogatásösztönzési platform és a regionális támogatásötvözési eszközök irányítási struktúráját; sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a támogatások és összegeik meghatározásának kritériumait, és minden egyes projektje esetében adjon részletes leírást a támogatásötvözés hozzáadott értékéről;

| 54. | felhív az EBB jelenlegi külső hitelezési megbízatásának kibővítésére annak érdekében, hogy nagyobb szerepe legyen a fenntartható fejlődés megvalósításában, és különösen azért, hogy aktívabban vegyen részt a magánszektorra vonatkozó új stratégiában – támogatásötvözés, a projektek társfinanszírozása és a helyi magánszektor fejlesztése révén; emellett nagyobb átláthatóságra és elszámoltathatóságra hív fel az EBB-hez kapcsolódó partnerségek és projektek vonatkozásában; emlékeztet arra, hogy az EBB-nek nyújtott uniós garancián keresztül a fejlődő országokban végrehajtott EBB finanszírozási műveleteknek a szegénység csökkentését, és hosszú távon annak felszámolását kellene elsődleges célul kitűzniük; felhívja az EBB-t és a tagállamok más fejlesztésfinanszírozási intézményeit annak biztosítására, hogy a támogatásukban részesülő vállalatok ne vegyenek részt adócsalásban; |
| --- | --- |

54.

felhív az EBB jelenlegi külső hitelezési megbízatásának kibővítésére annak érdekében, hogy nagyobb szerepe legyen a fenntartható fejlődés megvalósításában, és különösen azért, hogy aktívabban vegyen részt a magánszektorra vonatkozó új stratégiában – támogatásötvözés, a projektek társfinanszírozása és a helyi magánszektor fejlesztése révén; emellett nagyobb átláthatóságra és elszámoltathatóságra hív fel az EBB-hez kapcsolódó partnerségek és projektek vonatkozásában; emlékeztet arra, hogy az EBB-nek nyújtott uniós garancián keresztül a fejlődő országokban végrehajtott EBB finanszírozási műveleteknek a szegénység csökkentését, és hosszú távon annak felszámolását kellene elsődleges célul kitűzniük; felhívja az EBB-t és a tagállamok más fejlesztésfinanszírozási intézményeit annak biztosítására, hogy a támogatásukban részesülő vállalatok ne vegyenek részt adócsalásban;

| 55. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az alacsony jövedelmű országok és az instabil államok magánszektora számára biztosított partnerségek és hitelek a civil társadalmi szervezetek részére nyújtott közvetlen támogatásokkal járjanak együtt, és összhangban álljanak az érintett ország fejlesztési prioritásaival, biztosítandó a polgárok szerepvállalását, valamint foglaljanak magukban a civil társadalmi szervezetek, a helyi kormányok és a szakszervezetek közötti sokszereplős folyamatokat; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az alacsony jövedelmű országok és az instabil államok magánszektora számára biztosított partnerségek és hitelek a civil társadalmi szervezetek részére nyújtott közvetlen támogatásokkal járjanak együtt, és összhangban álljanak az érintett ország fejlesztési prioritásaival, biztosítandó a polgárok szerepvállalását, valamint foglaljanak magukban a civil társadalmi szervezetek, a helyi kormányok és a szakszervezetek közötti sokszereplős folyamatokat;

| 56. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió valamennyi küldöttsége alkalmazzon képzett és szakképesítéssel rendelkező munkatársakat, akik ténylegesen fel vannak készülve a magánszektor szereplőivel való partnerségek előmozdítására és megvalósítására; megjegyzi, hogy helyes lépésnek tartja az annak előmozdítására irányuló kötelezettségvállalást, hogy az EBB-kirendeltségek az Unió küldöttségeinek keretében működjenek; felhívja a Bizottságot, hogy a helyszínen alkalmazza a tagállamok bevált gyakorlatait, hiszen a tagállami nagykövetségek rendszerint az első kapcsolatfelvételi pontot jelentik a magánszektor szereplői számára; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió valamennyi küldöttsége alkalmazzon képzett és szakképesítéssel rendelkező munkatársakat, akik ténylegesen fel vannak készülve a magánszektor szereplőivel való partnerségek előmozdítására és megvalósítására; megjegyzi, hogy helyes lépésnek tartja az annak előmozdítására irányuló kötelezettségvállalást, hogy az EBB-kirendeltségek az Unió küldöttségeinek keretében működjenek; felhívja a Bizottságot, hogy a helyszínen alkalmazza a tagállamok bevált gyakorlatait, hiszen a tagállami nagykövetségek rendszerint az első kapcsolatfelvételi pontot jelentik a magánszektor szereplői számára;

| 57. | határozottabb elkötelezettségre hív fel a Bizottság részéről, amikor arról van szó, hogy a magánszektorral való nagyobb mértékű és pozitívabb kapcsolat előmozdítása érdekében be kell vetnie politikai tekintélyét a partnerkormányoknál és a helyi hatóságoknál, és párbeszédet kell folytatnia velük; kiemeli, hogy az országstratégiai dokumentumok, a nemzeti indikatív programok és a költségvetési támogatás lehetnek a leghasznosabb eszközök a partnerországokban az üzleti környezet reformjának elindításához és a hazai iparosodás előmozdításához; javasolja, hogy az EU támogassa az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokba való beruházásra irányuló cselekvési tervét; felhívja a figyelmet arra, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítása, strukturálása és végrehajtása továbbra is kihívásokat rejtő és összetett vállalkozás, és sikerük az őket körülvevő támogató környezeten is múlik; |
| --- | --- |

57.

határozottabb elkötelezettségre hív fel a Bizottság részéről, amikor arról van szó, hogy a magánszektorral való nagyobb mértékű és pozitívabb kapcsolat előmozdítása érdekében be kell vetnie politikai tekintélyét a partnerkormányoknál és a helyi hatóságoknál, és párbeszédet kell folytatnia velük; kiemeli, hogy az országstratégiai dokumentumok, a nemzeti indikatív programok és a költségvetési támogatás lehetnek a leghasznosabb eszközök a partnerországokban az üzleti környezet reformjának elindításához és a hazai iparosodás előmozdításához; javasolja, hogy az EU támogassa az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokba való beruházásra irányuló cselekvési tervét; felhívja a figyelmet arra, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítása, strukturálása és végrehajtása továbbra is kihívásokat rejtő és összetett vállalkozás, és sikerük az őket körülvevő támogató környezeten is múlik;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a hatékony közös fellépéssel kapcsolatos felelősség nemcsak a donorokra és az érintett vállalkozásokra hárul, hanem a partnerkormányokra is; felhívja az EU-t, hogy munkálkodjon a partnerországok kapacitásépítésének megerősítésén annak értékelése érdekében, hogy mikor vegyen részt a köz- és a magánszféra partnerségére alapuló projektekben; hangsúlyozza, hogy a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság, az üzleti környezet reformja, a korrupcióellenes intézkedések, az államháztartás irányítása és a hatékony közintézmények döntő fontosságúak a beruházások, az innováció és a magánszektor fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a hatékony közös fellépéssel kapcsolatos felelősség nemcsak a donorokra és az érintett vállalkozásokra hárul, hanem a partnerkormányokra is; felhívja az EU-t, hogy munkálkodjon a partnerországok kapacitásépítésének megerősítésén annak értékelése érdekében, hogy mikor vegyen részt a köz- és a magánszféra partnerségére alapuló projektekben; hangsúlyozza, hogy a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság, az üzleti környezet reformja, a korrupcióellenes intézkedések, az államháztartás irányítása és a hatékony közintézmények döntő fontosságúak a beruházások, az innováció és a magánszektor fejlesztése szempontjából;

| 59. | felhív arra, hogy kapjon nagyobb figyelmet a donorok koordinációjának javítása és a közös programozás, valamint kerüljön középpontba a mérhető eredmények és a fejlesztési eredmények elérése annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen az EU fejlesztési politikájának hatását és biztosítani lehessen a teljes elszámoltathatóságot a fejlesztési célú kiadások tekintetében; |
| --- | --- |

59.

felhív arra, hogy kapjon nagyobb figyelmet a donorok koordinációjának javítása és a közös programozás, valamint kerüljön középpontba a mérhető eredmények és a fejlesztési eredmények elérése annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen az EU fejlesztési politikájának hatását és biztosítani lehessen a teljes elszámoltathatóságot a fejlesztési célú kiadások tekintetében;

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az UNCTAD-nak, az UNIDO-nak és a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó magas szintű testületnek. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az UNCTAD-nak, az UNIDO-nak és a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó magas szintű testületnek.

---

(1)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2014_en.pdf

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0163.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0196.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0250.

(6)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(7)  http://www.mofa.go.jp/mofaj/annai/honsho/seimu/nakano/pdfs/hlf4_5.pdf

(8)  http://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/idg_home/p4p_home

(9)  ttp://www.uncsd2012.org/content/documents/727The%20Future%20We%20Want%2019%20June%201230pm.pdf

(10)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(11)  http://www.oecd.org/corporate/mne/34873731.pdf

(12)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaepcb2012d5_en.pdf

(13)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-_Private_Sector_Development_Strategy.pdf

(14)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(15)  http://www.unido.org/fileadmin/Lima_Declaration.pdf

(16)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convention_accessible_pdf.pdf

(17)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(18)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media/Services/PSD/WP4_2014_Industrialisation_and_social_well-being.pdf

(19)  Világbank Csoport, Doing Business 2014: Understanding Regulations for Small and Medium-Size Enterprises („Doing Business jelentés 2014: A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó szabályozások értelmezése”), 2013. október 29.

(20)  http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2014ch4_en.pdf

(21)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media/Services/PSD/WP4_2014_Industrialisation_and_social_well-being.pdf

(22)  Building an Employment-Oriented Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth („Az erőteljes, fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés foglalkoztatásorientált keretének kidolgozása”). In: The Challenges of Growth, Employment and Social Cohesion („A növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió kihívásai”), a magas szintű ILO–IMF konferencia háttérdokumentuma, ILO, 2010.

(23)  https://www.unido.org/fileadmin/user_media/Research_and_Statistics/UNIDO_IDR_2013_main_report.pdf

(24)  ActionAid (2005): Real Aid, An Agenda for Making Aid Work („Real aid”: a működő támogatás menetrendje), 4. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2016. április 12., kedd

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/223 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/223

---

P8_TA(2016)0099

Kérelem Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére

Az Európai Parlament 2016. április 12-i határozata a Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2000(IMM))

(2018/C 058/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a lipcsei Államügyészi Hivatal által 2015. szeptember 25-én egy közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárással (ügyiratszám: 600 AR 3037/15) összefüggésben eljuttatott és a plenáris ülésen 2015. december 14-én bejelentett, a Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lipcsei Államügyészi Hivatal által 2015. szeptember 25-én egy közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárással (ügyiratszám: 600 AR 3037/15) összefüggésben eljuttatott és a plenáris ülésen 2015. december 14-én bejelentett, a Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | tekintettel arra, hogy Hermann Winkler az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése értelmében lemondott az őt megillető, meghallgatáshoz való jogról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Hermann Winkler az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése értelmében lemondott az őt megillető, meghallgatáshoz való jogról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel Németország Alaptörvényének (Grundgesetz) 46. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Németország Alaptörvényének (Grundgesetz) 46. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0062/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0062/2016),

| A. | mivel a lipcsei (Németország) Államügyészi Hivatal egy állítólagos jogellenes cselekmény kapcsán folytatandó nyomozati eljárás megindításával kapcsolatban kérte Hermann Winkler európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a lipcsei (Németország) Államügyészi Hivatal egy állítólagos jogellenes cselekmény kapcsán folytatandó nyomozati eljárás megindításával kapcsolatban kérte Hermann Winkler európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| C. | mivel Németország Alaptörvénye (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése szerint büntetendő cselekmény elkövetése miatt képviselő csak a Parlament engedélyével vonható felelősségre, kivéve a jogellenes cselekmény elkövetésekor vagy a rá következő napon történő letartóztatás esetét; |
| --- | --- |

C.

mivel Németország Alaptörvénye (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése szerint büntetendő cselekmény elkövetése miatt képviselő csak a Parlament engedélyével vonható felelősségre, kivéve a jogellenes cselekmény elkövetésekor vagy a rá következő napon történő letartóztatás esetét;

| D. | mivel a kérelem egy súlyos, 2015. szeptember 23-án Hermann Winkler részvételével történt közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárásra vonatkozik; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem egy súlyos, 2015. szeptember 23-án Hermann Winkler részvételével történt közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárásra vonatkozik;

| E. | mivel a büntetőeljárás nem az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerinti, az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával kapcsolatos vélemény kifejtésére vagy szavazatra vonatkozik; |
| --- | --- |

E.

mivel a büntetőeljárás nem az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerinti, az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával kapcsolatos vélemény kifejtésére vagy szavazatra vonatkozik;

| F. | mivel a bizottság által szerzett információk alapján nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárást a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

F.

mivel a bizottság által szerzett információk alapján nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárást a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna (fumus persecutionis);

| G. | mivel a feltételezett jogellenes cselekmény tehát nyilvánvalóan nincs összefüggésben Hermann Winkler európai parlamenti képviselőként betöltött tisztségével; |
| --- | --- |

G.

mivel a feltételezett jogellenes cselekmény tehát nyilvánvalóan nincs összefüggésben Hermann Winkler európai parlamenti képviselőként betöltött tisztségével;

| H. | mivel ezért a szóban forgó ügyben javasolt a parlamenti mentelmi jog felfüggesztése; |
| --- | --- |

H.

mivel ezért a szóban forgó ügyben javasolt a parlamenti mentelmi jog felfüggesztése;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Hermann Winkler mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Hermann Winkler mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a német hatóságoknak és Hermann Winklernek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a német hatóságoknak és Hermann Winklernek.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. április 12., kedd

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/225 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/225

---

P8_TA(2016)0094

Az AKCS-államok csoportjának egyes tagjaiból származó termékek ***I

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2018/C 058/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0282), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0282),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0154/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. október 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. október 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2015. szeptember 16-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2015. szeptember 16-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0010/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0010/2016),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját egyetértve a Bizottság javaslatával és figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját egyetértve a Bizottság javaslatával és figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 32., 2016.1.28., 23. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0128

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1076 rendelet.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/227 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/227

---

P8_TA(2016)0095

Halászati partnerségi megállapodás Dániával és Grönlanddal: halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 058/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11634/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11634/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11633/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11633/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0377/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0377/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0067/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0067/2016),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Grönland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Grönland kormányának és parlamentjének.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/228 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/228

---

P8_TA(2016)0096

Megállapodás az Európai Unió és Makaó között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről ***

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területének kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 058/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05255/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05255/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területének kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás tervezetére (08179/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területének kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás tervezetére (08179/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával, és (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0040/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával, és (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0040/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0072/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0072/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területe kormányának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területe kormányának.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/229 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/229

---

P8_TA(2016)0097

A hozzáadottértékadó minimális általános mértéke *

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2018/C 058/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0646),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0009/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0063/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0063/2016),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | sajnálja, hogy a Bizottság későn tette közzé javaslatát, ami azt jelenti, hogy a héa minimális általános mértékének alkalmazása visszamenőleges lesz; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a Bizottság későn tette közzé javaslatát, ami azt jelenti, hogy a héa minimális általános mértékének alkalmazása visszamenőleges lesz;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

2006/112/EK irányelv

97. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2016. január 1-jétől
  2017.
  december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 %. | 2016. január 1-jétől
  2018.
  december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2016. január 1-jétől
  2017.
  december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 %.

2016. január 1-jétől
  2018.
  december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 %.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/230 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/230

---

P8_TA(2016)0098

Megállapodás Brazília és az Europol között stratégiai együttműködésről *

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 058/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (13980/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (13980/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0010/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0010/2016),

| — | tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0070/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0070/2016),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot ezen értékelés eredményéről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot ezen értékelés eredményéről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak.

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(2)  HL L 325., 2009.12.11., 6. o.

(3)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/231 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/231

---

P8_TA(2016)0101

A tenyészállatok és szaporítóanyagaik ***I

Az Európai Parlament 2016. április 12-i jogalkotási állásfoglalása a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 058/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0005 – 2014/0032(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0005 – 2014/0032(COD)),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0004 – 2014/0033(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0004 – 2014/0033(COD)),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0032/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1),

| — | Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

—

Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően.

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0288/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | úgy véli, hogy mivel a COM(2014)0004 számú bizottsági javaslat tartalma bekerült az álláspontba, a 2014/0033(COD) jogalkotási eljárás megszűnt; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy mivel a COM(2014)0004 számú bizottsági javaslat tartalma bekerült az álláspontba, a 2014/0033(COD) jogalkotási eljárás megszűnt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 226., 2014.7.16., 70. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0032

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 12-én került elfogadásra a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) .../2016 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel („Állattenyésztési rendelet”)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1012 rendelet.)

