# Euroopan unionin C 287/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 287 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta10. marraskuuta 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 287

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta10. marraskuuta 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 287/01 | Euroopan yhteisöjen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2007 — Nide I — Konsolidoitu tilinpäätös ja konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta | 1 |
| 2008/C 287/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle | 111 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 287/01

Euroopan yhteisöjen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2007 — Nide I — Konsolidoitu tilinpäätös ja konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

1

2008/C 287/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

2008/C 287/03

Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 10.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/1

---

EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINPÄÄTÖS

VARAINHOITOVUOSI 2007

Nide I

KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA KONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2008/C 287/01)

SISÄLLYS

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

Tärkeimmät tapahtumat ja keskeiset numerotiedot

EU:n talousarvion toteuttaminen ja talousarviokirjanpito

| I OSA: | Euroopan yhteisöjen konsolidoitu tilinpäätös ja liitetiedot |
| --- | --- |

I OSA:

| A. | Tase |
| --- | --- |

A.

| B. | Tuotto- ja kululaskelma |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavirtalaskelma |
| --- | --- |

C.

| D. | Laskelma nettovarojen muutoksista |
| --- | --- |

D.

| E. | Tilinpäätöksen liitetiedot |
| --- | --- |

E.

| II OSA: | Konsolidoitu selvitys Euroopan yhteisöjen talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot |
| --- | --- |

II OSA:

| A. | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

A.

| B. | Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot |
| --- | --- |

B.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan yhteisöjen vuoden 2007 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka muut toimielimet ja elimet ovat toimittaneet varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeaksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan yhteisöjen varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

Image

Brian GRAY

Euroopan komission tilinpitäjä

TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT JA KESKEISET NUMEROTIEDOT

Vuodelta 2007 laadittu Euroopan yhteisöjen tilinpäätös on kolmas suoriteperusteinen tilinpäätös. Suoriteperuste otettiin Euroopan yhteisöissä käyttöön vuonna 2005. Vuonna 2007 tarkistettiin myös Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta, ja tarkistettu varainhoitoasetus tuli voimaan 1. toukokuuta 2007.

Komissio on entiseen tapaansa pyrkinyt tilinpäätöstä laatiessaan kehittämään sitä aikaisemmista tilinpäätöksistä. Tänä vuonna tavoitteena on ollut etenkin antaa entistä ymmärrettävämpää ja käyttökelpoisempaa tietoa.

Vuoden 2007 tilinpäätöksen esittämistapa poikkeaa joiltakin osin edellisen tilinpäätöksen esittämistavasta:

| — | Tilinpäätökseen on lisätty uusi jakso, jossa käsitellään EU:n talousarvion toteuttamista ja talousarviokirjanpitoa. Jaksossa tarkastellaan yhteisöjen toiminnan rahoittamista sekä yhteisöjen varojen käyttöä, valvontaa ja kirjanpitoa. |
| --- | --- |

—

Tilinpäätökseen on lisätty uusi jakso, jossa käsitellään EU:n talousarvion toteuttamista ja talousarviokirjanpitoa. Jaksossa tarkastellaan yhteisöjen toiminnan rahoittamista sekä yhteisöjen varojen käyttöä, valvontaa ja kirjanpitoa.

| — | Tilinpäätökseen on myös lisätty aiheettomien maksujen takaisinperintää selvittävä jakso, joka sisältää tietoa tällaiseen takaisinperintään liittyvistä määristä (ks. jakso E.6). |
| --- | --- |

—

Tilinpäätökseen on myös lisätty aiheettomien maksujen takaisinperintää selvittävä jakso, joka sisältää tietoa tällaiseen takaisinperintään liittyvistä määristä (ks. jakso E.6).

E.6

| — | Talousarvion toteuttamista koskeviin taulukoihin sisältyvät summat on esitetty miljoonina euroina. Tilinpäätökseen on myös lisätty tiivistelmätaulukko, jonka tarkoituksena on antaa entistä parempi kuva talousarvion tuloista ja menoista. |
| --- | --- |

—

Talousarvion toteuttamista koskeviin taulukoihin sisältyvät summat on esitetty miljoonina euroina. Tilinpäätökseen on myös lisätty tiivistelmätaulukko, jonka tarkoituksena on antaa entistä parempi kuva talousarvion tuloista ja menoista.

| — | Tilinpäätöksen liitetiedoissa on nyt myös ensimmäistä kertaa varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman välinen täsmäytyslaskelma. |
| --- | --- |

—

Tilinpäätöksen liitetiedoissa on nyt myös ensimmäistä kertaa varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman välinen täsmäytyslaskelma.

Lisäksi olisi otettava huomioon, että tilinpäätökseen konsolidoitujen yhteisöjen määrä on kasvanut vuodesta 2006: konsolidoitujen yhteisyritysten määrä on kasvanut yhdestä kolmeen ja konsolidoitujen erillisvirastojen määrä 24:stä 26:een.

VARAINHOITOVUODEN 2007 TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET NUMEROTIEDOT

| — | Talousarvion ylijäämä supistui entisestään 1 529 miljoonaan euroon (vuoden 2006 tilinpäätökseen kirjatusta 1 848 miljoonan euron ylijäämästä). |
| --- | --- |

—

Talousarvion ylijäämä supistui entisestään 1 529 miljoonaan euroon (vuoden 2006 tilinpäätökseen kirjatusta 1 848 miljoonan euron ylijäämästä).

| — | Tuotto- ja kululaskelman mukainen varainhoitovuoden taloudellinen tulos, joka oli vuoden 2006 tapaan ylijäämäinen, parani 197 miljoonasta eurosta 7 462 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

—

Tuotto- ja kululaskelman mukainen varainhoitovuoden taloudellinen tulos, joka oli vuoden 2006 tapaan ylijäämäinen, parani 197 miljoonasta eurosta 7 462 miljoonaan euroon.

| — | Kokonaisvarat kasvoivat 75 386 miljoonaan euroon (67 332 miljoonaa euroa vuonna 2006) ja kokonaisvelat 134 006 miljoonaan euroon (131 550 miljoonaa euroa vuonna 2006). Varojen ja velkojen erotus rahoitetaan lyhyellä aikavälillä talousarviovaroista, jotka on jo hyväksytty tai jotka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet antamaan yhteisöjen käyttöön pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

Kokonaisvarat kasvoivat 75 386 miljoonaan euroon (67 332 miljoonaa euroa vuonna 2006) ja kokonaisvelat 134 006 miljoonaan euroon (131 550 miljoonaa euroa vuonna 2006). Varojen ja velkojen erotus rahoitetaan lyhyellä aikavälillä talousarviovaroista, jotka on jo hyväksytty tai jotka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet antamaan yhteisöjen käyttöön pitkällä aikavälillä.

EU:N TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN JA TALOUSARVIOKIRJANPITO

1.   VUOTUISEN TALOUSARVION VALMISTELU

EU:n talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille, EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueisiin kuuluville toimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia ohjelmia, toimia ja hankkeita. Tällaisia ovat esimerkiksi opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät koulutusalan hankkeet, EU:ssa työskentelevien työympäristön parantamiseksi toteutettavat hankkeet ja ulkorajavalvonnan tehostamiseksi toteutettavat hankkeet.

Noin 95 prosenttia EU:n talousarviovaroista käytetään tällaisten, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien toimien ja hankkeiden rahoittamiseen. Suora yhteys vuotuisen talousarvion ja EU:n toimintapolitiikan välillä varmistetaan käyttämällä toimintoperusteista budjetointia. Vuonna 2004 käyttöön otetun toimintoperusteisen budjettinimikkeistön avulla saadaan selkeä kuva EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueista ja kutakin osa-aluetta varten myönnetyistä kokonaisresursseista.

Talousarvion 32 toimintalohkoa on jaettu edelleen noin 200 toimintoon, joista yli 110 sisältää toimintamäärärahojen budjettikohtia. Tällaisia budjettikohtia sisältävät toiminnot esitetään talousarviossa omina lukuinaan. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten edunsaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Toimintalohkoihin kuuluu myös horisontaalisia toimintalohkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi toimia moitteettomasti. Tällaisia ovat esimerkiksi toimintalohkot ”Koordinointi ja oikeudellinen tuki” ja ”Talousarvio”. Toimintoperusteinen rakenne tarjoaa yhteisen käsitekehyksen ensisijaisten tavoitteiden asettamista ja toiminnan suunnittelua, budjetointia, seurantaa ja raportointia varten, ja sen tärkeimpänä tavoitteena on tehdä varojen käytöstä entistä tehokkaampaa, taloudellisempaa ja tuloksellisempaa.

Alustavan talousarvion hyväksymisessä noudatettavan sisäisen menettelyn ensimmäisessä vaiheessa komissio valmistelee alustavan talousarvioesityksen, joka toimitetaan neuvostolle. Neuvosto voi tehdä kyseiseen esitykseen tarpeelliseksi katsomansa tarkistukset. Neuvoston tarkistukset sisältävä esitys toimitetaan tämän jälkeen Euroopan parlamentille, joka voi esittää siihen tarkistuksia tai hyväksyä tai hylätä sen. Kun kaikista tarkistuksista on sovittu (tämä saattaa edellyttää, että komissio laatii kokonaan uuden esityksen), parlamentti vahvistaa lopullisen talousarvion joulukuun puolivälissä. Talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa, kun Euroopan parlamentin puhemies on todennut sen vahvistetuksi.

2.   MITEN TALOUSARVIO RAHOITETAAN?

EY:llä on kaksi pääasiallista rahoituslähdettä: omat varat ja sekalaiset tulot.

2.1   Omiin varoihin kuuluvat tulot ja saamiset

Omat varat ovat EU:lle ilman eri toimenpiteitä kertyviä tuloja, jotka se voi käyttää talousarvionsa rahoittamiseen ilman, että kansallisten viranomaisten tarvitsee tehdä asiasta erillistä päätöstä (vuonna 2007 näiden varojen osuus kaikista tuloista oli 93 prosenttia). Talousarvion rahoittamiseen tarvittavien omien varojen määrä saadaan, kun menojen kokonaismäärästä vähennetään muut tulot. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,24 prosenttia EU:n yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL). Omat varat jaetaan seuraaviin ryhmiin:

| 1. | Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista, maatalousmaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut ja maatalousmaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

1.

Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista, maatalousmaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut ja maatalousmaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia.

| 2. | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu yhteisön sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

2.

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu yhteisön sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia.

| 3. | BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään yhteisön sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 70 prosenttia. |
| --- | --- |

3.

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään yhteisön sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 70 prosenttia.

Edellä kuvattujen varojen maksamisesta voidaan todeta, että perinteiset omat varat kirjataan erilliseen kirjanpitoon silloin, kun kyseessä ovat sellaiset varat, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti todenneet mutta joita ne eivät ole asettaneet yhteisöjen käyttöön, koska kyseisiä varoja ei ole vielä peritty, vakuutta ei ole vielä toimitettu tai määristä on syntynyt erimielisyyttä. Kaikki jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tästä kirjanpidosta neljännesvuosikatsaukset, jotka sisältävät jokaisen varojen lajin osalta seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä, |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen oikaisut (oikaisut/peruutukset), |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen oikaisut (oikaisut/peruutukset),

| — | kirjanpidosta poistetut määrät, |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät,

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Kun erilliseen kirjanpitoon merkityt perinteiset omat varat on peritty, ne on asetettava komission käyttöön viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19 päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä.

Erilliseen kirjanpitoon kirjatuista saamisista on tehtävä arvonalennus, joka vastaa sellaisia varoja, joita ei todennäköisesti saada perittyä. Arvonalennus perustuu jäsenvaltioiden neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti tekemiin arvioihin. Kyseisen alakohdan mukaan ”jäsenvaltioiden on toimitettava kutakin varainhoitovuotta koskevan viimeisen neljännesvuosikatsauksen yhteydessä arvio kaikista kyseisen vuoden 31 päivänä joulukuuta erillisellä tilillä olevista saatavista, joiden perinnästä ei ole varmuutta”.

Taseen vastaavaa-puolella oleviin saamisiin jäsenvaltioilta on tehty arvonalennus jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä. Vaikka perintä vaikuttaisi hyvin epätodennäköiseltä tai käytännössä lähes mahdottomalta, määrät voidaan tästä huolimatta sisällyttää yhteisön talousarvioon perinteisinä omina varoina. Perimättä olevat saamiset menetetään vain, jos jäsenvaltio on toteuttanut kaikki vaadittavat toimenpiteet taatakseen perinnän onnistumisen. Muussa tapauksessa jäsenvaltio on taloudellisessa vastuussa kyseisistä määristä ja joutuu maksamaan ne yhteisön talousarvioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.2   Sekalaiset tulot

Euroopan yhteisöjen toiminnasta kertyvien sekalaisten tulojen osuus on noin 7 prosenttia kaikista tuloista. Näihin tuloihin kuuluvat esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot sekä yhteisön hankkeiden hallinnointiin liittyvät, yksityisen ja julkisen sektorin velallisille osoitetut perintämääräykset (ks. edellä oleva esimerkki). Sekalaisiin tuloihin kuuluvat myös uhkasakot, jotka yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt jäsenvaltioille silloin, kun nämä eivät ole noudattaneet annettua tuomiota. Komissio hallinnoi vuosittain satojatuhansia hankkeita, ja se joutuu antamaan noin 12 000 perintämääräystä vuodessa. Kaikista saamisista, joita ei ole maksettu viimeistään eräpäivänä, peritään viivästyskorkoa. Jos yhteisössä oleva kolmas osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio, ei ole maksanut velkaansa, komission (tai neuvoston) päätös, jolla kyseiselle velalliselle määrätään maksuvelvollisuus, on suoraan täytäntöönpanokelpoinen sillä alueella voimassa olevien, lainkäyttöä riita-asioissa koskevien sääntöjen mukaisesti, jolla pakkotäytäntöönpano toteutetaan. Muita velallisia koskevista toimenpiteistä vastaa oikeudellinen yksikkö ulkopuolisten asianajotoimistojen avustuksella.

3.   YHTEISÖN TALOUSARVION HALLINNOINTI JA TALOUSARVIOVAROJEN KÄYTTÄMINEN

3.1   Ensisijaiset toimintamenot

Euroopan yhteisöjen toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin kuuluvia menoja, ja niihin osoitettuja varoja hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Varainhoitoasetuksen mukaan yhteisöt voivat yleistä talousarviota toteuttaessaan käyttää seuraavassa kuvattuja menetelmiä.

| | Suora keskitetty hallinnointi: kulloinkin toimivaltainen yhteisöjen toimielin tai elin vastaa suoraan talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

Suora keskitetty hallinnointi: kulloinkin toimivaltainen yhteisöjen toimielin tai elin vastaa suoraan talousarvion toteuttamisesta.

Suora keskitetty hallinnointi

| | Välillinen keskitetty hallinnointi: yhteisöt antavat talousarvion osan toteuttamisen tehtäväksi jollekin yhteisöjen tai jäsenvaltion elimelle. |
| --- | --- |

Välillinen keskitetty hallinnointi: yhteisöt antavat talousarvion osan toteuttamisen tehtäväksi jollekin yhteisöjen tai jäsenvaltion elimelle.

Välillinen keskitetty hallinnointi

| | Hajautettu hallinnointi: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät yhteisöjen ulkopuolisille maille. |
| --- | --- |

Hajautettu hallinnointi: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät yhteisöjen ulkopuolisille maille.

Hajautettu hallinnointi

| | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät jäsenvaltioille.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

| | Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille. |
| --- | --- |

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: yhteisöt siirtävät tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

Suurinta osaa yhteisöjen menoista eli 90:tä miljardia euroa (91 miljardia euroa vuonna 2006) hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät on siirretty jäsenvaltioille. Tätä hallinnointitapaa käytetään esimerkiksi silloin, kun on kyse maatalousmenoista tai rakennetoimista.

3.2   Taloushallinnon toimijat

Komission kollegio kantaa poliittisen vastuun talousarviosta, mutta sillä ei käytännössä ole toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi yksittäisille, henkilöstösääntöjen alaisille virkamiehille, jotka vastaavat toiminnastaan kollegiolle. Näitä virkamiehiä, jotka ovat yleensä pääjohtajia tai osaston johtajia, kutsutaan valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi. Kyseiset virkamiehet voivat siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä edelleen virkamiehille, joita kutsutaan edelleenvaltuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi.

Komission kollegio

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Heidän tehtäviinsä kuuluu näin myös oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä. Tulojen ja menojen hyväksyjien on myös huolehdittava ehdotustensa toteutettavuuden arvioinnista (ennakkoarviointi) ja arvioitava jo käynnistettyjen ohjelmien edistymistä ja kustannustehokkuutta (väli- ja loppuarvioinnit). Näiden arviointien tuloksia käytetään pyrittäessä parantamaan päätöksentekoprosessia sekä tekemään yhteisöjen toimien toteuttamisesta entistä läpinäkyvämpää, vastuullisempaa ja kustannustehokkaampaa.

Tulojen ja menojen hyväksyjät

Moitteeton varainhoito ja asianmukaiset vastuusuhteet varmistetaan jokaisessa pääosastossa erottamalla johdon harjoittama valvonta (joka on tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla) sisäisen tarkastuksen alaan kuuluvista ja sääntöjen noudattamista koskevista tarkastuksista, jotka perustuvat selkeisiin (COSO:n kansainvälisiin standardeihin pohjautuviin) sisäisen tarkastuksen standardeihin, ennakko- ja jälkitarkastuksista, riskinarviointiin perustuvista riippumattomista sisäisistä tarkastuksista sekä säännöllisestä raportoinnista, jonka tarkoituksena on tiedottaa yksittäisille komissaareille toiminnoista.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta, toimielimen tilinpäätöksen laatimisesta ja kyseisen tilinpäätöksen konsolidoinnista muiden konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen tilinpäätösten kanssa. Lisäksi tilinpitäjä varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan vakuuttaen, että se antaa oikean ja riittävän kuvan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

Tilinpitäjä

Toimielin nimittää sisäisen tarkastajan, joka ei varsinaisesti kuulu taloushallinnon toimijoihin, tarkastamaan, että talousarvion toteuttamisessa käytettävät järjestelmät ja menettelyt ovat moitteettomia. Sisäisen tarkastajan tehtävänä on myös neuvoa toimielintä riskinhallintaan liittyvissä asioissa. Sisäinen tarkastaja antaa riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä laatii suosituksia siitä, miten menettelyjä voidaan parantaa ja moitteetonta varainhoitoa edistää.

sisäisen tarkastajan

3.3   Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen

Kun talousarvio on vahvistettu, budjettipääosasto asettaa varat komission kirjanpitojärjestelmän välityksellä komission eri yksiköiden, eri toimielinten ja eri elinten käyttöön sen mukaan, mitkä ovat niiden vastuualueet toimintoperusteiseen budjetointiin perustuvassa järjestelmässä. Komissio siirtää tässä yhteydessä esimerkiksi ympäristöön liittyvien budjettikohtien hallinnointivastuun ympäristöasioiden pääosaston pääjohtajalle (josta tulee näin kyseisistä budjettikohdista vastuussa oleva valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä).

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun vuotuisessa talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava budjettikohta, jossa on riittävästi varoja menojen kattamiseen. Jos nämä edellytykset täyttyvät, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella.

Talousarviositoumuksen tekemisen käynnistää hankkeesta vastaava henkilö (joka tunnetaan sitoumuksen alkuunpanijana), minkä jälkeen sitoumus käsitellään ennalta määrättyä menettelyä noudattaen. Menettelyllä varmistetaan käsittelyketju, jossa käsittelyä voidaan seurata tositteiden ja konekielisten kirjausten avulla ja johon osallistuu vähintään kaksi henkilöä (ns. kahden käsittelijän periaate), ts. vähintään sitoumuksen alkuunpanija ja sen tarkastaja. Käytössä olevissa käsittelyketjuissa tehdään sekä rahoitusta että varsinaista toimintaa koskevia tarkastuksia ennen kuin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy sitoumuksen.

Yhteisön talousarviossa olevia varoja ei voida käyttää ennen kuin komissio tai muu EY:n elin ja yhteisön varojen vastaanottajaksi tarkoitettu taho ovat tehneet kirjallisen oikeudellisen sitoumuksen. Kun kyse on suorasta keskitetystä hallinnoinnista, oikeudellinen sitoumus on joko toimeksisaajan kanssa tehtävä hankintasopimus tai avustuksen saajan kanssa tehtävä avustussopimus.

Kun talousarviositoumus on hyväksytty, se kirjataan talousarviokirjanpitoon ja määrärahoista otetaan käyttöön sitoumusta vastaava määrä. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. Syynä tähän on se, että Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmä muodostuu kahdesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta järjestelmästä:

| a) | talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta; ja |
| --- | --- |

a)

talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta; ja

| b) | liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma. |
| --- | --- |

b)

liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Talousarviokirjanpitoon kirjataan noin 1 150 budjettikohdan päivittäiset sitoumukset ja maksut. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen, jonka mukaan meno tai tulo kirjataan vasta kun varoista tehdään sitoumus tai kun ne maksetaan tai saadaan. Tämän tyyppistä kirjanpitoa käytetään etenkin julkisella sektorilla, jolla painopiste on perinteisesti ollut talousarviossa ja sen toteuttamisessa. Euroopan parlamentti, jolle toimeenpanosta huolehtiva komissio on vastuussa, haluaa luonnollisesti tarkistaa, että komissio noudattaa niitä päämääriä, jotka parlamentti on talousarvion vahvistamisen yhteydessä esittänyt. Komissio julkaisee kuukausittain numerotietoja talousarvion toteuttamisen (varojen käytön) senhetkisestä tilanteesta Europa-sivustolla. Tiedot on jaoteltu rahoituskehyksen otsakkeittain ja toimintalohkoittain.

Liikekirjanpito (ts. pääkirja) perustuu kahdenkertaiseen kirjanpitoon, ja se sisältää kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot (joten sen perusteella voidaan laatia tuotto- ja kululaskelma). Liikekirjanpito on perustana myös EY:n taseelle, joka antaa kuvan EY:n varoista ja veloista ja sen taloudellisesta asemasta 31. joulukuuta.

3.4   Maksun suorittaminen

3.4.1   Yleissäännöt

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin toimesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen. Maksua suoritettaessa on noudatettava vastaavanlaista käsittelyketjua kuin talousarviositoumusta hyväksyttäessä. Maksu käsitellään kirjanpitojärjestelmässä siten, että käsittelyn eri vaiheita voidaan seurata tositteiden ja konekielisten kirjausten avulla. Myös tämän käsittelyn käynnistää maksun alkuunpanija, ja käsittelyn viimeisessä vaiheessa maksun hyväksyy edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä. Kun maksu on hyväksytty, sekä talousarvio- että liikekirjanpidon tiedot päivittyvät automaattisesti.

Kun maksu on hyväksytty kirjanpitojärjestelmässä, varat maksetaan saajan tilille. Esimerkiksi komissio suorittaa lähes kaikki maksunsa tilisiirtona, ja maksut suorittaa kassanhallinnasta vastaava budjettipääosaston yksikkö. Komissiolla on pankkitilejä jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa, keskuspankeissa ja liikepankeissa.

Komissio suorittaa yli miljoona maksua vuodessa. Komissio on SWIFTin jäsen (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Komissiossa tehdään päivittäin vähintään yksi maksuajo budjettipääosaston kassanhallintayksikön valvonnassa. Ajossa luodaan hyväksyttyjen maksumääräysten pohjalta maksuohjeet, jotka järjestelmä lähettää komission käyttämille pankeille, jotta nämä voisivat siirtää varat maksujen saajille.

3.4.2   Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, edunsaajan on palautettava ennakkomaksu Euroopan yhteisöille. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksumäärään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot hyväksytään tai ennakkomaksuna suoritetut määrät palautetaan. Kun yhteisöt hyväksyvät ennakkomaksun joko kokonaan tai osittain tutkittuaan ensin maksupyyntöön sisältyvien menojen tukikelpoisuuden (ks. jäljempänä), hyväksyttyä tukikelpoista määrää vastaava määrä poistetaan taseesta ja kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan. Ennakkomaksu voidaan tässä yhteydessä katsoa hyväksytyksi joko kokonaan tai osittain.

Ennakkomaksut arvostetaan arvioituun kerrytettävissä olevaan määrään. Tässä yhteydessä otetaan huomioon ennakkomaksuun liittyvät vakuudet. Ennakkomaksu, jota ei oletettavasti saada perittyä takaisin, kirjataan kuluna tuotto- ja kululaskelmaan, ja taseeseen merkittyä ennakkomaksun kirjanpitoarvoa vähennetään kulukirjausta vastaavalla määrällä. Ennakkomaksuista kertyy yleensä korkotuottoa (poikkeuksena ovat jäsenvaltioille maksetut määrät ja liittymistä valmisteleva tuki). Korkotuoton omistusoikeus määräytyy sen mukaan, onko kyse Euroopan yhteisöjen vai kolmansien suorittamista ennakkomaksuista. Nämä kaksi ennakkomaksutyyppiä eroavat toisistaan siinä, että Euroopan yhteisöjen suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on yhteisöjen omaisuutta, ja se on sen vuoksi palautettava yhteisöille, kun taas kolmansien suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on edunsaajien omaisuutta.

3.4.3   Maksupyynnöt ja menojen tukikelpoisuus

Jonkin ajan kuluttua ennakkomaksun suorittamisesta ennakkomaksun saaja toimittaa asianomaiseen EY:n elimeen maksupyynnön osoittaakseen, että ennakkomaksu on käytetty sopimuksen mukaisesti. Maksupyyntöjä saadaan edunsaajilta vuoden kuluessa sen mukaan, minkä tyyppisestä hankkeesta on kysymys ja millaisia sopimusehtoja kulloinkin sovelletaan. Kaikkia maksupyyntöjä ei välttämättä saada vuoden loppuun mennessä.

Saadut maksupyynnöt kirjataan välittömästi kirjanpitojärjestelmässä lyhytaikaisiin velkoihin siten, että vastakirjaus (debet-kirjaus) tehdään tilille ”Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava”. Tämä kirjaus katsotaan ensimmäisen vaiheen laskuksi. Kulu kirjataan liikekirjanpitoon vasta, kun sen perustana oleva tapahtuma on toteutunut eli kun maksupyyntö on tarkastettu ja hyväksytty. Ensimmäisessä vaiheessa ei näin ollen vielä kirjata kulua. Toimivaltaisen henkilön on tarkistettava saatu maksupyyntö, ja hän voi tarvittaessa pyytää lisäperusteluja ennen kuin vahvistaa järjestelmässä ja paperilla, että maksupyyntö on perusteltu ja että maksu voidaan suorittaa. Kun maksupyyntö on katsottu perustelluksi, kirjanpitoon tehdään kirjaus, jolla tukikelpoiset määrät siirretään kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan (toisen vaiheen lasku). Samalla avoinna oleviin ennakkomaksu- ja velkasaldoihin tehdään tarkastettua ja hyväksyttyä määrää vastaava vähennys. Näillä kirjauksilla ei ole vaikutusta talousarviokirjanpitoon, johon on jo tehty kyseistä maksua vastaavat kirjaukset.

3.4.4   Seuraavien maksuerien suorittaminen

Jos maksupyynnön mukainen, tarkistettu ja hyväksytty määrä on suurempi kuin jo suoritetun ensimmäisen maksun määrä tai jos sopimuksessa edellytetään toisen maksuerän tai lopullisen maksun suorittamista, käynnistetään uusi maksatusmenettely edellä kuvattuja sääntöjä noudattaen. Ennen maksun suorittamista tarvittavan lopullisen hyväksynnän antaa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä. Tukikelpoisuusehdot määritetään perussäädöksessä, ehdotuspyynnössä, muussa avustusten saajille tarkoitetussa tietoaineistossa ja/tai avustussopimukseen sisältyvissä sopimusmääräyksissä. Kun avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset on tutkittu, tukikelpoiset menot kirjataan kuluksi ja saajalle ilmoitetaan, jos kustannukset sisältävät eriä, jotka eivät ole tukikelpoisia. Erä ”Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava” sisältää siis sellaiset maksupyynnöt, joissa ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ei vielä ole tutkittu. Kulun perusteena oleva tapahtuma ei näin ole vielä kyseisten määrien osalta toteutunut.

3.4.5   Tilikauden päättäminen (siirtyvät erät)

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset. Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet esitetään taseen ulkopuolisissa ehdollisissa varoissa.

Vuoden lopussa vielä saamatta olevat maksupyynnöt otetaan huomioon siirtyvinä erinä tilikautta päätettäessä. Erityisesti on arvioitava yhteisöiltä rahoitusta saaneiden edunsaajien sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille. Näistä määristä laaditaan paras mahdollinen arvio. Arvioinnissa käytettävä menetelmä valitaan sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Kun nämä siirtyvät erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtoveloiksi, ja sellaiset määrät, jotka eivät ole tukikelpoisia, jätetään avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Nämä määrät on esitetty lyhytaikaisissa veloissa, jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi.

3.5   Aiheettomien maksujen takaisinperintä

Asianomaiset EY:n yksiköt tarkastavat talousarviosta rahoitettavien menojen tukikelpoisuuden. Jos varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, tarkastamisesta vastaavat jäsenvaltiot. Tarkastukset perustuvat kulloinkin sovellettaviksi tulevien sääntöjen ja avustussopimusehtojen mukaisiin asiakirjoihin. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi EY:llä ja/tai jäsenvaltiolla on oikeus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Toteutusjakson aikana todetut virheet voidaan korjata seuraavissa maksupyynnöissä. Toteutuksen päätyttyä todetut virheet korjataan perintämääräyksellä. Lisätietoja tästä aiheesta on jaksossa E.6.

E.6

4.   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1   Tilinpäätös

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EU:n taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös sisältää taseen, tuotto- ja kululaskelman sekä talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset. Tilinpäätöksen hyväksyy komissio, joka esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille vastuuvapauden myöntämistä varten.

4.2   Vuotuiset toimintakertomukset

Jokaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa kuvataan toiminnan tuloksia ja arvioidaan sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että kirjausten perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

5.   TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1   Tilintarkastus

EU:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

| 1. | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

1.

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| 2. | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta; ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille edunsaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta; |
| --- | --- |

2.

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta; ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille edunsaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta;

| 3. | erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä varojen hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja. |
| --- | --- |

3.

erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä varojen hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joita se tarvitsee tarkastuksissaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattavat kaikki EU:n toiminnan osa-alueet, ja niissä voidaan tutkia myös yksittäisten toimien ja maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin huolehtii myös varsinaisen tilinpäätöksen tarkastamisesta ja tarkastaa tarvittaessa myös yksittäiset tasetilit ja tuotto- ja kululaskelman tilit sekä tilinpäätöksen esittämisen kokonaisuudessaan. Tilintarkastustuomioistuin voi sen vuoksi antaa lausunnon paitsi esitetyistä numerotiedoista myös käytössä olevasta järjestelmästä ja toimitetuista tarkastuksista.

5.2   Vastuuvapauden myöntäminen

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. EY:ssä vastuuvapauden myöntää Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EY:n elimille vastuuvapauden yhteisöjen edellisvuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Parlamentti voi vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä tuoda esille tärkeinä pitämiään havaintoja ja suosittaa toimenpiteitä, joita komission olisi toteutettava kyseisillä osa-alueilla. Komissio esittelee toteuttamansa toimenpiteet laatimassaan seurantaraportissa ja toimintasuunnitelmassa, jotka se toimittaa sekä parlamentille että neuvostolle.

I OSA

EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA LIITETIEDOT

SISÄLLYS

| A. | Tase |
| --- | --- |

A.

| B. | Tuotto- ja kululaskelma |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavirtalaskelma |
| --- | --- |

C.

| D. | Laskelma nettovarojen muutoksista |
| --- | --- |

D.

| E. | Tilinpäätöksen liitetiedot: |
| --- | --- |

E.

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Taseen ulkopuoliset erät |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aiheettomien maksujen takaisinperintä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidoidut yhteisöt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidoimattomat yhteisöt |
| --- | --- |

11.