---

2016. április 13., szerda

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/232 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/232

---

P8_TA(2016)0111

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks – Svédország

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Svédország kérelme: EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD))

(2018/C 058/31)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0061– C8-0033/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0061– C8-0033/2016),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0077/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0077/2016),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állásának és munkaerő-piaci reintegrációjának elősegítése érdekében, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állásának és munkaerő-piaci reintegrációjának elősegítése érdekében, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Svédország „EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be az elsősorban az Upper Norrland (SE33) nevű NUTS II. szintű régióban a NACE Rev 2. rendszer alatti 29. ágazat (Gépjárművek és pótkocsik gyártása és továbbfeldolgozók) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 647 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 500 fog részt venni; mivel e munkavállalók közül 470 a Volvo Group Truck Operation EMEA vállalat umeåi üzemében bekövetkezett létszámleépítés következtében, további 177 pedig 4 beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál (IL Logistics AB, Lemia, Caverion and Isringhausen) veszítette el munkahelyét; |
| --- | --- |

D.

mivel Svédország „EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be az elsősorban az Upper Norrland (SE33) nevű NUTS II. szintű régióban a NACE Rev 2. rendszer alatti 29. ágazat (Gépjárművek és pótkocsik gyártása és továbbfeldolgozók) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 647 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 500 fog részt venni; mivel e munkavállalók közül 470 a Volvo Group Truck Operation EMEA vállalat umeåi üzemében bekövetkezett létszámleépítés következtében, további 177 pedig 4 beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál (IL Logistics AB, Lemia, Caverion and Isringhausen) veszítette el munkahelyét;

| E. | mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| F. | mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint a tagállamok felelőssége; |
| --- | --- |

F.

mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint a tagállamok felelőssége;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 793 710 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 2 989 518 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 793 710 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 2 989 518 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a;

| 2. | megállapítja, hogy a svéd hatóságok 2015. szeptember 16-án nyújtották be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2016. február 16-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a svéd hatóságok 2015. szeptember 16-án nyújtották be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2016. február 16-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet;

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság kivételes személyzethiány miatt nem tudta a kitűzött határidőre elvégezni e kérelem értékelését; emlékeztet, hogy a kedvezményezettek érdekében a támogatást a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon hozzáférhetővé kell tenni; felszólítja az EGAA döntéshozatali folyamatában érintett tagállamokat és uniós intézményeket, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg annak érdekében, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat, ezzel biztosítva az EGAA igénybevételéről szóló határozatok zökkenőmentes és gyors elfogadását. |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság kivételes személyzethiány miatt nem tudta a kitűzött határidőre elvégezni e kérelem értékelését; emlékeztet, hogy a kedvezményezettek érdekében a támogatást a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon hozzáférhetővé kell tenni; felszólítja az EGAA döntéshozatali folyamatában érintett tagállamokat és uniós intézményeket, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg annak érdekében, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat, ezzel biztosítva az EGAA igénybevételéről szóló határozatok zökkenőmentes és gyors elfogadását.

| 4. | megállapítja, hogy az újonnan megjelenő ázsiai haszonjárműgyártók miatt a haszonjárművek gyártása terén már nem az európai és észak-amerikai vállalatok dominálnak; rámutat, hogy a nehézgépjármű-gyártás 2014-ben csökkent az Unióban, csakúgy, mint a nehéz haszongépjárművek és buszok kivitele (6,3 milliárd eurós, vagy 11 %-os csökkenés), ugyanakkor az Unióba irányuló haszonjármű-behozatal összességében (10 %-kal) nőtt; megállapítja, hogy a tehergépkocsi-gyártó ágazat számára a globalizálódás mellett nem volt egyszerű a mélyreható változások és az alkalmazkodás szükségességének elfogadása; megállapítja, hogy a svéd hatóságok azzal érvelnek, hogy a Volvo umeåbeli részlegének részleges áthelyezésére a jelenlegi és várható világszintű versenyben való helytállás érdekében, a Volvo racionalizációs programjának részeként, a hatékonyság növelése és a költségcsökkentés szükségessége miatt került sor. |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az újonnan megjelenő ázsiai haszonjárműgyártók miatt a haszonjárművek gyártása terén már nem az európai és észak-amerikai vállalatok dominálnak; rámutat, hogy a nehézgépjármű-gyártás 2014-ben csökkent az Unióban, csakúgy, mint a nehéz haszongépjárművek és buszok kivitele (6,3 milliárd eurós, vagy 11 %-os csökkenés), ugyanakkor az Unióba irányuló haszonjármű-behozatal összességében (10 %-kal) nőtt; megállapítja, hogy a tehergépkocsi-gyártó ágazat számára a globalizálódás mellett nem volt egyszerű a mélyreható változások és az alkalmazkodás szükségességének elfogadása; megállapítja, hogy a svéd hatóságok azzal érvelnek, hogy a Volvo umeåbeli részlegének részleges áthelyezésére a jelenlegi és várható világszintű versenyben való helytállás érdekében, a Volvo racionalizációs programjának részeként, a hatékonyság növelése és a költségcsökkentés szükségessége miatt került sor.

| 5. | rámutat, hogy a leépítések kihívást jelentenek Västerbotten megye régiójában (amelynek fővárosa Umeå), mivel a régióban kínált munkahelyek igen magas szakképzettséget igényelnek, míg a legtöbb célzott munkavállalónak csak középfokú végzettsége van; megjegyzi, hogy a kérelem egy közelmúltbeli jelentésre hivatkozik, amely szerint a Västerbotten régióban 40 000 új munkavállalóra lesz szükség; üdvözli a speciális képzést igénylő munkavállalókra irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a leépítések kihívást jelentenek Västerbotten megye régiójában (amelynek fővárosa Umeå), mivel a régióban kínált munkahelyek igen magas szakképzettséget igényelnek, míg a legtöbb célzott munkavállalónak csak középfokú végzettsége van; megjegyzi, hogy a kérelem egy közelmúltbeli jelentésre hivatkozik, amely szerint a Västerbotten régióban 40 000 új munkavállalóra lesz szükség; üdvözli a speciális képzést igénylő munkavállalókra irányuló intézkedéseket;

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy az egyes kereskedelmi megállapodások vonatkozásában a Bizottság által készített átfogó kereskedelmi hatásvizsgálatok alapján a szociális partnerekkel együtt dolgozzanak ki stratégiákat az előre jelzett munkaerő-piaci változásokra való felkészülés és az Unió-beli munkahelyek és készségek megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja a tagállamokat, hogy az egyes kereskedelmi megállapodások vonatkozásában a Bizottság által készített átfogó kereskedelmi hatásvizsgálatok alapján a szociális partnerekkel együtt dolgozzanak ki stratégiákat az előre jelzett munkaerő-piaci változásokra való felkészülés és az Unió-beli munkahelyek és készségek megőrzése érdekében;

| 7. | megjegyzi, hogy nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) nem szerepelnek a kérelemben, mivel ez a régió az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében ilyen támogatásra nem jogosult; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) nem szerepelnek a kérelemben, mivel ez a régió az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében ilyen támogatásra nem jogosult;

| 8. | üdvözli, hogy a svéd hatóságok már 2015. január 30-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt elkezdték nyújtani az érintett munkavállalók számára a személyre szabott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a svéd hatóságok már 2015. január 30-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt elkezdték nyújtani az érintett munkavállalók számára a személyre szabott szolgáltatásokat;

| 9. | tudomásul veszi, hogy Svédország a kérelem tárgyát képező elbocsátott munkavállalók részére kilencféle intézkedést tervez: i. részletes elemzés és személyre szabott tervezés, ii. különféle álláskeresési tevékenységek és tanácsadás (coaching), iii. motivációs és egészséggel kapcsolatos intézkedések, iv. vállalkozói és vállalkozásalapítási támogatások, v. oktatás és szakképzés, vi. a kompetenciák érvényesítése, vii. álláskeresési segítségnyújtás magánszektorbeli szolgáltatókkal, viii. utazási és kapcsolódó költségek, ix. álláskeresési támogatás. |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi, hogy Svédország a kérelem tárgyát képező elbocsátott munkavállalók részére kilencféle intézkedést tervez: i. részletes elemzés és személyre szabott tervezés, ii. különféle álláskeresési tevékenységek és tanácsadás (coaching), iii. motivációs és egészséggel kapcsolatos intézkedések, iv. vállalkozói és vállalkozásalapítási támogatások, v. oktatás és szakképzés, vi. a kompetenciák érvényesítése, vii. álláskeresési segítségnyújtás magánszektorbeli szolgáltatókkal, viii. utazási és kapcsolódó költségek, ix. álláskeresési támogatás.

| 10. | üdvözli a munkavállalók motivációját és egészségét célzó intézkedéseket; véleménye szerint szükség van ezekre a fellépésekre az elbocsátásuk miatt egészségügyi problémákkal küzdő emberek motivációjának erősítése és segítése érdekében; nagyra értékeli továbbá a résztvevők kompetenciáinak érvényesítését célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a munkavállalók motivációját és egészségét célzó intézkedéseket; véleménye szerint szükség van ezekre a fellépésekre az elbocsátásuk miatt egészségügyi problémákkal küzdő emberek motivációjának erősítése és segítése érdekében; nagyra értékeli továbbá a résztvevők kompetenciáinak érvényesítését célzó intézkedéseket;

| 11. | tudomásul veszi a juttatások és ösztönzők magas összegét; megjegyzi továbbá, hogy az EGAA-rendelet szerint e fellépések finanszírozása a személyre szabott intézkedések összehangolt csomagja összköltségének 35 %-ára korlátozódik, és hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a juttatások és ösztönzők magas összegét; megjegyzi továbbá, hogy az EGAA-rendelet szerint e fellépések finanszírozása a személyre szabott intézkedések összehangolt csomagja összköltségének 35 %-ára korlátozódik, és hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek;

| 12. | várja a Bizottság válaszát, amelyben megerősíti, hogy a javasolt álláskeresési támogatás nem hivatott helyettesíteni a tagállamok aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi intézkedések tekintetében fennálló kötelezettségeit; ezenkívül elvárja az EGAA által támogatott intézkedések kiegészítő jellegének elemzését; |
| --- | --- |

12.

várja a Bizottság válaszát, amelyben megerősíti, hogy a javasolt álláskeresési támogatás nem hivatott helyettesíteni a tagállamok aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi intézkedések tekintetében fennálló kötelezettségeit; ezenkívül elvárja az EGAA által támogatott intézkedések kiegészítő jellegének elemzését;

| 13. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel, azok képviselőivel, valamint a helyi állami szereplőkkel egyeztetve készült el; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel, azok képviselőivel, valamint a helyi állami szereplőkkel egyeztetve készült el;

| 14. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak;

| 15. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez és a szakmai ágazatok jövőbeli kilátásaihoz is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez és a szakmai ágazatok jövőbeli kilátásaihoz is igazítsák hozzá;

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőben térjen ki arra is javaslatában, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e az elbocsátásokban érintett régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőben térjen ki arra is javaslatában, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e az elbocsátásokban érintett régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez;

| 17. | tudomásul veszi, hogy a svéd hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának és annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között, az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi, hogy a svéd hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának és annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között, az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését;

| 18. | megállapítja, hogy a közúti járművek, pótkocsik és félpótkocsik gyártásához kapcsolódó ágazatra vonatkozóan eddig a jelenlegivel együtt 22 EGAA-kérelem került benyújtásra, amelyek közül 12 a kereskedelemhez kapcsolódó globalizációval, 10 pedig a pénzügyi és gazdasági világválsággal függött össze; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a közúti járművek, pótkocsik és félpótkocsik gyártásához kapcsolódó ágazatra vonatkozóan eddig a jelenlegivel együtt 22 EGAA-kérelem került benyújtásra, amelyek közül 12 a kereskedelemhez kapcsolódó globalizációval, 10 pedig a pénzügyi és gazdasági világválsággal függött össze;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy részletekbe menően vizsgálja meg azokat az eseteket, amikor olyan elbocsátásokhoz kérnek EGAA-támogatást, amelyek a vállalkozások tevékenység-áthelyezési stratégiáinak részei, és bizonyosodjon meg arról, hogy a vállalatok maradéktalanul teljesítették az elbocsátott munkavállalókkal szemben a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében fennálló kötelezettségeiket, és arról, hogy az EGAA-t kiegészítő intézkedésként használják; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy részletekbe menően vizsgálja meg azokat az eseteket, amikor olyan elbocsátásokhoz kérnek EGAA-támogatást, amelyek a vállalkozások tevékenység-áthelyezési stratégiáinak részei, és bizonyosodjon meg arról, hogy a vállalatok maradéktalanul teljesítették az elbocsátott munkavállalókkal szemben a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében fennálló kötelezettségeiket, és arról, hogy az EGAA-t kiegészítő intézkedésként használják;

| 20. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

20.

ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 21. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügy kivizsgálásának hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

21.

nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügy kivizsgálásának hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást;

| 22. | emlékezteti a Bizottságot azon felelősségére és kötelezettségére, miszerint kellő időben részletes tájékoztatást kell nyújtania, amelyben megerősíti, hogy a javasolt álláskeresési támogatás nem hivatott kiváltani a tagállamok aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi intézkedések tekintetében fennálló kötelezettségeit, és egy részletes elemzést az EGAA-intézkedések kiegészítő jellegéről; |
| --- | --- |

22.

emlékezteti a Bizottságot azon felelősségére és kötelezettségére, miszerint kellő időben részletes tájékoztatást kell nyújtania, amelyben megerősíti, hogy a javasolt álláskeresési támogatás nem hivatott kiváltani a tagállamok aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi intézkedések tekintetében fennálló kötelezettségeit, és egy részletes elemzést az EGAA-intézkedések kiegészítő jellegéről;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz;

| 24. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

24.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 25. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 26. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Svédország kérelme – EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/618 határozat.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/237 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/237

---

P8_TA(2016)0112

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2016/000 TA 2016 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2016/000 TA 2016 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD))

(2018/C 058/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0078 – C8-0095/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0078 – C8-0095/2016),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2015/000 TA 2015 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) szóló 2015. június 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2015/000 TA 2015 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) szóló 2015. június 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0078/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0078/2016),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következményei által sújtott, munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következményei által sújtott, munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel az EGAA keretében rendelkezésre álló maximális éves költségvetés 150 millió EUR (2011-es árakon), és mivel az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság kezdeményezésére ezen összeg 0,5 %-a (azaz 2016-ban 828 060 EUR) bocsátható rendelkezésre technikai segítségnyújtás céljából az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges előkészületek, nyomon követés, adatgyűjtés és tudásalap létrehozása, az igazgatási és technikai támogatás, valamint tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, továbbá az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására; |
| --- | --- |

D.

mivel az EGAA keretében rendelkezésre álló maximális éves költségvetés 150 millió EUR (2011-es árakon), és mivel az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság kezdeményezésére ezen összeg 0,5 %-a (azaz 2016-ban 828 060 EUR) bocsátható rendelkezésre technikai segítségnyújtás céljából az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges előkészületek, nyomon követés, adatgyűjtés és tudásalap létrehozása, az igazgatási és technikai támogatás, valamint tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, továbbá az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására;

| E. | mivel az Európai Parlament több ízben hangsúlyozta, hogy javítani kell az EGAA, mint az elbocsátott munkavállalók támogatására szolgáló uniós eszköz hozzáadott értékét, hatékonyságát és a kedvezményezettek foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament több ízben hangsúlyozta, hogy javítani kell az EGAA, mint az elbocsátott munkavállalók támogatására szolgáló uniós eszköz hozzáadott értékét, hatékonyságát és a kedvezményezettek foglalkoztathatóságát;

| F. | mivel a javasolt 380 000 eurós összeg az EGAA keretében 2016-ra rendelkezésre álló maximális éves költségvetés mintegy 0,23 %-a; |
| --- | --- |

F.