A.   TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| PITKÄAIKAISET VARAT: |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 44 | 37 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Pitkäaikaiset sijoitukset | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Lainat | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Pitkäaikaiset saamiset | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| LYHYTAIKAISET VARAT: |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 88 | 115 |
| Lyhytaikaiset sijoitukset | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Vastaavaa yhteensä | | 75 386 | 67 332 |
| PITKÄAIKAISET VELAT: |
| Työsuhde-etuudet | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Pitkäaikaiset varaukset | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Muut pitkäaikaiset velat | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| LYHYTAIKAISET VELAT: |
| Lyhytaikaiset varaukset | 2.16 | (369) | (379) |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | 2.17 | (135) | (20) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Vastattavaa yhteensä | | (134 006) | (131 550) |
| NETTOVARAT | | (58 620) | (64 218) |
| Rahastot | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet: | 2.20 | | |
| Työsuhde-etuudet (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Muut määrät (2) | | (27 946) | (34 873) |
| NETTOVARAT | | (58 620) | (64 218) |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2007

31.12.2006

PITKÄAIKAISET VARAT:

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

44

37

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

4 523

4 586

Pitkäaikaiset sijoitukset

2.3

2.3

1 973

2 157

Lainat

2.4

2.4

1 806

2 023

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

2.5

2.5

14 015

22 425

Pitkäaikaiset saamiset

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

LYHYTAIKAISET VARAT:

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

88

115

Lyhytaikaiset sijoitukset

2.8

2.8

1 420

1 426

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

2.9

2.9

20 583

8 055

Lyhytaikaiset saamiset

2.10

2.10

12 051

9 796

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Vastaavaa yhteensä

Vastaavaa yhteensä

75 386

75 386

67 332

67 332

PITKÄAIKAISET VELAT:

Työsuhde-etuudet

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Pitkäaikaiset varaukset

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Muut pitkäaikaiset velat

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

LYHYTAIKAISET VELAT:

Lyhytaikaiset varaukset

2.16

2.16

(369)

(379)

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

2.17

2.17

(135)

(20)

Muut lyhytaikaiset velat

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Vastattavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

NETTOVARAT

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Rahastot

2.19

2.19

2 806

2 855

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet:

2.20

2.20

Työsuhde-etuudet (1)

Työsuhde-etuudet (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Muut määrät (2)

Muut määrät (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2007 | 2006 |
| TOIMINNAN TUOTOT |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Muut toiminnan tuotot | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| TOIMINNAN KULUT |
| Hallintokulut | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Toiminnan kulut | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ | | 9 362 | 64 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.5 | 674 | 621 |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.6 | (354) | (331) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovoitoista/(nettotappioista) | 3.7 | (13) | (265) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 7 462 | 197 |

milj. euroa

Liitetieto

2007

2006

TOIMINNAN TUOTOT

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

3.1

3.1

112 084

105 118

Muut toiminnan tuotot

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

TOIMINNAN KULUT

Hallintokulut

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Toiminnan kulut

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

9 362

9 362

64

64

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.5

3.5

674

621

Kulut rahoitustoiminnasta

3.6

3.6

(354)

(331)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

2.12

2.12

(2 207)

108

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovoitoista/(nettotappioista)

3.7

3.7

(13)

(265)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

7 462

7 462

197

197

C.   RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2007 | 2006 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | 7 462 | 197 |
| Toiminnan rahavirrat | 4.2 | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | | 11 | 11 |
| Poistot | | 329 | 306 |
| Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) | | (3) | (3) |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | | 217 | 374 |
| Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | 8 410 | 307 |
| Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | 201 | (84) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | | 27 | 11 |
| Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | (12 528) | (1 422) |
| Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | (2 255) | (2 558) |
| Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | 90 | (108) |
| Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | (288) | (58) |
| Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | (31) | 167 |
| Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | (10) | 104 |
| Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 115 | (2) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | 1 300 | 11 552 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | | (1 848) | (2 410) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | | (15) | 140 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | | 1 280 | (956) |
| Sijoitustoiminnan rahavirrat | 4.3 | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | | (284) | (772) |
| Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (5) | (156) |
| Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | 6 | 14 |
| NETTORAHAVIRTA | | 2 181 | 4 654 |
| KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS (3) | | 2 181 | 4 654 |
| KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

milj. euroa

Liitetieto

2007

2006

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

7 462

197

Toiminnan rahavirrat

Toiminnan rahavirrat

4.2

4.2

Hankintamenon jaksottaminen

11

11

Poistot

329

306

Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen)

(3)

(3)

Lainojen (lisäys)/väheneminen

217

374

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

8 410

307

Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

201

(84)

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

27

11

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(12 528)

(1 422)

Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

(2 255)

(2 558)

Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

90

(108)

Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(288)

(58)

Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(31)

167

Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

(10)

104

Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

115

(2)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

1 300

11 552

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1 848)

(2 410)

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

(15)

140

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

1 280

(956)

Sijoitustoiminnan rahavirrat

Sijoitustoiminnan rahavirrat

4.3

4.3

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(284)

(772)

Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(5)

(156)

Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

6

14

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

2 181

2 181

4 654

4 654

KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS (3)

3

2 181

4 654

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA
   (3)

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | Nettovarat = (A) + (B) |
| Käyvän arvon rahasto | Muut rahastot | Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2005 | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 22 | (22) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | (77) | | | | (77) |
| Muut | | 72 | 145 | | 217 |
| Varainhoitovuoden 2005 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2005 tuloksesta | | | (2 410) | | (2 410) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | 197 | 197 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Takuurahaston varojen muutos | | (135) | 135 | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 3 | | (26) | | (23) |
| Muut | | 60 | (53) | | 7 |
| Varainhoitovuoden 2006 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2006 tuloksesta | | | (1 848) | | (1 848) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | 7 462 | 7 462 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

milj. euroa

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Nettovarat = (A) + (B)

Käyvän arvon rahasto

Muut rahastot

Kertynyt ylijäämä/(alijäämä)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

SALDO 31. JOULUKUUTA 2005

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Takuurahaston varojen muutos

22

(22)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

(77)

(77)

Muut

72

145

217

Varainhoitovuoden 2005 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

30

(7 842)

7 812

0

Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2005 tuloksesta

(2 410)

(2 410)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

197

197

SALDO 31. JOULUKUUTA 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Takuurahaston varojen muutos

(135)

135

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

3

(26)

(23)

Muut

60

(53)

7

Varainhoitovuoden 2006 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

23

174

(197)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2006 tuloksesta

(1 848)

(1 848)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

7 462

7 462

SALDO 31. JOULUKUUTA 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Taseen ulkopuoliset erät |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aiheettomien maksujen takaisinperintä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidoidut yhteisöt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidoimattomat yhteisöt |
| --- | --- |

11.

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28. maaliskuuta 2007).

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaan komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita kaikkien toimielinten ja elinten on noudatettava. Komission tilinpitäjä vahvisti yhteisöjen nykyiset kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt 28. joulukuuta 2004. Nämä uudet suoriteperusteiset säännöt perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standard Board) antamiin IPSAS-standardeihin (International Public Sector Standards) ja IASB:n (International Accounting Standard Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Ennen sääntöjen vahvistamista komission tilinpitäjä pyysi säännöistä asiantuntijalausunnon tilinpäätösstandardeja käsittelevältä asiantuntijaryhmältä. Kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä tarkistetaan säännöllisesti ja päivitetään tarvittaessa.

Komission tilinpitäjän vahvistamia arvostussääntöjä ja muita kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä sekä arvonmääritystä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla.

Komission tilinpitäjän on esitettävä alustava konsolidoitu tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle ennen seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivää. Komissio hyväksyy viimeistään 31. heinäkuuta lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman kanssa viimeistään 15. marraskuuta. Vuoden 2007 alustava ja lopullinen tilinpäätös esitetään seuraavasti: nide I sisältää konsolidoidun tilinpäätöksen ja nide II komission tilinpäätöksen.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Euroopan yhteisöjen julkisoikeudellisen luonteen vuoksi tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että yhteisö on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti.

Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot toimielinten ja virastojen toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava lopullista tietoa yksittäisistä toiminnoista. Näiden tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Euroopan unionin toimielinten ja virastojen kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molemmat toteutetaan kalenterivuosittain euromääräisinä. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Se pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätös laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään yhteisöjen taloudellinen asema 31 päivänä joulukuuta.

Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista:

| — | toiminnan jatkuvuus, |
| --- | --- |

—

toiminnan jatkuvuus,

| — | varovaisuus, |
| --- | --- |

—

varovaisuus,

| — | kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus, |
| --- | --- |

—

kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus,

| — | tietojen vertailtavuus, |
| --- | --- |

—

tietojen vertailtavuus,

| — | olennaisuus, |
| --- | --- |

—

olennaisuus,

| — | bruttoperiaate, |
| --- | --- |

—

bruttoperiaate,

| — | sisältöpainotteisuus, |
| --- | --- |

—

sisältöpainotteisuus,

| — | suoriteperusteinen kirjanpito. |
| --- | --- |

—

suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3   KONSOLIDOINTI

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen konsolidoidaan nykyisin 36 määräysvallassa olevaa yhteisöä, yksi osakkuusyritys ja kolme yhteisyritystä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa E.10. Konsolidoitavien erillisvirastojen määrä on kasvanut kahdella ja konsolidoitavien yhteisyritysten määrä niin ikään kahdella vuodesta 2006. Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole ollut merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen.

E.10

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöt voivat määrätä taloutta ja toimintaa koskevista toimintalinjoista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallan tavallisinta osoittajaa, äänioikeuksien enemmistöä, ei useimmissa tapauksissa voida soveltaa Euroopan yhteisöihin, koska määräysvallassa olevilla yhteisöillä ei yleensä ole pääomiin perustuvia yhteyksiä.

Konsolidoinnin piiriin kuuluvat EU:n toimielimet on perustettu kyseisten toimielinten perustamissopimuksilla. Ne muodostavat Euroopan yhteisöjen organisaatiorakenteen perustan ja edistävät kiistatta yhteisöjen tavoitteiden saavuttamista. Näiden toimielinten voidaan tämän vuoksi katsoa olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa.

Myös kaikkien yhteisön johdetun oikeuden nojalla perustettujen elinten ja toimeenpanovirastojen katsotaan saman lähestymistavan mukaisesti olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante) ja yhteisön kasvilajikevirasto (Angers) eivät saa varoja yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Konsolidoinnin piiriin on lisäksi otettu kaksi EU:n kolmanteen pilariin kuuluvaa virastoa, jotka ovat saaneet tukea Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta (ks. myös kohta E.10). Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

E.10

Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan täyden konsolidoinnin menetelmän mukaisesti. Kaikki näiden yhteisöjen väliset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöillä on huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Euroopan yhteisöjen omistusosuus on osakkuusyrityksissä yleensä 20–50 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus osakkuuden hankinnan jälkeisistä osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus osakkuuden hankinnan jälkeisistä rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset osakkuuden hankinnan jälkeiset tapahtumat oikaistaan suhteessa sijoituksen kirjanpitoarvoon. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää sijoituksen kirjanpitoarvoa.

Euroopan yhteisöjen ja niiden osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Osakkuusyritysten tilinpäätöksiin ei kuitenkaan käytännön syistä ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Euroopan yhteisöt eivät pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa riskipääomarahastoissa, joissa niillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina rahoitusvaroina, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan yhteisöt ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on taloudellista toimintaa koskevan määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen. Sijoituksia yhteisessä määräysvallassa oleviin yhteisöihin käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne arvostetaan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset tapahtumat oikaistaan suhteessa osuuden kirjanpitoarvoon.

Euroopan yhteisöjen ja yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Yhteisyritysten tilinpäätöksiin ei kuitenkaan käytännön syistä ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Konsolidoimattomat yhteisöt

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen ei ole konsolidoitu varoja, joita yhteisöt hallinnoivat yhteisöjen henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän ja Euroopan kehitysrahaston puolesta, koska kyseiset varat eivät ole yhteisöjen määräysvallassa. Sairausvakuutusjärjestelmän varat olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 287 miljoonaa euroa ja kehitysrahaston varat yhteensä 1 350 miljoonaa euroa (ks. liitetieto E.11).

E.11

1.4   LAATIMISPERUSTA

1.4.1   Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan yhteisöjen toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin.

Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen vuoden lopun saldot on muunnettu euroiksi joulukuun 31 päivän kurssiin:

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Valuutta

31.12.2007

31.12.2006

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

Seuraavien erien osalta on kuitenkin käytetty edellisestä poikkeavia muuntomenetelmiä:

| — | aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan, ja |
| --- | --- |

—

aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan, ja

| — | Euroopan maatalouden tukirahastosta maksetut ennakkomaksut muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10 päivänä voimassa ollutta kurssia. |
| --- | --- |

—

Euroopan maatalouden tukirahastosta maksetut ennakkomaksut muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10 päivänä voimassa ollutta kurssia.

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen arvopapereiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2   Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja myyntisaamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

1.5.1   Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (4 vuotta). Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet kirjataan nykykäytännön mukaan tarkasteluhetkellä kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Tietokoneohjelmien kehittämiseen ja ylläpitoon liittyvät menot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät. Näin tehdään myös tieteelliseen tutkimukseen ja kehitykseen liittyville menoille.

1.5.2   Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappio. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan yhteisöt saavat omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitotoimet kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Koska Euroopan yhteisöt eivät ota lainaa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankkimiseksi, kyseisiin hyödykkeisiin ei liity vieraan pääoman kustannuksia.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Takuurahaston nettovarat

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4 % |
| Laitteistot, koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet | 10–25 % |
| Kiinteät kalusteet | 10–33 % |
| Ajoneuvot | 25 % |
| Tietokonelaitteet | 25 % |
| Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

4 %

Laitteistot, koneet ja kalusto

10–25 %

Kalusteet

10–25 %

Kiinteät kalusteet

10–33 %

Ajoneuvot

25 %

Tietokonelaitteet

25 %

Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan yhteisöille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hankituista omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Poistojen kohteena olevien omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan ja tarvittaessa muutetaan kunakin tilinpäätöspäivänä. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi.

1.5.4   Sijoitukset

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi. Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, mukaan luettuina muuntoerot, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla eikä niihin voida soveltaa muuta luotettavaa arvostusmenetelmää, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai rahastonhoitajan ilmoittamaan, osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Näin arvoon ei sisälly kohteena olevaan sijoitussalkkuun mahdollisesti sisältyviä realisoitumattomia voittoja. Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset, jotka on tilinpäätöspäivänä omistettu alle kaksi vuotta, arvostetaan saman periaatteen mukaisesti, lukuun ottamatta ainoastaan hallintokuluista johtuvia realisoitumattomia tappioita, kun kyseisiä tappioita ei oteta huomioon kohteena olevan sijoitussalkun lyhyen omistusajan vuoksi.

Riskipääomarahastoihin tehtyjen sijoitusten käypä arvo määritetään tässä menetelmässä soveltamalla kokonaisnettoarvon käsitettä, jolloin oletuksena on, että kaikkien rahastojen kokonaisnettoarvo on IAS 39:n mukaisesti laskettu, jos yksittäisten rahastojen nettoarvot on laskettu IAS 39:n mukaisesti.

Tämän menetelmän mukaisesti rahastot jaetaan kolmeen luokkaan:

| — | Luokka I — rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Luokka I — rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia.

| — | Luokka II — rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39. |
| --- | --- |

—

Luokka II — rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39.

| — | Luokka III — rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja. |
| --- | --- |

—

Luokka III — rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja.

Luokkien I ja II osalta käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai taseeseen käyvän arvon rahaston muutoksina.

Osuudenomistajille kuuluvien varojen käyvän arvon mukainen nettoarvo määritetään joko soveltamalla prosenttiosuutta, joka vastaa Euroopan yhteisöjen omistusosuutta rahastosta, uusimman raportin mukaiseen nettoarvoon tai (mahdollisuuksien mukaan) rahastonhoitajan ilmoittamana yksittäisen osuuden tarkkana arvona samana ajankohtana.

Luokkaan III kuuluvat sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot (tällä hetkellä Euroopan yhteisöillä ei ole hallussaan tällaisia sijoituksia).

Rahoitusvälineet

Luokittelu

Euroopan yhteisöt luokittelevat sijoituksensa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Sijoitusten luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Tässä luokassa on kaksi alaluokkaa: kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät rahoitusvarat ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti hankintahetkellä kirjattavat rahoitusvarat. Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan yhteisöt ovat nimenneet sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaisia pidetään kaupankäyntitarkoituksessa hankittuina, paitsi jos niihin voidaan soveltaa suojauslaskentaa. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisöt antavat suoraan velalliselle rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan yhteisöt aikovat pitää ja pystyvät pitämään eräpäivään asti. Euroopan yhteisöillä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2007.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin, paitsi jos yhteisöt aikovat myydä ne 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan yhteisöt sitoutuvat ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Sijoitukset kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Selvitystilassa olevan EHTY:n virkamiehille myöntämien lainojen osalta oikeuksien syntymisajankohdan käypänä arvona käytetään transaktion hintaa eikä mahdollisia edullisia korkoja oteta huomioon. Näin toimitaan käytännön syistä ja olennaisuusseikkojen vuoksi.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun Euroopan yhteisöillä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan yhteisöt ovat luopuneet kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

Myytävissä olevat rahoitusvarat ja tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät käyvän arvon muutokset kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut rahoitusvarat myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöjen oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan yhteisöt määrittävät käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan yhteisöt arvioivat jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

i)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan omaisuuserän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa.

Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla, riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei.

Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

ii)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista arvopapereista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pitkittynyt alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän tappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.5   Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvioista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista välittömistä menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot.

Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan yhteisöt maksaisivat hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.6   Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan yhteisöille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat avoinna olevan ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen. Ennakkomaksuihin liittyvät vakuudet esitetään taseen ulkopuolisissa ehdollisissa varoissa.

1.5.7   Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, etteivät Euroopan yhteisöt pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on odotettavissa olevien vastaisten rahavirtojen nykyarvo, joka lasketaan diskonttaamalla kyseiset rahavirrat vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla) erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi vuosittain kirjataan yleinen 20 prosentin arvonalentuminen voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.13, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.13

1.5.8   Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset, muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden kuluessa, ja luotolliset pankkitilit. Luotolliset pankkitilit merkitään taseessa rahoitusvelkoina kohtaan ”lyhytaikaiset velat”.

1.5.9   Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan yhteisöillä on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Etuuspohjainen järjestely on eläkejärjestelmä, jossa yleensä määritellään eläke-etuuden määrä, jonka työntekijä saa eläkkeellä ollessaan. Etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta tekijästä, kuten iästä, palvelusvuosien määrästä ja palkan suuruudesta. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida.

Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä vähennettynä järjestelyn mahdollisten varojen käyvällä arvolla. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat riippumattomat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut vastaiset rahavirrat käyttämällä korkoja, jotka maksetaan sellaisista etuuksien kanssa saman valuutan määräisistä, yritysten liikkeeseen laskemista korkealuokkaisista joukkovelkakirjalainoista, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan yhteisöt tarjoavat työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto (yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (RCAM)). Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa.

Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.10   Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöillä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattavan varauksen tulee vastata parasta arviota olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Jos rahan aika-arvon vaikutus on olennainen, varauksen määrän tulee olla niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan edellyttävän. Diskonttauskorkona käytetään korkoa, joka vastaa rahan aika-arvosta markkinoilla tehtyjä viimeaikaisia arvioita ja velalle ominaisia riskejä. Huomioon ei oteta niitä riskejä, joiden osalta arvioita vastaisista rahavirroista on oikaistu.

1.5.11   Rahoitusvelat

Rahoitusvelkoihin kuuluvat lainat ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit. Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit sisältävät myös johdannaiset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa niiden käyvän arvon ollessa negatiivinen. Näitä johdannaisia käsitellään kirjanpidossa kuten kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä omaisuuseriä (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

1.5.12   Velat

Huomattava osa yhteisöjen veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä edunsaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta yhteisöjen rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa maksupyynnöt arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.13   Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset yhteisön rahoitusta saaneiden edunsaajien tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille (siirtovelat). Näistä määristä tehdään paras mahdollinen arvio. Arvioinnissa käytettävä menetelmä valitaan sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Vastaavasti jotkin tiettynä varainhoitovuonna suoritetut maksut liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Tällaiset maksut on tunnistettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat.

Euroopan yhteisöjen kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos komission toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perustamissopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa yhteisöjen tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan yhteisöt voivat saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt lähettävät jäsenvaltioille näiden rahoitusosuuksien maksamista koskevan pyynnön. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole kiistetty). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan yhteisöille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden lähettämät neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on kiistänyt) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin, kun yhteisöt ovat tehneet päätöksen sakon määräämisestä ja päätös on annettu virallisesti tiedoksi vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi, |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi,

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EY:n perustamissopimuksen 242 artikla). Velallisella on tällöin kaksi vaihtoehtoa: joko maksaa sakko alustavasti tai asettaa sakon määrää vastaava pankkitakuu.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta yhteisöjen tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko säilyy saamisena ja vakuus esitetään ehdollisissa varoissa.

Jos pidetään mahdollisena, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antaa yhteisöjen vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan yhteisöjen saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Varojen takaisinperintä

Sellaisista EU:n talousarviosta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan, EU:n ulkopuolisen maan tai jäsenvaltion on maksettava takaisin komissiolle, annetaan perintämääräykset, ja kyseiset määrät merkitään kirjanpitoon seuraavassa kuvatulla tavalla.

| — | Varojen takaisinperintä: Kirjanpitosääntöjen mukaan kun kyse on tämänkaltaisista takaisinperittävistä määristä ja kun perintämääräys annetaan alkuperäisen maksun suorittamisvuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja kyseisen vuoden kuluihin tehdään saamista vastaava vähennys. Jos perintämääräys annetaan jonakin muuna vuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Varojen takaisinperintä”. |
| --- | --- |

—

Varojen takaisinperintä: Kirjanpitosääntöjen mukaan kun kyse on tämänkaltaisista takaisinperittävistä määristä ja kun perintämääräys annetaan alkuperäisen maksun suorittamisvuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja kyseisen vuoden kuluihin tehdään saamista vastaava vähennys. Jos perintämääräys annetaan jonakin muuna vuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Varojen takaisinperintä”.

| — | Ennakkomaksujen takaisinperintä: takaisinperittävä määrä sisällytetään ennakkomaksuihin. |
| --- | --- |

—

Ennakkomaksujen takaisinperintä: takaisinperittävä määrä sisällytetään ennakkomaksuihin.

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun tavaroiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle.

Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvarojen tai -velkojen jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivinen korko on se korkokanta, jota käyttäen rahoitusvälineen odotettavissa olevana juoksuaikana (tai lyhyemmän ajanjakson kuluessa, mikäli tämä on tarkoituksenmukaista) saatavaksi tai suoritettavaksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan yhteisöt arvioivat rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat kulut kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt vastaanottavat ja hyväksyvät kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan yhteisöille, ja ne muodostavat valtaosan yhteisöjen menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi edunsaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka yhteisöt ovat velkaa edunsaajille, mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin, kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöksessä. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja jos omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tuotot merkitään tilinpäätökseen kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei kirjata, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) koska velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois yhteisöistä. EY:hyn kohdistuu eräitä riskejä sen päivittäisen toiminnan (mm. EU:n lainsäädännön ja normien täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan) luonteen vuoksi. EY on kuitenkin monien muiden julkisten yhteisöjen tapaan vakuuttanut osan näistä riskeistä itse. Ehdollista velkaa ei tämän vuoksi esitetä ennen kuin tietty tapahtuma on toteutunut, koska ennen tätä ajankohtaa on epätodennäköistä, että resursseja siirtyy pois yhteisöistä.

Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois yhteisöistä tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätökseen tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset

Tulevaa rahoitusta koskeva sitoumus on oikeudellinen tai tosiasiallinen sitoumus, yleensä sopimus, jonka Euroopan yhteisöt ovat tehneet, ja joka saattaa edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tulevaisuudessa.

Vakuudet

Vakuudet ovat mahdollisia omaisuuseriä tai velvoitteita, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet ovat näin ollen ehdollisia varoja tai velkoja. Vakuuden voimassaolo päättyy, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus toteutuu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2006, brutto | 82 |
| Lisäykset | 22 |
| Luovutukset | (2) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 13 |
| Muut muutokset | (10) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto | 105 |
| Kertyneet poistot 31.12.2006 | 45 |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | 11 |
| Luovutukset | (2) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 8 |
| Muut muutokset | (1) |
| Kertyneet poistot 31.12.2007 | 61 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2007, NETTO | 44 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2006, netto | 37 |

milj. euroa

Määrä

Kirjanpitoarvo 31.12.2006, brutto

82

Lisäykset

22

Luovutukset

(2)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

13

Muut muutokset

(10)

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

105

105

Kertyneet poistot 31.12.2006

45

Poistot varainhoitovuoden aikana

11

Luovutukset

(2)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

8

Muut muutokset

(1)

Kertyneet poistot 31.12.2007

Kertyneet poistot 31.12.2007

61

61

KIRJANPITOARVO 31.12.2007, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2007, NETTO

44

44

Kirjanpitoarvo 31.12.2006, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2006, netto

37

37

Aineettomiksi hyödykkeiksi katsotaan yksilöitävissä olevat ei-monetaariset omaisuuserät, joilla ei ole aineellista olomuotoa. Jotta ne voidaan kirjata taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava yhteisön hallinnassa ja tuotettava tulevaisuudessa taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille. Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

2.2.1   Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueiden ja niillä sijaitsevien rakennusten arvoa ei eräissä maissa voida erottaa toisistaan, koska maa ja rakennukset on hankittu yhtenä kokonaisuutena. Sellaisten maa-alueiden arvoa, josta ei tehdä poistoja, ei arvioida erikseen, ellei tämä osoittaudu tarpeelliseksi esimerkiksi uuden rakennuksen rakentamisesta aiheutuvien myöhemmin toteutuvien menojen tai osittaisen myynnin vuoksi.

2.2.2   Keskeneräiset hankinnat

Neuvosto allekirjoitti 1. helmikuuta 2007 LEX-rakennuksen hankinnasta sopimuksen, jonka mukainen lopullinen kauppahinta on 260 miljoonaa euroa. Tähän kohtaan kirjattu arvo, joka oli 224 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2006, on vuoden 2007 tilinpäätöksessä siirretty kohtaan ”Maa-alueet ja rakennukset”. Parlamentti teki lokakuussa 2004 osto-option sisältävän rahoitusleasingsopimuksen Brysseliin sijoitettavasta rakennuskompleksista. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2004. Marraskuussa 2004 maksettiin ensimmäisenä ennakkomaksuna 40 miljoonaa euroa. Parlamentti voi suorittaa lisäennakkomaksueriä alustavan hyväksymisraportin allekirjoittamisajankohtaan asti. Suoritetut ennakkomaksut olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 318 miljoonaa euroa. Summa vastaa hankkeessa kyseiseen päivään mennessä saavutettua edistystä (31. joulukuuta 2006 nämä ennakkomaksut olivat 253 miljoonaa euroa).

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja laitteet | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut aineelliset hyödykkeet | Rahoitusleasing-sopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2006, brutto | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Lisäykset | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Luovutukset | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Muut muutokset | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Kertyneet poistot 31.12.2006 | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Luovutukset | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Muut muutokset | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Kertyneet poistot 31.12.2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| KIRJANPITOARVO
  31.12.2007, NETTO | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Kirjanpitoarvo
  31.12.2006, netto | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Koneet ja laitteet

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut aineelliset hyödykkeet

Rahoitusleasing-sopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2006, brutto

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Lisäykset

54

34

10

64

15

16

76

269

Luovutukset

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Muut muutokset

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Kertyneet poistot 31.12.2006

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Poistot varainhoitovuoden aikana

154

28

14

61

9

63

329

Luovutukset

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Muut muutokset

3

1

1

0

(1)

4

Kertyneet poistot 31.12.2007

Kertyneet poistot 31.12.2007

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

KIRJANPITOARVO

31.12.2007, NETTO

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Kirjanpitoarvo

31.12.2006, netto

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot E.2.15 ja E.2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

E.2.15

E.2.18.1

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Kumulatiiviset menot (A) | Vastaisuudessa maksettavat määrät | Arvo yhteensä | Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot | Omaisuuserän arvo | Poistot | Kirjanpitoarvo, netto |
| Eräänty-miseen < 1 vuosi | Eräänty-miseen > 1 vuosi | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velka yhteensä (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Maa-alueet ja rakennukset | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| Yhteensä 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| Yhteensä 31.12.2006 | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Kumulatiiviset menot (A)

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Arvo yhteensä

Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot

Omaisuuserän arvo

Poistot

Kirjanpitoarvo, netto

Eräänty-miseen < 1 vuosi

Eräänty-miseen > 1 vuosi

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velka yhteensä (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Maa-alueet ja rakennukset

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Muut aineelliset hyödykkeet

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

Yhteensä 31.12.2007

Yhteensä 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

Yhteensä 31.12.2006

Yhteensä 31.12.2006

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3   PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Sijoitukset osakkuusyhteisöihin | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Takuurahasto | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| Myytävissä olevat varat | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Sijoitukset yhteensä | | 1 973 | 2 157 |

milj. euroa

Liitetieto

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Sijoitukset osakkuusyhteisöihin

2.3.1

2.3.1

246

208

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.2

2.3.2

32

62

Takuurahasto

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

Myytävissä olevat varat

2.3.4

2.3.4

533

495

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

2.3.4

2.3.4

13

21

Sijoitukset yhteensä

Sijoitukset yhteensä

1 973

1 973

2 157

2 157

Tässä kohdassa on esitetty sijoitukset, joiden tarkoituksena on pysyvien sidosten luominen ja Euroopan yhteisöjen toimintojen pysyvä tukeminen. Kohta sisältää myös takuurahaston nettovarat.

2.3.1   Sijoitukset osakkuusyhteisöihin: EIR

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Määrä 31.12.2006 | 208 |
| Hankinnat | 31 |
| Osuus nettovoitoista/(nettotappioista) | 13 |
| Muut oman pääoman muutokset (osingot) | (6) |
| Määrä 31.12.2007 | 246 |

milj. euroa

Määrä

Määrä 31.12.2006

Määrä 31.12.2006

208

208

Hankinnat

31

Osuus nettovoitoista/(nettotappioista)

13

Muut oman pääoman muutokset (osingot)

(6)

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

246

246

Euroopan investointirahasto EIR toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Kesäkuun 6 päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, ovat merkinneet yhteensä 600 miljoonan euron eli 30 prosentin (600 osakkeen) osuuden EIR:n pääomasta. Komissio oli 31.12.2006 mennessä maksanut maksettavaksi vaaditun 20 prosentin osuuden merkitsemästään pääomasta, ja sen osuus pääomasta, jota ei vielä ole vaadittu maksettavaksi (80 prosenttia), oli yhteensä 480 miljoonaa euroa.

Neuvosto teki 19. huhtikuuta 2007 päätöksen 2007/247/EY, jossa säädetään yhteisöjen osallistumisesta EIR:n pääoman korotukseen. Komissio on vuoden 2007 aikana merkinnyt kyseisen päätöksen mukaisesti yhteensä 91 osaketta 770 liikkeeseen lasketusta osakkeesta. EY:n merkitsemien osakkeiden yhteenlaskettu nimellisarvo on 91 miljoonaa euroa. Tästä nimellisarvosta on maksettu 20 prosenttia (18 miljoonaa euroa) ja yhteensä 12 miljoonan euron preemio. Preemio perustuu osakkeen uuteen hintaan, joka määritettiin osakekohtaisen nettoarvon 31.12.2006 perusteella. Komissio oli 31.12.2007 mennessä merkinnyt EIR:n osakepääomasta yhteensä 691 miljoonaa euroa (2 770 miljoonan euron kokonaissummasta) Merkitty summa on 24,95 prosenttia EIR:n koko osakepääomasta. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka oli 553 miljoonaa euroa 31.12.2007, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

Komission ja Euroopan investointipankin (EIP) välisen vuonna 2005 allekirjoitetun sopimuksen mukaan komissio voi milloin tahansa myydä osakkeensa EIP:lle hintaan, joka vastaa EIR:n arvoa jaettuna liikkeeseen laskettujen osakkeiden kokonaismäärällä. Myyntioption arvo on lähellä nollaa, koska osakkeiden myyntihinnan määrittämisessä käytettävä kaava vastaa EIR:n oman pääoman nettomäärän määrittämisessä käytettävää kaavaa.

Euroopan yhteisöjen osuus EIR:sta arvostetaan pääomaosuusmenetelmällä yhteisöjen tilinpäätös- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Yhteisöjen osakkuus on näin 24,95 prosenttia EIR:n nettovarallisuudesta, ja omistusosuuden arvo 31.12.2007 oli 246 miljoonaa euroa (2006: 208 miljoonaa euroa). Tästä summasta 13 miljoonaa euroa on varainhoitovuoden 2007 tulosta. Varainhoitovuodelta 2006 saatiin vuonna 2007 osinkoa yhteensä 6 miljoonaa euroa.

2.3.2   Osuudet yhteisyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2006 | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Hankinnat | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Luovutukset ja luopumiset | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Osuus nettovoitoista/(nettotappioista) | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Määrä 31.12.2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |

milj. euroa

Galileo

SESAR

ITER

Yhteensä

Määrä 31.12.2006

Määrä 31.12.2006

62

62

0

0

0

0

62

62

Hankinnat

0

10

39

49

Luovutukset ja luopumiset

(53)

0

0

(53)

Osuus nettovoitoista/(nettotappioista)

(9)

0

(17)

(26)

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Galileo

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 perustettiin Galileo-ohjelman kehitysvaihetta varten EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jonka oli tarkoitus toimia neljän vuoden ajan (2002–2006). Yrityksen tehtävänä oli varmistaa, että Galileo-ohjelmaa hallinnoitiin ja sen varainhoidon valvonta järjestettiin ohjelman kehitysvaiheessa yhdenmukaisella tavalla. Tämän vuoksi yrityksen tehtäväksi annettiin ohjelmaa varten osoitettujen varojen käyttäminen. Yhteisyrityksen perustajaosakkaat olivat Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA). Komissio osallistui Galileo-ohjelman kehitysvaiheen toimien rahoittamiseen osoittamalla yhteisyritykselle avustuksia Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) määrärahoista.

Vuonna 2004 perustettu eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen otti 1. tammikuuta 2007 virallisesti hoitaakseen Galileo-yhteisyrityksen tehtävät, kun yhteisyritys asetettiin selvitystilaan. Tämän uuden yhteisön viraston tehtävänä oli alun perin vastata julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeen toteuttamisesta. Neuvosto teki kuitenkin marraskuussa 2007 päätöksen, jonka mukaan Galileo-ohjelmaa rahoitetaan EU:n talousarviosta. Vuoden 2007 lopussa hankkeen omaisuuserien omistusoikeutta ei vielä ollut kokonaisuudessaan siirretty ESA:lta EY:lle, vaikka osapuolet (Galileo-yhteisyritys, ESA ja GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen) olivat jo allekirjoittaneet tarvittavat sopimukset. Koska kyseisten omaisuuserien siirtämiseen liittyy joitakin epävarmuustekijöitä ja viivästyksiä, EY ei varovaisuussyistä ole kirjannut ohjelman varoja taseeseensa. Varat on tarkoitus kirjata sen jälkeen kun niiden siirtoon liittyvät kysymykset on ratkaistu.

Selvitystilassa olevan yhteisyrityksen nettovarallisuus oli vuoden lopussa 0 miljoonaa euroa. Galileon konsolidoinnissa sovelletaan pääomaosuusmenetelmää. Vuonna 2007 yhteisöjen osuus yhteisyrityksen tuottamasta tappiosta oli 9 miljoonaa euroa. Investoinnin arvo 31.12.2007 oli näin 0 miljoonaa euroa. Arvo on laskettu vähentämällä 585 miljoonan euron investoinnista kyseiseen ajankohtaan mennessä kertyneistä tappioista yhteisöille kuuluva 585 miljoonan euron osuus. Euroopan yhteisöille palautettiin maksetusta pääomasta vuonna 2007 yhteensä 53 miljoonaa euroa.

SESAR

SESAR-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa yhteisössä. SESAR-yhteisyrityksen toimintakausi alkoi päivästä, jona sen perustamisasetus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se päättyy kahdeksan vuoden kuluttua siitä, kun neuvosto on hyväksynyt Euroopan lentoliikenteen yleissuunnitelman.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

SESAR-yhteisyrityksen perustajaosakkaat:

| — | Euroopan yhteisöt, joita edustaa Euroopan komissio, |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisöt, joita edustaa Euroopan komissio,

| — | Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa järjestön virasto. |
| --- | --- |

—

Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa järjestön virasto.

Perustajaosakkaiden äänioikeudet määräytyvät suhteessa niiden rahoitusosuuksiin. Perustajaosakkaiden rahoitusosuudet ovat yhtä suuret, joten niillä on myös yhtä paljon äänioikeuksia eikä kummallakaan näin ole yhteisyrityksessä määräysvaltaa.

SESAR-ohjelma aloitettiin vuoden 2007 lopussa, ja komissio oli 31.12.2007 mennessä tehnyt 10 miljoonan euron alkuinvestoinnin. Koska vuoden 2007 tilinpäätöstä ei ole käytettävissä, investointi on arvostettu hankintamenoon.

ITER

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan yhteisöt sekä muita osapuolia Kiinasta, Intiasta, Venäjältä, Koreasta, Japanista ja Yhdysvalloista. ITER:n tarkoituksena on

| a) | huolehtia ITER-laitteiston rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista ITERin teknisen suunnittelutoiminnan loppuraportissa esitettyjen teknisten tavoitteiden ja yleisen suunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

huolehtia ITER-laitteiston rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista ITERin teknisen suunnittelutoiminnan loppuraportissa esitettyjen teknisten tavoitteiden ja yleisen suunnitelman mukaisesti;

| b) | kannustaa jäsenten fuusioenergia-alan tutkimus- ja kehittämisohjelmiin osallistuvia laboratorioita, muita laitoksia ja henkilöstöä hyödyntämään ITER-laitteistoa; |
| --- | --- |

b)

kannustaa jäsenten fuusioenergia-alan tutkimus- ja kehittämisohjelmiin osallistuvia laboratorioita, muita laitoksia ja henkilöstöä hyödyntämään ITER-laitteistoa;

| c) | edistää fuusioenergian yleistä tuntemusta ja hyväksymistä; ja |
| --- | --- |

c)

edistää fuusioenergian yleistä tuntemusta ja hyväksymistä; ja

| d) | toteuttaa sellaisia muita osapuolten välisen sopimuksen mukaisia toimia, joita tarvitaan sen tarkoituksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

d)

toteuttaa sellaisia muita osapuolten välisen sopimuksen mukaisia toimia, joita tarvitaan sen tarkoituksen saavuttamiseksi.

ITER:n tärkein elin on ITER-neuvosto, joka muodostuu jäsenten edustajista. Kukin jäsen nimittää neuvostoon enintään neljä edustajaa. Tärkeimmät strategiset päätökset tehdään yksimielisesti. Jäsenten äänten painotus vastaa niiden rahoitusosuutta ITER-organisaatiossa. Yhteisöt olivat 31.12.2007 mennessä investoineet suoraan ITER-organisaatioon yhteensä 39 miljoonaa euroa.

2.3.3   Takuurahasto

TAKUURAHASTON NETTOVARAT (4)

4

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Lyhytaikaiset sijoitukset: myytävissä olevat varat | 901 | 932 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 249 | 440 |
| Lyhytaikaiset varat | 1 150 | 1 372 |
| Lyhytaikaiset velat | (1) | (1) |
| Nettovarat | 1 149 | 1 371 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Lyhytaikaiset sijoitukset: myytävissä olevat varat

901

932

Käteisvarat ja muut rahavarat

249

440

Lyhytaikaiset varat

Lyhytaikaiset varat

1 150

1 150

1 372

1 372

Lyhytaikaiset velat

Lyhytaikaiset velat

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettovarat

Nettovarat

1 149

1 149

1 371

1 371

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille yhteisöt ovat myöntäneet takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahastoa rahoitetaan yhteisöjen yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Kaikki vuotuiset ylijäämät palautetaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukossa olevaan tätä tarkoitusta varten varattuun budjettikohtaan.

Euroopan yhteisöjen on tehtävä takuuvaraus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta.

Tämä yhteensä 1 118 miljoonan euron varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia laina- ja takauskannasta 31.12.2007. Rahaston nettovarallisuus oli 31.12.2007 yhteensä 1 152 miljoonaa euroa (summa sisältää makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvän velkakirjalainan). Nettovarallisuuden ja varauksen määrän välinen erotus vastaa talousarvioon palautettavaa 34 miljoonan euron ylijäämää.

Takuurahastolla on hallussaan yksi vaihtuvakorkoinen Euroopan yhteisöjen liikkeeseen laskema 3 miljoonan euron velkakirjalaina, joten sekä varat (takuurahasto) että velat (makrotaloudellinen rahoitusapu) on eliminoitava yhteisöjen tilinpäätöksessä. Myytävissä olevien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien salkusta kirjattiin 19 miljoonan euron arvoiset käyvän arvon muutokset omaan pääomaan vuonna 2007 (vuonna 2006: 32 miljoonaa euroa).

Takuurahaston rahoitusriskien hallintapolitiikkaa kuvataan kohdassa E.7.

E.7

2.3.4   Muut sijoitukset

2.3.4.1   Myytävissä olevat varat

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

Pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

| milj. euroa |
| --- |
| | EBRD | Riskipääomatoimet | ETF-käynnistysjärjestelmä | Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) | Muut | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2006 | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Hankinnat | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Luovutukset ja luopumiset | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Arvonalentumistappio | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Määrä 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

milj. euroa

EBRD

Riskipääomatoimet

ETF-käynnistysjärjestelmä

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

Muut

Yhteensä

Määrä 31.12.2006

157

211

74

49

4

495

Hankinnat

0

27

38

3

1

69

Luovutukset ja luopumiset

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan

0

(2)

12

3

0

13

Arvonalentumistappio

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Sijoitukset Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin (EBRD)

Komissio on merkinnyt EBRD:n 20 miljardin euron kokonaispääomasta 3 prosenttia. Merkitystä pääomasta maksettavaksi vaadittu osuus oli tilinpäätöspäivänä 157 miljoonaa euroa, josta 154 miljoonaa euroa on maksettu. Maksettavaksi vaaditusta osuudesta vielä maksamatta oleva osa (3 miljoonaa euroa) on esitetty taseessa pitkäaikaisissa veloissa jaksotettuun hankintamenoon arvostettuna. Vielä suorittamatta olevat maksut, jotka liittyvät merkityn pääoman siihen osuuteen, jota ei vielä ole vaadittu maksettavaksi, ovat yhteensä 443 miljoonaa euroa. Nämä maksut on merkitty taseen ulkopuolisiin ehdollisiin velkoihin. EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimilla myönnetään rahoituksenvälittäjille varoja oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Koska valtaosa näistä rahoitussopimuksista on sellaisia, että niiltä puuttuvat lainoille tyypilliset perusominaisuudet ja ominaispiirteet (niihin ei mm. liity kiinteää takaisinmaksuaikataulua eikä pääomalle ole sovittu korkoa), kaikkia tämäntyyppisiä sopimuksia käsitellään epäsuorina oman pääoman ehtoisina sijoituksina, vaikka joillakin kyseisistä sopimuksista saattaa olla myös lainoille tyypillisiä ominaispiirteitä. Kyseiset sopimukset arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, koska sopimuksille ei ole saatavilla toimivien markkinoiden muodostamia markkinahintoja eikä niiden käypää arvoa voida näin luotettavasti määrittää.

Muut sijoitukset

Suurimmat tähän kohtaan kuuluvista määristä liittyvät kasvu- ja työllisyysohjelmaan sekä EIR:n hallinnoimaan MAP-ohjelmaan, joilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin (98 miljoonaa euroa). Kohta sisältää myös 55 miljoonan euron sijoitukset vaihtuvapääomaisena sijoitusyhtiönä (SICAV) toimivaan Euroopan Kaakkois-Euroopparahastoon (EFSE). EFSE:n päätavoitteena on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävää ja täydentävää kehitysrahoitusta paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta. Yhteisöillä on rahaston äänioikeuksista tällä hetkellä 16 prosenttia.

2.3.4.2   Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

Selvitystilassa oleva EHTY on tehnyt koronvaihtosopimuksen sekä koronvaihtosopimuksesta ja valuutan- ja koronvaihtosopimuksesta muodostuvan yhdistelmäsopimuksen. Näiden koronvaihtosopimusten käypä arvo on laskettu diskonttaamalla kiinteät nettorahavirrat tilinpäätöspäivän swap-käyrän nollakuponkikorolla. Näille swap-sopimuksille, joiden lopullinen erääntymisajankohta on yli vuoden kuluttua tilinpäätöspäivästä, edellä kuvatulla tavalla laskettu käypä arvo (kertyneet korot mukaan luettuina) on 13 miljoonaa euroa (2006: 21 miljoonaa euroa).

2.4   LAINAT

Tässä kohdassa esitetään Euroopan yhteisöjen myöntämät lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi.

2.4.1   Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erityisehdoin myönnetyt lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2006 | 161 | 39 | 200 |
| Takaisinmaksut | (18) | (8) | (26) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 12 | 3 | 15 |
| Yhteensä 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |

milj. euroa

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2006

161

39

200

Takaisinmaksut

(18)

(8)

(26)

Kirjanpitoarvon muutos

12

3

15

Yhteensä 31.12.2007

Yhteensä 31.12.2007

155

155

34

34

189

189

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Näiden lainojen efektiivinen korko on 7,39–12,36 prosenttia.

Selvitystilassa olevan EHTY:n lainat asunto-olojen parantamiseksi

Asunto-olojen parantamiseksi myönnetyt lainat ovat EHTY:n omista varoista EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan ja kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnettyjä lainoja. Lainoista maksetaan kiinteä 1 prosentin korko, joten lainat ovat halpakorkoisia lainoja. Näiden lainojen efektiivinen korko on 2,806–22,643 prosenttia.

2.4.2   Lainavaroista myönnetyt luotot

| milj. euroa |
| --- |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom-lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2006 | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Uudet lainat | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Takaisinmaksut | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Valuuttakurssierot | 0 | 0 | (34) | (34) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 1 | 2 | (4) | (1) |
| Yhteensä 31.12.2007 | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi | 63 | 0 | 75 | 138 |
| Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

milj. euroa

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom-lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2006

977

442

499

1 918

Uudet lainat

0

39

88

127

Takaisinmaksut

(183)

(1)

(71)

(255)

Valuuttakurssierot

0

0

(34)

(34)

Kirjanpitoarvon muutos

1

2

(4)

(1)

Yhteensä 31.12.2007

795

482

478

1 755

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

63

63

0

0

75

75

138

138

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta.

Efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusnäkökohtien vuoksi sovelleta erikseen anto- ja ottolainaukseen. Transaktiokulut kirjataan suoraan kuluina tuotto- ja kululaskelmaan.

Euratom-lainat

Euratom on itsenäinen Euroopan unionin oikeushenkilö, jota edustaa Euroopan komissio. Euratom myöntää lainoja jäsenvaltioille ja kolmansille maille seuraavassa luetelluin edellytyksin:

| — | Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ydinvoimalaitoksissa ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ydinvoimalaitoksissa ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin.

| — | Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. |
| --- | --- |

—

Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen.

Efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusnäkökohtien vuoksi sovelleta erikseen anto- ja ottolainaukseen. Transaktiokulut kirjataan suoraan kuluina tuotto- ja kululaskelmaan.

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Erä sisältää lähinnä selvitystilassa olevan EHTY:n perustamissopimuksensa 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kaksi noteeraamatonta vieraan pääoman ehtoista arvopaperia, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää kyseiset arvopaperit hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun. Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla, oikeuksien syntymisajankohtana maksettujen palkkioiden ja kyseisenä ajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää.

Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainanotto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Lainanotto

31.12.2007

31.12.2006

Makrotaloudellinen rahoitusapu

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

Selvitystilassa oleva EHTY

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5   PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut: |
| Suora keskitetty hallinnointi | 382 | 300 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 315 | 549 |
| Hajautettu hallinnointi | 31 | 50 |
| Muut | 11 | 21 |
| Yhteensä | 739 | 920 |
| Kolmansien suorittamat ennakkomaksut: |
| Suora keskitetty hallinnointi | 41 | 57 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 3 | 30 |
| Hajautettu hallinnointi | 33 | 224 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 12 875 | 20 744 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 324 | 450 |
| Yhteensä | 13 276 | 21 505 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä | 14 015 | 22 425 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut:

Suora keskitetty hallinnointi

382

300

Välillinen keskitetty hallinnointi

315

549

Hajautettu hallinnointi

31

50

Muut

11

21

Yhteensä

739

739

920

920

Kolmansien suorittamat ennakkomaksut:

Suora keskitetty hallinnointi

41

57

Välillinen keskitetty hallinnointi

3

30

Hajautettu hallinnointi

33

224

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

12 875

20 744

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

324

450

Yhteensä

13 276

13 276

21 505

21 505

Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä

Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä

14 015

14 015

22 425

22 425

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennerahastojen toimiin. Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin kuuluvien pitkäaikaisten ennakkomaksujen määrän merkittävä väheneminen johtuu siitä, että kauden 2000–2006 rakennerahasto-ohjelmiin liittyvät ennakkomaksut luokitellaan nyt lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi (ks. liitetieto E.2.9). Näin on tehty, koska kyseisiin ohjelmiin liittyvät toimenpiteet saatetaan päätökseen vuoden 2008 loppuun mennessä. Kyseisiin ohjelmiin liittyvät ennakkomaksut joko kuitataan saamisia vastaan vuoden 2008 aikana tai selvitetään vuoden 2008 tilejä päätettäessä.

E.2.9

2.6   PITKÄAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Saamiset jäsenvaltioilta | 93 | 272 |
| EHTY:n henkilöstölainat | 15 | 17 |
| Muut | 13 | 34 |
| Vakuudet ja talletukset | 6 | 5 |
| Yhteensä | 127 | 328 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Saamiset jäsenvaltioilta

93

272

EHTY:n henkilöstölainat

15

17

Muut

13

34

Vakuudet ja talletukset

6

5

Yhteensä

Yhteensä

127

127

328

328

Saamiset jäsenvaltioilta ovat selvitystilassa olevan EHTY:n saamisia entisiltä jäsenyyteen valmistautuvilta mailta. Maksuosuus on yhteensä 212 miljoonaa euroa (Bulgaria ja Romania mukaan luettuina), ja se on tarkoitus maksaa neljässä erässä vuoteen 2012 mennessä. Vuoden 2007 lopussa maksuosuuden nettomääräinen nykyarvo oli 144 miljoonaa euroa (138 miljoonaa euroa vuonna 2006). Pitkäaikaisten saamisten osuus tästä summasta oli 93 miljoonaa euroa (104 milj. euroa vuonna 2006) ja lyhytaikaisten saamisten osuus 51 miljoonaa euroa (34 milj. euroa vuonna 2006). Tilinpäätöspäivänä 31.12.2006 saamiset jäsenvaltioilta sisälsivät lisäksi 168 miljoonan euron määrän, joka liittyy komission vuonna 2005 tekemään päätökseen. Kyseisessä päätöksessä vähennetään yhdelle jäsenvaltiolle EAKR:n varoista myönnettyä avustusta. Tämä summa on nyt kirjattu lyhytaikaisiin saamisiin, koska se erääntyy maksettavaksi vuonna 2008.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Tutkimusvälineet: |
| Tutkimusaineet | 9 | 11 |
| Halkeamiskelpoiset aineet ja raskasvesi | 19 | 30 |
| Jälleenmyyntiin tarkoitetut tutkimusaineet | 45 | 60 |
| Rokotteet | 8 | 7 |
| Tuotantoaineet | 7 | 7 |
| Jälleenmyyntiin tarkoitetut julkaisut ja tavarat | 0 | 0 |
| Yhteensä | 88 | 115 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Tutkimusvälineet:

Tutkimusaineet

9

11

Halkeamiskelpoiset aineet ja raskasvesi

19

30

Jälleenmyyntiin tarkoitetut tutkimusaineet

45

60

Rokotteet

8

7

Tuotantoaineet

7

7

Jälleenmyyntiin tarkoitetut julkaisut ja tavarat

0

0

Yhteensä

Yhteensä

88

88

115

115

Julkaisutoimiston hallussa ja/tai hallinnassa olevista julkaisuista muodostuva vaihto-omaisuus arvostetaan joko hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon (joka on lähellä nollaa) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Lisäksi ilmaisjakelussa olevien julkaisujen arvo on poistettu kokonaan, koska niiden nettorealisointiarvo on nolla. Nämä arvonalennukset ovat yhteensä 18 miljoonaa euroa, ja ne johtavat siihen, että edellä mainittujen julkaisujen kirjanpitoarvo on nolla.

2.8   LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET

Lyhytaikaiset sijoitukset muodostuvat myytävissä olevista arvopapereista, jotka on hankittu tuoton saamiseksi tai joita pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi ja jotka voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan.

2.8.1   Lyhytaikaiset myytävissä olevat varat

| milj. euroa |
| --- |
| | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2006 | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Hankinnat | 593 | 0 | 593 |
| Luovutukset ja luopumiset | (542) | (22) | (564) |
| Jaksotettuun hankintamenoon tehdyt oikaisut | (18) | 0 | (18) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 3 | 0 | 3 |
| Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan | (20) | 0 | (20) |
| Määrä 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |

milj. euroa

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut

Yhteensä

Määrä 31.12.2006

1 401

25

1 426

Hankinnat

593

0

593

Luovutukset ja luopumiset

(542)

(22)

(564)

Jaksotettuun hankintamenoon tehdyt oikaisut

(18)

0

(18)

Kirjanpitoarvon muutos

3

0

3

Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan

(20)

0

(20)

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattavia euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Liikkeeseenlaskijan ja luottoluokituksen mukaan jaotellut yksityiskohtaiset tiedot EHTY:n sijoituksista on esitetty kohdassa E.7. Vuonna 2008 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31.12.2007 oli 146 miljoonaa euroa (135 miljoonaa euroa vuonna 2006).

E.7

2.9   LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

Tässä esitetyt hallinnointitavan mukaan jaotellut avoimet ennakkomaksut koskevat vuodesta 2005 alkaen suoritettuja ennakkomaksuja. Kohdentamattomat ennakkomaksumäärät sisältävät ennakkomaksut, jotka merkittiin ensimmäistä kertaa vuoden 2005 avaavaan taseeseen, ja ne on esitetty omalla rivillään, koska hallinnointitavan mukaan jaoteltuja tietoja ei ollut saatavilla ennen 31.12.2004.

Siirtovelat vastaavat arviota avoinna olevien ennakkomaksujen saajille vuoden loppuun mennessä aiheutuneiden mutta yhteisöille vielä ilmoittamatta olevien tukikelpoisten kustannusten määrästä. Nämä määrät kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Määrien merkittävä kasvu vuodesta 2006 johtuu lähinnä siitä, että rakennerahastoihin liittyviä määriä on siirretty pitkäaikaisista ennakkomaksuista lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin (ks. edellä oleva liitetieto E.2.5). Vaikka kyseiset määrät kuuluvat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin, ne on esitetty kohdentamattomissa määrissä, koska kyse on ennen 31.12.2004 suoritetuista ennakkomaksuista (ks. edellä).

E.2.5

LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut (brutto): |
| Suora keskitetty hallinnointi | Hankeavustukset | 9 715 | 8 850 |
| | Toiminta-avustukset | 142 | 167 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | Kansalliset virastot | 1 736 | 778 |
| | Rahoitustoiminta | 3 | 12 |
| | Muut | 497 | 6 |
| Hajautettu hallinnointi | | 545 | 381 |
| Muut | | 615 | 686 |
| Toimielinten ja virastojen suorittamat ennakkomaksut | 189 | 8 |
| Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot | | 2 126 | 3 577 |
| Ennakkomaksut yhteensä (brutto) | | 15 568 | 14 465 |
| Vähennettynä siirtoveloilla: |
| Suora keskitetty hallinnointi | | (9 234) | (8 189) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | (1 973) | (1 135) |
| Hajautettu hallinnointi | | (595) | (232) |
| Muut | | (336) | (75) |
| Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut yhteensä | 3 430 | 4 834 |
| Kolmansien suorittamat ennakkomaksut: |
| Suora keskitetty hallinnointi | Hankinnat | 638 | 545 |
| | Toiminta | 457 | 470 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 29 | 3 |
| Hajautettu hallinnointi | | 735 | 599 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 3 229 | 937 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 1 135 | 578 |
| Toimielinten ja virastojen suorittamat ennakkomaksut | 15 | 177 |
| Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot | | 19 278 | 2 930 |
| Ennakkomaksut yhteensä (brutto) | | 25 516 | 6 239 |
| Vähennettynä siirtoveloilla: |
| Suora keskitetty hallinnointi | | (1 235) | (1 532) |
| Hajautettu hallinnointi | | (699) | (468) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | (5 579) | (906) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | (798) | (79) |
| Muut | | (52) | (33) |
| Kolmansien suorittamat ennakkomaksut yhteensä: | 17 153 | 3 221 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä | | 20 583 | 8 055 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut (brutto):

Suora keskitetty hallinnointi

Hankeavustukset

Hankeavustukset

9 715

8 850

Toiminta-avustukset

Toiminta-avustukset

142

167

Välillinen keskitetty hallinnointi

Kansalliset virastot

Kansalliset virastot

1 736

778

Rahoitustoiminta

Rahoitustoiminta

3

12

Muut

Muut

497

6

Hajautettu hallinnointi

545

381

Muut

615

686

Toimielinten ja virastojen suorittamat ennakkomaksut

189

8

Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot

2 126

3 577

Ennakkomaksut yhteensä (brutto)

Ennakkomaksut yhteensä (brutto)

15 568

15 568

14 465

14 465

Vähennettynä siirtoveloilla:

Suora keskitetty hallinnointi

(9 234)

(8 189)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(1 973)

(1 135)

Hajautettu hallinnointi

(595)

(232)

Muut

(336)

(75)

Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut yhteensä

Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut yhteensä

3 430

3 430

4 834

4 834

Kolmansien suorittamat ennakkomaksut:

Suora keskitetty hallinnointi

Hankinnat

Hankinnat

638

545

Toiminta

Toiminta

457

470

Välillinen keskitetty hallinnointi

29

3

Hajautettu hallinnointi

735

599

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

3 229

937

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

1 135

578

Toimielinten ja virastojen suorittamat ennakkomaksut

15

177

Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot

19 278

2 930

Ennakkomaksut yhteensä (brutto)

25 516

25 516

6 239

6 239

Vähennettynä siirtoveloilla:

Suora keskitetty hallinnointi

(1 235)

(1 532)

Hajautettu hallinnointi

(699)

(468)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(5 579)

(906)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(798)

(79)

Muut

(52)

(33)

Kolmansien suorittamat ennakkomaksut yhteensä:

Kolmansien suorittamat ennakkomaksut yhteensä:

17 153

17 153

3 221

3 221

Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä

Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10   LYHYTAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset | 160 | 119 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 5 441 | 4 193 |
| Sekalaiset saamiset | 27 | 26 |
| Siirtosaamiset ja menoennakot | 6 423 | 5 458 |
| Yhteensä | 12 051 | 9 796 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset

160

119

Lyhytaikaiset saamiset

5 441

4 193

Sekalaiset saamiset

27

26

Siirtosaamiset ja menoennakot

6 423

5 458

Yhteensä

Yhteensä

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1   Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa sellaisista lainoista, jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (138 miljoonaa euroa, tarkemmat tiedot esitetty edellä liitetiedossa 2.4).

2.4

2.10.2   Lyhytaikaiset saamiset

| milj. euroa |
| --- |
| Tiliryhmä | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Bruttomäärä | Arvonalennus | Nettoarvo | Bruttomäärä | Arvonalennus | Nettoarvo |
| Asiakkaat | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Jäsenvaltiot | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Muut | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| Yhteensä | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

milj. euroa

Tiliryhmä

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Bruttomäärä

Arvonalennus

Nettoarvo

Bruttomäärä

Arvonalennus

Nettoarvo

Asiakkaat

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Jäsenvaltiot

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Muut

111

(13)

98

42

(12)

30

Yhteensä

Yhteensä

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1   Asiakkaat

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31.12.2007 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella. Suurin osa kyseisestä määrästä liittyy komission määräämiin sakkoihin, joiden bruttomäärä oli 3 650 miljoonaa euroa. Näiden saamisten määrä on huomattavasti suurempi kuin vuonna 2006, jolloin se oli 2 687 miljoonaa euroa.

2.10.2.2   Saamiset jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset |
| Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset | 902 | 1 009 |
| Arvonalennus | (483) | (477) |
| Yhteensä | 419 | 532 |
| Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv | 24 | 22 |
| Omat varat |
| A-kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät | 75 | 79 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät | 1 333 | 1 347 |
| Arvonalennus | (773) | (779) |
| Muut | 38 | 0 |
| Yhteensä | 673 | 647 |
| Muut saamiset jäsenvaltioilta | 501 | 266 |
| Yhteensä | 1 617 | 1 467 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset

Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset

902

1 009

Arvonalennus

(483)

(477)

Yhteensä

419

419

532

532

Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv

Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv

24

24

22

22

Omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät

75

79

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät

1 333

1 347

Arvonalennus

(773)

(779)

Muut

38

0

Yhteensä

673

647

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta

501

501

266

266

Yhteensä

Yhteensä

1 617

1 617

1 467

1 467

Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) saamiset

Kohtaan on kirjattu jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2007) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2007. Summasta on vähennetty 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten. Lisäksi on arvioitu saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä mainitun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2007 joulukuun 31 päivään. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä.

Omat varat

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty 773 miljoonan euron arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta sisältävät 19 miljoonaa euroa takaisinperittäviä varoja ja 227 miljoonaa euroa maataloustukirahaston ennakkomaksuja. Tähän kohtaan sisältyy myös 168 miljoonan euron summa, joka liittyy komission vuonna 2005 tekemään päätökseen. Kyseisellä päätöksellä vähennetään yhdelle jäsenvaltiolle EAKR:n varoista myönnettyä avustusta.

2.10.3   Siirtosaamiset ja menoennakot

Tämä kohta sisältää useita eriä, joista suurin on 6 129 miljoonan euron siirtosaaminen. Suurin osa siirtosaamisista on perinteisiin omiin varoihin (maatalous-, sokeri- ja tullimaksuihin) liittyviä saamisia. Näiden saamisten kokonaismäärä 31.12.2007 oli 2,7 miljardia euroa. Muita merkittäviä eriä ovat marraskuulta ja joulukuulta 2007 olevat käyttötarkoitukseensa sidotut 1,3 miljardin euron maataloustulot, sokerialan väliaikaiseen rakenneuudistukseen liittyvä 1,5 miljardin euron määrä, maataloustukirahaston sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin, vielä täytäntöönpanematta oleviin rahoitusoikaisupäätöksiin liittyvät 350 miljoonaa euroa sekä kalatalousalan rakennerahasto-ohjelmasta (1994–1999) myönnettyjen varojen odotettavissa olevasta takaisinperinnästä saatavat 82 miljoonaa euroa. Muita siirtosaamisiin kuuluvia eriä ovat viivästyskorot, kertyneet pankkikorot sekä ennakkomaksuista kertyneet korot.

Kohtaan on kirjattu myös yhteensä 243 miljoonan euron menoennakot, joiden sisältämistä eristä merkittävimmät ovat ennakkoon maksetut 49 miljoonan euron toimistovuokrat, ennakkoon maksetut 24 miljoonan euron menot toimistotiloihin tehtävistä muutoksista sekä kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin kalastussopimuksiin liittyvät 57 miljoonan euron maksut.

2.11   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | 11 313 | 11 467 |
| Käyttötilit | 956 | 933 |
| Ennakkomaksutilit | 81 | 82 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | 2 | 3 |
| Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat | 1 367 | 975 |
| Yhteensä | 13 719 | 13 460 |
| Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia | 5 037 | 2 924 |
| Yhteensä | 18 756 | 16 384 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

11 313

11 467

Käyttötilit

956

933

Ennakkomaksutilit

81

82

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

2

3

Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat

1 367

975

Yhteensä

Yhteensä

13 719

13 719

13 460

13 460

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

5 037

5 037

2 924

2 924

Yhteensä

Yhteensä

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1   Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki komission rahavarat, joita säilytetään jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla yhteisöjen tileillä (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä, lyhytaikaisina talletuksina talletustileillä tai käteiskassoissa.

Valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa olevien varojen suuri määrä johtui siitä, että jäsenvaltioille oli vuoden 2008 ensimmäisenä työpäivänä palautettava vuoden lopussa tehdyn lisätalousarvion mukaisesti yhteensä 5 889 miljoonaa euroa. Kyseinen vastuu esitetään lyhytaikaisissa veloissa — ks. myös jäljempänä liitetieto 2.18.2).

2.18.2

2.11.2   Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin.

Käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät rahavirtalaskelmassa seuraavat erät:

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 18 756 | 16 384 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat — takuurahasto (ks. liitetieto 2.3.3) | 249 | 440 |
| Yhteensä | 19 005 | 16 824 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Käteisvarat ja muut rahavarat

18 756

16 384

Käteisvarat ja muut rahavarat — takuurahasto (ks. liitetieto 2.3.3)

2.3.3

249

440

Yhteensä

Yhteensä

19 005

19 005

16 824

16 824

PITKÄAIKAISET VELAT

2.12   TYÖSUHDE-ETUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2006 | Varauksen muutos | Käytetty määrä | Määrä 31.12.2007 |
| Eläkkeet — Henkilöstö | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Eläkkeet — Muut | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| Yhteensä | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2006

Varauksen muutos

Käytetty määrä

Määrä 31.12.2007

Eläkkeet — Henkilöstö

29 204

1 844

(836)

30 212

Eläkkeet — Muut

225

267

(11)

481

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2 771

96

(80)

2 787

Yhteensä

Yhteensä

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1   Eläkkeet — Henkilöstö

Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmään sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa (1. toukokuuta 2004 voimaan tulleissa) uusimmissa henkilöstösäännöissä. Kyseisiä sääntöjä sovellettiin tilinpäätöspäivänä 31. joulukuuta 2007. Henkilöstön eläkejärjestelmää koskevia sääntöjä sovelletaan sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmään kuuluu erityyppisiä eläkkeitä ja etuuksia (mm. vanhuus-, työkyvyttömyys- ja leskeneläkkeet).

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmään liittyvät vastuut arvioitiin 31. joulukuuta 2007 järjestelmän piirissä olleiden henkilöiden lukumäärän ja voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi kattoi vanhuus-, työkyvyttömyys- ja leskeneläkkeisiin liittyvät etuudet sekä työkyvyttömyysavustuksen. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 mukaisesti. Standardin mukaan työnantaja määrittää eläkesitoumuksen vakuutusmatemaattisen arvon pitämällä lähtökohtana eläkejärjestelmän jatkuvuutta ja ottamalla huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot tulevista palkankorotuksista.

Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

| 1. | Nimellinen diskonttokorko perustui juoksuajaltaan järjestelmän kestoa vastaavien (19 vuotta) euroalueella liikkeeseen laskettujen valtionobligaatioiden joulukuun 2007 tuottoon. Tuotto arvioitiin juoksuajaltaan vastaavien euromääräisten nollakuponkilainojen joulukuun 2007 tuottokäyrän perusteella 4,7 prosentiksi. IAS 19:n mukaan inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti järjestelmän voimassaoloaikana: se on määritettävä tulevaisuutta varten käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Ennustettu pitkän aikavälin inflaatio oli 2,3 prosenttia, joten reaalinen diskonttokorko oli 2,4 prosenttia. |
| --- | --- |

1.

Nimellinen diskonttokorko perustui juoksuajaltaan järjestelmän kestoa vastaavien (19 vuotta) euroalueella liikkeeseen laskettujen valtionobligaatioiden joulukuun 2007 tuottoon. Tuotto arvioitiin juoksuajaltaan vastaavien euromääräisten nollakuponkilainojen joulukuun 2007 tuottokäyrän perusteella 4,7 prosentiksi. IAS 19:n mukaan inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti järjestelmän voimassaoloaikana: se on määritettävä tulevaisuutta varten käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Ennustettu pitkän aikavälin inflaatio oli 2,3 prosenttia, joten reaalinen diskonttokorko oli 2,4 prosenttia.

| 2. | Elinaikataulukko on sama kuin vuoden 2004 eläkevastuulaskelmissa käytetty taulukko (EU-2004 elinaikataulukko). |
| --- | --- |

2.