mivel a javasolt 380 000 eurós összeg az EGAA keretében 2016-ra rendelkezésre álló maximális éves költségvetés mintegy 0,23 %-a;

| 1. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság által javasolt intézkedéseket technikai segítségnyújtásként finanszírozzák az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 12. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság által javasolt intézkedéseket technikai segítségnyújtásként finanszírozzák az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 12. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban;

| 2. | emlékeztet arra, milyen fontos szerepet játszik a hálózatépítés és az EGAA-ra vonatkozó információcsere, következésképpen támogatja az EGAA kapcsolattartóiból álló szakértői csoport finanszírozását, valamint az EGAA végrehajtásáról szóló hálózatépítő szemináriumokat; arra számít, hogy ez az információcsere hozzá fog járulni az EGAA által finanszírozott intézkedések sikerességi arányának – és elsősorban a kedvezményezettek újrafoglalkoztatási arányának – jobb és részletesebb elemzéséhez a tagállamokban; támogat továbbá minden olyan kezdeményezést, amely az EGAA által finanszírozott intézkedések napi bonyolítását végző helyi hatóságokkal való fokozottabb konzultációt, illetve nagyobb mértékű bevonásukat mozdítja elő; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, milyen fontos szerepet játszik a hálózatépítés és az EGAA-ra vonatkozó információcsere, következésképpen támogatja az EGAA kapcsolattartóiból álló szakértői csoport finanszírozását, valamint az EGAA végrehajtásáról szóló hálózatépítő szemináriumokat; arra számít, hogy ez az információcsere hozzá fog járulni az EGAA által finanszírozott intézkedések sikerességi arányának – és elsősorban a kedvezményezettek újrafoglalkoztatási arányának – jobb és részletesebb elemzéséhez a tagállamokban; támogat továbbá minden olyan kezdeményezést, amely az EGAA által finanszírozott intézkedések napi bonyolítását végző helyi hatóságokkal való fokozottabb konzultációt, illetve nagyobb mértékű bevonásukat mozdítja elő;

| 3. | üdvözli az EGAA-kérelmek szabványosított eljárásán folyamatosan zajló munkát, és azt, hogy az irányító szervek használják az elektronikus adatcsererendszert (SFC2014), ami lehetővé teszi a kérelmek egyszerűsítését és gyorsabb feldolgozását, továbbá a jelentéstétel javítását; megjegyzi, hogy a Bizottság 2016. év prioritásai között szerepel, hogy elkészíti és részleteiben kidolgozza az egyes támogatások végrehajtására vonatkozó zárójelentés formanyomtatványát; megjegyzi azonban, hogy az EGAA költségvetését az SFC2014 eljárás tekintetében terhelő költségek továbbra is viszonylag magasak; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az EGAA-kérelmek szabványosított eljárásán folyamatosan zajló munkát, és azt, hogy az irányító szervek használják az elektronikus adatcsererendszert (SFC2014), ami lehetővé teszi a kérelmek egyszerűsítését és gyorsabb feldolgozását, továbbá a jelentéstétel javítását; megjegyzi, hogy a Bizottság 2016. év prioritásai között szerepel, hogy elkészíti és részleteiben kidolgozza az egyes támogatások végrehajtására vonatkozó zárójelentés formanyomtatványát; megjegyzi azonban, hogy az EGAA költségvetését az SFC2014 eljárás tekintetében terhelő költségek továbbra is viszonylag magasak;

| 4. | üdvözli a jelentések integrálását az elektronikus adatcsererendszerbe (SFC2014); úgy véli, hogy ez csökkenteni fogja a tagállamok adminisztratív terheit, és meg fogja könnyíteni a jelentések értékelési célú felhasználását; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a jelentések integrálását az elektronikus adatcsererendszerbe (SFC2014); úgy véli, hogy ez csökkenteni fogja a tagállamok adminisztratív terheit, és meg fogja könnyíteni a jelentések értékelési célú felhasználását;

| 5. | tudomásul veszi, hogy az EGAA-nak az SFC2014-be való beépítése már évek óta zajlik, és az EGAA költségvetését terhelő, ezzel kapcsolatos költségek viszonylag magasak; megjegyzi, hogy e költségek szintje még egy évig ilyen magas lesz, utána viszont a fenntartás költsége csökkeni fog; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy az EGAA-nak az SFC2014-be való beépítése már évek óta zajlik, és az EGAA költségvetését terhelő, ezzel kapcsolatos költségek viszonylag magasak; megjegyzi, hogy e költségek szintje még egy évig ilyen magas lesz, utána viszont a fenntartás költsége csökkeni fog;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem nyújtott be jelentést az SFC2014-be való integrálás terén a 2011. évi kezdetektől 2014-ig megtett lépésekről, annak ellenére, hogy a Parlament ezt a 2015. évi technikai segítségnyújtásról szóló 2015. június 24-i állásfoglalásában kérte; emlékezteti a Bizottságot, hogy a fenti kérésnek eleget téve tegyen jelentést az előrehaladásról, ideértve a legutóbbi fejleményeket is; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem nyújtott be jelentést az SFC2014-be való integrálás terén a 2011. évi kezdetektől 2014-ig megtett lépésekről, annak ellenére, hogy a Parlament ezt a 2015. évi technikai segítségnyújtásról szóló 2015. június 24-i állásfoglalásában kérte; emlékezteti a Bizottságot, hogy a fenti kérésnek eleget téve tegyen jelentést az előrehaladásról, ideértve a legutóbbi fejleményeket is;

| 7. | azon a véleményen van, hogy az SFC2014-et fel lehetne használni arra is, hogy a Bizottság részletes adatokat gyűjtsön az EGAA-támogatás által kifejtett hatásról, nevezetesen az EGAA-támogatásban részesülő elbocsátott munkavállalók újbóli elhelyezkedési arányairól; ragaszkodik hozzá, hogy megfelelőbb értékelést készítsenek a talált állások típusáról és minőségéről, valamint az EGAA-beavatkozások révén a visszailleszkedés tekintetében elért arány hosszú távú tendenciájáról; |
| --- | --- |

7.

azon a véleményen van, hogy az SFC2014-et fel lehetne használni arra is, hogy a Bizottság részletes adatokat gyűjtsön az EGAA-támogatás által kifejtett hatásról, nevezetesen az EGAA-támogatásban részesülő elbocsátott munkavállalók újbóli elhelyezkedési arányairól; ragaszkodik hozzá, hogy megfelelőbb értékelést készítsenek a talált állások típusáról és minőségéről, valamint az EGAA-beavatkozások révén a visszailleszkedés tekintetében elért arány hosszú távú tendenciájáról;

| 8. | üdvözli, hogy a Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében rendelkezésre álló költségvetésből 70 000 eurót kíván befektetni az EGAA-támogatásoknak az egyes résztvevőkre gyakorolt hatása nyomonkövetésének és értékelésének javítására; javasolja, hogy






  — | a nyomonkövetésre és értékelésre rendelkezésre álló költségvetést fordítsák az EGAA kedvezményezetteit érintő hosszabb távú hatás, valamint a helyszínen nyújtott támogatások hatékonyságának és eredményességének értékelésére, továbbá készítsenek mélyrehatóbb elemzést az EGAA kedvezményezettjeinek elbocsátásához vezető gazdasági rendellenességekről; |
| --- | --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében rendelkezésre álló költségvetésből 70 000 eurót kíván befektetni az EGAA-támogatásoknak az egyes résztvevőkre gyakorolt hatása nyomonkövetésének és értékelésének javítására; javasolja, hogy

—

a nyomonkövetésre és értékelésre rendelkezésre álló költségvetést fordítsák az EGAA kedvezményezetteit érintő hosszabb távú hatás, valamint a helyszínen nyújtott támogatások hatékonyságának és eredményességének értékelésére, továbbá készítsenek mélyrehatóbb elemzést az EGAA kedvezményezettjeinek elbocsátásához vezető gazdasági rendellenességekről;

| — | az EGAA-koordinátorok és a tagállamok szolgáltassanak megbízható és kimerítő adatokat a kedvezményezettek foglalkoztatásával kapcsolatos fejleményekről tizenkét hónappal az intézkedések végrehajtását követően. A Bizottság összesítse ezeket az adatokat, beleértve a kedvezményezettek elhelyezkedésére vonatkozó adatokat is, és küldje meg azokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

az EGAA-koordinátorok és a tagállamok szolgáltassanak megbízható és kimerítő adatokat a kedvezményezettek foglalkoztatásával kapcsolatos fejleményekről tizenkét hónappal az intézkedések végrehajtását követően. A Bizottság összesítse ezeket az adatokat, beleértve a kedvezményezettek elhelyezkedésére vonatkozó adatokat is, és küldje meg azokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| — | rögzítsenek részletesebb információkat az egyes kedvezményezetteket érintő intézkedésekről, és azokról világosan számoljanak be annak érdekében, hogy például az egyes intézkedések tekintetében egyértelműbb költség-haszon elemzést lehessen készíteni, elsősorban tekintettel a magasabb igazgatási költségekre (az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések). |
| --- | --- |

—

rögzítsenek részletesebb információkat az egyes kedvezményezetteket érintő intézkedésekről, és azokról világosan számoljanak be annak érdekében, hogy például az egyes intézkedések tekintetében egyértelműbb költség-haszon elemzést lehessen készíteni, elsősorban tekintettel a magasabb igazgatási költségekre (az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések).

| — | az ügyekről szóló végleges jelentések jóváhagyását és az ügyek végleges lezárását a kedvezményezettek által elért eredményekre vonatkozó teljes körű (összesített) tájékoztatással kell összekapcsolni; |
| --- | --- |

—

az ügyekről szóló végleges jelentések jóváhagyását és az ügyek végleges lezárását a kedvezményezettek által elért eredményekre vonatkozó teljes körű (összesített) tájékoztatással kell összekapcsolni;

| 9. | hangsúlyozza ezenkívül az EGAA-kérelmekben érintett valamennyi féllel – köztük a regionális és helyi szinten érintett szociális partnerekkel – való kapcsolattartás erősítésének szükségességét a lehető legtöbb szinergia megteremtése érdekében; erősíteni kell a nemzeti kapcsolattartó és az ügyekkel foglalkozó regionális vagy helyi partnerek közötti együttműködést, továbbá a kommunikációs és támogatási intézkedéseket, valamint a tájékoztatásokat (belső munkamegosztás, feladatok és felelősségi körök) egyértelművé kell tenni, és azokat minden érintett félnek el kell fogadnia; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza ezenkívül az EGAA-kérelmekben érintett valamennyi féllel – köztük a regionális és helyi szinten érintett szociális partnerekkel – való kapcsolattartás erősítésének szükségességét a lehető legtöbb szinergia megteremtése érdekében; erősíteni kell a nemzeti kapcsolattartó és az ügyekkel foglalkozó regionális vagy helyi partnerek közötti együttműködést, továbbá a kommunikációs és támogatási intézkedéseket, valamint a tájékoztatásokat (belső munkamegosztás, feladatok és felelősségi körök) egyértelművé kell tenni, és azokat minden érintett félnek el kell fogadnia;

| 10. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy elfogadható határidőkkel hívja meg a Parlamentet a szakértői csoport üléseire és szemináriumaira az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti keretmegállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően (5); |
| --- | --- |

10.

ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy elfogadható határidőkkel hívja meg a Parlamentet a szakértői csoport üléseire és szemináriumaira az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti keretmegállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően (5);

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy indokolja meg azt a döntését, hogy az EGAA-rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében előírt félidős értékelést külső megbízottnak adta ki; kéri, hogy a Bizottság határozza meg, hogy – egyértelmű hangsúlyt fektetve a tárgyilagosságra, az eredményekre, a hozzáadott értékre, a foglalkoztathatóságra és a hatékonyságra – hogyan kell értelmezni a költség-haszon elemzést; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy indokolja meg azt a döntését, hogy az EGAA-rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében előírt félidős értékelést külső megbízottnak adta ki; kéri, hogy a Bizottság határozza meg, hogy – egyértelmű hangsúlyt fektetve a tárgyilagosságra, az eredményekre, a hozzáadott értékre, a foglalkoztathatóságra és a hatékonyságra – hogyan kell értelmezni a költség-haszon elemzést;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy az EGAA félidős értékelésében térjen ki az összes EGAA-projekt költséghatékonyságát illető valamennyi aspektusra és a közvetlen juttatásokra vonatkozó adatokra, továbbá tegyen javaslatot a tagállamok részvételének fokozására és az ESZA vagy nemzeti programok által finanszírozott intézkedéseket illető szinergiák javítására; megjegyzi, hogy ezen túlmenően létre kell hozni az EGAA-támogatások eredményeire vonatkozó teljeskörű adatbázist; a félidős értékelés megállapításairól szóló vita megrendezésére szólít fel annak felmérése céljából, hogy az EGAA a legmegfelelőbb eszköz-e az elbocsátások kezelésére; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy az EGAA félidős értékelésében térjen ki az összes EGAA-projekt költséghatékonyságát illető valamennyi aspektusra és a közvetlen juttatásokra vonatkozó adatokra, továbbá tegyen javaslatot a tagállamok részvételének fokozására és az ESZA vagy nemzeti programok által finanszírozott intézkedéseket illető szinergiák javítására; megjegyzi, hogy ezen túlmenően létre kell hozni az EGAA-támogatások eredményeire vonatkozó teljeskörű adatbázist; a félidős értékelés megállapításairól szóló vita megrendezésére szólít fel annak felmérése céljából, hogy az EGAA a legmegfelelőbb eszköz-e az elbocsátások kezelésére;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy térjen ki a 25 év alatti nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiataloknak nyújtott támogatás minőségi és mennyiségi elemzésére, és hogy egy új EGAA-rendeletre irányuló javaslat benyújtása révén állandósított és fenntartható módon hosszabbítsa meg ezt az intézkedést a 2017 decemberét követő időszakra, különös tekintettel az ifjúsági garancia végrehajtására és a fiatalok munkanélkülisége terén jelenleg tapasztalható válságra; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy térjen ki a 25 év alatti nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiataloknak nyújtott támogatás minőségi és mennyiségi elemzésére, és hogy egy új EGAA-rendeletre irányuló javaslat benyújtása révén állandósított és fenntartható módon hosszabbítsa meg ezt az intézkedést a 2017 decemberét követő időszakra, különös tekintettel az ifjúsági garancia végrehajtására és a fiatalok munkanélkülisége terén jelenleg tapasztalható válságra;

| 14. | hangsúlyozza az EGAA-val kapcsolatos általános tájékozottság és az alap láthatóságának fontosságát; emlékezteti a kérelmező tagállamokat az EGAA által finanszírozott fellépéseknek a célzott kedvezményezettek, a hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény körében történő ismertetésére vonatkozó feladatukra az EGAA-rendelet 12. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az EGAA-val kapcsolatos általános tájékozottság és az alap láthatóságának fontosságát; emlékezteti a kérelmező tagállamokat az EGAA által finanszírozott fellépéseknek a célzott kedvezményezettek, a hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény körében történő ismertetésére vonatkozó feladatukra az EGAA-rendelet 12. cikkének megfelelően;

| 15. | kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések további javítására az alap által kifejtett hatás fokozása érdekében; e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament saját kezdeményezésű jelentést készít a Bizottság értékelése alapján az új EGAA-rendelet működéséről és a vizsgált ügyekről; |
| --- | --- |

15.

kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések további javítására az alap által kifejtett hatás fokozása érdekében; e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament saját kezdeményezésű jelentést készít a Bizottság értékelése alapján az új EGAA-rendelet működéséről és a vizsgált ügyekről;

| 16. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyek kivizsgálásának hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást; felhívja a tagállamokat, hogy jobban használják ki a Bizottság által nyújtott támogatást a hivatalos kérelem benyújtása előtt; |
| --- | --- |

16.

nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyek kivizsgálásának hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást; felhívja a tagállamokat, hogy jobban használják ki a Bizottság által nyújtott támogatást a hivatalos kérelem benyújtása előtt;

| 17. | kéri azokat a tagállamokat és intézményeket, amelyek elkötelezettek a támogathatósági küszöbértéktől való – többek között a kkv-knak kedvező – eltérés kiterjedtebb használatának fenntartása mellett, hogy hosszabbítsák meg a referencia-időszakokat és tegyék lehetővé a kérelmező vállalattól elbocsátott, a többi elbocsátott munkavállalónak szolgáltatásokat kínáló munkavállalók felvételét a kérelmekbe, ezzel is hozzájárulva az EGAA hatékonyabb és eredményesebb felhasználásához; |
| --- | --- |

17.

kéri azokat a tagállamokat és intézményeket, amelyek elkötelezettek a támogathatósági küszöbértéktől való – többek között a kkv-knak kedvező – eltérés kiterjedtebb használatának fenntartása mellett, hogy hosszabbítsák meg a referencia-időszakokat és tegyék lehetővé a kérelmező vállalattól elbocsátott, a többi elbocsátott munkavállalónak szolgáltatásokat kínáló munkavállalók felvételét a kérelmekbe, ezzel is hozzájárulva az EGAA hatékonyabb és eredményesebb felhasználásához;

| 18. | kéri a tagállamokat, hogy egyértelműbben emeljék ki az EGAA-támogatás addicionalitását és más alapokhoz való kapcsolódását, valamint gondolkozzanak el azon, hogy hogyan lehet az EGAA hozzáadott értékét hasznosítani, az egyéb finanszírozási forrásokkal való szinergiákat biztosítani, valamint az átfedéseket és a megkettőzéseket elkerülni; |
| --- | --- |

18.

kéri a tagállamokat, hogy egyértelműbben emeljék ki az EGAA-támogatás addicionalitását és más alapokhoz való kapcsolódását, valamint gondolkozzanak el azon, hogy hogyan lehet az EGAA hozzáadott értékét hasznosítani, az egyéb finanszírozási forrásokkal való szinergiákat biztosítani, valamint az átfedéseket és a megkettőzéseket elkerülni;

| 19. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0237.