Elinaikataulukko on sama kuin vuoden 2004 eläkevastuulaskelmissa käytetty taulukko (EU-2004 elinaikataulukko).

| 3. | Yleinen palkkatason nousu, joka vastaa eläkkeiden yleistä uudelleenarvostusta, perustui vuosilta 1996–2007 laadittujen, palkkoja ja eläkkeitä koskevien uudelleenarvostustilastojen liukuvaan 12 vuoden keskiarvoon. Nousu oli 0,4 prosenttia. Palkkatason yleisen nousun ylittävää yksilöllistä palkkakehitystä tarkistettiin vuonna 2007 toteutuneiden ylennysten huomioon ottamiseksi. Taulukossa arvioidaan yksilöllinen palkkakehitys palkkaluokan, palkkatason ja ennustetun eläkeiän mukaisesti vuosina 2008–2052. |
| --- | --- |

3.

Yleinen palkkatason nousu, joka vastaa eläkkeiden yleistä uudelleenarvostusta, perustui vuosilta 1996–2007 laadittujen, palkkoja ja eläkkeitä koskevien uudelleenarvostustilastojen liukuvaan 12 vuoden keskiarvoon. Nousu oli 0,4 prosenttia. Palkkatason yleisen nousun ylittävää yksilöllistä palkkakehitystä tarkistettiin vuonna 2007 toteutuneiden ylennysten huomioon ottamiseksi. Taulukossa arvioidaan yksilöllinen palkkakehitys palkkaluokan, palkkatason ja ennustetun eläkeiän mukaisesti vuosina 2008–2052.

| 4. | Työtehtävissä toimivien virkamiesten eläkkeellelähtöhetken avioliittokertoimet perustuvat virkamieskuntaa koskeviin tilastotietoihin. Kerroin on miehillä 90 prosenttia ja naisilla 60 prosenttia. Huomioon otettiin myös entisten virkamiesten (eläkkeellä ja työkyvyttömyyseläkkeellä olevat virkamiehet) siviilisääty. |
| --- | --- |

4.

Työtehtävissä toimivien virkamiesten eläkkeellelähtöhetken avioliittokertoimet perustuvat virkamieskuntaa koskeviin tilastotietoihin. Kerroin on miehillä 90 prosenttia ja naisilla 60 prosenttia. Huomioon otettiin myös entisten virkamiesten (eläkkeellä ja työkyvyttömyyseläkkeellä olevat virkamiehet) siviilisääty.

| 5. | Virkamiehen oletettiin lähtevän eläkkeelle täydet eläkeoikeudet saavutettuaan. Tässä yhteydessä otettiin huomioon varhaiseläkkeeseen liittyvät vähennykset sekä Barcelonassa asetettu tavoite, jonka mukaan eläkkeellelähtöä olisi pyrittävä myöhentämään enintään 65-vuotiaaksi. |
| --- | --- |

5.

Virkamiehen oletettiin lähtevän eläkkeelle täydet eläkeoikeudet saavutettuaan. Tässä yhteydessä otettiin huomioon varhaiseläkkeeseen liittyvät vähennykset sekä Barcelonassa asetettu tavoite, jonka mukaan eläkkeellelähtöä olisi pyrittävä myöhentämään enintään 65-vuotiaaksi.

Eläkevastuut koskevat näin seuraavien henkilöryhmien aiemmin määriteltyjä oikeuksia:

| 1. | kaikkien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva, työtehtävissä toimiva Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmän piiriin kuuluva henkilöstö 31.12.2007; |
| --- | --- |

1.

kaikkien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva, työtehtävissä toimiva Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmän piiriin kuuluva henkilöstö 31.12.2007;

| 2. | toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet yhteisöjen palveluksessa vähintään 10 vuotta); |
| --- | --- |

2.

toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet yhteisöjen palveluksessa vähintään 10 vuotta);

| 3. | vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt; |
| --- | --- |

3.

vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt;

| 4. | työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt; |
| --- | --- |

4.

työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt;

| 5. | työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt; |
| --- | --- |

5.

työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt;

| 6. | perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat). |
| --- | --- |

6.

perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat).

Eläkejärjestelmän piiriin 31.12.2007 kuulunut perusjoukko saatiin komission tietokannasta. Edellä kuvatulla menetelmällä saatuja tuloksia verrattiin edelliseen vakuutusmatemaattiseen arviointiin (31.12.2006) perustuviin arvoihin.

Eläkevastuista voidaan todeta seuraavaa:

| — | Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2007 oli 34 567 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2007 oli 34 567 miljoonaa euroa.

| — | Reaalinen diskonttokorko nousi 1,9 prosentista (2006) 2,4 prosenttiin vuonna 2007; kun otetaan huomioon palkkatason yleisen nousun vaikutus (0,5 prosenttia vuonna 2006 ja 0,4 prosenttia vuonna 2007) nettodiskonttokorko nousi 1,4 prosentista (2006) 2,0 prosenttiin (2007). Tämä on yksi keskeisistä, kokonaisvastuiden määrän supistumiseen vaikuttaneista syistä. |
| --- | --- |

—

Reaalinen diskonttokorko nousi 1,9 prosentista (2006) 2,4 prosenttiin vuonna 2007; kun otetaan huomioon palkkatason yleisen nousun vaikutus (0,5 prosenttia vuonna 2006 ja 0,4 prosenttia vuonna 2007) nettodiskonttokorko nousi 1,4 prosentista (2006) 2,0 prosenttiin (2007). Tämä on yksi keskeisistä, kokonaisvastuiden määrän supistumiseen vaikuttaneista syistä.

| — | Vuoden 2007 työsuoritukseen perustuvat menot arvostettiin 1 300 miljoonaksi euroksi ja korkokustannukset 1 313 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2007 työsuoritukseen perustuvat menot arvostettiin 1 300 miljoonaksi euroksi ja korkokustannukset 1 313 miljoonaksi euroksi.

| — | Tilikauden vakuutusmatemaattiset voitot olivat arviolta 1 943 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Tilikauden vakuutusmatemaattiset voitot olivat arviolta 1 943 miljoonaa euroa.

| — | Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 3 317 henkilöllä. |
| --- | --- |

—

Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 3 317 henkilöllä.

| — | Bruttoeläkkeiden ja perhe-etuuksien laskenta perustuu henkilöstösääntöihin. |
| --- | --- |

—

Bruttoeläkkeiden ja perhe-etuuksien laskenta perustuu henkilöstösääntöihin.

| — | Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuusta. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen kyseisten tulevien maksujen osalta (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on yhteisöjen tuloa eläkkeiden maksuvuonna). |
| --- | --- |

—

Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuusta. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen kyseisten tulevien maksujen osalta (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on yhteisöjen tuloa eläkkeiden maksuvuonna).

2.12.2   Eläkkeet — Muut

Tämä kohta sisältää komission, yhteisöjen tuomioistuimen (ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on nyt myös ensimmäistä kertaa sisällytetty eräiden parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.12.3   Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka yhteisöillä on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta.

2.13   PITKÄAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2006 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirretty lyhytaikaiseen | Diskontattu nykyarvo | Määrä 31.12.2007 |
| Oikeustapaukset | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Rahoitusvaraukset | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Eläintautien hätärahasto | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Muut | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| Yhteensä | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2006

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirretty lyhytaikaiseen

Diskontattu nykyarvo

Määrä 31.12.2007

Oikeustapaukset

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Ydinlaitosten purkaminen

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Rahoitusvaraukset

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Eläintautien hätärahasto

0

21

0

0

0

0

21

Muut

3

1

(1)

0

0

3

Yhteensä

Yhteensä

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden 2008 jälkeen. Suurin tällainen summa (277 miljoonaa euroa) liittyy 31.12.2007 vielä käsiteltävinä olleisiin oikeustapauksiin, jotka koskevat maataloustukirahaston menoihin liittyviä rahoitusoikaisuja ja maatalousmenoja.

Ydinlaitosten purkaminen

Riippumaton asiantuntijaryhmä laati vuonna 2002 selvityksen Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen otettu varaus perustuu asiantuntijaryhmän arvioon, joka oli 1 145 miljoonaa euroa (määrä sisältää rakennusten täydellisen hävittämisen eli nk. greenfield-vaihtoehdon kustannukset, jotka on arvioitu 76 miljoonaksi euroksi). Varaukseen tehtiin yhteisöjen tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus (2,5 prosenttia), minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31.12.2007 saatiin näin yhteensä 960 miljoonaa euroa, josta vähennetään tähän mennessä aiheutuneet 138 miljoonan euron kustannukset. Tuloksena oleva 822 miljoonan euron summa jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti maksetaan vuonna 2008 (78 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka maksetaan myöhemmin (744 miljoonaa euroa).

Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 30 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Euroopan investointirahasto (EIR) voi vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yritysten takausjärjestelmissä myöntää komission puolesta omissa nimissään takauksia, joihin liittyvät riskit kantaa komissio. Nostettuihin ja nostamattomiin luottoihin liittyviin takauksiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Rahoitusvaraukset vastaavat tilinpäätöspäivänä molemmissa järjestelmissä summaa, joka saadaan vähentämällä rahoituksen välittäjille olevasta maksuvelvoitteesta kyseiseen päivään mennessä tehdyt maksuvaatimukset (netto). Pitkän aikavälin rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa).

Varaus eläintautien hätärahastoa varten

Tämä varaus liittyy maksuihin, joita yhteisöt arvioivat joutuvansa suorittamaan eläintautien hätärahastosta eräille jäsenvaltioille tiettyjen eläintautiepidemioiden torjumiseksi. Nämä maksut ovat arvion mukaan 42 miljoonaa euroa (35 milj. euroa vuonna 2006), ja ne jaetaan maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan vuonna 2008 (21 miljoonaa euroa), ja maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan myöhemmin (21 miljoonaa euroa). Jo maksettavaksi sovittu 9 miljoonan euron summa on kirjattu velaksi jäsenvaltioille.

2.14   PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

2.14.1   Lainanotto

| milj. euroa |
| --- |
| Laina | Saldo 31.12.2006 | Uudet lainat | Takaisinmaksut | Valuuttakurssierot | Kirjanpitoarvon muutos | Saldo 31.12.2007 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| Euratom | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| Yhteensä | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

milj. euroa

Laina

Saldo 31.12.2006

Uudet lainat

Takaisinmaksut

Valuuttakurssierot

Kirjanpitoarvon muutos

Saldo 31.12.2007

Makrotaloudellinen rahoitusapu

969

0

(177)

0

0

792

Euratom

442

39

(1)

0

2

482

Selvitystilassa oleva EHTY

463

0

(2)

(37)

0

424

Yhteensä

Yhteensä

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

Pitkä- ja lyhytaikainen lainanotto

| milj. euroa |
| --- |
| Lainanotto | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen > 1 vuosi | Yhteensä 31.12.2007 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 60 | 732 | 792 |
| Euratom | 0 | 482 | 482 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 71 | 353 | 424 |
| Yhteensä | 131 | 1 567 | 1 698 |

milj. euroa

Lainanotto

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen > 1 vuosi

Yhteensä 31.12.2007

Makrotaloudellinen rahoitusapu

60

732

792

Euratom

0

482

482

Selvitystilassa oleva EHTY

71

353

424

Yhteensä

Yhteensä

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Kohdassa ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen ottamat lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi (luvut eivät sisällä takuurahastossa olevia määriä). Lainanotto sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on (eliminoinnin jälkeen) 1 344 miljoonaa euroa (1 502 milj. euroa vuonna 2006). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta, johon on selvitystilassa olevan EHTY:n lainanoton osalta lisätty kyseiselle vuodelle jaksotettu osuus oikeuksien syntymisajankohtana aiheutuneista olennaisista transaktiokustannuksista. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää. Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainanotto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Lainanotto

31.12.2007

31.12.2006

Makrotaloudellinen rahoitusapu

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

Selvitystilassa oleva EHTY

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2   Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit

| milj. euroa |
| --- |
| Selvitystilassa olevan EHTY:n swap-sopimukset | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Pitkäaikaiset | 7 | 8 |
| Lyhytaikaiset | 4 | 0 |
| Yhteensä | 11 | 8 |

milj. euroa

Selvitystilassa olevan EHTY:n swap-sopimukset

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Pitkäaikaiset

7

8

Lyhytaikaiset

4

0

Yhteensä

Yhteensä

11

11

8

8

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä varoja käsitellään tarkemmin edellä liitetiedossa 2.3.4.2.

2.3.4.2

2.15   MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Rahoitusleasingvelat | 1 519 | 1 534 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 427 | 425 |
| Muut | 43 | 61 |
| Yhteensä | 1 989 | 2 020 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Rahoitusleasingvelat

1 519

1 534

Erissä maksettavat rakennukset

427

425

Muut

43

61

Yhteensä

Yhteensä

1 989

2 020

Tämä kohta sisältää etenkin sellaiset rahoitusleasingvelat, joiden erääntymiseen on yli vuosi (ks. liitetieto 2.2), sekä sellaisiin komission ostamiin rakennuksiin liittyvät määrät, joiden ostohinta maksetaan erissä. Viimeksi mainitussa tapauksessa ei ole kyse leasingsopimuksesta, koska rakennusten omistusoikeus siirtyi komissiolle heti hankintahetkellä.

2.2

LYHYTAIKAISET VELAT

2.16   LYHYTAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2006 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirrot muihin otsakkeisiin/muista otsakkeista | Diskontattu nykyarvo | Määrä 31.12.2007 |
| Oikeustapaukset | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Eläintautien hätärahasto | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Rahoitusvaraukset | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Muut | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| Yhteensä | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2006

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirrot muihin otsakkeisiin/muista otsakkeista

Diskontattu nykyarvo

Määrä 31.12.2007

Oikeustapaukset

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Ydinlaitosten purkaminen

64

0

0

(30)

42

2

78

Eläintautien hätärahasto

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Rahoitusvaraukset

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Muut

35

0

(4)

0

(22)

0

9

Yhteensä

Yhteensä

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Tämä kohta sisältää alle vuoden kuluessa erääntyviin velkoihin liittyvät varaukset.

2.17   LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

Tämä erä sisältää 131 miljoonaa euroa sellaisia lainoja, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (ks. liitetieto 2.14.1), ja 4 miljoonan euron määrän, joka liittyy kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin velkainstrumentteihin (ks. liitetieto 2.14.2).

2.14.1

2.14.2

2.18   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat | 65 | 60 |
| Lyhytaikaiset velat | 13 939 | 24 723 |
| Sekalaiset velat | 189 | 220 |
| Siirtovelat ja tuloennakot | 81 187 | 69 077 |
| Yhteensä | 95 380 | 94 080 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

65

60

Lyhytaikaiset velat

13 939

24 723

Sekalaiset velat

189

220

Siirtovelat ja tuloennakot

81 187

69 077

Yhteensä

Yhteensä

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1   Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Rahoitusleasingvelat | 32 | 28 |
| Muut | 33 | 32 |
| Yhteensä | 65 | 60 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Rahoitusleasingvelat

32

28

Muut

33

32

Yhteensä

Yhteensä

65

65

60

60

2.18.2   Lyhytaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| Velkalaji | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Jäsenvaltiot | 12 328 | 22 943 |
| Toimittajat ja muut vastaavat | 2 244 | 2 888 |
| Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava | (633) | (1 108) |
| Yhteensä | 13 939 | 24 723 |

milj. euroa

Velkalaji

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Jäsenvaltiot

12 328

22 943

Toimittajat ja muut vastaavat

2 244

2 888

Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava

(633)

(1 108)

Yhteensä

Yhteensä

13 939

13 939

24 723

24 723

Suurin osa lyhytaikaisista veloista liittyy komission saamiin, avustuksiin liittyviin maksupyyntöihin. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen.

Tilikaudelle kuuluvat maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä (ks. liitetieto 2.18.3 jäljempänä). Tällaiset seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu siirtoveloiksi, ja määrät, joiden tukikelpoisuutta ei vielä ole tutkittu, on jätetty avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi, lyhytaikaisiin velkoihin on kirjattu maksettava nettomäärä.

2.18.3

Tähän kohtaan kirjattujen määrien merkittävä väheneminen johtuu pääasiassa siirroista lyhytaikaisten velkojen ja siirtovelkojen välillä. Näiden siirtojen syynä oli se, että tilit päätettiin aikaisemmin kuin edellisinä tilikausina, joten lyhytaikaisiin velkoihin voitiin kirjata edellisvuotta pienempi osuus veloista. Tämä aiheutti myös sen, että siirtovelkojen määrä oli suurempi kuin vuonna 2006, koska aikaisemmin velkoihin kirjatut määrät jouduttiin nyt kirjaamaan siirtovelkoihin.

Jäsenvaltiot

Merkittävimmät tähän kohtaan kirjatut määrät ovat rakennerahastotoimiin liittyvät maksamatta olevat 6 287 miljoonan euron maksupyynnöt sekä 5 889 miljoonan euron summa, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2007 lopulla vahvistetun lisätalousarvion mukaisesti (7 415 miljoonaa euroa vuonna 2006).

Toimittajat ja muut vastaavat

Tämä kohta sisältää avustusten lisäksi hankintasopimuksista johtuvat velat. Lisäksi siihen on kirjattu erilaisille julkisille organisaatioille ja laitoksille (yliopistoille, instituuteille, kauppakamareille, Yhdistyneille Kansakunnille, EIP:lle jne.) maksettavat määrät sekä konsolidoimattomat yhteisöt EKR mukaan luettuna.

Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava

Velkoihin on tehty 633 miljoonan euron vähennys. Summa vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat tähän kohtaan kirjatut määrät koskevat aluepolitiikan pääosastoa (229 miljoonaa euroa), työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastoa (194 miljoonaa euroa), maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoa (109 miljoonaa euroa), ympäristöasioiden pääosastoa (20 miljoonaa euroa) sekä kalastuksen pääosastoa (21 miljoonaa euroa).

Lähinnä hankintatoimiin liittyvä 18 miljoonan euron erä edellyttää vielä laskujen tarkistamista. Se koskee pääasiassa sellaisia hankintoihin liittyviä laskuja ja maksupyyntöjä, joiden osalta on vielä tarkistettava, että toimitetut tavarat ja palvelut vastaavat laskua, sekä ennakkomaksupyyntöjä.

2.18.3   Siirtovelat ja tuloennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Siirtovelat | 80 937 | 68 937 |
| Tuloennakot | 47 | 26 |
| Muut | 203 | 114 |
| Yhteensä | 81 187 | 69 077 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Siirtovelat

80 937

68 937

Tuloennakot

47

26

Muut

203

114

Yhteensä

Yhteensä

81 187

81 187

69 077

69 077

Suurin osa siirtoveloista on maataloustukirahastoon liittyviä siirtovelkoja. Nämä velat olivat 31.12.2007 yhteensä 45,5 miljardia euroa (45,2 mrd. euroa vuonna 2006). Merkittävimmät niihin sisältyvät erät ovat: vuoden 2007 lokakuun 16. ja joulukuun 31 päivän välisenä aikana aiheutuneet 28,6 miljardin euron menot (26,6 miljardia euroa vuonna 2006), jotka jäsenvaltiot ilmoittivat ja jotka maksettiin tammi-helmikuussa 2008, 13,8 miljardin euron (16,7 mrd. euroa vuonna 2006) suorat tuet (kyseessä ovat vuonna 2007 syntyneet saamiset, joilla on rahoitusvaikutuksia vuonna 2008) sekä sokerialan väliaikaiseen rakenneuudistukseen liittyvät 3,1 miljardin euron menot.

Kohta sisältää myös merkittävät rakennerahastoihin liittyvät siirtovelat (jotka ovat toimijoiden tai maksajavirastojen 31.12.2007 mennessä aiheutuneita tukikelpoisia menoja, joita vastaavaa maksupyyntöä ei vielä ollut toimitettu komissioon). Suurimmat näihin siirtovelkoihin liittyvät summat ovat: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon liittyvä 6,7 miljardin euron määrä, EAKR:n kauden 2000–2006 ohjelmiin, ISPA-ohjelmaan ja innovatiivisiin toimiin liittyvä 16,9 miljardin euron määrä (12,2 miljardia euroa vuonna 2006) ja ESR:oon liittyvä 7,8 miljardin euron määrä (5,6 miljardia vuonna 2006). Jäljelle jäävä 3,9 miljardin euron osuus muodostuu muihin politiikan aloihin liittyvistä siirtoveloista, joista suurin, noin 1,2 miljardin euron siirtovelka liittyy tutkimukseen.

Kuten liitetiedossa 2.18.2 todettiin, nämä määrät ovat kasvaneet vuodesta 2006, koska tilit päätettiin aikaisemmin kuin edellisinä varainhoitovuosina.

2.18.2

NETTOVARAT

2.19   RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2007 | Saldo 31.12.2006 |
| Käyvän arvon rahasto | 7 | 4 |
| Muut rahastot: |
| Takuurahasto | 1 118 | 1 253 |
| Uudelleenarvostusrahasto | 57 | 57 |
| Lainanotto- ja lainanantotoiminta | 1 525 | 1 459 |
| Muut | 99 | 82 |
| Yhteensä | 2 799 | 2 851 |
| Yhteensä | 2 806 | 2 855 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2007

Saldo 31.12.2006

Käyvän arvon rahasto

7

7

4

4

Muut rahastot:

Takuurahasto

1 118

1 253

Uudelleenarvostusrahasto

57

57

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

1 525

1 459

Muut

99

82

Yhteensä

2 799

2 799

2 851

2 851

Yhteensä

Yhteensä

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1   Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien varojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

2.19.2   Muut rahastot

Takuurahasto

Takuurahaston toimintaa käsitellään myös liitetiedossa 2.3.3. Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä. Kuten aikaisemmin on todettu, kaikki 9 prosentin tavoitesumman ylittävät varat palautetaan talousarvioon.

2.3.3

Uudelleenarvostusrahasto

Uudelleenarvostusrahasto sisältää aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden uudelleenarvostuksen. Rahastossa vuoden lopussa oleva summa oli 57 miljoonaa euroa. Määrä liittyy komission maa-alueiden ja rakennusten uudelleenarvostukseen, joka tehtiin ennen uusien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen käyttöönottoa.

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

Tämän rahaston varat liittyvät yhteisöjen harjoittamaan lainanotto- ja lainanantotoimintaan. Suurin osa varoista on selvitystilassa olevan EHTY:n varoja, joista suurimman erän muodostavat teräs- ja hiiliyhteisön tutkimusrahaston varat. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä, ja sen arvo 31.12.2007 oli 1 169 miljoonaa euroa.

2.20   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2006 | 67 073 |
| Varainhoitovuoden 2006 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1 848 |
| Takuurahaston varojen muutos | (135) |
| Muiden varojen muutokset | 79 |
| Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2006 tuloksen kohdentaminen | 23 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä) | (7 462) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2007 | 61 426 |

milj. euroa

Määrä

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2006

67 073

67 073

Varainhoitovuoden 2006 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1 848

Takuurahaston varojen muutos

(135)

Muiden varojen muutokset

79

Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2006 tuloksen kohdentaminen

23

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä)

(7 462)

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2007

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2007

61 426

61 426

Tämä kohta vastaa sellaisia yhteisöille vuoden 2007 joulukuun 31 päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 vuoden n + 1 talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen suoriteperusteen mukaisesti ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan liittyvät erät. Jäsenvaltioille suoritettavat maksut olivat jaksolta 16. lokakuuta — 31. joulukuuta 2007 yhteensä 28,6 miljardia euroa. Jäsenvaltiot itse asiassa maksavat suurimman osan maksettaviksi vaadittavista määristä alle 12 kuukauden kuluessa asianomaisen varainhoitovuoden päättymisestä osana seuraavan vuoden talousarviota.

Vain maksut, jotka liittyvät yhteisöjen henkilöstölleen myöntämiin työsuhde-etuuksiin, suoritetaan pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että jäsenvaltiot ovat taanneet eläkevastuiden rahoittamisen vuotuisista talousarvioista. Seuraavassa on esitetty ohjeellinen arvio työsuhde-etuuksiin liittyvien tulevien maksujen jakautumisesta:

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Lyhytaikaiset: vuonna 2008 maksettavat määrät | 981 |
| Pitkäaikaiset: vuoden 2008 jälkeen maksettavat määrät | 32 499 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2007 | 33 480 |

milj. euroa

Määrä

Lyhytaikaiset: vuonna 2008 maksettavat määrät

981

Pitkäaikaiset: vuoden 2008 jälkeen maksettavat määrät

32 499

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2007

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2007

33 480

33 480

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1   TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2007 | 2006 |
| Tuotot omista varoista: | 3.1.1 | | |
| BKTL-varat | | 73 922 | 70 134 |
| Alv-varat | | 19 442 | 17 207 |
| Perinteiset omat varat: |
| Maatalousmaksut | | 1 429 | 1 300 |
| Tullimaksut | | 15 288 | 13 764 |
| Sokerimaksut | | (36) | 183 |
| Perinteiset omat varat yhteensä | | 16 681 | 15 247 |
| Budjettioikaisut | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) | | 147 | 135 |
| Yhteensä | | 112 084 | 105 118 |

milj. euroa

Liitetieto

2007

2006

Tuotot omista varoista:

3.1.1

3.1.1

BKTL-varat

73 922

70 134

Alv-varat

19 442

17 207

Perinteiset omat varat:

Maatalousmaksut

1 429

1 429

1 300

1 300

Tullimaksut

15 288

15 288

13 764

13 764

Sokerimaksut

(36)

(36)

183

183

Perinteiset omat varat yhteensä

16 681

15 247

Budjettioikaisut

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot)

147

135

Yhteensä

Yhteensä

112 084

112 084

105 118

105 118

Omista varoista saatavat tuotot ovat Euroopan yhteisöjen tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Suurin osa menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tuottojen osuus kokonaisrahoituksesta on huomattavasti pienempi.

3.1.1   Tuotot omista varoista

Omat varat voidaan jakaa kolmeen ryhmään: perinteisiin omiin varoihin, alv-varoihin ja BKTL-varoihin. Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat maatalousmaksut, sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluu lisäksi EU-budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely (ns. UK-korjaus). Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen. Tämä määräytymisperuste on kaikilla jäsenvaltioilla rajattu 50 prosenttiin bruttokansantulosta. BKTL-varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tuotot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa.

Omien varojen lisäys (6 miljardia euroa) on varainhoitovuonna 2007 suoraan yhteydessä budjetoitujen tulojen kasvuun verrattuna varainhoitovuoteen 2006. Tullimaksujen osalta suuremmat tulot johtuvat tuonnin arvon ja keskimääräisen tariffin kasvusta sekä Bulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unioniin. Alv-tulot kasvoivat, koska alv:n määräytymisperusteet kasvoivat. Toisaalta yhteinen verokanta aleni hieman. Koska BKTL-varoilla katetaan jäljelle jäävät tulotarpeet, ne myös kasvoivat samaa tahtia kuin muut budjettimenot.

3.1.2   Budjettioikaisut

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2006 talousarvion ylijäämän (1 848 miljoonaa euroa), joka palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava yhteisölle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2007 tuottoihin. Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/597/EY, Euratom säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä budjettiaseman epätasapainon korjauksesta. Korjauksen rahoittavat muut jäsenvaltiot, joten sillä ei periaatteessa ole vaikutusta talousarvion toteutumaan eikä taloudelliseen tulokseen. Kohtaan on kuitenkin kirjattu 57 miljoonan euron summa, joka on seurausta siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit (ks. asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 3 kohta) poikkeavat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

3.2   MUUT TOIMINNAN TUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2007 | 2006 |
| Sakot | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Maatalousmaksut | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Varojen takaisinperintä: | 3.2.3 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 93 | 50 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 10 | (22) |
| Hajautettu hallinnointi | | 133 | 8 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 577 | 1 244 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 1 | 16 |
| Yhteensä | | 814 | 1 296 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot: | 3.2.4 | | |
| Henkilöstö | | 908 | 856 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | | 26 | 23 |
| Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | | 181 | 103 |
| Yhteensä | | 1 115 | 982 |
| Toiminnan satunnaiset tuotot: | 3.2.5 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 23 | 43 |
| Kurssivoitot | | 276 | 111 |
| Muut | | 879 | 2 024 |
| Yhteensä | | 1 178 | 2 178 |
| Yhteensä | | 9 080 | 8 368 |

milj. euroa

Liitetieto

2007

2006

Sakot

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Maatalousmaksut

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Varojen takaisinperintä:

3.2.3

3.2.3

Suora keskitetty hallinnointi

93

50

Välillinen keskitetty hallinnointi

10

(22)

Hajautettu hallinnointi

133

8

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

577

1 244

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

1

16

Yhteensä

814

1 296

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot:

3.2.4

3.2.4

Henkilöstö

908

856

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

26

23

Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

181

103

Yhteensä

1 115

982

Toiminnan satunnaiset tuotot:

3.2.5

3.2.5

Oikaisut/varaukset

23

43

Kurssivoitot

276

111

Muut

879

2 024

Yhteensä

1 178

2 178

Yhteensä

Yhteensä

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1   Sakot

Nämä tuotot liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Edellä olevaan kokonaismäärään ei sisälly 899 miljoonan euron sakko, jonka Euroopan komissio määräsi eräälle ohjelmistoyritykselle helmikuussa 2008 pitkään jatkuneesta kilpailua rajoittavasta toiminnasta. Kyseisen yritys, jolle oli jo aiemmin määrätty kaksi sakkoa (280 miljoonaa euroa vuonna 2006 ja 497 miljoonaa euroa vuonna 2004), on valittanut tästä viimeisimmästä sakosta.

3.2.2   Maatalousmaksut

Tässä kohdassa on ilmoitettu maidon lisämaksut, jotka ovat 232 miljoonaa euroa (436 miljoonaa euroa vuonna 2006), ja 2 402 miljoonan euron sokerimaksut (1 259 miljoonaa euroa vuonna 2006). Maidon lisämaksut ovat markkinoiden hallintavälineitä, joilla pyritään rankaisemaan maidontuottajia, jotka ylittävät viitemääränsä. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Sokerimaksut liittyvät sokerialan rakenneuudistusrahastoon, jonka avulla sokerialalla on alennettu sokerin sisäistä hintaa tavoitteena kaventaa EU:n ja kansainvälisten markkinoiden välistä hintaeroa. Omarahoitteinen rakenneuudistusrahasto perustettiin, jotta vähemmän kilpailukykyiset sokerintuottajat poistuisivat markkinoilta. Rahasto saa varoja sokerintuottajilta perittävästä tilapäisestä verosta, jota pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona. Järjestelmän voimassaoloksi on suunniteltu neljä vuotta. Siihen liittyviä varoja pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

3.2.3   Varojen takaisinperintä

Tässä kohdassa esitetään annetut ja komission kirjanpitojärjestelmään kirjatut perintämääräykset, jotka koskevat yleisestä talousarviosta maksettuja määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin tai päätökseen saatuihin tilintarkastuksiin taikka tukikelpoisuustarkastuksiin. Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet Euroopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä ’maataloustukirahasto’) myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta nykyhetkeen. Kohta ei kuitenkaan sisällä kaikkia komission takaisin perimiä määriä. Se ei etenkään sisällä määriä, jotka on peritty takaisin rakennetoimien alalla, jolla rahoitusta myönnetään merkittäviä määriä. Näillä aloilla on käytössä omat järjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät palautetaan. Palauttamiseen ei kuitenkaan useimmissa tapauksissa liity perintämääräyksen antamista. EY:n tilinpäätössääntöjen mukaan takaisinperittäviä ennakkomaksuja ei myöskään merkitä varainhoitovuoden tuotoiksi. Lisätietoja aiheettomien maksujen takaisinperinnästä on E.6 jaksossa.

E.6

Varojen takaisinperintä: hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Tähän kohtaan kirjatusta 577 miljoonan euron kokonaismäärästä 500 miljoonaa euroa liittyy maataloustukirahastoon ja 77 miljoonaa euroa rakennetoimiin.

a)   Maatalous (maataloustukirahasto)

Maatalouden alalla tähän kohtaan sisältyvät varainhoitovuoden tuotot ovat 500 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

| — | vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut, jotka ovat yhteensä 532 miljoonaa euroa ja joista vähennetään siirtosaamisten vähennys vuoden lopussa (172 miljoonaa euroa), |
| --- | --- |

—

vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut, jotka ovat yhteensä 532 miljoonaa euroa ja joista vähennetään siirtosaamisten vähennys vuoden lopussa (172 miljoonaa euroa),

| — | jäsenvaltioiden ilmoittamat petosten ja sääntöjenvastaisuuksien johdosta palautettavat määrät, jotka perittiin takaisin vuoden aikana (247 miljoonaa euroa), |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden ilmoittamat petosten ja sääntöjenvastaisuuksien johdosta palautettavat määrät, jotka perittiin takaisin vuoden aikana (247 miljoonaa euroa),

| — | 107 miljoonan euron vähennys jäsenvaltioiden ilmoittamissa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi takaisinperittävissä määrissä vuoden lopussa (kokonaismäärä oli 902 miljoonaa euroa vuoden lopussa ja 1 009 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa) — ks. myös liitetieto E.2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

107 miljoonan euron vähennys jäsenvaltioiden ilmoittamissa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi takaisinperittävissä määrissä vuoden lopussa (kokonaismäärä oli 902 miljoonaa euroa vuoden lopussa ja 1 009 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa) — ks. myös liitetieto E.2.10.2.2.

E.2.10.2.2

Sellaiset maataloustukirahaston menot, joita koskevat tarkastukset olivat tilinpäätöspäivänä vielä kesken ja joihin voidaan näin vielä tehdä oikaisuja, olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 1,5 miljardia euroa. Tämä summa esitetään taseen ulkopuolisissa tiedoissa ehdollisina varoina (ks. liitetieto E.5.4.1).

E.5.4.1

b)   Rakennetoimet

Tähän kohtaan sisältyvät rakennetoimiin liittyvät takaisinperittävät menot olivat 77 miljoonaa euroa. Vuonna 2006 vastaava määrä oli 483 miljoonaa euroa suurempi kuin vuonna 2007. Tämä johtui pääasiassa siitä, että komissio päätti vähentää eräälle jäsenvaltiolle EAKR:sta myönnettyä tukea 418 miljoonalla eurolla, joka kirjattiin vuoden 2006 tuotoiksi.

Tähän kohtaan sisältyy komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia menoja (113 miljoonaa euroa), solidaarisuusrahastoon liittyvä 6 miljoonan euron perintämääräys ja siirtosaamisten muutos vuoden lopussa (42 miljoonaa euroa). Perintämääräyksiä annetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| — | jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen,

| — | suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä, |
| --- | --- |

—

suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä,

| — | määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen.

Varojen takaisinperimiseksi annettujen perintämääräysten yhteismäärä vuonna 2007 (119 miljoonaa euroa) jakautuu seuraavasti: solidaarisuusrahasto 6 miljoonaa euroa, vuonna 2006 päätetyt rahoitusoikaisut 6 miljoonaa euroa, vuonna 2007 päätetyt rahoitusoikaisut 18 miljoonaa euroa ja rahoitusoikaisut, joita ei luokitella perintämääräyksiksi 89 miljoonaa euroa. Muut rakennetoimiin liittyvät perintämääräykset koskevat ennakkomaksujen takaisinperintää (35 miljoonaa euroa). Näistä perintämääräyksistä 20 miljoonaa euroa puolestaan koskee vuonna 2007 päätettyjä rahoitusoikaisuja. Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

Ehdollisiksi varoiksi on kirjattu 2,9 miljardin euron erä, joka sisältyy jäsenvaltioilta parhaillaan perittäviin määriin liittyviin mahdollisiin rahoitusoikaisuihin (ks. liitetieto E.5.4.1).

E.5.4.1

Varojen takaisinperintä: muut hallinnointitavat

Tähän kohtaan sisältyy komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja (194 miljoonaa euroa) ja siirtosaamisten muutos vuoden lopussa (52 miljoonaa euroa). Muihin hallinnointitapoihin liittyvät muut takaisin perittävät määrät koskevat ennakkomaksuja (162 miljoonaa euroa). Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

3.2.4   Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisen toiminnan tuotot saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: eläkemaksut ja tuloverot.

3.2.5   Toiminnan satunnaiset tuotot

Nämä 296 miljoonan euron tuotot (358 miljoonaa euroa vuonna 2006) on saatu liittymisneuvotteluja käyviltä mailta. Toiminnan satunnaiset tuotot ovat vähentyneet edellisvuodesta etenkin sen vuoksi, että vuonna 2006 niihin sisältyi 397 miljoonan euron erä, joka liittyy maataloustukirahaston saamisista tehdyn arvonalennuksen vähennykseen. Vuonna 2006 tilinpäätökseen sisältyi myös poikkeuksellinen 778 miljoonan euron erä, joka liittyi taseeseen ensi kertaa kirjattuihin ennakkomaksuihin, joiden vastaerä on kirjattu tähän kohtaan. Suurin osa tästä summasta, 652 miljoonaa euroa, on peräisin Schengen-järjestelyyn liittyvistä ennakkomaksuista. Vastaava määrä vuonna 2007 oli 33 miljoonaa euroa.

Kohta sisältää myös kurssivoitot lukuun ottamatta jäljempänä liitetiedossa 3.5 käsitellyistä rahoitustoiminnoista kertyviä kurssivoittoja. Kurssivoittoja syntyy yhteisöjen jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

3.5

3.3   HALLINTOKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Henkilöstökulut | 4 289 | 3 998 |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 343 | 348 |
| Muut hallintokulut | 2 488 | 2 273 |
| Yhteensä | 7 120 | 6 619 |

milj. euroa

2007

2006

Henkilöstökulut

4 289

3 998

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

343

348

Muut hallintokulut

2 488

2 273

Yhteensä

Yhteensä

7 120

7 120

6 619

6 619

Hallintokulut ovat yhteisöjen toimintaan liittyviä kuluja, jotka sisältävät myös henkilöstökulut ja aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä aiheutuneet kulut (kuten poistot ja huolto).

3.4   TOIMINTAKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2007 | 2006 |
| Varsinaisen toiminnan kulut: | 3.4.1 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 9 504 | 12 273 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 1 185 | 677 |
| Hajautettu hallinnointi | | 1 978 | 1 809 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 89 778 | 90 828 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 949 | 34 |
| Yhteensä | | 103 394 | 105 621 |
| Muut toiminnan kulut: | 3.4.2 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 260 | 116 |
| Kurssitappiot | | 399 | 126 |
| Muut | | 629 | 940 |
| Yhteensä | | 1 288 | 1 182 |
| Yhteensä | | 104 682 | 106 803 |

milj. euroa

Liitetieto

2007

2006

Varsinaisen toiminnan kulut:

Varsinaisen toiminnan kulut:

3.4.1

3.4.1

Suora keskitetty hallinnointi

9 504

12 273

Välillinen keskitetty hallinnointi

1 185

677

Hajautettu hallinnointi

1 978

1 809

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

89 778

90 828

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

949

34

Yhteensä

103 394

103 394

105 621

105 621

Muut toiminnan kulut:

Muut toiminnan kulut:

3.4.2

3.4.2

Oikaisut/varaukset

260

116

Kurssitappiot

399

126

Muut

629

940

Yhteensä

1 288

1 288

1 182

1 182

Yhteensä

Yhteensä

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1   Varsinaisen toiminnan kulut:

Euroopan yhteisöjen toimintakulut sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Pääosaa (87 prosenttia) menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin jäsenvaltiot on valtuutettu hoitamaan esimerkiksi maataloustukirahaston menoihin ja rakennetoimiin liittyviä tehtäviä.

Toimintakulujen vähentyminen vuodesta 2006 johtuu pääosin siitä, että osa rahoitettavista hankkeista on tullut päätösvaiheeseen ja osa hankkeista on edistynyt hitaammin kuin vuonna 2006 ennakoitiin. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat menot vähenivät pääasiassa edellä mainituista syistä 4,5 miljardia euroa. Suurin osa vähennyksestä koskee Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitettavia rakennetoimia. Kyseisten menojen vähentymisen vastapainoksi maatalousmenot kasvoivat 3,3 miljardia euroa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (jäljempänä ’maaseuturahasto’) perustamisen vuoksi.

Suoran keskitetyn hallinnoinnin piirissä olevat menot vähenivät 2,7 miljardia euroa. Yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa hallinnoitavat menot sitä vastoin kasvoivat 0,9 miljardia euroa, koska kyseisten hankkeiden luokittelua parannettiin. Jäljelle jäävä vähennys johtuu niin ikään edellä mainituista syistä eli osa hankkeista on tullut päätösvaiheeseen ja osa on edistynyt hitaammin kuin mitä vuonna 2006 ennakoitiin.

3.4.2   Muut toiminnan kulut

Kurssitappioita (jäljempänä liitetiedossa 3.6 käsiteltyihin rahoitustoimintoihin liittyviä kurssitappioita lukuun ottamatta) syntyy yhteisöjen tavanomaisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

3.6

Kohta ”muut” sisältää ennakkomaksuihin tehdyt oikaisut ja komission velallisilta oleviin saamisiin tehdyt arvonalennukset. Kohtaan on kirjattu myös 224 miljoonaa euroa erään konsolidoidun viraston kuluja, jotka liittyvät Cards-ohjelman toteuttamiseen Kosovossa, Serbiassa ja Montenegrossa.

3.5   RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Osinkotuotot (riskipääomarahastoista) | 6 | 6 |
| Korkotuotot: |
| Ennakkomaksuista | 33 | 43 |
| Viivästyneistä suorituksista | 81 | 65 |
| Swap-sopimuksista | 19 | 20 |
| Myytävissä olevista varoista | 97 | 92 |
| Lainoista | 106 | 96 |
| Käteisvaroista ja muista rahavaroista | 263 | 123 |
| Muut | 12 | 1 |
| Yhteensä | 611 | 440 |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta: |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 6 | 25 |
| Rahoitusvarojen arvonalentumistappion peruuttaminen | 1 | 2 |
| Muut | 23 | 104 |
| Yhteensä | 30 | 131 |
| Nykyarvon oikaisut | 24 | 43 |
| Kurssivoitot | 3 | 1 |
| Yhteensä | 674 | 621 |

milj. euroa

2007

2006

Osinkotuotot (riskipääomarahastoista)

Osinkotuotot

6

6

6

6

Korkotuotot:

Ennakkomaksuista

33

43

Viivästyneistä suorituksista

81

65

Swap-sopimuksista

19

20

Myytävissä olevista varoista

97

92

Lainoista

106

96

Käteisvaroista ja muista rahavaroista

263

123

Muut

12

1

Yhteensä

611

611

440

440

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

6

25

Rahoitusvarojen arvonalentumistappion peruuttaminen

1

2

Muut

23

104

Yhteensä

30

30

131

131

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

24

24

43

43

Kurssivoitot

Kurssivoitot

3

3

1

1

Yhteensä

Yhteensä

674

674

621

621

Yhteisöjen rahoitustoiminnasta saatavat tuotot muodostuvat lainojen, vieraan pääoman ehtoisten arvopapereiden ja johdannaisten korkotuotoista. Lainat voivat olla sekä yhteisöjen talousarviosta että rahoitusmarkkinoilta hankituista varoista myönnettyjä lainoja. Korkoa kertyy myös pankkitileillä olevista varoista ja lyhytaikaisista talletuksista.

3.6   RAHOITUSKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Korkokulut: |
| Leasingsopimuksista | 101 | 102 |
| Swap-sopimuksista | 17 | 16 |
| Lainanotosta | 91 | 81 |
| Muut | 5 | 1 |
| Yhteensä | 214 | 200 |
| Muut kulut rahoitustoiminnasta: |
| Rahoitusvarausten muutokset | 11 | 38 |
| Rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä | 57 | 55 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 9 | 0 |
| Rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 15 | 10 |
| Muut | 35 | 23 |
| Yhteensä | 127 | 126 |
| Nykyarvon oikaisut | 7 | 0 |
| Kurssitappiot | 6 | 5 |
| Yhteensä | 354 | 331 |

milj. euroa

2007

2006

Korkokulut:

Leasingsopimuksista

101

102

Swap-sopimuksista

17

16

Lainanotosta

91

81

Muut

5

1

Yhteensä

214

214

200

200

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

Rahoitusvarausten muutokset

11

38

Rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä

57

55

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

9

0

Rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

15

10

Muut

35

23

Yhteensä

127

127

126

126

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

7

7

0

0

Kurssitappiot

Kurssitappiot

6

6

5

5

Yhteensä

Yhteensä

354

354

331

331

Yhteisöjen rahoitustoiminnan merkittävimmät kulut muodostuvat rahoitusleasingsopimusten koroista ja sellaisten lainojen koroista, jotka yhteisö on ottanut rahoittaakseen omaa lainanantoaan. Rahoitustoiminnan muut kulut sisältävät rahoitusvarojen myyntitappiot ja arvonalennukset, rahoitusvarausten oikaisut sekä omaisuudenhoitopalkkiot.

3.7   OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOVOITOISTA/(-TAPPIOISTA)

Yhteisöt kirjaavat pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuuden osakkuusyrityksensä EIR:n ja yhteisyritysten nettovoitoista (ks. myös liitetiedot E.2.3.1 ja E.2.3.2).

E.2.3.1

E.2.3.2

3.8   SEGMENTTIRAPORTOINTI

Segmenttiraportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot voidaan ryhmitellä kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

”Toiminta Euroopan unionissa” on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. ”Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella” liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. ”Palvelut ja muut” ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan yhteisöjen toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen.

Konsolidoidut virastot on yhdistetty eri toimintalohkoihin. Komissiota lukuun ottamatta muut toimielimet on sijoitettu erilliseen toimintalohkoon. Toimintalohkoista esitettävät luvut ovat bruttomääräisiä ennen konsolidoinnista johtuvia eliminointeja, jotka esitetään yhdessä erillisessä sarakkeessa.

On huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan ja kannetaan ja niitä hallinnoidaan komission keskusyksiköissä. Kyseiset luvut esitetään tässä sen vuoksi, että nettotulosta voitaisiin verrata tuotto- ja kululaskelman tulokseen.

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Toiminta Euroopan unionissa | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella | Palvelut ja muut | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut toimielimet | Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit | Yhteensä |
| Toiminnan tuotot: | | | | | | | |
| Sakot | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Maatalousmaksut | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Varojen takaisinperintä | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Muut toiminnan tuotot | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Hallintokulut: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Henkilöstökulut | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Muut hallintokulut | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Toiminnan kulut: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Hajautettu hallinnointi | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Muut toiminnan kulut | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 112 084 |
| Toiminnan ylijäämä | 9 362 |
| Nettorahoitustuotot | 320 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | (2 207) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta | (13) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 7 462 |

milj. euroa

Toiminta Euroopan unionissa

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella

Palvelut ja muut

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut toimielimet

Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit

Yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Sakot

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Maatalousmaksut

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

611

211

1

0

0

(9)

814

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Muut toiminnan tuotot

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Henkilöstökulut

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Muut hallintokulut

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Toiminnan kulut:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Suora keskitetty hallinnointi

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Hajautettu hallinnointi

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Muut toiminnan kulut

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

112 084

112 084

Toiminnan ylijäämä

Toiminnan ylijäämä

9 362

9 362

Nettorahoitustuotot

320

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

(2 207)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta

(13)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

7 462

7 462

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

| milj. euroa milj. euroa |
| --- |
| | Talous ja rahoitus | Yritys- ja teollisuustoiminta | Kilpailu | Työllisyys | Maatalous | Energia ja liikenne | Ympäristöasiat | Tutkimus | Tietoyhteiskunta |
| Toiminnan tuotot: | | | | | | | | | |
| Sakot | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Muut toiminnan tuotot | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Hallintokulut: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Henkilöstökulut | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Muut hallintokulut | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Toiminnan kulut: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Muut toiminnan kulut | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Yhteinen tutkimuskeskus | Kalastus | Sisämarkkinat | Aluepolitiikka | Verotus ja tulliliitto | Koulutus ja kulttuuri | Terveys- ja kuluttaja-asiat | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat | Toiminta Euroopan unionissa yhteensä |
| Toiminnan tuotot: | | | | | | | | | |
| Sakot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Muut toiminnan tuotot | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Hallintokulut: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Henkilöstökulut | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Muut hallintokulut | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Toiminnan kulut: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Muut toiminnan kulut | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

milj. euroa milj. euroa

Talous ja rahoitus

Yritys- ja teollisuustoiminta

Kilpailu

Työllisyys

Maatalous

Energia ja liikenne

Ympäristöasiat

Tutkimus

Tietoyhteiskunta

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Maatalousmaksut

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Varojen takaisinperintä

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Muut toiminnan tuotot

0

152

0

36

41

207

36

339

19

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Henkilöstökulut

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Muut hallintokulut

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Toiminnan kulut:

Toiminnan kulut:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Suora keskitetty hallinnointi

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Muut toiminnan kulut

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Yhteinen tutkimuskeskus

Kalastus

Sisämarkkinat

Aluepolitiikka

Verotus ja tulliliitto

Koulutus ja kulttuuri

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat

Toiminta Euroopan unionissa yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Maatalousmaksut

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Varojen takaisinperintä

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Muut toiminnan tuotot

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Henkilöstökulut

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Muut hallintokulut

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Toiminnan kulut:

Toiminnan kulut:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Suora keskitetty hallinnointi

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Muut toiminnan kulut

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

| milj. euroa |
| --- |
| | Ulkosuhteet | Kauppapolitiikka | Kehitysyhteistyö | Laajentumisasiat | Humanitaarinen apu | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä |
| Toiminnan tuotot: | | | | | | |
| Varojen takaisinperintä | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Muut toiminnan tuotot | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Hallintokulut: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Henkilöstökulut | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Muut hallintokulut | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Toiminnan kulut: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Hajautettu hallinnointi | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Muut toiminnan kulut | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

milj. euroa

Ulkosuhteet

Kauppapolitiikka

Kehitysyhteistyö

Laajentumisasiat

Humanitaarinen apu

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

61

0

6

142

2

211

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

25

0

1

0

0

26

Muut toiminnan tuotot

69

0

(2)

252

0

319

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Henkilöstökulut

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Muut hallintokulut

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Toiminnan kulut:

Toiminnan kulut:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Suora keskitetty hallinnointi

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Hajautettu hallinnointi

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Muut toiminnan kulut

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Viestintä | Petostentorjuntavirasto | Koordinointi | Henkilöstö ja hallinto | Eurostat | Budjettipääosasto | Sisäinen tarkastus | Kielet | Muut | Palvelut ja muut yhteensä |
| Toiminnan tuotot: | | | | | | | | | | |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Muut toiminnan tuotot | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Hallintokulut: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Henkilöstökulut | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Muut hallintokulut | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Toiminnan kulut: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Muut toiminnan kulut | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

milj. euroa

Viestintä

Petostentorjuntavirasto

Koordinointi

Henkilöstö ja hallinto

Eurostat

Budjettipääosasto

Sisäinen tarkastus

Kielet

Muut

Palvelut ja muut yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Muut toiminnan tuotot

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Henkilöstökulut

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Muut hallintokulut

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Toiminnan kulut:

Toiminnan kulut:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Suora keskitetty hallinnointi

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Muut toiminnan kulut

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1   RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin yhteisöt kykenevät kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden yli- tai alijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan Euroopan yhteisöjen tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Edellä olevassa rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (yhteisöillä ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

4.2   TOIMINNAN RAHAVIRRAT

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta yhteisöjen toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Edunsaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat yhteisöjen yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa yhteisöjen päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät EIR:oon, EBRD:hen ja pääomasijoitustoimintaan, koska niiden tavoitteena on tukea yhteisön toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3   INVESTOINTIEN RAHAVIRRAT

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Investointien rahavirrat eivät sisällä edunsaajille myönnettyjä lainoja, koska tarkoituksena on esittää vain yhteisöjen varsinaiset investoinnit.

Käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät yhteisöjen hallussa olevan 5 037 miljoonan euron määrän, joka ei kuitenkaan ole yhteisöjen käytettävissä. Tämä summa koskee tapauksia, joissa yhteisöjen määräämiin sakkoihin liittyviä maksuja on suoritettu, mutta sakon määräämistä koskevaan päätökseen on haettu muutosta. Nämä summat on esitetty edellä erikseen liitetiedossa 2.11 (Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

2.11

5.   TASEEN ULKOPUOLISET ERÄT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Saadut vakuudet: | 5.1 | | |
| Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| Tuomioistuinkäsittelyssä olevien sakkoasioiden osalta saadut vakuudet | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Muut saadut vakuudet | 5.1.3 | 784 | 954 |
| Yhteensä | | 4 494 | 3 919 |
| Tehdyt lainanottosopimukset | 5.2 | 0 | 0 |
| Rakennetoimien yhteydessä todettuihin petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ehdolliset varat | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Muut ehdolliset varat | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Ehdolliset varat yhteensä | | 10 650 | 6 670 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2007

31.12.2006

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

5.1

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

5.1.1

1 147

1 182

Tuomioistuinkäsittelyssä olevien sakkoasioiden osalta saadut vakuudet

5.1.2

2 563

1 783

Muut saadut vakuudet

5.1.3

784

954

Yhteensä

4 494

3 919

Tehdyt lainanottosopimukset

Tehdyt lainanottosopimukset

5.2

0

0

0

0

Rakennetoimien yhteydessä todettuihin petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ehdolliset varat

Rakennetoimien yhteydessä todettuihin petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ehdolliset varat

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Muut ehdolliset varat

Muut ehdolliset varat

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Ehdolliset varat yhteensä

Ehdolliset varat yhteensä

10 650

10 650

6 670

6 670

EHDOLLISET VELAT JA TULEVAAN RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Ehdolliset velat | Liitetieto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Annetut vakuudet: | 5.5 | | |
| EIP:n lainoille annetut vakuudet | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Muut annetut vakuudet | 5.5.2 | 76 | 0 |
| Yhteensä | | 15 863 | 14 792 |
| Sakot — yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| Maataloustukirahasto — tuomiota ei vielä annettu | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Muut ehdolliset velat | 5.9 | 19 | 7 |
| Ehdolliset velat yhteensä | | 27 702 | 24 094 |
| Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset | Liitetieto | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Nostamattomiin lainoihin liittyvät sitoumukset | 5.10 | 239 | 256 |
| Sitoumukset käyttämättä olevista määrärahoista | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Monivuotisia toimia koskevat oikeudelliset sitoumukset | 5.12 | | |
| Rakennetoimet | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Kalastussopimukset | 5.12.3 | 225 | 337 |
| Yhteensä | | 386 209 | 597 |
| Osakkuudet yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa | 5.13 | | |
| Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: ERBD | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EIR | 5.13.2 | 553 | 480 |
| Yhteensä | | 996 | 923 |
| Muut leasingsopimukset | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Sopimusvelvoitteet | 5.15 | 806 | 567 |
| Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset yhteensä | | 486 245 | 94 043 |
| Kaikki ehdolliset velat ja sitoumukset rahoitetaan niiden toteutuessa yhteisöjen tulevista talousarvioista. Yhteisöjen talousarvion rahoittavat jäsenvaltiot. |

milj. euroa

Ehdolliset velat

Liitetieto

31.12.2007

31.12.2006

Annetut vakuudet:

Annetut vakuudet:

5.5

EIP:n lainoille annetut vakuudet

5.5.1

15 787

14 792

Muut annetut vakuudet

5.5.2

76

0

Yhteensä

15 863

15 863

14 792

14 792

Sakot — yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet

Sakot — yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

Maataloustukirahasto — tuomiota ei vielä annettu

Maataloustukirahasto — tuomiota ei vielä annettu

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Muut ehdolliset velat

Muut ehdolliset velat

5.9

19

19

7

7

Ehdolliset velat yhteensä

Ehdolliset velat yhteensä

27 702

27 702

24 094

24 094

Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset

Liitetieto

31.12.2007

31.12.2006

Nostamattomiin lainoihin liittyvät sitoumukset

Nostamattomiin lainoihin liittyvät sitoumukset

5.10

239

239

256

256

Sitoumukset käyttämättä olevista määrärahoista

Sitoumukset käyttämättä olevista määrärahoista

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Monivuotisia toimia koskevat oikeudelliset sitoumukset

Monivuotisia toimia koskevat oikeudelliset sitoumukset

5.12

Rakennetoimet

5.12.1

385 722

0

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

5.12.2

262

260

Kalastussopimukset

5.12.3

225

337

Yhteensä

386 209

386 209

597

597

Osakkuudet yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa

Osakkuudet yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa

5.13

Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: ERBD

5.13.1

443

443

Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EIR

5.13.2

553

480

Yhteensä

996

996

923

923

Muut leasingsopimukset

Muut leasingsopimukset

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Sopimusvelvoitteet

Sopimusvelvoitteet

5.15

806

806

567

567

Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset yhteensä

Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset yhteensä

486 245

486 245

94 043

94 043

Kaikki ehdolliset velat ja sitoumukset rahoitetaan niiden toteutuessa yhteisöjen tulevista talousarvioista. Yhteisöjen talousarvion rahoittavat jäsenvaltiot.

EHDOLLISET VARAT

5.1   SAADUT VAKUUDET

5.1.1   Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan yhteisöt edellyttävät edunsaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Nimellisarvo ilmoitetaan ehdollisissa varoissa. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Käypä arvo ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedoissa.

Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2007 oli 1 007 miljoonaa euroa ja käypä arvo 772 miljoonaa euroa. Pitkä- ja lyhytaikaisista ennakkomaksuista on lisätietoa liitetiedoissa E.2.5 ja E.2.9.

E.2.5

E.2.9

5.1.2   Tuomioistuinkäsittelyssä olevien sakkoasioiden osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää yhteisöjen määräämiin sakkoihin liittyvät vakuudet, jotka sakon saaja on asettanut tapauksissa, joissa sakkopäätökseen on haettu muutosta. Vakuudeksi voidaan alustavan maksusuorituksen sijaan antaa pankin myöntämä takuu, joka kattaa sakkosumman (korkoineen).

5.1.3   Muut saadut vakuudet

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Euratom-lainat: yhteisön ulkopuolisten maiden antamat takaukset | 474 | 436 |
| Suoritustakuut | 217 | 402 |
| Tarjouskilpailujen yhteydessä annetut vakuudet | 4 | 5 |
| Maksuviivästyksiin liittyvät vakuudet | 6 | 18 |
| Muut | 83 | 93 |
| Yhteensä | 784 | 954 |

milj. euroa

31.12.2007

31.12.2006

Euratom-lainat: yhteisön ulkopuolisten maiden antamat takaukset

474

436

Suoritustakuut

217

402

Tarjouskilpailujen yhteydessä annetut vakuudet

4

5

Maksuviivästyksiin liittyvät vakuudet

6

18

Muut

83

93

Yhteensä

784

784

954

954

Komissio on saanut yhteisöjen ulkopuolisilta mailta Euratom-lainoihin liittyviä takauksia. Sen sijaan se ei ole saanut ulkopuolisilta takauksia makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettäville lainoille. Näille lainoille myönnetään takaus takuurahastosta. Edunsaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että yhteisöjen rahoitusta saavat edunsaajat noudattavat yhteisöjen kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja. Muut vakuudet sisältävät 73 miljoonan euron erän per 31. joulukuuta 2007 (määrä oli 83 miljoonaa euroa vuonna 2006), joka liittyy selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämien lainojen vakuuksiin (joista määrätään kulloisessakin lainasopimuksessa).

5.2   TEHDYT LAINANOTTOSOPIMUKSET

Tämä kohta sisältää sellaiset yhteisöjen tekemät lainasopimukset, joissa lainaa ei ollut nostettu vuoden loppuun mennessä. Tällaisia sopimuksia ei ollut 31. joulukuuta 2007 eikä 31. joulukuuta 2006.

5.3   PETOKSET JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET — RAKENNETOIMET

Seuraavassa taulukossa esitetään määrät, jotka jäsenvaltiot voivat potentiaalisesti periä rakennerahastoihin liittyvissä menoilmoituksissa havaitsemiensa sääntöjenvastaisuuksien perusteella. Taulukko perustuu komission asetuksen (EY) N:o 1681/94 mukaisiin jäsenvaltioiden virallisiin ilmoituksiin.

Siinä esitetään jäsenvaltioiden ilmoittamat perinnässä olevat määrät.

EHDOLLISET VARAT: PETOKSET JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Itävalta | 15 | 15 |
| Belgia | 16 | 15 |
| Tšekkin tasavalta | 1 | 0 |
| Tanska | 10 | 12 |
| Viro | 1 | 0 |
| Suomi | 3 | 3 |
| Ranska | 12 | 13 |
| Saksa | 592 | 580 |
| Kreikka | 69 | 65 |
| Unkari | 1 | 0 |
| Irlanti | 1 | 2 |
| Italia | 434 | 412 |
| Latvia | 1 | 0 |
| Alankomaat | 12 | 12 |
| Puola | 11 | 1 |
| Portugali | 83 | 73 |
| Slovakia | 1 | 0 |
| Slovenia | 0 | 1 |
| Espanja | 249 | 157 |
| Ruotsi | 2 | 1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 178 | 115 |
| Yhteensä | 1 692 | 1 477 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

31.12.2007

31.12.2006

Itävalta

15

15

Belgia

16

15

Tšekkin tasavalta

1

0

Tanska

10

12

Viro

1

0

Suomi

3

3

Ranska

12

13

Saksa

592

580

Kreikka

69

65

Unkari

1

0

Irlanti

1

2

Italia

434

412

Latvia

1

0

Alankomaat

12

12

Puola

11

1

Portugali

83

73

Slovakia

1

0

Slovenia

0

1

Espanja

249

157

Ruotsi

2

1

Yhdistynyt kuningaskunta

178

115

Yhteensä

Yhteensä

1 692

1 692

1 477

1 477

Taulukossa esitetyt luvut ovat pikemminkin teoreettisia enimmäismääriä kuin määriä, jotka todellisuudessa saadaan yhteisöjen talousarvion käyttöön. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | Jäsenvaltiot eivät aina toimita tietoja perintätoimiensa tuloksista. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot eivät aina toimita tietoja perintätoimiensa tuloksista.

| — | Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, miten todennäköistä takaisinperinnän onnistuminen on, on mahdotonta arvioida tarkkaan sitä, miten suuri osuus takaisinperittävistä varoista todellisuudessa saadaan takaisin. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä säädetään 30 vuoden vanhentumisajasta. Kansalliset viranomaiset eivät tällöin useinkaan halua virallisesti luopua takaisinperinnästä, vaikka sen onnistumiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on nykyisin toimitettava komissiolle vuosittain selvitys rakennetoimiin liittyvistä takaisinperittävistä määristä (komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla), joten todellisesta tilanteesta saadaan aiempaa parempi kuva. |
| --- | --- |

—

Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, miten todennäköistä takaisinperinnän onnistuminen on, on mahdotonta arvioida tarkkaan sitä, miten suuri osuus takaisinperittävistä varoista todellisuudessa saadaan takaisin. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä säädetään 30 vuoden vanhentumisajasta. Kansalliset viranomaiset eivät tällöin useinkaan halua virallisesti luopua takaisinperinnästä, vaikka sen onnistumiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on nykyisin toimitettava komissiolle vuosittain selvitys rakennetoimiin liittyvistä takaisinperittävistä määristä (komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla), joten todellisesta tilanteesta saadaan aiempaa parempi kuva.

| — | Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin perintämääräyksiä, joista on nostettu kanne tuomioistuimesta. |
| --- | --- |

—

Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin perintämääräyksiä, joista on nostettu kanne tuomioistuimesta.

| — | Yksittäisiä hankkeita rahoitetaan usein monivuotisten ohjelmien varoista. Takaisinperittäviä määriä ei tällöin voida tarkkaan määrittää ennen kuin monivuotinen ohjelma on saatu päätökseen, koska sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvät varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin sääntöjenmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden aikaisempien sääntöjenvastaisuuksien oikaisuun. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat vuoden 2007 helmikuun loppuun mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan vielä muuttaa helmikuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiä hankkeita rahoitetaan usein monivuotisten ohjelmien varoista. Takaisinperittäviä määriä ei tällöin voida tarkkaan määrittää ennen kuin monivuotinen ohjelma on saatu päätökseen, koska sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvät varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin sääntöjenmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden aikaisempien sääntöjenvastaisuuksien oikaisuun. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat vuoden 2007 helmikuun loppuun mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan vielä muuttaa helmikuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei voida riittävän tarkkaan arvioida, onnistuuko perintä yksittäistapauksissa. Näissä määrissä vuodesta 2006 tapahtuneet suurimmat muutokset liittyvät seuraavia rahastoja koskevien määrien kasvuun: Euroopan sosiaalirahasto (Italia 11 miljoonaa euroa); Euroopan aluekehitysrahasto (Yhdistynyt kuningaskunta 36 miljoonaa euroa, Espanja 109 miljoonaa euroa, Puola 10 miljoonaa euroa ja Saksa 10 miljoonaa euroa); Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR (Yhdistynyt kuningaskunta 23 miljoonaa euroa); ja koheesiorahasto (Espanja 30 miljoonaa euroa). Euroopan sosiaalirahastoa koskevat Espanjan osalta takaisinperittävät määrät ovat vuodesta 2006 pienentyneet 50 miljoonalla eurolla.

Tähän kohtaan sisältyy myös 9 miljoonaa euroa, joka liittyy EMOTR:n ohjausosaston menoihin vuosina 1994–1999.

5.4   MUUT EHDOLLISET VARAT

Monet yhteisöjen menot ovat luonteeltaan alustavia, koska komissio pidättää valvonnan ja moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi itsellään oikeuden tarkastaa ja hyväksyä edunsaajille suorittamansa maksut ennen kuin se toteaa ne lopullisiksi. Näin ollen ennen kuin tietyn määrän, hankkeen tai ohjelman on todettu olevan kulloisenkin sopimuksen tai säädöksen nojalla tukikelpoinen, on mahdollista, että edunsaajilta peritään takaisin niille maksettuja määriä tai että niille suoritettaviin tuleviin maksuihin tehdään vähennyksiä. Lisäksi komissio voi tehdä tarkastuksia myös loppumaksun suorittamisen jälkeen ja tarvittaessa periä takaisin perusteettomasti maksetut määrät.