(5)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (EGF/2016/000 TA 2016 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/619 határozat.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/242 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/242

---

P8_TA(2016)0113

1/2016. sz. költségvetésmódosítás-tervezet: új eszköz az Unión belüli vészhelyzeti támogatás nyújtására

Az Európai Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, az Unión belül vészhelyzeti támogatás nyújtására szolgáló új eszköz létrehozására irányuló, 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD))

(2018/C 058/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel az Unión belül szükséghelyzeti támogatás nyújtásáról szóló, 2016. március 15-i (EU) 2016/369 tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unión belül szükséghelyzeti támogatás nyújtásáról szóló, 2016. március 15-i (EU) 2016/369 tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a Bizottság által 2016. március 9-én elfogadott, 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016. március 9-én elfogadott, 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0152),

| — | tekintettel a Tanács által 2016. március 16-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2016. március 17-én továbbított, a 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (07068/2016 – C8-0122/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2016. március 16-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2016. március 17-én továbbított, a 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (07068/2016 – C8-0122/2016),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0130/2016),

| A. | mivel a menekültek és migránsok Európába irányuló tömeges beáramlása teremtette rendkívüli helyzetben rengeteg személy szorul sürgős humanitárius segítségnyújtásra az Unión belül; mivel ez a szükséghelyzet meghaladja a leginkább érintett tagállamok reagálási képességét; mivel nem állt rendelkezésre megfelelő uniós szintű eszköz a katasztrófákban érintett emberek humanitárius szükségleteinek Unión belüli kezelésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a menekültek és migránsok Európába irányuló tömeges beáramlása teremtette rendkívüli helyzetben rengeteg személy szorul sürgős humanitárius segítségnyújtásra az Unión belül; mivel ez a szükséghelyzet meghaladja a leginkább érintett tagállamok reagálási képességét; mivel nem állt rendelkezésre megfelelő uniós szintű eszköz a katasztrófákban érintett emberek humanitárius szükségleteinek Unión belüli kezelésére;

| B. | mivel a Bizottság 2016. március 2-án egy tanácsi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő azzal a céllal, hogy a humanitárius szükségleteknek az Unió területén belüli kezelése érdekében pótolja a meglévő eszközök tekintetében tapasztalt hiányosságot; mivel a szóban forgó rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdésén alapul, amely nem biztosít szerepet az Európai Parlament számára; mivel a Tanács 2016. március 15-én elfogadta az (EU) 2016/369 rendeletet; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság 2016. március 2-án egy tanácsi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő azzal a céllal, hogy a humanitárius szükségleteknek az Unió területén belüli kezelése érdekében pótolja a meglévő eszközök tekintetében tapasztalt hiányosságot; mivel a szóban forgó rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdésén alapul, amely nem biztosít szerepet az Európai Parlament számára; mivel a Tanács 2016. március 15-én elfogadta az (EU) 2016/369 rendeletet;

| C. | mivel ezt követően a Tanács költségvetés-módosítási tervezetet nyújtott be, amelynek célja az érintett eszközhöz rendelt költségvetési struktúra megteremtése, valamint a többéves pénzügyi keret (TPK) 3. fejezetén belüli átcsoportosítás révén 100 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat, és 80,2 millió EUR kifizetési előirányzat rendelkezésre bocsátása azonnali finanszírozási igényekre; |
| --- | --- |

C.

mivel ezt követően a Tanács költségvetés-módosítási tervezetet nyújtott be, amelynek célja az érintett eszközhöz rendelt költségvetési struktúra megteremtése, valamint a többéves pénzügyi keret (TPK) 3. fejezetén belüli átcsoportosítás révén 100 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat, és 80,2 millió EUR kifizetési előirányzat rendelkezésre bocsátása azonnali finanszírozási igényekre;

| D. | mivel a Bizottság becslése szerint az új eszköznek 2016-ban 300 millió euróra van szüksége (2017-ben 200 millió euróra, 2018-ban pedig szintén 200 millió euróra), ám várhatóan további igények merülnek fel, amennyiben a migránsok és menekültek beáramlása a jelenlegi ütemben folytatódik; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság becslése szerint az új eszköznek 2016-ban 300 millió euróra van szüksége (2017-ben 200 millió euróra, 2018-ban pedig szintén 200 millió euróra), ám várhatóan további igények merülnek fel, amennyiben a migránsok és menekültek beáramlása a jelenlegi ütemben folytatódik;

| E. | mivel a Bizottság javasolja az Europolon belüli Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzetének megerősítését is, valamint az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra 2 millió EUR biztosítását a Belső Biztonsági Alapból való átcsoportosítás révén; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság javasolja az Europolon belüli Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzetének megerősítését is, valamint az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra 2 millió EUR biztosítását a Belső Biztonsági Alapból való átcsoportosítás révén;

| 1. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely lehetővé teszi, hogy az uniós költségvetésből vészhelyzeti támogatást nyújtsanak az Unió területén belül a jelenlegi menekültügyi válság humanitárius következményeinek kezelése érdekében; rámutat, hogy a migránsok és menedékkérők helyzete egyre romlik, főként az európai országok koordinálatlan reagálása következtében, ami még szükségesebbé és sürgetőbbé teszi az efféle vészhelyzeti támogatást; hangsúlyozza, hogy szolidaritást kell mutatni a saját területükön ilyen szükséghelyzettel szembenéző tagállamok iránt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság javaslatát, amely lehetővé teszi, hogy az uniós költségvetésből vészhelyzeti támogatást nyújtsanak az Unió területén belül a jelenlegi menekültügyi válság humanitárius következményeinek kezelése érdekében; rámutat, hogy a migránsok és menedékkérők helyzete egyre romlik, főként az európai országok koordinálatlan reagálása következtében, ami még szükségesebbé és sürgetőbbé teszi az efféle vészhelyzeti támogatást; hangsúlyozza, hogy szolidaritást kell mutatni a saját területükön ilyen szükséghelyzettel szembenéző tagállamok iránt;

| 2. | nyugtázza a Bizottság által sürgősséggel ajánlott megoldást; megállapítja, hogy a két vagyonkezelői alap és a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozását követően újabb ad hoc mechanizmus került létrehozásra a menekültügyi válság kezelésére vonatkozó átfogó stratégia nélkül, valamint anélkül, hogy teljes mértékben figyelembe vették volna a Parlament mint társjogalkotó előjogait; rámutat arra a problémára, hogy az új eszköz nem a rendes jogalkotási eljárás keretében benyújtott, rendeletre irányuló bizottsági javaslaton alapul; hangsúlyozza, hogy a Parlament mindig konstruktívan és gyorsan reagált a menekültügyi válsággal kapcsolatos kezdeményezésekre, és e költségvetés-módosítás gyors elfogadásával továbbra is ezt teszi; |
| --- | --- |

2.

nyugtázza a Bizottság által sürgősséggel ajánlott megoldást; megállapítja, hogy a két vagyonkezelői alap és a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozását követően újabb ad hoc mechanizmus került létrehozásra a menekültügyi válság kezelésére vonatkozó átfogó stratégia nélkül, valamint anélkül, hogy teljes mértékben figyelembe vették volna a Parlament mint társjogalkotó előjogait; rámutat arra a problémára, hogy az új eszköz nem a rendes jogalkotási eljárás keretében benyújtott, rendeletre irányuló bizottsági javaslaton alapul; hangsúlyozza, hogy a Parlament mindig konstruktívan és gyorsan reagált a menekültügyi válsággal kapcsolatos kezdeményezésekre, és e költségvetés-módosítás gyors elfogadásával továbbra is ezt teszi;

| 3. | úgy véli, hogy fenntarthatóbb jogi és költségvetési keretet kellene kialakítani annak érdekében, hogy a jövőben szükség esetén mozgósítani lehessen humanitárius segítségnyújtást az Unión belül; megállapítja, hogy az efféle sürgősségi finanszírozást – melynek célja válságok és előre nem látható helyzetek megválaszolása – jellegénél fogva különleges eszközök révén kell biztosítani, és a TPK felső határain kívül kell kezelni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy fenntarthatóbb jogi és költségvetési keretet kellene kialakítani annak érdekében, hogy a jövőben szükség esetén mozgósítani lehessen humanitárius segítségnyújtást az Unión belül; megállapítja, hogy az efféle sürgősségi finanszírozást – melynek célja válságok és előre nem látható helyzetek megválaszolása – jellegénél fogva különleges eszközök révén kell biztosítani, és a TPK felső határain kívül kell kezelni;

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezett amellett, hogy nem von el előirányzatokat a külső humanitárius segítségnyújtási költségvetésből; megjegyzi, hogy a Bizottság javaslata szerint az új eszköz keretében nyújtott támogatás első részletét a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap előirányzatainak átcsoportosítása révén biztosítják, melyek eredetileg is a menekültek kezelése tekintetében a tagállamok közötti tehermegosztás biztosítását célozták; úgy véli, hogy az egész összeget nem lehet átcsoportosítások révén biztosítani a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megfelelő végrehajtásának befolyásolása nélkül, mely alap szükségszerűen nyomásnak lesz kitéve az év folyamán, és megerősítésre szorulhat, amennyiben az áthelyezési mechanizmus teljes mértékben működésbe lép; ezért előirányzatok előütemezésének tekinti ezt a 100 millió eurót, melyet a későbbiekben ellensúlyozni kell; megjegyzi, hogy a 3. fejezetben kimerült a tartalékkeret, és hogy a rugalmassági eszközt 2016-ra már teljes egészében felhasználták; ezért támogatja a rendkívüli tartalékkeret szükség esetén leghamarabb történő mozgósítását az erre az évre fennmaradt összeg erejéig, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be erre irányuló javaslatot; úgy látja, hogy a 3. fejezet tekintetében a TPK felső határának felfelé történő kiigazítása elengedhetetlenné válik a menekültügyi és migrációs válsággal kapcsolatos valamennyi szükséglet kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezett amellett, hogy nem von el előirányzatokat a külső humanitárius segítségnyújtási költségvetésből; megjegyzi, hogy a Bizottság javaslata szerint az új eszköz keretében nyújtott támogatás első részletét a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap előirányzatainak átcsoportosítása révén biztosítják, melyek eredetileg is a menekültek kezelése tekintetében a tagállamok közötti tehermegosztás biztosítását célozták; úgy véli, hogy az egész összeget nem lehet átcsoportosítások révén biztosítani a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megfelelő végrehajtásának befolyásolása nélkül, mely alap szükségszerűen nyomásnak lesz kitéve az év folyamán, és megerősítésre szorulhat, amennyiben az áthelyezési mechanizmus teljes mértékben működésbe lép; ezért előirányzatok előütemezésének tekinti ezt a 100 millió eurót, melyet a későbbiekben ellensúlyozni kell; megjegyzi, hogy a 3. fejezetben kimerült a tartalékkeret, és hogy a rugalmassági eszközt 2016-ra már teljes egészében felhasználták; ezért támogatja a rendkívüli tartalékkeret szükség esetén leghamarabb történő mozgósítását az erre az évre fennmaradt összeg erejéig, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be erre irányuló javaslatot; úgy látja, hogy a 3. fejezet tekintetében a TPK felső határának felfelé történő kiigazítása elengedhetetlenné válik a menekültügyi és migrációs válsággal kapcsolatos valamennyi szükséglet kielégítése érdekében;

| 5. | támogatja az Europolon belüli Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzetének javasolt megerősítését, tekintettel az Európai Unió jelenlegi biztonsági helyzetére; nyugtázza, hogy a személyzet e növelése kiegészíti az európai jogi keret közelmúltbeli felülvizsgálatakor már megállapított növeléseket; |
| --- | --- |

5.

támogatja az Europolon belüli Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzetének javasolt megerősítését, tekintettel az Európai Unió jelenlegi biztonsági helyzetére; nyugtázza, hogy a személyzet e növelése kiegészíti az európai jogi keret közelmúltbeli felülvizsgálatakor már megállapított növeléseket;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy vonja ki az összes, tágabb értelemben a migrációval és biztonsággal foglalkozó ügynökséget az 5 %-os személyzetcsökkentési célkitűzés alól, mivel az utóbbi két évben lényegesen megnövekedett munkateher és megsokszorozódott feladatok miatt azok egyike sem rendelkezik elegendő személyzettel; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a bel- és igazságügyi ügynökségek közötti egyensúlyt a munkateher és a feladatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy vonja ki az összes, tágabb értelemben a migrációval és biztonsággal foglalkozó ügynökséget az 5 %-os személyzetcsökkentési célkitűzés alól, mivel az utóbbi két évben lényegesen megnövekedett munkateher és megsokszorozódott feladatok miatt azok egyike sem rendelkezik elegendő személyzettel; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a bel- és igazságügyi ügynökségek közötti egyensúlyt a munkateher és a feladatok vonatkozásában;

| 7. | megerősíti, hogy kész a Bizottság által benyújtott formában elfogadni az 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetet, tekintettel a helyzet sürgősségére; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy kész a Bizottság által benyújtott formában elfogadni az 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetet, tekintettel a helyzet sürgősségére;

| 8. | jóváhagyja az 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

8.

jóváhagyja az 1/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 9. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2016. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2016. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 48., 2016.2.24.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(6)  HL L 70., 2016.3.16., 1. o.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/245 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/245

---

P8_TA(2016)0114

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Samo Jereb

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Samo Jerebnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 058/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0025/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0060/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0060/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Samo Jereb számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Samo Jereb számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/246 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/246

---

P8_TA(2016)0115

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Mihails Kozlovs

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Mihails Kozlovsnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 058/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0411/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0411/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0059/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0059/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Mihails Kozlovs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Mihails Kozlovs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/247

---

P8_TA(2016)0116

A Számvevőszék egy tagjának kivevezése – Jan Gregor

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Jan Gregornak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 058/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0412/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0412/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0057/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0057/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Jan Gregor számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Jan Gregor számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/248 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/248

---

P8_TA(2016)0117

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Ladislav Balko

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Ladislav Balkónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 058/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0413/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0413/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0055/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0055/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Ladislav Balko számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Ladislav Balko számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/249 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/249

---

P8_TA(2016)0118

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Janusz Wojciechowski

Az Európai Parlament 2016. április 13-i határozata Janusz Wojciechowskinak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 058/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0414/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0414/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0061/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Janusz Wojciechowski számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Janusz Wojciechowski számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

2016. április 14., csütörtök

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/250 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/250

---

P8_TA(2016)0124

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok

Az Európai Parlament határozata a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítéséről szóló, 2016. április 5-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA))

(2018/C 058/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)01934), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)01934),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. március 11-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. március 11-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság 2016. április 7-i, a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének címzett levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság 2016. április 7-i, a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének címzett levelére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Uniós Vámkódexről szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 160. cikkére és 284. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Vámkódexről szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 160. cikkére és 284. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2016. április 13-án járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2016. április 13-án járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) közzétételét követően felfedeztek két hibát; |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) közzétételét követően felfedeztek két hibát;

| B. | mivel az első hiba a felhatalmazáson alapuló rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott bizonyos fajta árukra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 139. cikkében meghatározott vámárunyilatkozat feltételezésével kapcsolatos; mivel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 136. cikkében felsorolt áruk sorrendje az említett felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadását megelőző végső ellenőrzés során megváltozott, azonban a felhatalmazáson alapuló rendelet 139. cikkének ezekre az árukra történő hivatkozásait tévedésből nem frissítették; mivel ezért helyesbíteni kellett e hivatkozásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az első hiba a felhatalmazáson alapuló rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott bizonyos fajta árukra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 139. cikkében meghatározott vámárunyilatkozat feltételezésével kapcsolatos; mivel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 136. cikkében felsorolt áruk sorrendje az említett felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadását megelőző végső ellenőrzés során megváltozott, azonban a felhatalmazáson alapuló rendelet 139. cikkének ezekre az árukra történő hivatkozásait tévedésből nem frissítették; mivel ezért helyesbíteni kellett e hivatkozásokat;

| C. | mivel a második hiba az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkének (1) bekezdését érinti; mivel a jelenleg hatályos 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 233. cikke (1) bekezdésének b) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy bizonyos korlátozott és egészen egyedi esetekben a határ átlépését ideiglenes behozatali, kiviteli, vagy újrakiviteli nyilatkozatnak tekintsék, ami tévedésből nem szerepel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben, és mivel emiatt nem lehetséges bizonyos árukat pusztán az uniós vámhatárok átlépésével bejelenteni; mivel ezért helyesbíteni kell az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkének (1) bekezdését; |
| --- | --- |

C.

mivel a második hiba az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkének (1) bekezdését érinti; mivel a jelenleg hatályos 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 233. cikke (1) bekezdésének b) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy bizonyos korlátozott és egészen egyedi esetekben a határ átlépését ideiglenes behozatali, kiviteli, vagy újrakiviteli nyilatkozatnak tekintsék, ami tévedésből nem szerepel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben, és mivel emiatt nem lehetséges bizonyos árukat pusztán az uniós vámhatárok átlépésével bejelenteni; mivel ezért helyesbíteni kell az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkének (1) bekezdését;

| D. | mivel e két hiba hatással van a kereskedelmi forgalomra és rendkívül negatívan érinti a vámhatóságokat és a kereskedelmet, ha azokat 2016. május 1-jéig, a 952/2013/EU rendelet hatályba lépéséig nem helyesbítik; |
| --- | --- |

D.

mivel e két hiba hatással van a kereskedelmi forgalomra és rendkívül negatívan érinti a vámhatóságokat és a kereskedelmet, ha azokat 2016. május 1-jéig, a 952/2013/EU rendelet hatályba lépéséig nem helyesbítik;

| E. | mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást; mivel az ellenőrzési időszakot a 952/2013/EU rendelet 284. cikkének (5) bekezdésében az értesítés dátumától számított két hónapban, azaz 2016. június 5-ig terjedő időszakban állapították meg, és az további két hónappal meghosszabbítható; |
| --- | --- |

E.

mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást; mivel az ellenőrzési időszakot a 952/2013/EU rendelet 284. cikkének (5) bekezdésében az értesítés dátumától számított két hónapban, azaz 2016. június 5-ig terjedő időszakban állapították meg, és az további két hónappal meghosszabbítható;

| F. | mivel azonban a Bizottság 2016. március 11-én sürgősségi alapon kérte, hogy a Parlament 2016. május 1-je előtt hagyja jóvá a felhatalmazáson alapuló rendeletet; |
| --- | --- |

F.

mivel azonban a Bizottság 2016. március 11-én sürgősségi alapon kérte, hogy a Parlament 2016. május 1-je előtt hagyja jóvá a felhatalmazáson alapuló rendeletet;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

(3)  A Bizottság 2454/93/EGK rendelete (1993. július 2.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/252 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/252

---

P8_TA(2016)0125

Az egyén védelme a személyes adatok feldolgozása során ***II

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 058/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05419/1/2016 – C8-0140/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05419/1/2016 – C8-0140/2016),

| — | tekintettel a belga képviselőház, a német Bundesrat, a francia szenátus, az olasz képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga képviselőház, a német Bundesrat, a francia szenátus, az olasz képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. október 10-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. október 10-i véleményére (2),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i (3) és 2015. november 19-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i (3) és 2015. november 19-i véleményére (4),

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0214), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0214),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0011) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0011) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (5),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0139/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0139/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 90. o.