5.4.1   Määrä tunnetaan

Jäsenvaltioiden ilmoittamat määrät, jotka liittyvät maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen, ovat alustavia siihen asti, kunnes tilit on tarkastettu ja hyväksytty vuoden n + 1 huhtikuun 30 päivään mennessä vuotuisessa varmennusmenettelyssä ja komission toimittamassa tarkastuksessa. Komissio voi myös tehdä rahoitusoikaisuja ns. ”sääntöjenmukaisuuspäätösten” nojalla. Tällaisia oikaisuja voidaan kuitenkin tehdä vain niiden 24 kuukauden aikana, jotka edeltävät jäsenvaltion ilmoittamia, tiettyyn osa-alueeseen liittyviä menoja koskevan tarkastuksen aloittamista. Tähän kohtaan sisältyy ehdollisiksi varoiksi kirjattu 1 515 miljoonan euron erä. Summa liittyy määriin, jotka arvioidaan saatavan maatalousmenoja koskevien rahoitusoikaisupäätösten tuloksena. Nämä oikaisut ovat seurausta tiettyjen vuosina 2001–2006 ilmoitettujen menojen sääntöjenmukaisuustarkastuksista. Määrä ei kuitenkaan vielä ole lopullinen, joten sitä ei esitetä taseessa.

Tänä vuonna ehdollisina varoina on kirjattu myös 2,9 miljardin euron erä, joka liittyy jäsenvaltioilta rahoitusoikaisuina perittäviin määriin. Määrä perustuu komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten aikana tehtyihin havaintoihin ja komission eri pääosastojen toteuttamaan seurantaan. Tämä oli paras arvio vuoden 2007 tilien päättämisen aikaan, kun otetaan huomioon tarkastusten seurannan tilanne, korjaavien toimintasuunnitelmien toteutus ja toimitetut lopulliset selonteot. Tämä määrä voi muuttua suspensio- ja rahoitusoikaisumenettelyissä, joissa jäsenvaltiot voivat esittää kuulemisen aikana lisätietoja maksupyyntöjensä tueksi.

5.4.2   Erät, joiden määrää ei tunneta

Osallistujien takuurahasto

Osallistujien takuurahasto (Participants Guarantee Fund, PGF) on seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti perustettu monenkeskinen väline. Sillä pyritään pääasiassa kattamaan yhteisöjen ja osallistujien taloudelliset riskit FP7:n epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin osallistuvat tahot maksavat osuuden takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana. Näin ollen ne omistavat takuurahaston, ja komissio yhteisöjen edustajana on toimeenpaneva elin. Epäsuoran toimen päätyttyä osallistujille palautetaan niiden takuurahastoon maksama pääomaosuus kokonaisuudessaan, paitsi jos velvoitteensa laiminlyöneet edunsaajat ovat aiheuttaneet takuurahastolle tappioita. Tällöin edunsaajille palautetaan vähintään 80 prosenttia maksetusta rahoitusosuudesta.

Osallistujien takuurahasto turvaa sekä yhteisöjen että toimiin osallistuvien taloudelliset edut. Osallistujien takuurahaston voidaan tämän vuoksi katsoa sisältyvän yhteisöjen ehdollisiin varoihin. Tämän ehdollisen omaisuuserän arvo kuitenkin riippuu tulevista epävarmoista tapahtumista, eikä sitä voida vielä arvioida luotettavasti. Tämän vuoksi kyseisen omaisuuserän arvoa ei ole ilmoitettu ehdollisissa varoissa. Osallistujat olivat maksaneet osallistujien takuurahastoon yhteensä 38 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2007 mennessä.

EHDOLLISET VELAT

5.5   ANNETUT VAKUUDET

5.5.1   Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan yhteisön ulkopuolisille maille

| milj. euroa |
| --- |
| | Riskinjako 31.12.2007 | Ei riskinjakoa 31.12.2007 | Takauskanta 31.12.2007
  Yhteensä | Takauskanta 31.12.2006 |
| Viranomainen | Yksityinen yritys |
| Takaus 65 % | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| Takaus 70 % | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| Takaus 75 % | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| Takaus 100 % | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| Yhteensä | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

milj. euroa

Riskinjako 31.12.2007

Ei riskinjakoa 31.12.2007

Takauskanta 31.12.2007

Yhteensä

Takauskanta 31.12.2006

Viranomainen

Yksityinen yritys

Takaus 65 %

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

Takaus 70 %

191

2 799

235

3 225

3 747

Takaus 75 %

0

1 116

129

1 245

1 487

Takaus 100 %

0

886

293

1 179

1 518

Yhteensä

Yhteensä

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

Yhteisöjen talousarviosta on myönnetty takaus EIP:n omista varoistaan kolmansille maille 31. joulukuuta 2007 mennessä myöntämille lainoille (myös jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyt lainat). Yhteisöjen takaus on kuitenkin rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Tämä prosenttiosuus voi olla 65, 70, 75 tai 100 prosenttia. Jos enimmäismäärää ei saavuteta, yhteisöjen takaus kattaa koko määrän. Takauskanta oli 31. joulukuuta 2007 yhteensä 15 787 miljoonaa euroa (14 792 miljoonaa euroa vuonna 2006). Summa vastaa yhteisöillä olevaa enimmäisriskiä.

EIP hankkii yhteisöjen talousarviosta takauksen saaneille lainoille myös ulkopuolisen tahon (valtion taikka julkisen tai yksityisen rahoituslaitoksen) antaman takauksen. Komissio on tällöin toissijainen takaaja. Yhteisöjen talousarviosta myönnetty takaus kattaa vain poliittisen riskin niiden takausten osalta, jotka on esitetty sarakkeessa ”Riskinjako”. Muut riskit ovat toteutuessaan EIP:n vastuulla, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumuksiaan. Sarakkeessa ”Ei riskinjakoa” esitettyjen takausten kaikki riskit katetaan yhteisöjen talousarviosta, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumuksiaan. Jos ensisijaisen takaaja on viranomainen, katettavaksi tulee yleensä vain poliittinen riski. Jos ensisijainen takaaja sen sijaan on laitos tai yksityinen yritys, yhteisöjen talousarviosta voidaan joutua kattamaan myös kaupallinen riski.

5.5.2   Muut annetut vakuudet

Riskinjakorahoitusvälineen (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) puitteissa komission rahoitusosuudella katetaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut varoja kaudelle 2007–2013 yhteensä enintään miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa liittyy ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan ja enintään 200 miljoonaa euroa ”Valmiudet”-erityisohjelmaan. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja.

Komissio on varannut 34 miljoonan euron erän ”kohdennetuiksi varoiksi”. Tällä kohdennetulla pääomalla katetaan odottamattomat tappiot lainoista ja takauksista, jotka EIP on myöntänyt riskinjakovälineen puitteissa. Kyseinen määrä on suurin mahdollinen tappio, joka komissiolle voi aiheutua myönnettyihin lainoihin ja takauksiin liittyvistä laiminlyönneistä. Se on riskinjakovälineen puitteissa myönnettyjen komission takausten enimmäismäärä, ja se katsotaan Euroopan yhteisöjen ehdolliseksi velaksi.

Komissio on perustanut osana MEDA-ohjelmaa erityisrahaston kautta takausjärjestelmän, jolla tuetaan kahta marokkolaista järjestöä (Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane). Luottojärjestelyjen yhteismäärä per 31. joulukuuta 2007 oli 1 050 miljoonaa Marokon dirhamia, mistä 465 miljoonaa dirhamia (41 miljoonaa euroa) on katettu komission takauksilla.

5.6   SAKOT

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka on alustavasti maksettu. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko jo haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko päätökseen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes yhteisöjen tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen. Alustaville maksuille kertynyt korko (309 miljoonaa euroa) sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

5.7   MAATALOUSTUKIRAHASTO — TUOMIOTA EI VIELÄ ANNETTU

Tämä kohta sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin ja joista yhteisöjen tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto yhteisöjen tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan. Arvio mahdollisesti maksettavaksi tulevista määristä (216 miljoonaa euroa) on kirjattu taseeseen pitkäaikaisiin varauksiin (ks. liitetieto E.2.13).

E.2.13

5.8   OIKEUSTAPAUKSIIN JA MUIHIN RIITA-ASIOIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT

Tämä kohta liittyy yhteisöjä vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. Seuraavassa on lueteltu merkittävimmät tähän kohtaan sisältyvät summat.

| — | Kesäkuussa 2003 komission päätöksestä nostettu kanne, jossa esitetty korvausvaatimus oli alun perin 518 miljoonaa Englannin puntaa. Komissio esitti vastineensa helmikuussa 2005. Korvausvaatimusta alennettiin 257 miljoonaan Englannin puntaan toukokuussa 2008. Tuomioistuimen arvioidaan antavan tuomionsa loppuvuodesta 2008. |
| --- | --- |

—

Kesäkuussa 2003 komission päätöksestä nostettu kanne, jossa esitetty korvausvaatimus oli alun perin 518 miljoonaa Englannin puntaa. Komissio esitti vastineensa helmikuussa 2005. Korvausvaatimusta alennettiin 257 miljoonaan Englannin puntaan toukokuussa 2008. Tuomioistuimen arvioidaan antavan tuomionsa loppuvuodesta 2008.

| — | Lokakuussa 2003 komission päätöksestä nostettu vahingonkorvauskanne, jossa esitetty korvausvaatimus on 1 664 miljoonaa euroa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi asiassa tuomion heinäkuussa 2007. Tuomiossa komissio määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia. Tuomioistuin ei kuitenkaan määrittänyt vahingonkorvauksen suuruutta. Riippumatonta asiantuntijaa ei ole vielä nimetty eikä vahingonkorvauksen määrästä ole käytettävissä luotettavaa arviota. Komissio on lisäksi hakenut muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon, ja asian käsittely on kesken. Ehdollinen velka on näiden epävarmuustekijöiden vuoksi kirjattu alkuperäisen vahingonkorvausvaateen suuruisena. |
| --- | --- |

—

Lokakuussa 2003 komission päätöksestä nostettu vahingonkorvauskanne, jossa esitetty korvausvaatimus on 1 664 miljoonaa euroa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi asiassa tuomion heinäkuussa 2007. Tuomiossa komissio määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia. Tuomioistuin ei kuitenkaan määrittänyt vahingonkorvauksen suuruutta. Riippumatonta asiantuntijaa ei ole vielä nimetty eikä vahingonkorvauksen määrästä ole käytettävissä luotettavaa arviota. Komissio on lisäksi hakenut muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon, ja asian käsittely on kesken. Ehdollinen velka on näiden epävarmuustekijöiden vuoksi kirjattu alkuperäisen vahingonkorvausvaateen suuruisena.

Muut määrät liittyvät tavaran- ja palveluntoimittajiin, alihankkijoihin ja entiseen henkilöstöön. On huomattava, että perustamissopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

5.9   MUUT EHDOLLISET VELAT

Pääasiallinen tähän kohtaan sisältyvä erä on 5 miljoonaksi euroksi arvioitu ehdollinen velka, joka liittyy yhteisöjen talousarviosta mahdollisesti katettaviksi tuleviin, eräiden sairauksien hävittämiseen liittyviin kustannuksiin.

TULEVAA RAHOITUSTA KOSKEVAT SITOUMUKSET

5.10   NOSTAMATTOMIIN LAINOIHIN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

Tämä kohta sisältää komission ja selvitystilassa olevan EHTY:n tekemät lainananto- ja pääomasijoitussopimukset (jotka eivät sisälly maksattamatta oleviin määriin), joissa lainaa ei ollut nostettu eikä pääomasijoitusta tehty vuoden loppuun mennessä.

5.11   KÄYTTÄMÄTTÖMISTÄ MÄÄRÄRAHOISTA KATETTAVAT SITOUMUKSET

Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevat sitoumukset olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 138 740 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2007 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 95 992 miljoonaa euroa.

Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Jotta näihin määriin sisältyvistä eristä saataisiin selkeämpi kuva, vanhimmat sitoumukset sekä sellaiset sitoumukset, joissa ei ole tapahtunut muutoksia, on päätetty erottaa muista sitoumuksista. Tällaisia sitoumuksia kutsutaan ”normaalista mahdollisesti poikkeaviksi maksattamatta oleviksi määriksi” (PAR). Ne muodostuvat siis sellaisista sitoumuksista, jotka täyttävät jommankumman seuraavista ehdoista:

| — | sitoumus on tehty yli viisi vuotta sitten, |
| --- | --- |

—

sitoumus on tehty yli viisi vuotta sitten,

| — | sitoumukseen ei viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana ole liittynyt kirjanpitotapahtumia (maksusuoritus tai sitoumuksen purkaminen). |
| --- | --- |

—

sitoumukseen ei viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana ole liittynyt kirjanpitotapahtumia (maksusuoritus tai sitoumuksen purkaminen).

Komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat marraskuussa 2002 ja marraskuussa 2003 yhteisen julkilausuman, jossa korostettiin tarvetta näiden normaalista mahdollisesti poikkeavien maksattamatta olevien määrien asteittaiseen purkamiseen. Tällaiset sitoumukset erotetaan tämän vuoksi kunkin varainhoitovuoden alussa muista sitoumuksista ja kukin niistä tutkitaan erikseen. Nämä sitoumukset jaetaan kahdeksaan ryhmään kunkin tapauksen oletettujen ominaispiirteiden mukaan. On huomattava, että komission yksiköt luokittelevat pääosan PAR-kriteerit täyttävistä sitoumuksista tavanomaisiksi sitoumuksiksi tai voimassa oleviksi sopimuksiksi siitä huolimatta, että vaadittujen laskujen tai liiteasiakirjojen toimittamisen määräaika on umpeutunut. Vuotuisella PAR-menettelyllä pyritään minimoimaan perusteettomien maksattamatta olevien määrien osuus tarkastelemalla jokaista epätavallista sitoumusta, päivittämällä komission yksiköiden luokitteluperusteita ja seuraamalla, että päättyviin sopimuksiin liittyvät sitoumukset varmasti puretaan.

5.12   MONIVUOTISIA TOIMIA KOSKEVAT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Nämä sitoumukset johtuvat sellaisista komission tekemistä pitkäaikaisista oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kaikkiin monivuotisiin ohjelmiin ei sisälly tähän kohtaan merkittäviä sitoumuksia, koska tulevien varainhoitovuosien menot vahvistetaan vuosittain budjettivallan käyttäjän päätöksellä tai asianomaisiin sääntöihin tehtävillä muutoksilla.

5.12.1   Rakennetoimet

Seuraavassa taulukossa vertaillaan oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, ja vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen perusteella laskettua sitoumusten enimmäismäärää.

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013
  (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset
  (B) | Talousarviositoumukset 2007
  (C) | Oikeudelliset sitou-mukset, joista vähennetty talousarviositoumukset
  (= B - C) | Sitoumusten enimmäismäärä
  (= A - C) |
| Koheesiopolitiikan varat | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Luonnonvarat | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| Yhteensä | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

milj. euroa

Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013

(A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset

(B)

Talousarviositoumukset 2007

(C)

Oikeudelliset sitou-mukset, joista vähennetty talousarviositoumukset

(= B - C)

Sitoumusten enimmäismäärä

(= A - C)

Koheesiopolitiikan varat

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Luonnonvarat

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Liittymistä valmisteleva tukiväline

1 629

1 629

285

1 344

1 344

Yhteensä

Yhteensä

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

Kohta ”Rakennetoimet” sisältää vuosiksi 2007–2013 suunnitellun tuen. Uusi rahoituskehys tuli voimaan vuonna 2007. Sen muoto ja tavoitteet poikkeavat aiemmista rahoituskehyksistä. Uuden kauden alkaessa oikeudelliset sitoumukset ovat huomattavia etenkin vuoteen 2006 verrattuna. Vuoden 2006 tilinpäätös ei sisältänyt tällaisia määriä, koska 31. joulukuuta 2006 ei ollut avoimia sitoumuksia.

5.12.2   Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Yhteisön ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa tehtyihin rahoituspöytäkirjoihin liittyvät sitoumukset: tässä kohdassa ilmoitettu määrä on allekirjoitettujen pöytäkirjojen mukaisen kokonaismäärän ja kirjanpitoon merkittyjen talousarviositoumusten erotus. Kyseiset pöytäkirjat ovat kansainvälisiä sopimuksia, joita ei voida purkaa ilman molempien sopimuspuolten suostumusta. Purkamismenettely on kuitenkin käynnissä.

5.12.3   Kalastussopimukset

Kalastussopimukset kattavat sitoumukset, jotka on tehty muista ulkoisiin toimiin ja kalastukseen liittyvistä toimista kolmansien kanssa tietylle ajanjaksolle.

5.13   OSAKKUUDET YHTEISÖN TOIMINTAAN LIITTYVISSÄ ORGANISAATIOISSA

Tässä kohdassa esitetään komission merkitsemistä pääomaosuuksista määrät, joita ei ole vielä vaadittu maksettaviksi.

5.13.1   Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EBRD

| milj. euroa |
| --- |
| EBRD | EBRD:n koko pääoma | Komission osuus |
| Pääoma | 19 794 | 600 |
| Maksettu osuus | (5 198) | (157) |
| Maksua ei vielä vaadittu | 14 596 | 443 |

milj. euroa

EBRD

EBRD:n koko pääoma

Komission osuus

Pääoma

19 794

600

Maksettu osuus

(5 198)

(157)

Maksua ei vielä vaadittu

14 596

443

443

5.13.2   Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EIR

| milj. euroa |
| --- |
| EIR | EIR:n koko pääoma | Komission osuus |
| Pääoma | 2 770 | 691 |
| Maksettu osuus | (554) | (138) |
| Maksua ei vielä vaadittu | 2 216 | 553 |

milj. euroa

EIR

EIR:n koko pääoma

Komission osuus

Pääoma

2 770

691

Maksettu osuus

(554)

(138)

Maksua ei vielä vaadittu

2 216

553

553

EIR:n 7. toukokuuta 2007 pidetyssä yhtiökokouksessa päätettiin laskea liikkeeseen 1 000 uutta osaketta, jotka ovat samanlaisia kuin jo liikkeeseen lasketut 2 000 osaketta (nimellisarvo miljoona euroa, maksettu osuus 20 prosenttia). Rahaston jäsenillä on optio merkitä uusia osakkeita suhteellisen omistusosuutensa mukaisesti neljän vuoden aikana (2007–2010). EIP merkitsee 30. kesäkuuta 2010 mennessä kaikki ne osakkeet, joita muut jäsenet eivät ole merkinneet.

EIR:n jäsenet merkitsivät vuoden 2007 aikana yhteensä 770 osaketta nimellisarvoltaan miljoona euroa per osake. Osakekohtainen preemio oli 136 544,84 euroa. Yhteisöt merkitsivät 91 osaketta, joista maksettiin 20 prosenttia nimellisarvosta ja preemio vuonna 2007. Yhteisöjen omistusosuus on rajoitettu 900 osakkeeseen (900 miljoonaa euroa).

5.14   MUUT LEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 8 | 12 | 3 | 23 |
| Yhteensä | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

268

889

823

1 980

Atk-laitteet ja muut laitteet

8

12

3

23

Yhteensä

Yhteensä

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

Erä sisältää sellaisilla muilla leasingsopimuksilla vuokratut rakennukset ja laitteet, jotka eivät täytä taseen vastaaviin kirjaamisen edellytyksiä. Taulukossa on ilmoitettu sitoumukset, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana.

Muita leasingsopimuksia koskevista menoista kirjattiin vuonna 2007 kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan 275 miljoonaa euroa.

5.15   SOPIMUSVELVOITTEET

Tähän kohtaan sisältyvät määrät, jotka Euroopan yhteisöt ovat sitoutuneet maksamaan tulevaisuudessa tilinpäätöspäivänä voimassa olevien sopimusten nojalla. Kyseiset määrät liittyvät pääasiassa monivuotisiin sopimuksiin, jotka on tehty muun muassa turvallisuus- ja siivouspalveluista, mutta ne sisältävät myös rakennustöiden kaltaisia erityishankkeita koskeviin sopimusvelvoitteisiin liittyviä määriä. Kyseisiä määriä vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana.

Tähän kohtaan sisältyy suorittamatta oleva 22 miljoonan euron sopimusvelvoite, joka liittyy neuvoston rakennusurakkasopimuksiin, sekä 367 miljoonan euron summa, joka liittyy parlamentin rakennusurakkasopimuksiin. Kohta sisältää myös 348 miljoonan euron summan, joka liittyy Luxemburgissa sijaitsevan yhteisöjen tuomioistuimen rakennuksen laajennustöihin.

6.   AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

6.1   JOHDANTO

Aiheettomien maksujen takaisinperintä on viimeinen vaihe valvontajärjestelmien toiminnassa. Perintätoimien arvioiminen on keskeinen osa moitteetonta varainhoitoa. Perittävät määrät liittyvät yleensä aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin menoihin, koska maksupäivästä jälkikäteistarkastukseen voi kulua paljon aikaa. Myös muutoksenhakutoimet ja perittävän määrän lopullinen selvittäminen vievät oman aikansa. Maatalousasioissa käsittely pitkittyy entisestään, jos asianomainen jäsenvaltio pyytää sovittelumenettelyä.

EU:n varoilla rahoitettua hanketta tutkiessaan tilintarkastajat pyrkivät todentamaan, että rahoitus- ja sopimussääntöjä, jotka ovat joskus monimutkaisia, on sovellettu oikein. Virheitä, sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia voi esiintyä EU-hankkeen tai -sopimuksen kaikissa vaiheissa, mutta todennäköisimmin ne havaitaan vasta hankkeen päätösvaiheessa, kun edunsaaja lähettää pyynnön loppumaksusta.

Tässä luvussa pyritään antamaan yleiskuvaus aiheettomien maksujen takaisinperinnässä sovellettavasta menettelystä ja mahdollisimman tarkka arvio perittävien maksujen kokonaismäärästä. Euroopan komissio voi periä aiheettomia maksuja takaisin useilla eri tavoilla, kun on havaittu selkeä rahoitusjärjestelyihin liittyvä virhe tai sääntöjenvastaisuus. Nämä vaihtoehtoiset toimintatavat esitellään jäljempänä. Rakennetoimissa ennakkomaksut voivat ylittää hankkeen kokonaiskustannukset, jolloin käyttämättä jääneet varat on perittävä takaisin. Näiden varojen takaisinperintää ei käsitellä tässä luvussa, koska tapauksiin ei katsota liittyvän virheitä eikä muita sääntöjenvastaisuuksia.

6.2   YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVIEN AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

Euroopan komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat yhteistyössä noin 80 prosentin osuutta yhteisöjen talousarviosta. Yhteistyössä hallinnoidaan pääasiassa menoja, jotka liittyvät maatalouteen, rakennetoimiin ja kalastukseen.

Kun Euroopan komissio hallinnoi talousarviovaroja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät ja vastuualueet, tukikelvottomiin menoihin liittyvät oikaisut mukaan luettuina, siirretään jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot ovat siis pääasiallisesti vastuussa edunsaajista johtuvien sääntöjenvastaisuuksien oikaisemisesta. Euroopan komissio valvoo silti hankkeita kokonaisvaltaisesti. Se tarkastaa jäsenvaltioiden varainhoitomenettelyiden asianmukaisuuden ja tekee oikaisuja, jos jäsenvaltio ei ole riittävän hyvin suojannut EY:n talousarviota sääntöjenvastaisuuksilta. Myös tilintarkastustuomioistuimen ja petostentorjuntaviraston tarkastukset ja muut valvontatoimet voivat johtaa oikaisuihin.

Valvontaketju ei olisi täydellinen ilman mekanismia, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot toimivat asianmukaisesti. Jos puutteita havaitaan, jäsenvaltioille määrätään asianmukaiset taloudelliset seuraamukset.

Komissio voi joissakin tapauksissa soveltaa ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja, jos sääntöjenvastaisten menojen tarkkaa määrää ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista selvittää, tai jos menon peruuttaminen kokonaan olisi kohtuuttoman ankara toimenpide. Ekstrapolointi voidaan tehdä, kun käytettävissä on edustava otos järjestelmälliseen sääntöjenvastaisuuteen liittyvästä asiakirja-aineistosta. Kiinteämääräisiä oikaisuja sovelletaan, kun yksittäisten tai järjestelmällisten sääntöjenvastaisuuksien taloudellisia vaikutuksia ei voida määrittää tarkasti, koska asiaan liittyviä muuttujia on liikaa tai vaikutukset ovat epäselviä.

ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja

6.2.1   Maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen takaisinperintä

EMOTR:n tukiosaston korvanneiden maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puitteissa takaisinperintäjärjestelmä muodostuu tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä sekä sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien takaisinperinnästä.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Komissio vastaa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä, johon kuuluu kunkin maksajaviraston tilien vuotuinen tarkastaminen ja hyväksyminen sekä monivuotinen sääntöjenmukaisuustarkastus sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat EU:n sääntöjen mukaisia. Maataloustukirahaston osalta kaikki määrät kirjataan tuottoina komission tuotto- ja kululaskelmaan. Maaseuturahastossa jäsenvaltioiden perimät määrät ja vuotuisen tilien hyväksymisen seurauksena syntynyt ylijäämä voidaan yleensä käyttää uudestaan hankkeisiin.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen: komissio tekee vuosittain päätöksen, jolla se hyväksyy virallisesti maksajaelinten ja -virastojen tilinpäätökset johdon lausumien sekä tarkastuselinten todistusten ja lausuntojen perusteella.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Sääntöjenmukaisuustarkastuksen tavoitteena on jättää EU:n sääntöjen vastaisesti aiheutuneet menot sen rahoituksen ulkopuolelle ja näin suojata EU:n talousarviota menoilta, joita ei kuulu siitä rahoittaa. Sääntöjenmukaisuustarkastuksen yhteydessä sääntöjenvastaisia maksuja ei siis peritä takaisin lopullisilta edunsaajilta. Rahoitusoikaisut kuitenkin kannustavat jäsenvaltioita kehittämään hallinnointi- ja valvontajärjestelmiään, jotta ne voivat havaita lopullisille edunsaajille sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut, ennaltaehkäistä niitä ja periä aiheettomasti maksetut määrät takaisin. Sääntöjenmukaisuusoikaisu ei myöskään poista jäsenvaltion vastuuta selvittää havaitut sääntöjenvastaisuudet, koska sitä vastaan voidaan käynnistää rikkomisesta johtuva menettely. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen toteutetaan vuosittain, mutta sääntöjenmukaisuustarkastus on monivuotinen menettely. Sen piiriin kuuluu useamman varainhoitovuoden menoja. Poikkeuksena ovat menot, jotka ovat syntyneet yli 24 kuukautta ennen kuin komissio virallisesti ilmoittaa jäsenvaltiolle tarkastuksen aikana tehdyistä havainnoista.

Sääntöjenmukaisuustarkastuksen

Niiden maksujen hyväksyminen, joiden yhteydessä ei ole noudatettu säädettyjä määräaikoja: Maataloustukirahaston mukaisten tärkeimpien tukijärjestelmien osalta säännöksissä on asetettu määräajat, joiden puitteissa jäsenvaltioiden on suoritettava maksut edunsaajille. Säädettyjen määräaikojen noudattamista on valvottava kolmesti vuodessa toteutettavilla toimilla komission asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan mukaisesti. Jos määräaikoja ei noudateta, komissio tekee menoihin vähennyksiä, joita voidaan erityistapauksissa pienentää tietyin edellytyksin ja suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Vähennykset tehdään kuukausimaksujen ja vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Määräaikojen noudattamatta jättämisen vuoksi tehtyjä rahoitusoikaisuja käsitellään ns. negatiivisina maksuina, ja ne kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kulujen vähennyksenä.

Niiden maksujen hyväksyminen, joiden yhteydessä ei ole noudatettu säädettyjä määräaikoja

Jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperintä

Jäsenvaltiot on velvoitettu perimään kansallisten säännöstensä mukaisesti takaisin määrät, jotka on menetetty sääntöjenvastaisuuksien vuoksi. Jos jäsenvaltio onnistuu perimään varat takaisin edunsaajilta, ne palautetaan komissiolle ja kirjataan tuottoina tuotto- ja kululaskelmaan. Sääntöjenvastaisesti käytettyjen varojen takaisinperintä on usein vaikeaa. Jos jäsenvaltiolta kuluu varojen takaisinperintään yli neljä vuotta, tai yli kahdeksan vuotta kun edunsaajaa vastaan on nostettu kanne kansallisessa tuomioistuimessa, komissio perii jäljellä olevasta summasta 50 prosenttia asianomaiselta jäsenvaltiolta EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi (ns. 50/50 -sääntö). Tämä tehdään osana edellä kuvattua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. Menettelyn päättymisen jälkeenkin jäsenvaltion on jatkettava omia perintätoimiaan. Takaisin perityistä määristä 50 prosenttia on siirrettävä EU:n talousarvioon. On huomattava, että jäsenvaltiot voivat kulujensa kattamiseksi vähentää takaisin perityistä määristä 20 prosenttia ennen niiden siirtämistä komissiolle. Komissio seuraa jäsenvaltioiden perintätoimia jatkuvasti. Jos jäsenvaltio ei yritä periä varoja takaisin tai takaisinperintä on puutteellista, komissio voi puuttua asiaan sääntöjenmukaisuustarkastukseen kuuluvan menettelyn kautta ja määrätä jäsenvaltiolle rahoitusoikaisun.

6.2.2   Rakennetoimiin liittyvä menojen takaisinperintä

Rakennetoimissa virheisiin, sääntöjenvastaisuuksiin ja petoksiin liittyvä takaisinperintä toteutetaan pääasiassa rahoitusoikaisuina.

Rahoitusoikaisut: Menot, jotka eivät sääntöjenvastaisuuksien vuoksi täytä rahoitusehtoja, on suljettava EU:n talousarviosta rahoitettavien menojen ulkopuolelle. Poissulkemista kutsutaan rahoitusoikaisuksi. Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on palauttaa tilanne, jossa kaikki rakennetoimista yhteisrahoitettaviksi ilmoitetut menot ovat sovellettavien kansallisten ja yhteisön sääntöjen mukaisia.

Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut voivat perustua jäsenvaltioiden valvontaan ja tarkastuksiin millä tahansa valvontajärjestelmän tasolla sekä komission, tilintarkastustuomioistuimen tai petostentorjuntaviraston tekemiin tarkastuksiin. Jäsenvaltioilla on pääasiallinen vastuu edunsaajista johtuvien sääntöjenvastaisuuksien oikaisemisessa. Jos jäsenvaltio suostuu tekemään oikaisun omien tai EY:n valvonta- ja tarkastustoimien perusteella, se voi peruuttaa sääntöjenvastaiset menot ja käyttää vapautuneet varat muiden asianomaiseen EU-ohjelmaan kuuluvien menojen kattamiseen, mutta ei toimeen/toimiin, joka oli/jotka olivat oikaisun kohteena. Euroopan komissio voi tehdä muodollisen päätöksen rahoitusoikaisujen soveltamisesta jäsenvaltioon, jos tämä ei ole tehnyt vaadittuja oikaisuja tai jos jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä on vakavia puutteita, jotka voivat johtaa järjestelmällisiin sääntöjenvastaisuuksiin. Komission päätöksellä tehty rahoitusoikaisu johtaa asianomaiselle ohjelmalle myönnetyn EY:n rahoituksen vähentämiseen. Jäsenvaltioiden tekemiä rahoitusoikaisuja, jotka perustuvat niiden omiin tai EY:n tarkastuksiin, ei kirjata komission kirjanpitojärjestelmään. Jäsenvaltiot toimittavat nämä tiedot kerran vuodessa. EY:n kirjanpitoon kirjataan ainoastaan rahoitusoikaisut, jotka toteutetaan perintämääräyksellä tai pienentämällä loppumaksua.

6.3   AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ — MUUT HALLINNOINTITAVAT

Tämä perintä voidaan toteuttaa perintämääräyksillä tai pienentämällä seuraavaa maksuerää. Useat EU-hankkeet kestävät vuosia ja oikaisuja joudutaan yleensä tekemään mukauttamalla myöhempiä maksupyyntöjä ja/tai loppumaksuja, kun on tehty säännöllisin väliajoin tarkastuksia tai tutkittu riippumattomat tarkastuslausunnot. Komission kirjanpitojärjestelmästä on vaikea poimia tietoja takaisinperinnästä, joka on toteutettu pienentämällä tulevia maksuja ilman perintämääräyksen antamista, koska kirjanpitoon on merkitty ainoastaan mukautetun maksun määrä.

Euroopan komissio voi myös tehdä lisäoikaisuja hankkeen päättämisen yhteydessä tai sen jälkeen paikalla tekemiensä omien tai tilintarkastustuomioistuimen paikalla tekemien tarkastusten perusteella. Näitä oikaisuja voidaan tehdä myöhempinä vuosina, jolloin annetaan perintämääräys.

6.4   VUONNA 2007 TEHDYT PÄÄTÖKSET AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINNÄSTÄ — ANALYYSI

Jäljempänä esitettävät tiedot ovat mahdollisuuksien mukaan suoriteperusteisia, jolloin perittävä määrä kohdistetaan varainhoitovuodelle, jonka aikana:

| — | perintämääräys annettiin tai pienennetty maksu suoritettiin, |
| --- | --- |

—

perintämääräys annettiin tai pienennetty maksu suoritettiin,

| — | komissio teki oikaisupäätöksen tai jäsenvaltio suostui oikaisun tekemiseen, tai |
| --- | --- |

—

komissio teki oikaisupäätöksen tai jäsenvaltio suostui oikaisun tekemiseen, tai

| — | jäsenvaltiot perivät maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puitteissa sääntöjenvastaisesti käytetyt varat takaisin ja ilmoittivat niistä. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot perivät maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puitteissa sääntöjenvastaisesti käytetyt varat takaisin ja ilmoittivat niistä.