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 127. o.

(3)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

(4)  HL C 67., 2016.2.20., 13. o.

(5)  A 2014.3.12-én elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0212.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/253 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/253

---

P8_TA(2016)0126

A személyes adatok feldolgozása bűncselekmények megelőzése érdekében ***II

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, üldözése vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/JHA tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 058/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05418/1/2016 – C8-0139/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05418/1/2016 – C8-0139/2016),

| — | tekintettel a német Bundesrat és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német Bundesrat és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. október 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. október 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i (2) és 2015. november 19-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2012. március 7-i (2) és 2015. november 19-i véleményére (3),

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0213), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0213),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0010) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0010) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (4),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0138/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0138/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 391., 2012.12.18., 127. o.

(2)  HL C 192., 2012.6.30., 7. o.

(3)  HL C 67., 2016.2.20., 13. o.

(4)  A 2014.3.12-én elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0219.

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/254 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/254

---

P8_TA(2016)0127

Az utas-nyilvántartási adatállomány (EU PNR) felhasználása ***I

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése érdekében történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, l (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 058/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0032), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0032),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, a 82. cikke (1) bekezdésének második albekezdése d) pontjára és a 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0039/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, a 82. cikke (1) bekezdésének második albekezdése d) pontjára és a 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0039/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bulgária Országgyűlése, a Cseh Köztársaság Szenátusa, a német Bundesrat, az Olaszország Szenátusa, a Hollandia Szenátusa, az Ausztria Nemzeti Tanácsa, a Portugália Parlamentje és a Románia Szenátusa által a jogalkotási aktus tervezetével kapcsolatban benyújtott észrevételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bulgária Országgyűlése, a Cseh Köztársaság Szenátusa, a német Bundesrat, az Olaszország Szenátusa, a Hollandia Szenátusa, az Ausztria Nemzeti Tanácsa, a Portugália Parlamentje és a Románia Szenátusa által a jogalkotási aktus tervezetével kapcsolatban benyújtott észrevételekre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. március 25-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. március 25-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bíróság 2014. április 8-i C-293/12. és C-594/12. számú Digital Rights Ireland és Seitlinger és társai egyesített ügyekben hozott ítéletére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2014. április 8-i C-293/12. és C-594/12. számú Digital Rights Ireland és Seitlinger és társai egyesített ügyekben hozott ítéletére (3),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 188. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 188. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, és a Külügyi Bizottság valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0150/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, és a Külügyi Bizottság valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0150/2013),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második jelentésére, és a Külügyi Bizottság valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0248/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második jelentésére, és a Külügyi Bizottság valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0248/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 107. o.

(2)  HL C 181., 2011.6.22., 24. o.

(3)  A Bíróság 2014. április 8-i ítélete, C-293/12. és C-594/12. számú Digital Rights Ireland és Seitlinger és mások egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2014:238.

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

---

P8_TC1-COD(2011)0023

Az Európai Parlament álláspontja, amely 2016. április 14-én került elfogadásra az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2016/681 irányelvvel.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/256 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/256

---

P8_TA(2016)0131

Az üzleti titkok jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelem ***I

Az Európai Parlament 2016. április 14-i jogalkotási állásfoglalása a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 058/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0813), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0813),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0431/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0431/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2014. március 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2014. március 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0199/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0199/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 226., 2014.7.16., 48. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0402

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. április 14-én került elfogadásra a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2016/943 irányelvvel.)

---

| 15.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/257 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/257

---

P8_TA(2016)0132

A Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételei és kiadásai

Az Európai Parlament 2016. április 14-i állásfoglalása az Európai Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2016/2019(BUD))

(2018/C 058/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Parlament 2017-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési javaslattervezetének kidolgozása céljából a főtitkár által az Elnökséghez továbbított jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament 2017-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési javaslattervezetének kidolgozása céljából a főtitkár által az Elnökséghez továbbított jelentésre,

| — | tekintettel az Elnökség által 2016. április 11-én, az eljárási szabályzat 25. cikkének (7) bekezdése és 96. cikkének (1) bekezdése értelmében elkészített, előzetes költségvetési javaslattervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség által 2016. április 11-én, az eljárási szabályzat 25. cikkének (7) bekezdése és 96. cikkének (1) bekezdése értelmében elkészített, előzetes költségvetési javaslattervezetre,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 96. cikkének (2) bekezdése értelmében elkészített költségvetési javaslattervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 96. cikkének (2) bekezdése értelmében elkészített költségvetési javaslattervezetre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 96. és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 96. és 97. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0131/2016),

| A. | mivel ez az eljárás az új jogalkotási ciklusban kezdeményezett második teljes költségvetési eljárás és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret negyedik eljárása; |
| --- | --- |

A.

mivel ez az eljárás az új jogalkotási ciklusban kezdeményezett második teljes költségvetési eljárás és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret negyedik eljárása;

| B. | mivel a főtitkár jelentésében előterjesztett 2017. évi költségvetést az intézmények azon politikájának folytatása és elmélyítése jellemzi, hogy növelni kell a hatékonyságot minden olyan területen, ahol ez anélkül lehetséges, hogy veszélyeztetnénk a képviselők és a személyzet munkakörnyezetének minőségét; |
| --- | --- |

B.

mivel a főtitkár jelentésében előterjesztett 2017. évi költségvetést az intézmények azon politikájának folytatása és elmélyítése jellemzi, hogy növelni kell a hatékonyságot minden olyan területen, ahol ez anélkül lehetséges, hogy veszélyeztetnénk a képviselők és a személyzet munkakörnyezetének minőségét;

| C. | mivel a főtitkár négy kiemelt célkitűzést javasolt a 2017. évi költségvetésre vonatkozóan, nevezetesen: a biztonság és a kiberbiztonság, az ír nyelvre vonatkozó mentesség fokozatos beszüntetése, a képviselői mandátum betöltésének elősegítésére irányuló folyamatos intézkedések, valamint a Parlament vonzóvá tétele a nyilvánosság és a látogatók számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a főtitkár négy kiemelt célkitűzést javasolt a 2017. évi költségvetésre vonatkozóan, nevezetesen: a biztonság és a kiberbiztonság, az ír nyelvre vonatkozó mentesség fokozatos beszüntetése, a képviselői mandátum betöltésének elősegítésére irányuló folyamatos intézkedések, valamint a Parlament vonzóvá tétele a nyilvánosság és a látogatók számára;

| D. | mivel az Európában elkövetett terrortámadások jellemezte jelenlegi politikai és biztonsági helyzet tükrében a 2017. évi költségvetési eljárás során fokozni kell a Parlament biztonságát és kiberbiztonságát; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európában elkövetett terrortámadások jellemezte jelenlegi politikai és biztonsági helyzet tükrében a 2017. évi költségvetési eljárás során fokozni kell a Parlament biztonságát és kiberbiztonságát;

| E. | mivel a főtitkár a Parlament 2017. évi előzetes költségvetési javaslattervezetében 1 910 073 000 eurós költségvetésre tett javaslatot, ami 3,9 %-os növekedést jelent a 2016-os költségvetéshez képest, amelyből 1,7 % szokásos kiadás, és ez a javaslat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret V. fejezetének 19,26 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

E.

mivel a főtitkár a Parlament 2017. évi előzetes költségvetési javaslattervezetében 1 910 073 000 eurós költségvetésre tett javaslatot, ami 3,9 %-os növekedést jelent a 2016-os költségvetéshez képest, amelyből 1,7 % szokásos kiadás, és ez a javaslat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret V. fejezetének 19,26 %-át teszi ki;

| F. | mivel 2017 és 2022 között fokozatosan meg kell szüntetni a hivatalos dokumentumok ír nyelvi fordítására vonatkozó mentességet, ami azt jelenti, hogy valamennyi hivatalos dokumentumot le kell fordítani ír nyelvre is, és aminek fedezésére a növekmény teljes összegének 0,2 %-át kitevő további 3,7 millió eurós rendkívüli kiadást kell előirányozni; |
| --- | --- |

F.

mivel 2017 és 2022 között fokozatosan meg kell szüntetni a hivatalos dokumentumok ír nyelvi fordítására vonatkozó mentességet, ami azt jelenti, hogy valamennyi hivatalos dokumentumot le kell fordítani ír nyelvre is, és aminek fedezésére a növekmény teljes összegének 0,2 %-át kitevő további 3,7 millió eurós rendkívüli kiadást kell előirányozni;

| G. | mivel a növekmény teljes összegének 2,6 %-át kitevő további 47,6 millió eurós rendkívüli beruházás szükséges a biztonság és a kiberbiztonság megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a növekmény teljes összegének 2,6 %-át kitevő további 47,6 millió eurós rendkívüli beruházás szükséges a biztonság és a kiberbiztonság megerősítése érdekében;

| H. | mivel az inflációs ráták 2011 óta folyamatosan csökkennek; mivel 2015-ben és 2016-ban a Parlament munkahelyein a tényleges inflációs ráta alacsonyabb volt, mint a költségvetésében az inflációra előirányzott növekmény; |
| --- | --- |

H.

mivel az inflációs ráták 2011 óta folyamatosan csökkennek; mivel 2015-ben és 2016-ban a Parlament munkahelyein a tényleges inflációs ráta alacsonyabb volt, mint a költségvetésében az inflációra előirányzott növekmény;

| I. | mivel a költségvetés közel 60 %-a indexált kiadás, amely nagyrészt a képviselők és a személyzet a személyzeti szabályzat és a szerződéses kötelezettségek értelmében kiigazított javadalmazására van előirányozva, ahol az indexálás megfelel az ágazatspecifikus indexálásnak, ami általában magasabb a mindenkori inflációs rátánál; |
| --- | --- |

I.

mivel a költségvetés közel 60 %-a indexált kiadás, amely nagyrészt a képviselők és a személyzet a személyzeti szabályzat és a szerződéses kötelezettségek értelmében kiigazított javadalmazására van előirányozva, ahol az indexálás megfelel az ágazatspecifikus indexálásnak, ami általában magasabb a mindenkori inflációs rátánál;

| J. | mivel a Parlament a Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásában (7) hangsúlyozta, hogy a 2016. évi költségvetést reális alapokra kell helyezni, és a költségvetési fegyelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelve kell kialakítani; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament a Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásában (7) hangsúlyozta, hogy a 2016. évi költségvetést reális alapokra kell helyezni, és a költségvetési fegyelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelve kell kialakítani;

| K. | mivel az Európai Parlament mint költségvetési hatóság hitelessége nagymértékben azon képességétől függ, hogy saját kiadásait kézben tartsa; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlament mint költségvetési hatóság hitelessége nagymértékben azon képességétől függ, hogy saját kiadásait kézben tartsa;

| L. | mivel az Elnökség 2015. október 26-án új szabályrendszert fogadott el a parlamenti asszisztensi juttatások kezelésére, amely szigorította a helyi asszisztensi szerződések megtérítésére vonatkozó követelményeket azáltal, hogy a parlamenti asszisztensi juttatások legalább 25 %-át az akkreditált asszisztensekkel kapcsolatos költségek fedezésére különítette el; |
| --- | --- |

L.

mivel az Elnökség 2015. október 26-án új szabályrendszert fogadott el a parlamenti asszisztensi juttatások kezelésére, amely szigorította a helyi asszisztensi szerződések megtérítésére vonatkozó követelményeket azáltal, hogy a parlamenti asszisztensi juttatások legalább 25 %-át az akkreditált asszisztensekkel kapcsolatos költségek fedezésére különítette el;

Általános keret

| 1. | úgy véli, hogy a Parlament költségvetésének a 2017. évi költségvetésben való részesedését az V. fejezet alatti összegek 20 %-ában kell maximálni; megállapítja, hogy az Elnökség által 2016. március 9-én elfogadott 2017-es előzetes költségvetési javaslattervezet szintje 19,26 %-os, ami alacsonyabb, mint a 2016-os érték (19,39 %), és az elmúlt nyolc évben az V. fejezet második legalacsonyabb része; 2017-re tovább csökkenti az V. fejezet arányát 19,17 %-ra; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a Parlament költségvetésének a 2017. évi költségvetésben való részesedését az V. fejezet alatti összegek 20 %-ában kell maximálni; megállapítja, hogy az Elnökség által 2016. március 9-én elfogadott 2017-es előzetes költségvetési javaslattervezet szintje 19,26 %-os, ami alacsonyabb, mint a 2016-os érték (19,39 %), és az elmúlt nyolc évben az V. fejezet második legalacsonyabb része; 2017-re tovább csökkenti az V. fejezet arányát 19,17 %-ra;

| 2. | úgy véli azonban, hogy – a tagállamok által tapasztalt gazdasági visszaesésre tekintettel – a 2017-re vonatkozó inflációs előrejelzés nem tekinthető a szokásos költségek növekedését meghatározó fő mutatónak; |
| --- | --- |

2.

úgy véli azonban, hogy – a tagállamok által tapasztalt gazdasági visszaesésre tekintettel – a 2017-re vonatkozó inflációs előrejelzés nem tekinthető a szokásos költségek növekedését meghatározó fő mutatónak;

| 3. | megerősíti, hogy az ír nyelvre vonatkozó, a 2005. június 13-i 920/2005/EK tanácsi rendelettel (8) bevezetett ideiglenes mentességi intézkedések fokozatos megszüntetésének fedezése érdekében a 2016-os költségvetéshez képest 0,2 %-os növekedést kért; |
| --- | --- |

3.

megerősíti, hogy az ír nyelvre vonatkozó, a 2005. június 13-i 920/2005/EK tanácsi rendelettel (8) bevezetett ideiglenes mentességi intézkedések fokozatos megszüntetésének fedezése érdekében a 2016-os költségvetéshez képest 0,2 %-os növekedést kért;

| 4. | megjegyzi, hogy a biztonságra és kiberbiztonságra szánt 2,6 %-os növekedés várhatóan több mint kétszeresére növeli a 2016-ra elkülönített forrásokat; sürgeti a főtitkárt, hogy átlátható módon nyújtson részletes információkat a Költségvetési Bizottságnak a jelenlegi és jövőbeli biztonsági és kiberbiztonsági intézkedésekről, valamint azok költségeinek megoszlásáról; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a biztonságra és kiberbiztonságra szánt 2,6 %-os növekedés várhatóan több mint kétszeresére növeli a 2016-ra elkülönített forrásokat; sürgeti a főtitkárt, hogy átlátható módon nyújtson részletes információkat a Költségvetési Bizottságnak a jelenlegi és jövőbeli biztonsági és kiberbiztonsági intézkedésekről, valamint azok költségeinek megoszlásáról;

| 5. | az Elnökségnek 2016 februárjában bemutatott elemzést követően jóváhagyja a biztonsági beruházásokra fordítandó rendkívüli kiadások 2017. évi keretösszegét, amelyet a 2016. március 22-i eseményeket követő ellenőrzési intézkedések fedezése céljából további 47,6 millió euróval egészít ki, továbbá jóváhagyja az ír nyelvre vonatkozó ideiglenes mentességi intézkedések fokozatos megszüntetéséből fakadó rendkívüli kiadásokra előirányzott 3,7 millió eurós keretösszeget; |
| --- | --- |

5.

az Elnökségnek 2016 februárjában bemutatott elemzést követően jóváhagyja a biztonsági beruházásokra fordítandó rendkívüli kiadások 2017. évi keretösszegét, amelyet a 2016. március 22-i eseményeket követő ellenőrzési intézkedések fedezése céljából további 47,6 millió euróval egészít ki, továbbá jóváhagyja az ír nyelvre vonatkozó ideiglenes mentességi intézkedések fokozatos megszüntetéséből fakadó rendkívüli kiadásokra előirányzott 3,7 millió eurós keretösszeget;

| 6. | a 2017. évi rendes kiadások növekedését – a két rendkívüli keretösszegtől eltekintve – a 2016. évi költségvetés rendes kiadásaihoz képest 1,4 %-ban, míg a 2016-os költségvetéshez képest 0,6 %-ban korlátozza; |
| --- | --- |

6.

a 2017. évi rendes kiadások növekedését – a két rendkívüli keretösszegtől eltekintve – a 2016. évi költségvetés rendes kiadásaihoz képest 1,4 %-ban, míg a 2016-os költségvetéshez képest 0,6 %-ban korlátozza;

| 7. | a 2017. évi előirányzat-tervezetet 1 900 873 000 euróban határozza meg, ami a 2016-os költségvetéshez képest 3,4 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

7.

a 2017. évi előirányzat-tervezetet 1 900 873 000 euróban határozza meg, ami a 2016-os költségvetéshez képest 3,4 %-os növekedést jelent;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a Parlament számára biztosítani kell a szükséges forrásokat ahhoz, hogy mint jogalkotó szerv és költségvetési hatóság eleget tudjon tenni alapvető feladatának; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben forrásait megszorításokkal, pragmatikusan és hatékonyan kell kezelni; rámutat, hogy bár a Parlament finanszírozása megfelelő szintjének biztosítása megfelel az európai demokrácia gyakorlásához szükséges elvárásoknak, a közpénzek felhasználása terén törekedni kell további megtakarításokra és a hatékonyság növelésére; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a Parlament számára biztosítani kell a szükséges forrásokat ahhoz, hogy mint jogalkotó szerv és költségvetési hatóság eleget tudjon tenni alapvető feladatának; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben forrásait megszorításokkal, pragmatikusan és hatékonyan kell kezelni; rámutat, hogy bár a Parlament finanszírozása megfelelő szintjének biztosítása megfelel az európai demokrácia gyakorlásához szükséges elvárásoknak, a közpénzek felhasználása terén törekedni kell további megtakarításokra és a hatékonyság növelésére;

| 9. | kiemeli, hogy a Parlament költségvetésének túlnyomó részét és annak évenkénti indexálását jogszabályi és szerződéses kötelezettségek írják elő, amelyeket a Parlament nem befolyásolhat a költségvetési eljárás során; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a Parlament költségvetésének túlnyomó részét és annak évenkénti indexálását jogszabályi és szerződéses kötelezettségek írják elő, amelyeket a Parlament nem befolyásolhat a költségvetési eljárás során;

Átláthatóság, hozzáférhetőség és érthetőség

| 10. | felhívja a főtitkárt, hogy tegyen javaslatot arra, hogyan lehetne a költségvetést a Parlament honlapján részletes, érthető és felhasználóbarát módon közzétenni annak érdekében, hogy valamennyi polgár jobban megérthesse a Parlament tevékenységeit, prioritásait és az ezekből következő kiadási trendeket; úgy véli, hogy első lépésként közzé kellene tenni a Parlament honlapján az intraneten jelenleg elérhető tájékoztató grafikont; |
| --- | --- |

10.

felhívja a főtitkárt, hogy tegyen javaslatot arra, hogyan lehetne a költségvetést a Parlament honlapján részletes, érthető és felhasználóbarát módon közzétenni annak érdekében, hogy valamennyi polgár jobban megérthesse a Parlament tevékenységeit, prioritásait és az ezekből következő kiadási trendeket; úgy véli, hogy első lépésként közzé kellene tenni a Parlament honlapján az intraneten jelenleg elérhető tájékoztató grafikont;

| 11. | úgy véli, hogy a költségvetési eljárást illető minden releváns információt az eljárás minden szakaszában megfelelő és érthető módon, megfelelő részletességgel és lebontásban be kellene nyújtani az Elnökség és a Költségvetési Bizottság tagjai számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Elnökség, a Költségvetési Bizottság és a képviselőcsoportok megalapozott döntéseket hozhassanak, és döntéseiket a Parlament költségvetési helyzetének és igényeinek összesített képére alapozhassák; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a költségvetési eljárást illető minden releváns információt az eljárás minden szakaszában megfelelő és érthető módon, megfelelő részletességgel és lebontásban be kellene nyújtani az Elnökség és a Költségvetési Bizottság tagjai számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Elnökség, a Költségvetési Bizottság és a képviselőcsoportok megalapozott döntéseket hozhassanak, és döntéseiket a Parlament költségvetési helyzetének és igényeinek összesített képére alapozhassák;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a költségvetés évről évre történő alakulását illetően pontosságra és áttekinthetőségre van szükség; úgy véli, hogy bár egyes rendkívüli biztonsági kiadások indokoltak a 2017-es költségvetésben, a rendkívüli kiadások évről évre egyre gyakoribb alkalmazása problémát jelent a költségvetési ellenőrzés és stabilitás szempontjából; kéri a rendkívüli kiadások pontosabb meghatározását; úgy véli, hogy az általános költségvetés elszámoltathatóságának és az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében meg kellene fontolni, hogy a rendkívüli kiadásokat szerepeltessék-e az egyes évek költségvetése közötti százalékos különbség számítási alapjában; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a költségvetés évről évre történő alakulását illetően pontosságra és áttekinthetőségre van szükség; úgy véli, hogy bár egyes rendkívüli biztonsági kiadások indokoltak a 2017-es költségvetésben, a rendkívüli kiadások évről évre egyre gyakoribb alkalmazása problémát jelent a költségvetési ellenőrzés és stabilitás szempontjából; kéri a rendkívüli kiadások pontosabb meghatározását; úgy véli, hogy az általános költségvetés elszámoltathatóságának és az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében meg kellene fontolni, hogy a rendkívüli kiadásokat szerepeltessék-e az egyes évek költségvetése közötti százalékos különbség számítási alapjában;

| 13. | az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásával (9) összhangban, ismételten felszólít a közép- és hosszú távú költségvetési tervezésre, ideértve a beruházások egyértelmű megkülönböztetését a Parlament működése és jogszabályi kötelezettségei kapcsán felmerülő működési költségektől, és e tekintetben kéri az ismertetés módosítását oly módon, hogy az 2017-re világos különbséget tegyen a beruházási és a működési kiadások között; |
| --- | --- |

13.

az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásával (9) összhangban, ismételten felszólít a közép- és hosszú távú költségvetési tervezésre, ideértve a beruházások egyértelmű megkülönböztetését a Parlament működése és jogszabályi kötelezettségei kapcsán felmerülő működési költségektől, és e tekintetben kéri az ismertetés módosítását oly módon, hogy az 2017-re világos különbséget tegyen a beruházási és a működési kiadások között;

| 14. | elismerését fejezi ki az Elnökségnek és az Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóságnak a Parlament hivatalos honlapján a képviselőket bemutató oldalak új elrendezése miatt, amely nagyobb átláthatóságot biztosít munkacsoportjaik összetétele és jogállása tekintetében (egy új „asszisztens” rovat létrehozása alcímekkel: asszisztensek, akkreditált asszisztensek, akkreditált asszisztensek (csoportok), helyi asszisztensek, szolgáltatók, kifizetőhelyek, gyakornokok); kéri a főtitkárt, hogy biztosítsa a parlamenti asszisztensek juttatásainak az Elnökség által 2015. október 26-án elfogadott új szabályrendszere végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

14.

elismerését fejezi ki az Elnökségnek és az Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóságnak a Parlament hivatalos honlapján a képviselőket bemutató oldalak új elrendezése miatt, amely nagyobb átláthatóságot biztosít munkacsoportjaik összetétele és jogállása tekintetében (egy új „asszisztens” rovat létrehozása alcímekkel: asszisztensek, akkreditált asszisztensek, akkreditált asszisztensek (csoportok), helyi asszisztensek, szolgáltatók, kifizetőhelyek, gyakornokok); kéri a főtitkárt, hogy biztosítsa a parlamenti asszisztensek juttatásainak az Elnökség által 2015. október 26-án elfogadott új szabályrendszere végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket;

| 15. | kéri, hogy legalább ötévente egyszer a költségvetés az egyes tételek reális szükségletei alapján legyen összeállítva, és ne a koefficiens-rendszerrel; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy legalább ötévente egyszer a költségvetés az egyes tételek reális szükségletei alapján legyen összeállítva, és ne a koefficiens-rendszerrel;

Biztonság és kiberbiztonság

| 16. | közép és hosszú távú költségvetési tervezést kér, amely egyértelmű információkat tartalmaz a biztonságra és a kiberbiztonságra vonatkozóan; ezenfelül, a közelmúltbeli események fényében felhívja az Elnökséget, hogy aktualizálja átfogó biztonsági koncepcióját, és azt a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2016 júniusáig közölje; |
| --- | --- |

16.

közép és hosszú távú költségvetési tervezést kér, amely egyértelmű információkat tartalmaz a biztonságra és a kiberbiztonságra vonatkozóan; ezenfelül, a közelmúltbeli események fényében felhívja az Elnökséget, hogy aktualizálja átfogó biztonsági koncepcióját, és azt a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2016 júniusáig közölje;

| 17. | úgy véli, hogy minden e téren hozott intézkedést a Parlament szükségleteinek egyértelmű értékelésére kell alapozni, és hogy az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a felmerülő kockázatokkal; felkéri a főtitkárt és az Elnökséget, hogy a Parlament 2017. évre vonatkozó olvasatát megelőzően időben nyújtsanak be a Költségvetési Bizottságnak egy átfogó biztonsági koncepciót, amely átfogó értékelést tartalmaz a fennálló kockázatokról, a tervezett biztonsági intézkedésekről és az alternatív lehetőségekről, és ahhoz csatoljanak részletes elemzést a 2017. évi és az azt követő évek költségvetésére gyakorolt várható hatásokról, egyértelmű különbséget téve a beruházások és a folyó kiadások között, valamint vázolja fel a Parlament épületeken belüli és kívüli biztonságának megerősítése céljából tervezett intézkedéseket, valamint ezen intézkedéseknek a 2017. évi költségvetésre gyakorolt hatását; tájékoztatást kér a biztonság terén létrejött intézményközi igazgatási együttműködési megállapodások pénzügyi hatásairól; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy minden e téren hozott intézkedést a Parlament szükségleteinek egyértelmű értékelésére kell alapozni, és hogy az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a felmerülő kockázatokkal; felkéri a főtitkárt és az Elnökséget, hogy a Parlament 2017. évre vonatkozó olvasatát megelőzően időben nyújtsanak be a Költségvetési Bizottságnak egy átfogó biztonsági koncepciót, amely átfogó értékelést tartalmaz a fennálló kockázatokról, a tervezett biztonsági intézkedésekről és az alternatív lehetőségekről, és ahhoz csatoljanak részletes elemzést a 2017. évi és az azt követő évek költségvetésére gyakorolt várható hatásokról, egyértelmű különbséget téve a beruházások és a folyó kiadások között, valamint vázolja fel a Parlament épületeken belüli és kívüli biztonságának megerősítése céljából tervezett intézkedéseket, valamint ezen intézkedéseknek a 2017. évi költségvetésre gyakorolt hatását; tájékoztatást kér a biztonság terén létrejött intézményközi igazgatási együttműködési megállapodások pénzügyi hatásairól;

| 18. | kéri a főtitkárt annak megvizsgálására, hogy a terrorista fenyegetések fényében szükség van-e a meglévő, a képviselők és a személyzet javára kötött biztosítási szerződések felülvizsgálására, és adott esetben tegyen javaslatot az esetleges hiányosságok kiküszöbölésére; |
| --- | --- |

18.

kéri a főtitkárt annak megvizsgálására, hogy a terrorista fenyegetések fényében szükség van-e a meglévő, a képviselők és a személyzet javára kötött biztosítási szerződések felülvizsgálására, és adott esetben tegyen javaslatot az esetleges hiányosságok kiküszöbölésére;

| 19. | úgy véli, hogy a Parlament épületein kívül eső biztonsági rendszerről továbbra is a belga hatóságoknak kell gondoskodniuk; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a Parlament épületein kívül eső biztonsági rendszerről továbbra is a belga hatóságoknak kell gondoskodniuk;

A képviselői mandátum betöltésének elősegítése

| 20. | tudomásul veszi a képviselői mandátum betöltésének elősegítésére irányuló, folyamatban lévő intézkedéseket; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a képviselői mandátum betöltésének elősegítésére irányuló, folyamatban lévő intézkedéseket;

| 21. | üdvözli a képviselők elektronikus portáljának, az e-Portálnak a kibővítését, azonban felkéri a főtitkárt, hogy a „papírmentesítési kezdeményezés” tükrében tegye hatékonyabbá a jelenlegi rendszert, amelyben a fizetési bizonylatokat kinyomtatva küldik meg a képviselőknek, és végső célként 2017 végéig szüntesse be ezt a gyakorlatot; úgy véli, hogy az e-Portálnak ezt a felhasználási lehetőséget alapbeállításban biztosítania kellene a képviselők számára, mivel az jelentős megtakarításokat eredményezne mind időben, mind pedig gazdasági szempontból; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a képviselők elektronikus portáljának, az e-Portálnak a kibővítését, azonban felkéri a főtitkárt, hogy a „papírmentesítési kezdeményezés” tükrében tegye hatékonyabbá a jelenlegi rendszert, amelyben a fizetési bizonylatokat kinyomtatva küldik meg a képviselőknek, és végső célként 2017 végéig szüntesse be ezt a gyakorlatot; úgy véli, hogy az e-Portálnak ezt a felhasználási lehetőséget alapbeállításban biztosítania kellene a képviselők számára, mivel az jelentős megtakarításokat eredményezne mind időben, mind pedig gazdasági szempontból;

| 22. | üdvözli a képviselőknek és a bizottságoknak nyújtott tanácsadás folyamatosan javuló minőségét; emlékeztet arra, hogy a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága (EPRS) és a tematikus főosztályok közötti együttműködés hatékonyságának félidős értékelését még az EPRS 2013-as létrehozásakor előre kitűzték; ezért kéri a főtitkárt, hogy készítse el az értékelést, és 2016 végéig számoljon be annak megállapításairól a Költségvetési Bizottságnak; úgy véli, hogy ennek az értékelésnek javaslatokat kellene tartalmaznia annak biztosítására vonatkozóan, hogy az EPRS által nyújtott támogatás jobban kövesse az egyes tematikus bizottságok fejleményeit, kielégítse az egyes képviselők igényeit, valamint hogy ne legyenek átfedések a tematikus osztályok tevékenységeivel, és hogy az ne ösztönözze a szervezeti egységek közötti versenyt; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a képviselőknek és a bizottságoknak nyújtott tanácsadás folyamatosan javuló minőségét; emlékeztet arra, hogy a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága (EPRS) és a tematikus főosztályok közötti együttműködés hatékonyságának félidős értékelését még az EPRS 2013-as létrehozásakor előre kitűzték; ezért kéri a főtitkárt, hogy készítse el az értékelést, és 2016 végéig számoljon be annak megállapításairól a Költségvetési Bizottságnak; úgy véli, hogy ennek az értékelésnek javaslatokat kellene tartalmaznia annak biztosítására vonatkozóan, hogy az EPRS által nyújtott támogatás jobban kövesse az egyes tematikus bizottságok fejleményeit, kielégítse az egyes képviselők igényeit, valamint hogy ne legyenek átfedések a tematikus osztályok tevékenységeivel, és hogy az ne ösztönözze a szervezeti egységek közötti versenyt;

| 23. | úgy véli, hogy fel kell mérni a képviselők szükségleteit a választókerületükben, és figyelembe kell venni a választókerületek közötti különbségeket annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen támogatni a képviselők választókerületi munkáját; úgy véli, hogy a képviselők választókerületi mobil irodáit és asszisztenciáját a valódi igények és a szükségletek felmérését követően kell rendelkezésre bocsátani, ami nem jelenthet további jelentős és rendszeres költséget a Parlament számára; ragaszkodik ahhoz, hogy hardvert ne biztosítsanak, mivel az általános költségtérítés elegendő forrást biztosít a korszerű eszközök beszerzésére; megkérdőjelezi a magán mobilirodák kialakításának szükségességét a képviselők esetében, mivel az ilyen irodák nem felelnek meg a képviselők és asszisztenciájuk munkaszervezésének; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy fel kell mérni a képviselők szükségleteit a választókerületükben, és figyelembe kell venni a választókerületek közötti különbségeket annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen támogatni a képviselők választókerületi munkáját; úgy véli, hogy a képviselők választókerületi mobil irodáit és asszisztenciáját a valódi igények és a szükségletek felmérését követően kell rendelkezésre bocsátani, ami nem jelenthet további jelentős és rendszeres költséget a Parlament számára; ragaszkodik ahhoz, hogy hardvert ne biztosítsanak, mivel az általános költségtérítés elegendő forrást biztosít a korszerű eszközök beszerzésére; megkérdőjelezi a magán mobilirodák kialakításának szükségességét a képviselők esetében, mivel az ilyen irodák nem felelnek meg a képviselők és asszisztenciájuk munkaszervezésének;

| 24. | egyetért azzal, hogy a számítástechnikai eszközök fontos eszközként szolgálnak a képviselők számára feladataik teljesítése során; megismétli azonban, hogy lehetővé kell tenni a szabad forráskódú szoftverek telepítését, mivel ezzel jelentős költségmegtakarítást lehetne elérni a kommunikáció terén, és javítani lehetne a képviselői irodák munkafolyamatait a kiberbiztonság figyelembevétele és az adatvédelem biztosítása mellett; |
| --- | --- |

24.