6.4.1   Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

6.4.1.1   Maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen takaisinperintä: maataloustukirahasto ja maaseuturahasto

Komissio päätti kalenterivuoden 2007 aikana periä jäsenvaltioilta takaisin maataloustukirahaston osalta 607 miljoonaa euroa rahoitusoikaisujen perusteella. Lisäksi jäsenvaltiot palauttivat komissiolle samana vuonna 247 miljoonaa euroa edunsaajilta perimiään sääntöjenvastaisia maksuja. Vuosi 2007 oli maaseuturahaston ensimmäinen toimintavuosi, joten aiheettomia maksuja ei jouduttu perimään takaisin. Kaikki kyseiset perityt määrät on kirjattu komission kirjanpitojärjestelmään ja sisällytetty tuotto- ja kululaskelmaan.

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 |
| Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös: | |
| Sääntöjenmukaisuustarkastukset | 532 |
| Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen | 75 |
| Yhteensä | 607 |
| Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet | 247 |
| Yhteensä | 854 |

milj. euroa

2007

Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös:

Sääntöjenmukaisuustarkastukset

Sääntöjenmukaisuustarkastukset

532

532

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen

75

75

Yhteensä

607

Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet

247

Yhteensä

Yhteensä

854

854

Komissio voi tehdä rahoitusoikaisuja ns. sääntöjenmukaisuuspäätösten nojalla. Tällaiset oikaisut voivat kuitenkin koskea vain sellaisia menoja, jotka on ilmoitettu niiden 24 kuukauden aikana, jotka edeltävät jäsenvaltion ilmoittamia, tiettyyn osa-alueeseen liittyviä menoja koskevan tarkastuksen aloittamista. Komission tarkastusten perusteella tulevaisuudessa tehtävien maatalousmenoja koskevien rahoitusoikaisupäätösten tuloksena arvioidaan perittävän yhteensä 1,5 miljardia euroa. Nämä määrät liittyvät tiettyihin vuosina 2001–2007 ilmoitettuihin menoihin, ja ne ilmoitetaan ehdollisina varoina tämän tilinpäätöksen liitetiedoissa.

6.4.1.2   Rakennetoimiin liittyvien menojen takaisinperintä

Seuraavissa taulukoissa esitetään komission ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastusten ja kahden ohjelmakauden päättämisen seurauksena ohjelmiin tehtyjen rahoitusoikaisujen kokonaismäärä.

KAUDEN 2000–2006 OHJELMIA JA HANKKEITA KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT YHTEENSÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2006 | Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (ei komission päätöstä) | Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (komission päätös) | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007 |
| Koheesiorahasto | 99 | 4 | 0 | 103 |
| EAKR | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESR | 438 | 37 | 0 | 475 |
| KOR | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

milj. euroa

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2006

Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (ei komission päätöstä)

Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (komission päätös)

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007

Koheesiorahasto

99

4

0

103

EAKR

1 382

179

0

1 561

ESR

438

37

0

475

KOR

0

0

0

0

EMOTR:n ohjausosasto

1

0

0

1

Yhteensä

Yhteensä

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Vuoden 2006 lopullisen tilinpäätöksen liitetiedoissa (3.1.4 kohta; yhteensä 1 915 miljoonaa euroa) oleviin EAKR:a, koheesiorahastoa ja ESR:a koskeviin numerotietoihin sisältyy arvioituja määriä, jotka on ilmoitettu EAKR:n ja koheesiorahaston osalta jäsenvaltioille lähetetyissä rahoitusoikaisumenettelyn käynnistävissä ensimmäisissä kirjeissä. Tämä yhteensä 20,7 miljoonan euron määrä (koheesiorahasto 18,7 miljoonaa euroa, EAKR miljoona euroa ja ESR miljoona euroa) perustuu alustaviin arvioihin, minkä vuoksi se on jätetty huomiotta laskettaessa rahoitusoikaisujen kokonaismäärää. EAKR:n ja koheesiorahaston osalta yhteismäärään on lisätty 25,7 miljoonaa euroa rahoitusoikaisuja, jotka liittyvät komission vuonna 2006 tai ennen sitä tekemiin muodollisiin päätöksiin (koheesiorahasto 17,7 miljoonaa euroa ja EAKR 8 miljoonaa euroa), joita koskevia tietoja ei ole aiemmin ilmoitettu.

3.1.4

KAUDEN 1994–1999 OHJELMIA JA HANKKEITA KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT YHTEENSÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2006 | Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (ei komission päätöstä) | Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (komission päätös) | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007 |
| Koheesiorahasto | 202 | 0 | 23 | 225 |
| EAKR | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESR | 340 | 0 | 5 | 345 |
| KOR | 15 | 24 | 0 | 39 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 30 | 4 | 80 | 114 |
| Yhteensä | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

milj. euroa

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2006

Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (ei komission päätöstä)

Rahoitusoikaisut vuonna 2007 (komission päätös)

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007

Koheesiorahasto

202

0

23

225

EAKR

818

4

36

858

ESR

340

0

5

345

KOR

15

24

0

39

EMOTR:n ohjausosasto

30

4

80

114

Yhteensä

Yhteensä

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

Vuoden 2006 lopullisen tilinpäätöksen liitetiedoissa (3.1.4 kohta; yhteensä 1 677 miljoonaa euroa) oleviin EAKR:a ja koheesiorahastoa koskeviin numerotietoihin sisältyy arvioituja määriä, jotka on ilmoitettu jäsenvaltioille lähetetyissä rahoitusoikaisumenettelyn käynnistävissä ensimmäisissä kirjeissä. Näitä arvioita vastaava 300 miljoonan euron määrä (koheesiorahasto 58 miljoonaa euroa ja EAKR 242 miljoonaa euroa) perustuu alustaviin arvioihin, minkä vuoksi se on jätetty huomiotta laskettaessa rahoitusoikaisujen kokonaismäärää. Yhteismäärään on lisätty 16 miljoonaa euroa EAKR:n ja 10 miljoonaa euroa ESR:n rahoitusoikaisuja, jotka liittyvät komission vuonna 2006 tai ennen sitä tekemiin muodollisiin päätöksiin, ja 2 miljoonaa euroa KOR:n rahoitusoikaisuja, joita koskevia tietoja ei ole aiemmin ilmoitettu.

3.1.4

Rakennetoimiin liittyvien rahoitusoikaisujen yhteismäärä oli 396 miljoonaa euroa vuonna 2007, ja se jakautuu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | ESR | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä |
| Rahoitusoikaisut kaudella 1994–1999: | | | | | | |
| Perintämääräys annettu (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Maksuerää pienennetty | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| Välisumma; kausi 1994–1999 | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| Rahoitusoikaisut kaudella 2000–2006: | | | | | | |
| Jäsenvaltio suostunut peruuttamaan tukikelvottomat menot | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Välisumma; kausi 2000–2006 | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Rahoitusoikaisut yhteensä | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

milj. euroa

EAKR

Koheesiorahasto

ESR

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä

Rahoitusoikaisut kaudella 1994–1999:

Perintämääräys annettu (7)

7

29

3

3

2

15

52

Maksuerää pienennetty

11

20

2

22

69

124

Välisumma; kausi 1994–1999

Välisumma; kausi 1994–1999

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

Rahoitusoikaisut kaudella 2000–2006:

Jäsenvaltio suostunut peruuttamaan tukikelvottomat menot

179

4

37

0

0

220

Välisumma; kausi 2000–2006

Välisumma; kausi 2000–2006

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Rahoitusoikaisut yhteensä

Rahoitusoikaisut yhteensä

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

Tässä taulukossa ei esitetä jäsenvaltioiden tekemien rakennerahastoista rahoitettavien menojen tarkastusten tuloksia. Kirjanpitoon on merkitty lisäksi 2,9 miljardin euron erä, joka liittyy jäsenvaltioilta mahdollisesti rahoitusoikaisuina perittäviin määriin. Määrä perustuu komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten aikana tehtyihin havaintoihin ja komission eri pääosastojen toteuttamaan seurantaan. Tämä oli paras arvio vuoden 2007 tilien päättämisen aikaan, kun otetaan huomioon tarkastusten seurannan tilanne, korjaavien toimintasuunnitelmien toteutus ja toimitetut lopulliset selonteot.

Rahoitusoikaisuihin liittyvät toimet (peruutukset, takaisinperintä ja keskeneräinen takaisinperintä), jotka jäsenvaltiot toteuttivat rakennetoimien osalta vuonna 2007

Komissio kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä tiedot kaikkiin rakennerahastoihin ja yhteisön aloitteisiin (EAKR, ESR, EMOTR ja KOR) liittyvistä rakennetoimia koskevista peruutuksista, takaisinperinnästä ja keskeneräisestä takaisinperinnästä kyseiseltä vuodelta ja kumulatiivisesti koko ohjelmakaudelta 2000–2006. Komissio on saanut alustavat tiedot peruutuksista ja takaisinperinnästä vuodelta 2007 (yhteensä noin 540 miljoonaa euroa). Tietoja mukautetaan sen jälkeen kun komissio on selvittänyt tietyt asiat asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Tarkistetut numerotiedot ilmoitetaan rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevan 19. vuosikertomuksen liitteessä. Vuosikertomus annetaan myöhemmin vuoden 2008 aikana. Jäsenvaltioiden ilmoittamissa peruutuksia koskevissa tiedoissa voi olla päällekkäisyyksiä suhteessa rahoitusoikaisuihin, joita komissio ehdottaa omien tarkastustensa tai muiden EY:n tarkastuselinten tekemän työn perusteella, mutta jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ja toteuttaneet itse.

On huomattava, että komissio tarkistaa parhaillaan tietoja, joita useat jäsenvaltiot ovat toimittaneet komission valvontaroolia yhteisesti hallinnoiduissa rakennetoimissa vahvistamaan pyrkivän toimintasuunnitelman (KOM(2008) 97) toimenpiteen 6.2 mukaisesti. Tämän työn pohjalta voidaan tehdä lopulliset päätelmät tietojen kattavuudesta ja luotettavuudesta. Päätelmiä käytetään päätettäessä seurantatoimista, joilla toteutetaan tarvittavat parannukset rahoitusoikaisujen raportoinnissa.

6.4.2   Muihin hallinnointitapoihin kuuluvien menojen takaisinperintä

Seuraavassa taulukossa esitetään perintämääräyksellä vahvistettuja velkoja koskevat tiedot muiden hallinnointitapojen osalta. Vuonna 2007 kirjanpitojärjestelmään ei merkitty takaisinperintää, joka toteutettiin pienentämällä tulevia maksuja. Aiemmin maksettujen määrien takaisin perimiseksi annettujen perintämääräysten yhteissumma oli 259 miljoonaa euroa. Yhteissummasta 138 miljoonaa euroa koski menojen kattamiseksi maksettujen varojen takaisinperintää ja 121 miljoonaa euroa ennakkomaksujen takaisinperintää. Ennakkomaksujen osalta kirjanpidossa ei eritellä käyttämättömien ennakkomaksujen takaisinperintää ja edunsaajan ilmoittamien aiheettomien maksujen takaisinperintää. Toisin kuin rakennetoimissa, käytännössä kaikkia takaisinperittyjä ennakkomaksuja pidetään väärin perustein tehtyjen maksupyyntöjen perusteella maksettujen varojen takaisinperintänä, lukuun ottamatta erillisvirastojen ylijäämää.

| milj. euroa |
| --- |
| Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset vuonna 2007 | 2007 |
| Ulkoiset toimet | 178 |
| Sisäiset politiikat | 81 |
| Yhteensä | 259 |

milj. euroa

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset vuonna 2007

2007

Ulkoiset toimet

178

Sisäiset politiikat

81

Yhteensä

Yhteensä

259

259

6.5   TIIVISTELMÄ AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINNÄSTÄ VUONNA 2007

Seuraavassa taulukossa esitetään tarkin käytettävissä oleva arvio vuonna 2007 tehtyjen takaisinperintäpäätösten kokonaismäärästä. Kuten edellä todetaan, kokonaismäärään eivät sisälly jäsenvaltioiden tekemät rakennerahastomenojen tarkastusten tulokset eivätkä määrät, jotka on peritty takaisin pienentämällä tulevaa maksua ulkoisten toimien tai sisäisten politiikkojen alalla. Ennakkomaksuja koskevissa perintämääräyksissä on se riski, että niihin sisällytetään sellaiset käyttämättömien ennakkomaksujen takaisinmaksut, jotka eivät liity sääntöjenvastaisiin maksuihin.

Tiivistelmä aiheettomien maksujen takaisinperinnästä

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| EMOTR: | | |
| — | rahoitusoikaisut |

milj. euroa

2007

2006

EMOTR:

EMOTR:

—

rahoitusoikaisut

607

839

| — | jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet

247

108

Rakenne- ja koheesiorahastot (vuosien 1994–1999 ja 2000–2006 ohjelmat)

Rakenne- ja koheesiorahastot (vuosien 1994–1999 ja 2000–2006 ohjelmat)

396

807

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset:

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset:

| — | ulkoiset toimet |
| --- | --- |

—

ulkoiset toimet

178

172

| — | sisäiset politiikat |
| --- | --- |

—

sisäiset politiikat

81

85

Yhteensä

Yhteensä

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

EUROOPAN KOMISSION TREASURY-TOIMINNOT

Seuraavat tiedot liittyvät treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä. Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004), varainhoitoasetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007).

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat yhteisöjen omat varat käyttöön maksamalla ne tileille, joka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat yhteisöjen omat varat käyttöön maksamalla ne tileille, joka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi (noudattaen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säännöksiä, kun kyseessä ovat omien varojen tileillä säilytettävät varat). |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi (noudattaen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säännöksiä, kun kyseessä ovat omien varojen tileillä säilytettävät varat).

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden maksuosuuksiin yhteisöjen talousarvioon. Kaikille kyseisille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin niiltä suoritetaan maksuja, lukuun ottamatta tuloja varten varattuja tilejä. Kaikilla tileillä on aina tietty vähimmäismäärä varoja, jotta kiireelliset maksut voidaan suorittaa, vaikka niiden rahoittamiseen tarkoitettujen varojen vastaanottaminen poikkeuksellisesti viivästyisi. Tulotileillä olevia varoja siirretään säännöllisesti omien varojen tileille tai muille tileille kassanhallintatarpeiden mukaisesti.

Komissio järjestää aina tarjouskilpailun avatessaan tilejä liikepankeissa. Ennakkotilit avataan varainhoitoasetuksen 63 artiklan mukaisesti. Muita pankkitilejä avataan tarpeen mukaan käyttämällä yksinkertaistettua tarjouskilpailumenettelyä.

7.1   OPERATIIVISET RISKIT

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Erityismenettelyillä taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti. Treasury- ja maksutoimintojen hallinnointia säännellään kirjallisilla ohjeilla ja menettelyillä. Tavoitteena on minimoida operatiiviset ja rahoitusriskit sekä varmistaa riittävä valvonta. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti. Ohjeet ja menettelyt kattavat erityisesti seuraavat toiminnot:

| — | pankkitilien avaaminen ja sulkeminen, |
| --- | --- |

—

pankkitilien avaaminen ja sulkeminen,

| — | rahoitusjärjestelmien parametrien määrittäminen, |
| --- | --- |

—

rahoitusjärjestelmien parametrien määrittäminen,

| — | treasury-toimintojen suunnittelu ja ennusteet, |
| --- | --- |

—

treasury-toimintojen suunnittelu ja ennusteet,

| — | maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, |
| --- | --- |

—

maksujen suorittaminen ja kassanhallinta,

| — | valuuttaoperaatiot, |
| --- | --- |

—

valuuttaoperaatiot,

| — | pankkien valinta, |
| --- | --- |

—

pankkien valinta,

| — | maksutapahtuminen valvonta ja pankkitilien täsmäytys, |
| --- | --- |

—

maksutapahtuminen valvonta ja pankkitilien täsmäytys,

| — | kolmansia koskevien tietojen säilytys ja valvonta. |
| --- | --- |

—

kolmansia koskevien tietojen säilytys ja valvonta.

7.2   RAHOITUSRISKIT

Valuuttakurssiriski:

Jäsenvaltioiden muuna valuuttana kuin euroina maksamat omat varat talletetaan omien varojen tileille. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan euromääräisten maksujen suorittamiseen. Joissakin tapauksissa niitä voidaan myös käyttää kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Euromääräisten tilien lisäksi komissiolla on liikepankeissa useita tilejä muissa EU:n jäsenvaltioiden valuutoissa ja Yhdysvaltain dollareissa. Näiltä tileiltä suoritetaan kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan; tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi hyvin alhainen eikä valuuttakurssien vaihtelu tämän vuoksi aiheuta suuria riskejä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai vaihtoehtoisesti ne muunnetaan euroiksi ja siirretään kassanhallinnan tarpeiden mukaan muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Luottoriski:

Suurin osa komission kassavaroista on talletettu asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti tileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet maksuosuuksiensa suorittamista varten (omat varat). Kaikki nämä tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Kyseiset rahoituslaitokset eivät aiheuta komissiolle käytännössä lainkaan luottoriskiä.

Pieni osa komission kassavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista ja muita pankkitoimia varten. Liikepankeissa oleville tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat hyvin alhaiset (yli 30 tilillä on yhteensä 100–200 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan luottoriskiä. Luottoriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä olosuhteissa alhaisempikin luokitus voi riittää. Kaikissa komission tekemissä sopimuksissa sille annetaan mahdollisuus purkaa sopimus välittömästi, jos vastapuolen luokitus muuttuu eikä täytä enää vähimmäisvaatimuksia.

Ennakkotilit ovat paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Luottoriskin rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin alhaisina kuin operatiiviset tarpeet sallivat, niille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Korkoriski:

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 9 artiklan mukaisesti avattavat tilit ovat korottomia eikä niistä peritä kuluja. Kaikille muille keskuspankeissa oleville tileille maksetaan korkoa pankin kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Korko vaihtelee markkinatilanteen mukaisesti.

Useimmille liikepankeissa oleville tileille maksetaan vaihtuvaa korkoa, joka perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan marginaalikorkoon. Komissioon ei näin ollen kohdistu korkoriskiä.

7.3   ALUSTAVASTI MAKSETTUJEN SAKKOJEN HALLINNOINTI

Seuraavat tiedot liittyvät treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut alustavasti maksettujen sakkojen hallinnoinnin yhteydessä (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

Valuuttakurssiriski:

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Luottoriski:

Yhteisöjen varoja säilyttävien pankkien valinnasta on ohjeistus, eikä yksittäisestä pankista aiheutuva riski saa olla liian suuri. Kaikki varat ovat käyttötileillä, ja ne voidaan nostaa milloin tahansa ilman ennakkoilmoitusta. Pankit valitaan tarjouskilpailulla. Pankin talletusten pitkäaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's Aa tai vastaava (S&P AA- tai Fitch AA-), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun.

Yhdestä vastapuolesta aiheutuva riski voi olla enintään 5 prosenttia sen tarkastettuun konsolidoituun tilinpäätökseen kirjatusta oman pääoman, rahastojen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen yhteismäärästä. Tätä enimmäismäärää tarkistetaan vähintään vuosittain. Kaikissa komission tekemissä sopimuksissa sille annetaan mahdollisuus purkaa sopimus välittömästi, jos vastapuolen luokitus muuttuu eikä täytä enää vähimmäisvaatimuksia.

Korkoriski:

Pankeissa oleville tileille maksetaan vaihtuvaa korkoa, joka perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan vähimmäiskorkoon. Komissioon ei näin ollen kohdistu korkoriskiä.

OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA JA TAKUURAHASTO

Seuraavassa esitetyt tiedot koskevat makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratom-lainoihin liittyvää Euroopan komission anto- ja ottolainaustoimintaa sekä takuurahaston toimintaa.

makrotaloudelliseen rahoitusapuun

Euratom-lainoihin

takuurahaston

7.4   RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

Makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom:

Yhteisöt harjoittavat lainananto- ja lainanottotoimintojaan sekä niihin liittyviä treasury-toimintojaan kyseisiä toimintoja koskevien Euratomin ja neuvoston päätösten (8) ja sisäisten ohjeidensa mukaisesti. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

8

Suojausta ei yleensä käytetä, koska yhteisöjen myöntämät lainat myönnetään samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back) ja koska avoimia valuuttapositioita ei ole.

Takuurahasto:

Takuurahaston (ks. kohta E.2.3.3) varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996 ja 8. toukokuuta 2002.

E.2.3.3

Seuraavassa on lueteltu sopimukseen sisältyvät tärkeimmät periaatteet.

| — | Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa, joka on euro. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa, joka on euro. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi.

| — | Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa kiinnitetään erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että sen omaisuuserillä on sen vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. |
| --- | --- |

—

Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa kiinnitetään erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että sen omaisuuserillä on sen vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys.

| — | Suojautuakseen markkina- ja korkoriskeiltä takuurahasto voi käyttää kaikkia sellaisia suojausinstrumentteja, joita Euroopan investointipankin salkunhoitojaosto jo käyttää. |
| --- | --- |

—

Suojautuakseen markkina- ja korkoriskeiltä takuurahasto voi käyttää kaikkia sellaisia suojausinstrumentteja, joita Euroopan investointipankin salkunhoitojaosto jo käyttää.

| — | Salkunhoito perustuu salkun optimaaliseen duraatioon ja sen parhaaseen mahdolliseen jakautumiseen pitkä- ja lyhytaikaisiin sijoituksiin, jotta tuottokäyrästä voitaisiin hyötyä mahdollisimman paljon. Jotta salkun duraatiota voitaisiin nopeasti muuttaa tuleviin markkinaolosuhteisiin liittyvien ennusteiden perusteella, salkunhoitaja käyttää — yksinomaan suojaustarkoituksessa — sellaisia markkinoilla saatavissa olevia instrumentteja, joista EIP:llä on jo riittävästi kokemusta. |
| --- | --- |

—

Salkunhoito perustuu salkun optimaaliseen duraatioon ja sen parhaaseen mahdolliseen jakautumiseen pitkä- ja lyhytaikaisiin sijoituksiin, jotta tuottokäyrästä voitaisiin hyötyä mahdollisimman paljon. Jotta salkun duraatiota voitaisiin nopeasti muuttaa tuleviin markkinaolosuhteisiin liittyvien ennusteiden perusteella, salkunhoitaja käyttää — yksinomaan suojaustarkoituksessa — sellaisia markkinoilla saatavissa olevia instrumentteja, joista EIP:llä on jo riittävästi kokemusta.

7.5   VALUUTTAKURSSIRISKI

Koska kaikki rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, yhteisöön ei kohdistu valuuttakurssiriskiä sen rahoitusaseman ja rahavirtojen osalta.

7.6   KORKORISKI

Yhteisöillä on lainananto- ja lainanottotoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat.

Makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom:

Yhteisöihin kohdistuu niiden ottamien vaihtuvakorkoisten lainojen seurauksena rahavirran korkoriski. Yhteisöjen ottamista lainoista noin 93 prosenttia on vaihtuvakorkoisia. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet (back-to-back-järjestely). Yhteisöjen vaihtuvakorkoiset lainat (nimellismäärä) olivat tilinpäätöspäivänä yhteensä 1,18 miljardia euroa (1,32 miljardia euroa vuonna 2006). Lainat hinnoitellaan uudelleen kuuden kuukauden välein. Yhteisöillä oli vuonna 2007 lisäksi kiinteäkorkoista lainaa yhteensä 85 miljoonaa euroa (nimellismäärä, vastaava määrä vuonna 2006 oli 85 miljoonaa euroa). Nämä lainat erääntyvät yli viiden vuoden kuluttua.

Takuurahasto:

Suojausinstrumentteja voidaan teoriassa käyttää takuurahaston korkoriskin (markkinariskin) hallitsemiseksi. Komissio ja EIP ovat kuitenkin sopimansa mukaisesti pitäytyneet ottamasta merkittäviä riskejä, joten suojaukseen ei ole tarvetta. Koska kaikki toimet ja transaktiot ovat euromääräisiä, muita suojausta edellyttäviä riskejä ei ole. Seuraavassa taulukossa on esitetty takuurahaston sijoitusten jakautuminen 31. joulukuuta 2007 ja 31. joulukuuta 2006 (markkina-arvo ilman kertynyttä korkoa).

| milj. euroa |
| --- |
| Segmentti | Kiinteäkorkoiset sijoitukset | Vaihtuvakorkoiset arvopaperit | Yhteensä |
| Alle 3 kk | 3 kk–1 vuosi | 1–10 vuotta |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Käyttötilit | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Lyhytaikaiset talletukset, nimellisarvo | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| Myytävissä olevat varat | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| Yhteensä | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Prosentteina | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

milj. euroa

Segmentti

Kiinteäkorkoiset sijoitukset

Vaihtuvakorkoiset arvopaperit

Yhteensä

Alle 3 kk

3 kk–1 vuosi

1–10 vuotta

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Käyttötilit

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Lyhytaikaiset talletukset, nimellisarvo

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

Myytävissä olevat varat

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

Yhteensä

Yhteensä

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Prosentteina

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen (määräaikaistalletusten) efektiivinen korko oli 31. joulukuuta 2007 4,12–4,83 prosenttia. Myytävissä olevien varojen efektiivinen korko puolestaan oli 2,94–5,52 prosenttia.

7.7   LUOTTORISKI

Yhteisöihin kohdistuu luottoriski, jolla tarkoitetaan riskiä siitä, ettei vastapuoli kykene suorittamaan velvoitteitaan täysimääräisinä niiden erääntyessä. Euratomin tapauksessa luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta. Toissijaisena riskinhallintakeinona on takuurahasto. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitettu takuurahasto (9) perustettiin vuonna 1994. Siitä katetaan sellaisiin lainoihin liittyvä maksukyvyttömyysriski, jotka on otettu Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi. Jotta yhteisöjen maksuviivästykset voitaisiin välttää, tällaisten lainojen hoitomenot katetaan yhteisöjen talousarviosta maksettavilla käteisennakoilla. Jos kolmen kuukauden kuluessa maksun eräpäivästä vahvistuu, ettei lainansaajana oleva valtio pysty suorittamaan maksua, talousarviosta suoritettu käteisennakko maksetaan takaisin talousarvioon ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta.

9

Makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom:

Yhteisöjen suurimmat luottoriskikeskittymät liittyvät Bulgariaan, Romaniaan sekä Serbiaan ja Montenegroon. Bulgarialle myönnettyjen lainojen osuus kaikista myönnetyistä lainoista on noin 27 prosenttia, Romanian noin 28 prosenttia ja Serbian ja Montenegron noin 22 prosenttia. Treasury-toimintojen osalta voidaan todeta, että niissä on noudatettava vastapuolten valintaa koskevia ohjeita. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksen vain sellaisten pankkien kanssa, jotka sisältyvät hyväksyttyjen pankkien luetteloon ja jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävällä tavalla.

Takuurahasto:

Takuurahaston kiinteäkorkoiset määräaikaistalletukset — Vastapuolet

Kaikkien pankkienvälisten sijoitusten luottoluokituksen olisi takuurahaston hallinnoinnista yhteisön ja EIP:n välillä tehdyn sopimuksen mukaan oltava vähintään A1. Seuraavassa taulukossa on esitetty pankkienväliset lyhytaikaiset sijoitukset 31. joulukuuta 2007 (kertyneet korot mukaan luettuina) vastapuolittain jaoteltuina.

| milj. euroa |
| --- |
| Luottoluokitus | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| Yhteensä | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

milj. euroa

Luottoluokitus

31.12.2007

31.12.2006

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

Yhteensä

Yhteensä

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Takuurahaston myytävissä olevat varat — Liikkeeseenlaskijat

Seuraavassa taulukossa on esitetty eri luottoluokkiin kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden osuudet (markkina-arvo ilman kertynyttä korkoa) 31. joulukuuta 2007.

| milj. euroa |
| --- |
| Liikkeeseenlaskija | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Muut liikkeeseenlaskijat AAA issuers AAA | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Parempi kuin Aaa | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Valtio/laitokset Aaa | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Valtio/laitokset Aa1 | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Valtio/laitokset Aa2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Valtio/laitokset Aa3 | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Valtio/laitokset A1 | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Valtio/laitokset A2 | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Valtio/laitokset A3 | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valtio/laitokset Baa1 | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valtio/laitokset, ei luokitusta | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Yhteensä | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

milj. euroa

Liikkeeseenlaskija

31.12.2007

31.12.2006

Muut liikkeeseenlaskijat AAA issuers AAA

310

35 %

361

40 %

Parempi kuin Aaa

5

1 %

15

2 %

Valtio/laitokset Aaa

196

22 %

225

25 %

Valtio/laitokset Aa1

72

8 %

58

6 %

Valtio/laitokset Aa2

0

0 %

0

0 %

Valtio/laitokset Aa3

81

9 %

67

7 %

Valtio/laitokset A1

73

8 %

49

5 %

Valtio/laitokset A2

132

15 %

122

13 %

Valtio/laitokset A3

4

1 %

10

1 %

Valtio/laitokset Baa1

10

1 %

10

1 %

Valtio/laitokset, ei luokitusta

0

0 %

0

0 %

Yhteensä

Yhteensä

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Kaikki hallussa pidettävät arvopaperit täyttävät seuraavat kriteerit:

| — | niiden liikkeeseenlaskija on Euroopan unioniin kuuluva valtio tai EU:n takaama laitos, G-10-maa tai ylikansallinen elin, tai |
| --- | --- |

—

niiden liikkeeseenlaskija on Euroopan unioniin kuuluva valtio tai EU:n takaama laitos, G-10-maa tai ylikansallinen elin, tai

| — | niiden liikkeeseenlaskija on muu valtio, jonka luottoluokitus on vähintään AA3, tai |
| --- | --- |

—

niiden liikkeeseenlaskija on muu valtio, jonka luottoluokitus on vähintään AA3, tai

| — | niiden liikkeeseenlaskija on muu taho, jonka luottoluokitus on AAA. |
| --- | --- |

—

niiden liikkeeseenlaskija on muu taho, jonka luottoluokitus on AAA.

7.8   KÄYPÄ ARVO

Myönnettyjen ja otettujen makrotaloudellisen rahoitusavun lainojen ja Euratom-lainojen käypä arvo arvioidaan käyttämällä diskontatun rahavirran menetelmää. Tässä menetelmässä odotettavissa olevat tulevat rahavirrat diskontataan käyttämällä AAA-riskitason sijoitusten tuottokäyrää jäljellä olevalta juoksuajalta. Vaihtuvakorkoisten lainojen arvioidun käyvän arvon katsotaan vastaavan niiden kirjanpitoarvoa, koska kyseiset lainat hinnoitellaan uudelleen markkinakorkoihin kuuden kuukauden välein.

Myönnettyjen kiinteäkorkoisten lainojen käypä arvo tilinpäätöspäivänä oli arviolta 90 miljoonaa euroa (93 miljoonaa euroa vuonna 2006) ja otettujen kiinteäkorkoisten lainojen käypä arvo 89 miljoonaa euroa (89 miljoonaa euroa vuonna 2006). Ensin mainittujen lainojen kirjanpitoarvo oli 87 miljoonaa euroa (87 miljoonaa euroa vuonna 2006) ja jälkimmäisten 87 miljoonaa euroa (87 miljoonaa euroa vuonna 2006).

7.9   LIKVIDITEETTIPOSITIO

Seuraavassa taulukossa on esitetty takuurahaston varat ja velat maturiteettiluokittain sen mukaan, miten pitkä on tilinpäätöspäivän ja sopimuksen mukaisen eräpäivän välinen jakso. Eräpäivät on määritetty varovaisuusperiaatetta noudattaen. Tämä tarkoittaa, että eräpäiväksi on velkojen tapauksessa otettu ensimmäinen ja varojen tapauksessa viimeinen mahdollinen maksupäivä. Sellaiset varat ja velat, joilla ei ole sopimukseen perustuvaa eräpäivää, esitetään sarakkeessa ”Eräpäivä määrittämätön”.

| milj. euroa |
| --- |
| Eräpäivään | Alle 3 kk | 3 kk–1 vuosi | 1–10 vuotta | Eräpäivä määrittämätön | Yhteensä |
| Varat euroina: |
| Käyttötilit | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Lyhytaikaiset talletukset | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| Joista kertyneet korot | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Myytävissä olevat varat | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| Joista kertyneet korot | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| Yhteensä | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Velat euroina: |
| Oma pääoma | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Likviditeettipositio (netto) 31.12.2007 | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2007 | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

milj. euroa

Eräpäivään

Alle 3 kk

3 kk–1 vuosi

1–10 vuotta

Eräpäivä määrittämätön

Yhteensä

Varat euroina:

Käyttötilit

1

0

0

0

1

1

Lyhytaikaiset talletukset

248

0

0

0

248

248

Joista kertyneet korot

Joista kertyneet korot

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Myytävissä olevat varat

38

109

754

3

904

904

Joista kertyneet korot

Joista kertyneet korot

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

Yhteensä

Yhteensä

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Velat euroina:

Oma pääoma

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Muut lyhytaikaiset velat

1

0

0

0

1

1

Yhteensä

Yhteensä

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Likviditeettipositio (netto) 31.12.2007

Likviditeettipositio (netto) 31.12.2007

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2007

Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2007

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

(Selvitystilassa oleva) EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ

Seuraavassa esitetyt tiedot koskevat sellaista anto- ja ottolainaustoimintaa sekä treasury-toimintaa, jota Euroopan yhteisöt harjoittavat (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puitteissa. Lisätietoja on saatavilla selvitystilassa olevan EHTY:n tilinpäätöksestä.

7.10   RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyessä 23. heinäkuuta 2002 EHTY:n varat ja velat siirtyivät Euroopan yhteisölle ja EHTY:n purkamiseen liittyvien vastuiden selvittäminen annettiin komission tehtäväksi päätöksen 2003/76/EY mukaisesti. Selvitystilassa oleva EHTY ei näin enää myönnä uusia lainoja eikä hanki niitä varten jälleenrahoitusta. EHTY voi ottaa uutta lainaa vain sellaista jälleenrahoitusta varten, jonka tarkoituksena on vähentää rahoitustoiminnan kustannuksia.