egyetért azzal, hogy a számítástechnikai eszközök fontos eszközként szolgálnak a képviselők számára feladataik teljesítése során; megismétli azonban, hogy lehetővé kell tenni a szabad forráskódú szoftverek telepítését, mivel ezzel jelentős költségmegtakarítást lehetne elérni a kommunikáció terén, és javítani lehetne a képviselői irodák munkafolyamatait a kiberbiztonság figyelembevétele és az adatvédelem biztosítása mellett;

| 25. | kéri, hogy a belső dokumentumok digitális aláírásának lehetőségét tegyék általánossá minden esetben, így például a formanyomtatványok és az írásbeli nyilatkozatok stb. esetén, biztosítva ugyanakkor a hitelességet és a megbízhatóságot; kéri, hogy az EP-képviselők mobiljain tegyék lehetővé TAN-ellenőrző rendszer bevezetését; úgy véli továbbá, hogy a faxkészülékek használatát kerülni kell és fokozatosan fel kell számolni az egyes EP-képviselők döntése szerint; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy a belső dokumentumok digitális aláírásának lehetőségét tegyék általánossá minden esetben, így például a formanyomtatványok és az írásbeli nyilatkozatok stb. esetén, biztosítva ugyanakkor a hitelességet és a megbízhatóságot; kéri, hogy az EP-képviselők mobiljain tegyék lehetővé TAN-ellenőrző rendszer bevezetését; úgy véli továbbá, hogy a faxkészülékek használatát kerülni kell és fokozatosan fel kell számolni az egyes EP-képviselők döntése szerint;

| 26. | üdvözli az írásbeli választ igénylő kiegészítő kérdéseknek a Költségvetési Bizottság kérésére a Parlament 2016. évi költségvetésének elfogadását követően az Alkotmányügyi Bizottság által 2015. szeptember 3-án elfogadott reformját; kéri a főtitkárt, hogy vezesse be az új tolmácsolás végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket; felhívja az Elnökök Értekezletét, hogy készítsen értékelést a kiegészítő kérdések tekintetében az írásbeli választ igénylő kiegészítő kérdések új rendszeréről, hogy elemezze az elérhető megtakarításokat, és az értékelés eredményéről 2016 augusztusa előtt – a költségvetés 2016. őszi parlamenti vitája előtt – tájékoztassa a Költségvetési Bizottságot; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az írásbeli választ igénylő kiegészítő kérdéseknek a Költségvetési Bizottság kérésére a Parlament 2016. évi költségvetésének elfogadását követően az Alkotmányügyi Bizottság által 2015. szeptember 3-án elfogadott reformját; kéri a főtitkárt, hogy vezesse be az új tolmácsolás végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket; felhívja az Elnökök Értekezletét, hogy készítsen értékelést a kiegészítő kérdések tekintetében az írásbeli választ igénylő kiegészítő kérdések új rendszeréről, hogy elemezze az elérhető megtakarításokat, és az értékelés eredményéről 2016 augusztusa előtt – a költségvetés 2016. őszi parlamenti vitája előtt – tájékoztassa a Költségvetési Bizottságot;

| 27. | úgy véli, hogy a parlamenti asszisztensi juttatásokra előirányzott kiadások 2017. évi keretét a 2016-os szinttel megegyező szinten kell tartani, a személyzeti szabályzatban kötelezően előírt indexálás kivételével; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a parlamenti asszisztensi juttatásokra előirányzott kiadások 2017. évi keretét a 2016-os szinttel megegyező szinten kell tartani, a személyzeti szabályzatban kötelezően előírt indexálás kivételével;

| 28. | úgy véli, hogy a képviselők parlamenti tevékenységeinek jelenlegi, a Parlament honlapján közzétett leírása nem pontos, és nem tükrözi a képviselők tényleges tevékenységét és részvételét; javasolja, hogy a jelenlegi osztályozási weboldalak használatát szüntessék meg, és javítsák az egyes képviselők tevékenységére vonatkozó tájékoztatást a Parlament hivatalos weboldalán; kéri a tájékoztatás átdolgozását különösen a szavazatok indokolása és az egyperces felszólalások tekintetében, illetve azt, hogy azokat a plenáris üléseken történő felszólalásoktól elkülönítve is meg lehessen tekinteni, továbbá hogy értékeljék a szavazatok indokolásának és a lehetséges alternatívák felsorolásának hozzáadott értékét; várja, hogy az Elnökség illetékes munkacsoportja – amint elkészült velük – bemutassa programját és megállapításait a Költségvetési Bizottságnak; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a képviselők parlamenti tevékenységeinek jelenlegi, a Parlament honlapján közzétett leírása nem pontos, és nem tükrözi a képviselők tényleges tevékenységét és részvételét; javasolja, hogy a jelenlegi osztályozási weboldalak használatát szüntessék meg, és javítsák az egyes képviselők tevékenységére vonatkozó tájékoztatást a Parlament hivatalos weboldalán; kéri a tájékoztatás átdolgozását különösen a szavazatok indokolása és az egyperces felszólalások tekintetében, illetve azt, hogy azokat a plenáris üléseken történő felszólalásoktól elkülönítve is meg lehessen tekinteni, továbbá hogy értékeljék a szavazatok indokolásának és a lehetséges alternatívák felsorolásának hozzáadott értékét; várja, hogy az Elnökség illetékes munkacsoportja – amint elkészült velük – bemutassa programját és megállapításait a Költségvetési Bizottságnak;

A képviselők költségei

| 29. | megismétli az Elnökséghez intézett arra vonatkozó felhívását, hogy hozzon pontosabb szabályokat az általános költségtérítés keretében elszámolható kiadásokra vonatkozóan, és a szabályok között szerepeljenek olyan költségtakarékossági előírások, mint például az, hogy – ahogyan azt már egyre több képviselő is teszi – a képviselők hozzák nyilvánosságra kiadásaikat, illetve hozzák létre a fel nem használt összegek visszafizetésének egyszerűsített rendszerét; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nem teszik szükségessé további személyzet foglalkoztatását a Parlamenten belül; |
| --- | --- |

29.

megismétli az Elnökséghez intézett arra vonatkozó felhívását, hogy hozzon pontosabb szabályokat az általános költségtérítés keretében elszámolható kiadásokra vonatkozóan, és a szabályok között szerepeljenek olyan költségtakarékossági előírások, mint például az, hogy – ahogyan azt már egyre több képviselő is teszi – a képviselők hozzák nyilvánosságra kiadásaikat, illetve hozzák létre a fel nem használt összegek visszafizetésének egyszerűsített rendszerét; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nem teszik szükségessé további személyzet foglalkoztatását a Parlamenten belül;

Ingatlanpolitika

| 30. | emlékeztet rá, hogy az Elnökség által 2010-ben elfogadott középtávú ingatlanstratégia felülvizsgálata jelenleg zajlik; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Elnökség még nem hozott végleges döntést a Parlament épületekkel kapcsolatos közép távú stratégiáját illetően; felkéri a főtitkárt, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2016 augusztusáig, a költségvetés 2016. őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet rá, hogy az Elnökség által 2010-ben elfogadott középtávú ingatlanstratégia felülvizsgálata jelenleg zajlik; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Elnökség még nem hozott végleges döntést a Parlament épületekkel kapcsolatos közép távú stratégiáját illetően; felkéri a főtitkárt, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2016 augusztusáig, a költségvetés 2016. őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát;

| 31. | felhívja az Elnökséget, hogy terjesszen elő hosszú távú stratégiát a Parlament épületeivel kapcsolatban; ismételten rámutat arra, hogy a hosszú távú beruházásokat, így a Parlament ingatlanprojektjeit körültekintően és átláthatóan kell kezelni; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, projekttervezéshez és -felügyelethez; megismétli, hogy a költségvetési rendelet 203. cikkét kellőképpen figyelembe vevő egyértelmű, korai információkon alapuló döntéshozatali folyamatra van szükség az ingatlanpolitika területén; úgy véli, hogy az Európai Történelem Házával kapcsolatos késedelemről és a megnövekedett költségek okairól készült jelentést figyelembe kell venni a hosszú távú ingatlanstratégia kialakításakor; |
| --- | --- |

31.

felhívja az Elnökséget, hogy terjesszen elő hosszú távú stratégiát a Parlament épületeivel kapcsolatban; ismételten rámutat arra, hogy a hosszú távú beruházásokat, így a Parlament ingatlanprojektjeit körültekintően és átláthatóan kell kezelni; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, projekttervezéshez és -felügyelethez; megismétli, hogy a költségvetési rendelet 203. cikkét kellőképpen figyelembe vevő egyértelmű, korai információkon alapuló döntéshozatali folyamatra van szükség az ingatlanpolitika területén; úgy véli, hogy az Európai Történelem Házával kapcsolatos késedelemről és a megnövekedett költségek okairól készült jelentést figyelembe kell venni a hosszú távú ingatlanstratégia kialakításakor;

| 32. | kéri, hogy a költségvetés híven tükrözze az Európai Parlament ingatlanállományának helyzetét; e tekintetben kéri, hogy a KAD épület költsége egyértelműen szerepeljen a Parlament végleges költségvetésében, és kéri, hogy az év végi gyűjtő átcsoportosítás alkalmazásának elkerülése érdekében a jövőben az ingatlanberuházások szerepeljenek a költségvetésben; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a költségvetés híven tükrözze az Európai Parlament ingatlanállományának helyzetét; e tekintetben kéri, hogy a KAD épület költsége egyértelműen szerepeljen a Parlament végleges költségvetésében, és kéri, hogy az év végi gyűjtő átcsoportosítás alkalmazásának elkerülése érdekében a jövőben az ingatlanberuházások szerepeljenek a költségvetésben;

| 33. | úgy véli, hogy a jelenlegi gazdasági környezetben nem szabad további Parlamentárium-projekteket indítani a Költségvetési Bizottsággal folytatott előzetes tanácskozás és annak jóváhagyása nélkül; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a jelenlegi gazdasági környezetben nem szabad további Parlamentárium-projekteket indítani a Költségvetési Bizottsággal folytatott előzetes tanácskozás és annak jóváhagyása nélkül;

| 34. | javasolja ezért, hogy 2018-tól kezdődően hozzanak létre külön költségvetési sort az építési beruházásokra, ami 2018 során a 2017-ben rendkívüli kiadásként javasolt összegeket használná fel; |
| --- | --- |

34.

javasolja ezért, hogy 2018-tól kezdődően hozzanak létre külön költségvetési sort az építési beruházásokra, ami 2018 során a 2017-ben rendkívüli kiadásként javasolt összegeket használná fel;

| 35. | tekintettel a biztonsági infrastruktúrába való jelentős beruházásokat szükségessé tévő, 2017. évi rendkívüli körülményekre, javasolja, hogy a KAD épület építési költségeire előirányzott összegekből 2017 végéig fel nem használt maradványokat használják fel arra, hogy csökkentsék az építkezés finanszírozására a bankoktól felvett hitelek után fizetendő kamatok összegét; |
| --- | --- |

35.

tekintettel a biztonsági infrastruktúrába való jelentős beruházásokat szükségessé tévő, 2017. évi rendkívüli körülményekre, javasolja, hogy a KAD épület építési költségeire előirányzott összegekből 2017 végéig fel nem használt maradványokat használják fel arra, hogy csökkentsék az építkezés finanszírozására a bankoktól felvett hitelek után fizetendő kamatok összegét;

| 36. | további tájékoztatást kér a PHS épület felújítási projektjének állásáról; kéri, hogy az Elnökség indítsa el és vizsgálja meg a felújításra vonatkozó tanulmányt; elvárja az Elnökségtől, hogy a felújítás ütemezésének megállapításakor vegye figyelembe az egészséges és biztonságos munkahelyi környezet iránti igényeket; kéri, hogy az Elnökség a lehető leghamarabb valamennyi lépésről tájékoztassa a Költségvetési Bizottságot; ebben az összefüggésben felhívja az Elnökséget, hogy készítse elő a terepet ahhoz, hogy a PHS épületet az energiahatékonyságot illetően példaértékű csúcstechnológiás épületté lehessen alakítani, és gyorsan végre lehessen hajtani az épület korszerűsítését; |
| --- | --- |

36.

további tájékoztatást kér a PHS épület felújítási projektjének állásáról; kéri, hogy az Elnökség indítsa el és vizsgálja meg a felújításra vonatkozó tanulmányt; elvárja az Elnökségtől, hogy a felújítás ütemezésének megállapításakor vegye figyelembe az egészséges és biztonságos munkahelyi környezet iránti igényeket; kéri, hogy az Elnökség a lehető leghamarabb valamennyi lépésről tájékoztassa a Költségvetési Bizottságot; ebben az összefüggésben felhívja az Elnökséget, hogy készítse elő a terepet ahhoz, hogy a PHS épületet az energiahatékonyságot illetően példaértékű csúcstechnológiás épületté lehessen alakítani, és gyorsan végre lehessen hajtani az épület korszerűsítését;

| 37. | felhívja a felelős alelnököket, hogy mutassanak be a Költségvetési Bizottságnak egy, a KAD épületre vonatkozó előrehaladási jelentést; |
| --- | --- |

37.

felhívja a felelős alelnököket, hogy mutassanak be a Költségvetési Bizottságnak egy, a KAD épületre vonatkozó előrehaladási jelentést;

| 38. | úgy véli, hogy a nagyobb hatékonyság, környezeti fenntarthatóság és eredményesség érdekében hozott strukturális és szervezeti reformoknak a lehetséges szinergiák és megtakarítások alapos vizsgálatával kell folytatódniuk; emlékeztet a jelentős megtakarításokra, amelyeket az egyetlen munkahelyszín megvalósítása jelentene a három (Brüsszel, Strasbourg, Luxembourg) helyett; kiemeli, hogy ezt a folyamatot anélkül kell véghezvinni, hogy veszélyeztetné a Parlament jogalkotási kiválóságát, költségvetési és ellenőrzési hatásköreit, valamint a képviselők, az asszisztensek és a személyzet munkakörülményeinek minőségét; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a nagyobb hatékonyság, környezeti fenntarthatóság és eredményesség érdekében hozott strukturális és szervezeti reformoknak a lehetséges szinergiák és megtakarítások alapos vizsgálatával kell folytatódniuk; emlékeztet a jelentős megtakarításokra, amelyeket az egyetlen munkahelyszín megvalósítása jelentene a három (Brüsszel, Strasbourg, Luxembourg) helyett; kiemeli, hogy ezt a folyamatot anélkül kell véghezvinni, hogy veszélyeztetné a Parlament jogalkotási kiválóságát, költségvetési és ellenőrzési hatásköreit, valamint a képviselők, az asszisztensek és a személyzet munkakörülményeinek minőségét;

A személyzettel kapcsolatos kérdések

| 39. | üdvözli azt a javaslatot, hogy a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évére vonatkozó általános költségvetési tervezetről a Tanáccsal elért megállapodásnak megfelelően a létszámtervet 2017-ben 60 álláshellyel csökkentsék; |
| --- | --- |

39.

üdvözli azt a javaslatot, hogy a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évére vonatkozó általános költségvetési tervezetről a Tanáccsal elért megállapodásnak megfelelően a létszámtervet 2017-ben 60 álláshellyel csökkentsék;

| 40. | emlékeztet arra, hogy a 2014-es, a 2015-ös és a 2016-os pénzügyi év kapcsán hozott határozatokkal összhangban a képviselőcsoportok személyzete mentesül az 5 %-os létszámcsökkentési cél alól; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy a 2014-es, a 2015-ös és a 2016-os pénzügyi év kapcsán hozott határozatokkal összhangban a képviselőcsoportok személyzete mentesül az 5 %-os létszámcsökkentési cél alól;

| 41. | egyetért azzal, hogy az ír nyelvű fordítás és tolmácsolás ellátásához további álláshelyekre van szükség; a bizottsági ajánlással összhangban mentesíti e további álláshelyeket az 5 %-os csökkentési célkitűzés alól; felkéri a főtitkárt, hogy konzultáljon az ír képviselőkkel az ír nyelv használatának elképzelhető – a képviselőket megillető jogok veszélyeztetése nélküli – racionalizálásáról; |
| --- | --- |

41.

egyetért azzal, hogy az ír nyelvű fordítás és tolmácsolás ellátásához további álláshelyekre van szükség; a bizottsági ajánlással összhangban mentesíti e további álláshelyeket az 5 %-os csökkentési célkitűzés alól; felkéri a főtitkárt, hogy konzultáljon az ír képviselőkkel az ír nyelv használatának elképzelhető – a képviselőket megillető jogok veszélyeztetése nélküli – racionalizálásáról;

| 42. | támogatja valamennyi plenáris ülés vitáinak nemzetközi jelnyelvre történő tolmácsolását annak érdekében, hogy legalább ezek a viták valóban elérhetők legyenek az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

42.

támogatja valamennyi plenáris ülés vitáinak nemzetközi jelnyelvre történő tolmácsolását annak érdekében, hogy legalább ezek a viták valóban elérhetők legyenek az európai polgárok számára;

| 43. | üdvözli a fordítás és tolmácsolás hatékonysága terén elért előrelépéseket; elismeri a tolmácsok által nyújtott szolgáltatások minőségét és hozzáadott értékét; kéri, hogy gyorsan jöjjön létre a magas színvonalú munkafeltételeket és a hatékony vezetést egyesítő, fenntartható megállapodás a főtitkár és a tolmácsok képviselői között annak érdekében, hogy – a szociális jogosultságokat szem előtt tartva – elkerülhető legyen a munkaidővel kapcsolatos kiegyensúlyozatlanság és az általános bizonytalanság a tolmácsok között; kéri a főtitkárt, hogy tegyen további racionalizálási javaslatokat, így például azt, hogy fokozottabban használják az igény szerinti fordítás és tolmácsolás lehetőségét, különösen az Európai Parlament frakcióközi munkacsoportjainak tevékenységeit illetően; úgy véli, hogy a bizottsági szakaszban történő módosítások esetében 2014 októbere óta alkalmazott nyelvi profilalkotási rendszer jó példa az elérhető hatékonyságra, és hogy azt tovább lehetne fejleszteni; úgy véli, hogy a tolmácsolás és a fordítás a mindenki számára nyitott európai demokrácia középpontjában áll, ezért e tekintetben kéri, hogy ne kerüljön sor olyan reformra, amely hátrányosan érinti az Európai Parlament tevékenységeihez és dokumentumaihoz való lehető legszélesebb körű és legbefogadóbb hozzáférést; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a fordítás és tolmácsolás hatékonysága terén elért előrelépéseket; elismeri a tolmácsok által nyújtott szolgáltatások minőségét és hozzáadott értékét; kéri, hogy gyorsan jöjjön létre a magas színvonalú munkafeltételeket és a hatékony vezetést egyesítő, fenntartható megállapodás a főtitkár és a tolmácsok képviselői között annak érdekében, hogy – a szociális jogosultságokat szem előtt tartva – elkerülhető legyen a munkaidővel kapcsolatos kiegyensúlyozatlanság és az általános bizonytalanság a tolmácsok között; kéri a főtitkárt, hogy tegyen további racionalizálási javaslatokat, így például azt, hogy fokozottabban használják az igény szerinti fordítás és tolmácsolás lehetőségét, különösen az Európai Parlament frakcióközi munkacsoportjainak tevékenységeit illetően; úgy véli, hogy a bizottsági szakaszban történő módosítások esetében 2014 októbere óta alkalmazott nyelvi profilalkotási rendszer jó példa az elérhető hatékonyságra, és hogy azt tovább lehetne fejleszteni; úgy véli, hogy a tolmácsolás és a fordítás a mindenki számára nyitott európai demokrácia középpontjában áll, ezért e tekintetben kéri, hogy ne kerüljön sor olyan reformra, amely hátrányosan érinti az Európai Parlament tevékenységeihez és dokumentumaihoz való lehető legszélesebb körű és legbefogadóbb hozzáférést;

| 44. | kéri az Elnökséget, hogy értékelje, és szükség esetén vizsgálja felül a gyakornokok jogállására vonatkozó szabályokat, beleértve a minimális javadalmazás bevezetését, valamint a parlamenti adminisztrációban és a képviselői irodákban dolgozó valamennyi gyakornok részére nyújtott kedvezményes étkeztetést az egyenlő bánásmód és a gyakornokok szociális jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

44.

kéri az Elnökséget, hogy értékelje, és szükség esetén vizsgálja felül a gyakornokok jogállására vonatkozó szabályokat, beleértve a minimális javadalmazás bevezetését, valamint a parlamenti adminisztrációban és a képviselői irodákban dolgozó valamennyi gyakornok részére nyújtott kedvezményes étkeztetést az egyenlő bánásmód és a gyakornokok szociális jogainak védelme érdekében;

| 45. | kéri az Elnökséget, hogy vizsgálja felül a parlamenti munkahelyek közötti utazással kapcsolatos kiküldetési költségek és az akkreditált parlamenti asszisztensek részéről felmerült költségek megtérítésére vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy azokat a személyzet többi tagja tekintetében irányadó szabályokhoz igazítsák; |
| --- | --- |

45.

kéri az Elnökséget, hogy vizsgálja felül a parlamenti munkahelyek közötti utazással kapcsolatos kiküldetési költségek és az akkreditált parlamenti asszisztensek részéről felmerült költségek megtérítésére vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy azokat a személyzet többi tagja tekintetében irányadó szabályokhoz igazítsák;

| 46. | úgy véli, hogy egy harmadik eljárást is be kell vezetni, amely lehetővé teszi a képviselő és az asszisztens közötti munkaviszony közös megegyezéssel történő megszüntetését; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy egy harmadik eljárást is be kell vezetni, amely lehetővé teszi a képviselő és az asszisztens közötti munkaviszony közös megegyezéssel történő megszüntetését;

Gépjárművezetői szolgálat/mobilitás

| 47. | fenntartásai vannak a gépjárművezetői szolgálat internalizálására irányuló javaslattal szemben, amely a külső szolgáltatót a Parlament által alkalmazott szerződéses alkalmazottakkal váltja fel, és amihez mintegy 3,7 millió eurós azonnali kiegészítő forrásra lesz szükség; úgy véli, hogy az alkalmazandó közbeszerzési szabályokkal összhangban külső szolgáltatóval megkötött, jól működő szerződés lehetséges alternatíva lenne, feltéve, hogy a külső szolgáltató egyértelműen kötelezett lenne arra, hogy biztonsági és védelmi háttérellenőrzést végezzen, illetve tisztességes munkafeltételeket és bérezést biztosítson; csak akkor tartja szóba jöhetőnek az internalizálást, ha annak költségei nem haladják meg a jelenlegi rendszer költségeit, valamint tisztességes munkafeltételeket és bérezést tesznek lehetővé a gépjárművezetők számára, valamint javítanák a nemek közti egyensúlyt és a környezetbarátabb autók használatát; kéri, hogy bármely döntés meghozatala előtt részletes információkat szolgáltassanak a Költségvetési Bizottság részére; |
| --- | --- |

47.

fenntartásai vannak a gépjárművezetői szolgálat internalizálására irányuló javaslattal szemben, amely a külső szolgáltatót a Parlament által alkalmazott szerződéses alkalmazottakkal váltja fel, és amihez mintegy 3,7 millió eurós azonnali kiegészítő forrásra lesz szükség; úgy véli, hogy az alkalmazandó közbeszerzési szabályokkal összhangban külső szolgáltatóval megkötött, jól működő szerződés lehetséges alternatíva lenne, feltéve, hogy a külső szolgáltató egyértelműen kötelezett lenne arra, hogy biztonsági és védelmi háttérellenőrzést végezzen, illetve tisztességes munkafeltételeket és bérezést biztosítson; csak akkor tartja szóba jöhetőnek az internalizálást, ha annak költségei nem haladják meg a jelenlegi rendszer költségeit, valamint tisztességes munkafeltételeket és bérezést tesznek lehetővé a gépjárművezetők számára, valamint javítanák a nemek közti egyensúlyt és a környezetbarátabb autók használatát; kéri, hogy bármely döntés meghozatala előtt részletes információkat szolgáltassanak a Költségvetési Bizottság részére;

| 48. | kéri a főtitkárt, hogy konzultáljon a belga hatóságokkal annak érdekében, hogy a Brüsszel–Luxembourg vasútállomás és a zaventemi repülőtér közötti új közvetlen vasúti összeköttetéshez való hozzáférést és annak lehető legnagyobb mértékű használatát biztosítsa, például oly módon, hogy a jelenlegi laissez-passer rendszer helyett elfogadja a képviselők parlamenti belépőkártyáját is; |
| --- | --- |

48.

kéri a főtitkárt, hogy konzultáljon a belga hatóságokkal annak érdekében, hogy a Brüsszel–Luxembourg vasútállomás és a zaventemi repülőtér közötti új közvetlen vasúti összeköttetéshez való hozzáférést és annak lehető legnagyobb mértékű használatát biztosítsa, például oly módon, hogy a jelenlegi laissez-passer rendszer helyett elfogadja a képviselők parlamenti belépőkártyáját is;

| 49. | úgy véli, hogy a gépjárműparknak költség- és üzemanyag-hatékonyabb, valamint biztonságosabb gépjárművekből kellene állnia; hangsúlyozza, hogy a repülőtérre és a repülőtértől a minibuszok és a buszok használatát kellene előnyben részesíteni előre meghatározott időpontokban; kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést arról a lehetőségről, hogy az évtized végére a Parlament teljes mértékben átálljon az elektromos közlekedési eszközök használatára; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a gépjárműparknak költség- és üzemanyag-hatékonyabb, valamint biztonságosabb gépjárművekből kellene állnia; hangsúlyozza, hogy a repülőtérre és a repülőtértől a minibuszok és a buszok használatát kellene előnyben részesíteni előre meghatározott időpontokban; kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést arról a lehetőségről, hogy az évtized végére a Parlament teljes mértékben átálljon az elektromos közlekedési eszközök használatára;

| 50. | kéri a főtitkárt, hogy folytasson megbeszéléseket a Parlament utazási irodájával; ösztönzi az utazási irodát, hogy még inkább éljen az árak összehasonlításának eszközével; kéri az utazási irodát, hogy a foglaláskor aktívan törekedjen arra, hogy kevésbé drága jegyeket keressen, és általában véve versenyképesebb árakat kínáljon a képviselők és a személyzet valamennyi kategóriája számára, biztosítva ugyanakkor a megfelelő jegyvisszaváltási lehetőségeket; |
| --- | --- |

50.

kéri a főtitkárt, hogy folytasson megbeszéléseket a Parlament utazási irodájával; ösztönzi az utazási irodát, hogy még inkább éljen az árak összehasonlításának eszközével; kéri az utazási irodát, hogy a foglaláskor aktívan törekedjen arra, hogy kevésbé drága jegyeket keressen, és általában véve versenyképesebb árakat kínáljon a képviselők és a személyzet valamennyi kategóriája számára, biztosítva ugyanakkor a megfelelő jegyvisszaváltási lehetőségeket;

Kommunikáció

| 51. | kéri, hogy tájékoztassák a 2014. évi tájékoztatási és kommunikációs kampány átfogó stratégiájáról és módszertanáról készült utólagos értékelés megállapításairól (az értékelő jelentésnek 2015 második félévére kellett elkészülnie); |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy tájékoztassák a 2014. évi tájékoztatási és kommunikációs kampány átfogó stratégiájáról és módszertanáról készült utólagos értékelés megállapításairól (az értékelő jelentésnek 2015 második félévére kellett elkészülnie);

| 52. | kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést a Költségvetési Bizottság részére a 2014-es parlamenti választási kampány értékeléséről, valamint a Parlament közvéleményt célzó kommunikációs intézkedéseinek hatékonyságáról; |
| --- | --- |

52.

kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést a Költségvetési Bizottság részére a 2014-es parlamenti választási kampány értékeléséről, valamint a Parlament közvéleményt célzó kommunikációs intézkedéseinek hatékonyságáról;

| 53. | tudomásul veszi a Parlament tájékoztatási irodái (EIPO-k) által a Parlament, és általában az Unió munkájának megismertetésében betöltött szerepet; úgy véli, hogy a Parlament tájékoztatási irodái esetében hatékonysági intézkedéseket kell előirányozni; úgy véli, hogy ahol csak lehetséges, a tájékoztatási irodákat ugyanabban az épületben kell elhelyezni, mint ahol a Bizottság képviselete van, és hogy a háttérirodákat a két intézménynek közösen kellene üzemeltetnie; kéri az EIPO-k céljainak, feladatainak és teljesítményének értékelését, és ezen belül a prioritások meghatározását; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi a Parlament tájékoztatási irodái (EIPO-k) által a Parlament, és általában az Unió munkájának megismertetésében betöltött szerepet; úgy véli, hogy a Parlament tájékoztatási irodái esetében hatékonysági intézkedéseket kell előirányozni; úgy véli, hogy ahol csak lehetséges, a tájékoztatási irodákat ugyanabban az épületben kell elhelyezni, mint ahol a Bizottság képviselete van, és hogy a háttérirodákat a két intézménynek közösen kellene üzemeltetnie; kéri az EIPO-k céljainak, feladatainak és teljesítményének értékelését, és ezen belül a prioritások meghatározását;

| 54. | kéri, hogy értékeljék a szorosabb együttműködés lehetőségét a strasbourgi ARTE-val egy, a fiatal újságírók képzésének céljára szolgáló európai médiaközpont létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

54.

kéri, hogy értékeljék a szorosabb együttműködés lehetőségét a strasbourgi ARTE-val egy, a fiatal újságírók képzésének céljára szolgáló európai médiaközpont létrehozása érdekében;

| 55. | kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést azokról a vállalkozásokról és szervezetekről, amelyek számára belépést engedélyezett az Európai Parlamentbe annak érdekében, hogy ott a tevékenységeikkel kapcsolatos fórumokat tartsanak; kéri a főtitkárt, hogy tartsa fenn az egyensúlyt a különböző ágazatok és különböző típusú szervezetek között, amelyek számára belépést engedélyez az Európai Parlamentbe; |
| --- | --- |

55.

kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést azokról a vállalkozásokról és szervezetekről, amelyek számára belépést engedélyezett az Európai Parlamentbe annak érdekében, hogy ott a tevékenységeikkel kapcsolatos fórumokat tartsanak; kéri a főtitkárt, hogy tartsa fenn az egyensúlyt a különböző ágazatok és különböző típusú szervezetek között, amelyek számára belépést engedélyez az Európai Parlamentbe;

Egyéb

| 56. | sürgeti a főtitkárt, hogy nyújtson be részletes jelentést a Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti együttműködési megállapodások adminisztratív részének végrehajtásáról, és ennek alapján dolgozza ki a további adminisztratív együttműködésre vonatkozó lehetséges terveket, például a logisztika, az infrastruktúra vagy a biztonság terén; |
| --- | --- |

56.

sürgeti a főtitkárt, hogy nyújtson be részletes jelentést a Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti együttműködési megállapodások adminisztratív részének végrehajtásáról, és ennek alapján dolgozza ki a további adminisztratív együttműködésre vonatkozó lehetséges terveket, például a logisztika, az infrastruktúra vagy a biztonság terén;

| 57. | sürgeti a főtitkárt, hogy adjon tájékoztatást a Parlament tornatermének jelenlegi működéséről és arról, hogy a parlamenti alkalmazottak azt mennyire használják ki; tájékoztatást kér továbbá a folyamatban lévő perről, valamint a jövőbeli eredményes és költséghatékony működés biztosítására vonatkozóan javasolt lehetőségekről; |
| --- | --- |

57.

sürgeti a főtitkárt, hogy adjon tájékoztatást a Parlament tornatermének jelenlegi működéséről és arról, hogy a parlamenti alkalmazottak azt mennyire használják ki; tájékoztatást kér továbbá a folyamatban lévő perről, valamint a jövőbeli eredményes és költséghatékony működés biztosítására vonatkozóan javasolt lehetőségekről;

| 58. | úgy ítéli meg, hogy további megtakarításokat lehet elérni a bútorok költségén, mivel úgy véli, hogy a 2016-os 3 589 832 eurós és a 2017-es hasonló növekedés a 2015-ös 2 415 168 euróhoz képest egyáltalán nem észszerű; |
| --- | --- |

58.

úgy ítéli meg, hogy további megtakarításokat lehet elérni a bútorok költségén, mivel úgy véli, hogy a 2016-os 3 589 832 eurós és a 2017-es hasonló növekedés a 2015-ös 2 415 168 euróhoz képest egyáltalán nem észszerű;

| 59. | üdvözli az utazóládák korlátozottabb és hatékonyabb használatát; ösztönzi a Strasbourgba küldött utazóládák megosztását; |
| --- | --- |

59.

üdvözli az utazóládák korlátozottabb és hatékonyabb használatát; ösztönzi a Strasbourgba küldött utazóládák megosztását;

| 60. | kéri a főtitkárt, hogy a környezetbarát és gazdasági szempontból hatékony közbeszerzés tekintetében teljes körűen tegyen eleget az új költségvetési rendelet szellemének és betűjének, és ilyen értelemben erősítse meg a Parlament közbeszerzési stratégiáját; |
| --- | --- |

60.

kéri a főtitkárt, hogy a környezetbarát és gazdasági szempontból hatékony közbeszerzés tekintetében teljes körűen tegyen eleget az új költségvetési rendelet szellemének és betűjének, és ilyen értelemben erősítse meg a Parlament közbeszerzési stratégiáját;

| 61. | ösztönzi, hogy különösen az épületek világítási és fűtési rendszerei terén folytassák tovább az energia-megtakarításokat, mivel a 2016. évi költségvetésről szóló megbeszélések azt mutatták, hogy lehetne még fejlődni; |
| --- | --- |

61.

ösztönzi, hogy különösen az épületek világítási és fűtési rendszerei terén folytassák tovább az energia-megtakarításokat, mivel a 2016. évi költségvetésről szóló megbeszélések azt mutatták, hogy lehetne még fejlődni;

| 62. | támogatja az egészséges és bioélelmiszerek ösztönzését; kéri ezért ezenfelül az Elnökséget, hogy ne csak a szolgáltatások diverzifikálása, hanem a friss gyümölcsök és zöldségek elérhető áron történő értékesítése szempontjából is értékelje az egészséges élelmiszerek biztosításának lehetőségét, |
| --- | --- |

62.

támogatja az egészséges és bioélelmiszerek ösztönzését; kéri ezért ezenfelül az Elnökséget, hogy ne csak a szolgáltatások diverzifikálása, hanem a friss gyümölcsök és zöldségek elérhető áron történő értékesítése szempontjából is értékelje az egészséges élelmiszerek biztosításának lehetőségét,

o

o o

| 63. | elfogadja a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó előirányzat-tervezetet; |
| --- | --- |

63.

elfogadja a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó előirányzat-tervezetet;

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési javaslatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési javaslatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  HL L 287., 2013.10.29., 15. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0376.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0407.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0172.

(8)  HL L 156., 2005.6.18., 3. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0172.

---