EHTY:n varoja hoitaa komissio sisäisten sääntöjensä mukaisesti. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti. Treasury-toiminnoissa noudatetaan varovaisuusperiaatetta operatiivisen riskin, vastapuoliriskin ja markkinariskin rajoittamiseksi. Sijoitukset on käytännössä rajoitettu seuraaviin sijoitustyyppeihin: määräaikaistalletukset pankeissa, rahamarkkinainstrumentit sekä kiinteä- ja vaihtuvakorkoiset joukkovelkakirjat.

Sijoituksiin sovelletaan seuraavia sijoitustyyppikohtaisia enimmäismääriä:

| — | Määräaikaistalletusten enimmäismäärä pankkia kohti on 100 miljoonaa euroa tai 5 prosenttia pankin omista varoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi. Lyhyen aikavälin luottoluokituksen on kyseisten varojen osalta oltava vähintään A-1 (S&P) tai sitä vastaava. |
| --- | --- |

—

Määräaikaistalletusten enimmäismäärä pankkia kohti on 100 miljoonaa euroa tai 5 prosenttia pankin omista varoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi. Lyhyen aikavälin luottoluokituksen on kyseisten varojen osalta oltava vähintään A-1 (S&P) tai sitä vastaava.

| — | Jäsenvaltioiden tai EU:n toimielinten liikkeeseenlaskemien tai takaamien joukkovelkakirjojen osalta enimmäismäärä on 250 miljoonaa euroa jäsenvaltiota tai toimielintä kohti sen luottoluokituksesta riippuen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden tai EU:n toimielinten liikkeeseenlaskemien tai takaamien joukkovelkakirjojen osalta enimmäismäärä on 250 miljoonaa euroa jäsenvaltiota tai toimielintä kohti sen luottoluokituksesta riippuen.

| — | Sellaisten muiden valtioiden tai ylikansallisten elinten liikkeeseenlaskemien joukkovelkakirjojen osalta, joiden pitkän aikavälin luottoluokitus on vähintään AA (S&P) tai vastaava, enimmäismäärä on 100 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa tai takaajaa kohti. |
| --- | --- |

—

Sellaisten muiden valtioiden tai ylikansallisten elinten liikkeeseenlaskemien joukkovelkakirjojen osalta, joiden pitkän aikavälin luottoluokitus on vähintään AA (S&P) tai vastaava, enimmäismäärä on 100 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa tai takaajaa kohti.

| — | Sellaisten muiden liikkeeseenlaskijoiden joukkovelkakirjojen osalta, joiden luottoluokitus on vähintään AA (S&P) tai vastaava, enimmäismäärä on 25 miljoonaa euroa, ja sellaisten, joiden luottoluokitus on vähintään AAA (S&P) tai vastaava, 50 miljoonaa euroa, liikkeeseenlaskijan luottoluokituksesta riippuen. |
| --- | --- |

—

Sellaisten muiden liikkeeseenlaskijoiden joukkovelkakirjojen osalta, joiden luottoluokitus on vähintään AA (S&P) tai vastaava, enimmäismäärä on 25 miljoonaa euroa, ja sellaisten, joiden luottoluokitus on vähintään AAA (S&P) tai vastaava, 50 miljoonaa euroa, liikkeeseenlaskijan luottoluokituksesta riippuen.

Selvitystilassa oleva EHTY käyttää johdannaisia eräiltä riskeiltä suojautumiseen (ks. myös liitetieto E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

7.11   MARKKINARISKI

Valuuttakurssiriski

Selvitystilassa olevaan EHTY:hyn kohdistuu Yhdysvaltain dollarin ja Englannin punnan määräisistä vastuista johtuva valuuttakurssiriski. Seuraavasta taulukosta käy ilmi selvitystilassa olevan EHTY:n valuuttakurssiriski 31. joulukuuta 2007.

Taulukossa on esitetty selvitystilassa olevan EHTY:n varat ja velat niiden euromääräiseen nimellisarvoon alkuperäisen valuutan mukaan jaoteltuina.

| milj. euroa |
| --- |
| | GBP | USD |
| Varat | 207 | 68 |
| Velat | (285) | (68) |
| Nettopositio taseessa | (78) | 0 |
| Valuutan- ja koronvaihtosopimusten vaikutus | 81 | — |
| Nettoriski | 3 | 0 |

milj. euroa

GBP

USD

Varat

207

68

Velat

(285)

(68)

Nettopositio taseessa

Nettopositio taseessa

(78)

(78)

0

0

Valuutan- ja koronvaihtosopimusten vaikutus

Valuutan- ja koronvaihtosopimusten vaikutus

81

81

—

—

Nettoriski

Nettoriski

3

3

0

0

Varoista ja veloista koostuvasta, Englannin punnan määräisestä valuuttapositiosta merkittävä osa muodostuu noteeraamattomista vieraan pääoman ehtoisista arvopapereista, jotka Euroopan investointipankki on laskenut liikkeeseen maksun laiminlyöneen velallisen sijaan tulleena velallisena ja joiden euromääräinen arvo on 204 miljoonaa euroa (ks. liitetieto E.2.4.2). Menettelykäsikirjan mukaan ainoa valuuttaoperaatio, jonka yhteisöt voivat toteuttaa, on eurojen osto. Kaikki poikkeukset tästä säännöstä on perusteltava asianmukaisesti.

E.2.4.2

Hintariski

Selvitystilassa olevaan EHTY:hyn kohdistuu vieraan pääoman ehtoisiin arvopapereihin liittyvä hintariski, koska sen taseeseen sisältyy myytävissä oleviksi sijoituksiksi luokiteltuja sijoituksia.

7.12   KORKORISKI

Rahavirran korkoriskillä tarkoitetaan riskiä siitä, että rahoitusvälineestä kertyvät tulevat rahavirrat vaihtelevat markkinakorkojen muutosten mukaan. Käyvän arvon korkoriskillä tarkoitetaan riskiä siitä, että rahoitusvälineen arvo vaihtelee markkinakorkojen muutosten mukaan. EHTY:n toiminnasta seuraa, että siihen kohdistuu sekä käyvän arvon että rahavirran korkoriski eli se on molempien osalta alttiina markkinakorkojen vaihteluille.

a)   Lainavaroista myönnetyt luotot

Yhteisöjen ottamista lainoista aiheutuva korkoriski katetaan yleensä siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet. Jos anto- ja ottolainauksen ehdot eivät täysin vastaa toisiaan, korkoriskiltä suojaudutaan käyttämällä johdannaisia (ks. liitetieto E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

b)   Vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit

Vaihtuvakorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat EHTY:lle rahavirran korkoriskin kun taas kiinteäkorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat käyvän arvon korkoriskin. Kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 94 prosenttia (93 prosenttia vuonna 2006).

Seuraavassa taulukossa on esitetty selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitukset (markkina-arvo ilman kertynyttä korkoa) 31. joulukuuta 2007.

| milj. euroa |
| --- |
| Segmentti | Kiinteäkorkoiset sijoitukset | Vaihtuvakorkoiset arvopaperit | Yhteensä |
| Alle 3 kk | 3 kk–1 vuosi | 1–10 vuotta |
| Käyttötilit | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Lyhytaikaiset talletukset, nimellisarvo | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| Myytävissä olevat sijoitukset | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| Yhteensä | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Prosentteina | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

milj. euroa

Segmentti

Kiinteäkorkoiset sijoitukset

Vaihtuvakorkoiset arvopaperit

Yhteensä

Alle 3 kk

3 kk–1 vuosi

1–10 vuotta

Käyttötilit

7

0

0

0

7

Lyhytaikaiset talletukset, nimellisarvo

42

0

0

0

42

Myytävissä olevat sijoitukset

15

106

1 179

87

1 387

Yhteensä

Yhteensä

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Prosentteina

Prosentteina

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

Myytävissä oleville sijoituksille kertynyt korko oli 31. joulukuuta 2007 yhteensä 29 miljoonaa euroa.

c)   Korkoherkkyysanalyysi

Vieraan pääoman ehtoisen arvopaperin markkinahinta riippuu sen jäljellä olevasta juoksuajasta, kuponkikorosta ja sen todellisesta juoksuajan tuotosta. Kaikki sijoitussalkkuun sisältyvät vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit (myös vaihtuvakorkoiset) hinnoitellaan herkkyysanalyysia varten ensin todelliseen tuottoon ja sen jälkeen tuottoon, jota on korotettu 100 peruspisteellä. Markkinahinnan muutos on sama kuin herkkyysanalyysin mukainen oletettu tappio. Sadan peruspisteen korotuksen oletetaan tapahtuvan välittömästi, joten aikahorisonttia ei oteta huomioon. Näin laskettu oletettu tappio oli 31. joulukuuta 2007 noin 53 miljoonaa euroa.

7.13   LUOTTORISKI

Selvitystilassa olevaan EHTY:hyn kohdistuu luottoriski, jolla tarkoitetaan riskiä siitä, ettei vastapuoli kykene suorittamaan velvoitteitaan täysimääräisinä niiden erääntyessä. Vastapuolien valinnassa on noudatettava asiasta annettuja ohjeita. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksia vain sellaisten pankkien kanssa, jotka sisältyvät ns. hyväksyttyjen pankkien luetteloon ja jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävällä tavalla. Luottoriskiä hallitaan analysoimalla säännöllisesti sitä, pystyvätkö velalliset suoriutumaan korkojen ja pääoman maksuvelvollisuudestaan. Luottoriskin hallintaan kuuluu myös vakuuksien hankkiminen sekä takausten hankkiminen valtioilta, yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä. Yhteensä 265 miljoonan euron luottoriski jakautui 31. joulukuuta 2007 seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | Nimellisarvo |
| Luottolaitoksille myönnetyt lainat | 41 |
| Asiakkaille myönnetyt lainat | 224 |
| Yhteensä | 265 |

milj. euroa

Nimellisarvo

Luottolaitoksille myönnetyt lainat

41

Asiakkaille myönnetyt lainat

224

Yhteensä

Yhteensä

265

265

Lainakannasta 77 prosentin osuudelle on saatu takaus joltakin jäsenvaltiolta tai jonkin jäsenvaltion julkiselta laitokselta tai julkisen sektorin yritysryhmittymältä. Pankeille myönnettyjen tai niiden takaamien lainojen osuus on 17 prosenttia. Jäljelle jäävästä osuudesta 6 prosenttia (15 miljoonaa euroa) on Euroopan yhteisöjen toimielinten virkamiehille entisestä EHTY:n eläkerahastosta myönnettyjä lainoja (edellä olevassa taulukossa nämä lainat on ilmoitettu kohdassa ”Asiakkaille myönnetyt lainat”), jotka on katettu henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksilla ja vastaavilla palkoilla.

Jäljelle jäävään 0,1 prosentin osuuteen voidaan sen sijaan katsoa liittyvän suurempi riski. Tämä tarkoittaa, että saadut vakuudet (yksityisten yritysryhmittymien antamat takuusitoumukset ja muut erityisvakuudet) eivät yleensä tarjoa vastaavantasoista suojaa maksukyvyttömyystilanteessa.

Likviditeetin osalta voidaan todeta, että tarkoitusta varten perustetulla rahastolla katetaan lainavaroista myönnetyt luotot kokonaan. Tämän rahaston varat olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 134 miljoonaa euroa. EHTY:n omista varoista myönnetyt lainat katetaan toisella rahastolla, jota kutsuttiin aikaisemmin EHTY:n erityisrahastoksi. Tämän erityisrahaston varat olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 48 miljoonaa euroa.

a)   Käteisvarat ja talletukset luottolaitoksissa — Vastapuolet

Talletuksista ja käyttötileillä olevista varoista 43 prosenttia oli tilinpäätöspäivänä pankeissa, joiden luottoluokitus (Fitch) oli F1+ (tai vastaava), ja 57 prosenttia pankeissa, joiden luottoluokitus oli F1 (tai vastaava). Kaikki talletukset ja käyttötileillä olevat varat ovat OECD-maihin sijoittautuneissa pankeissa.

b)   Lainat ja ennakot — Lainanottajat

Seuraavassa taulukossa on esitetty lainavaroista myönnettyjen luottojen (lainakannan nimellisarvo) maantieteelliset keskittymät tilinpäätöspäivänä. Näillä lainoilla on julkisten elinten, pankkien tai yritysryhmittymien antama vakuus lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa.

| milj. euroa |
| --- |
| | 31. joulukuuta 2007 | Lainojen lukumäärä |
| Kreikka | 68 | 1 |
| Ranska | 134 | 2 |
| Italia | 0 | 8 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 |
| Yhteensä | 202 | 11 |

milj. euroa

31. joulukuuta 2007

Lainojen lukumäärä

Kreikka

68

1

Ranska

134

2

Italia

0

8

Yhdistynyt kuningaskunta

0

0

Yhteensä

Yhteensä

202

202

11

11

Vuonna 1998 toteutetussa velanmaksun laiminlyöneen velallisen velkojen uudelleenjärjestelyssä komissio hankki Euroopan investointipankilta (luottoluokitus AAA) yhteensä 204 miljoonan euron velkasitoumukset (promissory note) palauttaakseen lainaehtojen vastaavuuden myöntämänsä lainan ja sen rahoittamiseksi ottamansa lainan välillä ja kattaakseen näin korko- ja valuuttakurssiriskit. Nämä velkasitoumukset eivät sisälly edellä olevaan taulukkoon.

Omista varoista myönnettyjen luottojen (lukuun ottamatta EU:n toimielinten virkamiehille myönnettyjä luottoja) maantieteellisen jakauman osalta voidaan todeta, että tilinpäätöspäivänä 48 miljoonan euron luotoista (lainakannan nimellisarvo) 50 prosenttia oli Saksassa myönnettyjä luottoja ja että loput luotoista jakautuivat 12 jäsenvaltion kesken. Kaikille luotoille oli annettu vakuus.

c)   Johdannaiset — Vastapuolet

Ks. liitetieto E.2.3.4.2

E.2.3.4.2

d)   Myytävissä olevat varat — Liikkeeseenlaskijat

Seuraavissa taulukoissa on esitetty vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit tilinpäätöspäivänä (käypään arvoon) liikkeeseenlaskijan ja luottoluokituksen (Standard & Poor's) mukaan.

| milj. euroa |
| --- |
| | 31. joulukuuta 2007 | % |
| Valtio | 430 | 30 % |
| Kansainväliset organisaatiot | 91 | 6 % |
| Pankit ja rahoituslaitokset | 622 | 44 % |
| Muut julkiset liikkeeseenlaskijat | 274 | 20 % |
| Yhteensä | 1 417 | 100 % |

milj. euroa

31. joulukuuta 2007

%

Valtio

430

30 %

Kansainväliset organisaatiot

91

6 %

Pankit ja rahoituslaitokset

622

44 %

Muut julkiset liikkeeseenlaskijat

274

20 %

Yhteensä

Yhteensä

1 417

1 417

100 %

100 %

| milj. euroa |
| --- |
| | 31. joulukuuta 2007 | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A- | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| Yhteensä | 1 417 | 100 % |

milj. euroa

31. joulukuuta 2007

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A-

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

Yhteensä

Yhteensä

1 417

1 417

100 %

100 %

Vieraan pääoman ehtoisten arvopapereiden (käypään arvoon) maantieteellisestä jakaumasta tilinpäätöspäivänä voidaan todeta, että Saksan osuus on 18 prosenttia, Yhdysvaltojen 9 prosenttia, Yhdistyneen kuningaskunnan 8 prosenttia, Ranskan 5 prosenttia ja Itävallan, Espanjan ja ylikansallisten yhteisöjen kunkin 6 prosenttia. Loput velkapapereista jakautuvat muiden OECD-maiden kesken.

7.14   LIKVIDITEETTIRISKI

Yhteisöjen ottamista lainoista aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet. Jos anto- ja ottolainauksen ehdot eivät täysin vastaa toisiaan, rahavirtojen keskinäinen kattavuus varmistetaan käyttämällä johdannaisia.

Selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja velkojen osalta komissio varmistaa likviditeettivaatimusten täyttymisen käyttämällä 11 vuoden jaksolta laadittua takaisinmaksuennustetta, joka on laadittu yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa. Sijoitukset tehdään ennusteen mukaisesti vastaavien vuotuisten vaatimusten kattamiseksi.

7.15   KÄYPÄ ARVO

Anto- ja ottolainaus

Myönnettyjen ja otettujen lainojen käypä arvo arvioidaan käyttämällä diskontatun rahavirran menetelmää. Tässä menetelmässä odotettavissa olevat tulevat rahavirrat diskontataan käyttämällä AAA-riskitason sijoitusten tuottokäyrää jäljellä olevalta juoksuajalta.

Vaihtuvakorkoisten lainojen arvioidun käyvän arvon katsotaan vastaavan niiden kirjanpitoarvoa, koska kyseiset lainat hinnoitellaan uudelleen markkinakorkoihin kolmen tai kuuden kuukauden välein. Otettujen ja myönnettyjen kiinteäkorkoisten lainojen käypää arvoa ei voitu arvioida, koska laskentaa varten tarvittavia tietoja ei ollut käytettävissä.

Myytävissä olevat arvopaperit

Myytävissä olevat arvopaperit esitetään käypään arvoon, joka on niiden markkinahinta kertyneellä korolla lisättynä.

Käypään arvoon arvostetut rahoitusvälineet

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjattu käyvän arvon muutos, joka arvioitiin käyttämällä arvostusmenetelmää, oli 9 miljoonaa euroa (nettotappio). Vastaava muutos vuonna 2006 oli miljoona euroa (nettovoitto). Kaikki käypään arvoon arvostetut rahoitusvälineet on arvostettu käyttämällä havaittuihin markkinahintoihin tai -korkoihin perustuvaa arvostusmenetelmää.

Saamiset ja velat

Saamisten käyvän arvon katsotaan vastaavan niiden nimellisarvoa, josta on vähennetty arvonalennukset, ja velkojen käyvän arvon niiden nimellisarvoa.

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen, myös käyttötilien ja lyhytaikaisten (alle kolmen kuukauden) talletusten, käypä arvo vastaa niiden kirjanpitoarvoa.

8.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Euroopan yhteisöjen ylimpään johtoon liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi ylin johto on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

| Ryhmä 1 | : | komission puheenjohtaja ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti |
| --- | --- | --- |
| Ryhmä 2 | : | komission varapuheenjohtajat |
| Ryhmä 3 | : | komission jäsenet, yhteisöjen tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| Ryhmä 4 | : | tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet |
| Ryhmä 5 | : | Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet. |

Ryhmä 1

:

komission puheenjohtaja ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti

Ryhmä 2

:

komission varapuheenjohtajat

Ryhmä 3

:

komission jäsenet, yhteisöjen tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Ryhmä 4

:

tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet

Ryhmä 5

:

Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

YLIMMÄN JOHDON TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Asuinpaikkakorvaus (% palkasta) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | — |
| Ulkomaankorvaus (% palkasta) | — | — | — | — | 16 % |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| Huollettavana oleva lapsi | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| Alle kouluikäinen | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| Kouluikäinen tai | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 500 — 810,74 | — | — |
| Edustuslisä | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | — | — |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | Kyllä |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (10) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa enintään | enint. 25  % | enint. 25  % | enint. 25  % | enint. 25  % | enint. 25  % |
| Edustuskulut | korvataan | korvataan | korvataan | — | — |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | korvataan |
| Perheen matkakulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Muuttokulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | korvataan |
| Perheen matkakulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Muuttokulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | — |
| Sairausvakuutus | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | vapaaehtoinen |
| Eläke (% palkasta ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| Vähennykset: | | | | | |
| Yhteisön vero | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sairausvakuutus (% palkasta) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Erityismaksu | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 10,25 % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2007 | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Asuinpaikkakorvaus (% palkasta)

Asuinpaikkakorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

—

Ulkomaankorvaus (% palkasta)

Ulkomaankorvaus

—

—

—

—

16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

Huollettavana oleva lapsi

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

Alle kouluikäinen

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

Kouluikäinen tai

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

500 — 810,74

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 418,07

911,38

500 — 607,71

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

Kyllä

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (10)

10

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa enintään

enint. 25  %

enint. 25  %

enint. 25  %

enint. 25  %

enint. 25  %

Edustuskulut

Edustuskulut

korvataan

korvataan

korvataan

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

korvataan

Perheen matkakulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Muuttokulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

korvataan

Perheen matkakulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Muuttokulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

—

Sairausvakuutus

kyllä

kyllä

kyllä

kyllä

vapaaehtoinen

Eläke (% palkasta ennen veroja)

Eläke

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Yhteisön vero

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sairausvakuutus (% palkasta)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Erityismaksu

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

10,25 %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2007

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2007

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

10.   KONSOLIDOIDUT YHTEISÖT

A.   EUROOPAN YHTEISÖJEN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin

Euroopan komissio

Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan parlamentti

2.   Yhteisön virastot

Euroopan jälleenrakennusvirasto

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit)

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto (12)

12

3.   Toimeenpanovirastot

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto (12)

12

4.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Eurojust (13)

13

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) (13)

13

B.   YHTEISYRITYKSET

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (omistusosuus/äänioikeudet: 45,5 %)

Sesar-yhteisyritys (arvostettu hankintamenoon)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys (omistusosuus/äänioikeudet: 91,6 %/49,3 %)

C.   OSAKKUUSYRITYKSET

Euroopan investointirahasto (omistusosuus/äänioikeudet: 25 %)

11.   KONSOLIDOIMATTOMAT YHTEISÖT

Tässä kohdassa on esitetty tiedot sellaisista yhteisöistä, joiden varoja Euroopan yhteisöt hallinnoivat, mutta jotka eivät täytä konsolidoinnille asetettuja edellytyksiä ja joita ei tämän vuoksi ole sisällytetty Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen.

11.1   EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR)

Euroopan kehitysrahasto on yhteisön tärkein väline AKT-maiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä. Rahaston toimikausi on viisi vuotta. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta (ensimmäinen Yaoundén yleissopimus) lähtien kehitysrahastojen toiminta on perustunut Yaoundén ja Lomén sopimuksiin. Päätös yhdeksännestä kehitysrahastosta tehtiin samaan aikaan kuin uusin vuoden 2000 kesäkuussa tehty kumppanuussopimus, jota kutsutaan Cotonoun sopimukseksi. Cotonoun sopimuksen on allekirjoittanut yhteensä 77 valtiota: 48 Saharan eteläpuolisen Afrikan maata, 15 Karibian maata ja 14 Tyynenmeren maata. Yhdeksännen EKR:n viiden vuoden määrärahat ovat yhteensä 13,5 miljardia euroa. Sen voimassaoloaika päättyi joulukuussa 2007. Cotonoun sopimuksen mukaan EKR:ssa on vain kaksi rahoitusvälinettä, jotka ovat pitkäaikaisen kehitystyön tukemiseen tarkoitettu väline (tuki, jota ei makseta takaisin) ja investointijärjestely, jolla edistetään yksityisen sektorin kehittämistä AKT-maissa. Cotonoun sopimusta tarkistettiin Luxemburgissa kesäkuussa 2005, ja siihen liittyen kymmenes EKR tulee voimaan vuonna 2008.

EKR:n toimintaa ei rahoiteta yhteisöjen talousarviosta vaan rahoitus perustuu jäsenvaltioiden suoraan maksamiin rahoitusosuuksiin, joista sovitaan neuvotteluissa. Kunkin jäsenvaltion rahoitusosuus määräytyy mm. sen BKTL:n ja niiden kytkentöjen perusteella, joita sillä on edunsaajina oleviin AKT-valtioihin. EKR:n varojen hoidosta vastaavat komissio ja EIP.

EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta (EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1), jossa säädetään, että EKR:sta laaditaan oma, yhteisöjen tilinpäätöksestä erillinen tilinpäätös. EKR:n ulkoisesta tarkastuksesta vastaavat tilintarkastustuomioistuin ja parlamentti. Seuraavassa on esitetty tiedoksi EKR:n tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

TASE — EKR

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Lyhytaikaiset varat: |
| Saamiset | 8 | 217 |
| Ennakkomaksut | 957 | 2 809 |
| Muut lyhytaikaiset varat | (3) | 1 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 388 | 291 |
| Yhteensä | 1 350 | 3 318 |
| Vastaavaa yhteensä | 1 350 | 3 318 |
| Lyhytaikaiset velat: |
| Siirtovelat | (704) | (2 096) |
| Varat yhteensä | (704) | (2 096) |
| Nettovarat | 646 | 1 222 |
| Rahastojen varat ja muut varat |
| Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty | 25 019 | 29 900 |
| Varainhoitovuoden tulos | (3 256) | (2 924) |
| Aiemmilta vuosilta siirretty tulos | (22 411) | (26 788) |
| Rahastot | 1 294 | 1 034 |
| Rahastojen varat ja muut varat | 646 | 1 222 |

milj. euroa

31.12.2007

31.12.2006

Lyhytaikaiset varat:

Saamiset

8

217

Ennakkomaksut

957

2 809

Muut lyhytaikaiset varat

(3)

1

Käteisvarat ja muut rahavarat

388

291

Yhteensä

1 350

3 318

Vastaavaa yhteensä

Vastaavaa yhteensä

1 350

1 350

3 318

3 318

Lyhytaikaiset velat:

Siirtovelat

(704)

(2 096)

Varat yhteensä

Varat yhteensä

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Nettovarat

Nettovarat

646

646

1 222

1 222

Rahastojen varat ja muut varat

Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty

25 019

29 900

Varainhoitovuoden tulos

(3 256)

(2 924)

Aiemmilta vuosilta siirretty tulos

(22 411)

(26 788)

Rahastot

1 294

1 034

Rahastojen varat ja muut varat

Rahastojen varat ja muut varat

646

646

1 222

1 222

TUOTTO- JA KULULASKELMA — EKR

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Tuotot yhteensä | 0 | 0 |
| Toimintakulut |
| Toimintakulut: | | |
| Ohjelmoitava apu | 638 | 750 |
| Makrotaloudellinen tuki | 427 | 408 |
| Korkotuet | 1 | 1 |
| Hätäapu | 155 | 130 |
| Pakolaisapu | (6) | 7 |
| Riskipääoma | 58 | 63 |
| Stabex | 98 | 189 |
| Sysmin | 32 | 30 |
| Siirrot aiemmista EKR:ista | 5 | 15 |
| Rakennesopeutus | (6) | 1 |
| Velkahuojennukset | 180 | 17 |
| Alakohtaiset politiikat | 1 149 | 911 |
| Vientitulojen kompensaatio | 84 | 53 |
| Institutionaalinen tuki | 30 | 32 |
| AKT-valtioiden sisäiset hankkeet | 382 | 339 |
| Kongo-varat | 17 | (13) |
| Yhteensä | 3 244 | 2 933 |
| Hallintokulut: | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| Toiminnan (alijäämä) | (3 275) | (2 957) |
| Rahoitustoiminta |
| Rahoitustuotot | 19 | 31 |
| Varaukset | 0 | 2 |
| Rahoitustoiminnan ylijäämä | 19 | 33 |
| Varainhoitovuoden tulos | ( 3 256) | (2 924) |

milj. euroa

2007

2006

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

0

0

0

0

Toimintakulut

Toimintakulut:

Toimintakulut:

Ohjelmoitava apu

638

750

Makrotaloudellinen tuki

427

408

Korkotuet

1

1

Hätäapu

155

130

Pakolaisapu

(6)

7

Riskipääoma

58

63

Stabex

98

189

Sysmin

32

30

Siirrot aiemmista EKR:ista

5

15

Rakennesopeutus

(6)

1

Velkahuojennukset

180

17

Alakohtaiset politiikat

1 149

911

Vientitulojen kompensaatio

84

53

Institutionaalinen tuki

30

32

AKT-valtioiden sisäiset hankkeet

382

339

Kongo-varat

17

(13)

Yhteensä

3 244

2 933

Hallintokulut:

Hallintokulut:

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

Toiminnan (alijäämä)

Toiminnan (alijäämä)

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Rahoitustoiminta

Rahoitustuotot

19

31

Varaukset

0

2

Rahoitustoiminnan ylijäämä

Rahoitustoiminnan ylijäämä

19

19

33

33

Varainhoitovuoden tulos

Varainhoitovuoden tulos

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2   SAIRAUSVAKUUTUSJÄRJESTELMÄ

Sairausvakuutusjärjestelmän tarkoitus on tarjota sairausvakuutus Euroopan yhteisöjen eri toimielinten ja elinten palveluksessa olevalle henkilöstölle. Järjestelmän varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, vaikka järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa komissio. Järjestelmä rahoittaa toimintansa jäseniltä (henkilöstöltä) sekä työnantajilta (toimielimet, virastot ja elimet) kerättävin maksuin. Kaikki ylijäämät säilyvät järjestelmän käytössä.

Järjestelmä muodostuu neljästä erillisestä osajärjestelmästä, jotka ovat Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen henkilöstön kattava pääjärjestelmä sekä kolme kattavuudeltaan suppeampaa osajärjestelmää: Firenzen yliopistollisen Eurooppa-instituutin henkilöstön kattava järjestelmä, Eurooppa-koulut kattava järjestelmä sekä unionin ulkopuolella työskentelevän henkilöstön kattava järjestelmä, jonka piiriin kuuluu mm. EU:n lähetystöjen henkilöstö. Järjestelmän kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 287 miljoonaa euroa (279 miljoonaa euroa vuonna 2006).

II OSA

KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA SEN LIITETIEDOT

SISÄLLYS

| A. | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta: |
| --- | --- |

A.

| 1. | Varainhoitovuoden 2007 taloudellinen tulos |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yleiskatsaus talousarvion toteuttamiseen |
| --- | --- |

2.

Tulot:

| 3. | Konsolidoitu yhteenveto yleisen talousarvion tulototeutumasta |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin |
| --- | --- |

4.

Menot:

| 5. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

7.

| 8. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

8.

| 9. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

9.

| 10. | Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutuminen toimielimittäin |
| --- | --- |

11.

Maksattamatta olevat sitoumukset (RAL):

| 12. | Konsolidoitu yhteenveto maksattamatta olevista sitoumuksista |
| --- | --- |

12.

| 13. | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan |
| --- | --- |

13.

Erillisvirastot:

| 14. | Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot |
| --- | --- |

14.

| 15. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain |
| --- | --- |

15.

| 16. | Taloudellinen tulos (sisältää erillisvirastot) |
| --- | --- |

16.

| B. | Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot: |
| --- | --- |

B.

| 1. | Budjettiperiaatteet, talousarvion rakenne ja määrärahat |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisätietoja talousarvion tuloista ja menoista ja huomautuksia varainhoitovuoden 2007 taloudellisesta tuloksesta |
| --- | --- |

2.

A JAKSO: KONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA (14)

14

TALOUSARVION TOTEUTUMINEN

1.   VARAINHOITOVUODEN 2007 TALOUDELLINEN TULOS

| milj. euroa |
| --- |
| | EFTA — ETA | Euroopan yhteisöt | Yhteensä 2007 | Yhteensä 2006 |
| Varainhoitovuoden tulot | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat | (2) | 0 | (2) | 0 |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Taloudellinen tulos | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

milj. euroa

EFTA — ETA

Euroopan yhteisöt

Yhteensä 2007

Yhteensä 2006

Varainhoitovuoden tulot

137

117 426

117 563

117 563

108 423

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat

(2)

0

(2)

(2)

0

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

0

246

246

246

263

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Taloudellinen tulos

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

Euroopan yhteisöjen talousarvion ylijäämä palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

2.   YLEISKATSAUS TALOUSARVION TOTEUTTAMISEEN JA TULOIHIN VARAINHOITOVUONNA 2007

TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | % | Tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| 1 | 2 | 3 = 2/1 | 4 | 5 = 4/1 | 6 = 2-4 |
| 1. | Omat varat | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Toimielinten ja muiden yhteisön elinten henkilöstöön liittyvät tulot | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Toimielinten hallinnollinen toiminta | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Rahoitusosuudet kolmansilta, saadut suoritukset ja rahoitusoikaisut | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Viivästyskorot ja sako | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Varainhankinta ja lainananto | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| Yhteensä | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

%

Tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

1

2

3 = 2/1

4

5 = 4/1

6 = 2-4

1.

Omat varat

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Toimielinten ja muiden yhteisön elinten henkilöstöön liittyvät tulot

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Toimielinten hallinnollinen toiminta

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Rahoitusosuudet kolmansilta, saadut suoritukset ja rahoitusoikaisut

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Viivästyskorot ja sako

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Varainhankinta ja lainananto

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Sekalaiset tulot

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

Yhteensä

Yhteensä

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

MENOT

| milj. euroa |
| --- |
| Otsake | Maksumäärärahat | Suoritetut maksut | % | Siirretyt määrärahat | % | Peruutetut määrärahat | % |
| 1 | 2 | 3 = 2/1 | 4 | 5 = 4/1 | 6 = 1 – 2 – 4 | 7 = 6/1 |
| 1. | Kestävä kasvu | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Hallinto | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Korvaukset | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| Yhteensä | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

milj. euroa

Otsake

Maksumäärärahat

Suoritetut maksut

%

Siirretyt määrärahat

%

Peruutetut määrärahat

%

1

2

3 = 2/1

4

5 = 4/1

6 = 1 – 2 – 4

7 = 6/1

1.

Kestävä kasvu

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Hallinto

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Korvaukset

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

Yhteensä

Yhteensä

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   KONSOLIDOITU YHTEENVETO YLEISEN TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA VARAINHOITOVUONNA 2007

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäinen | Lopullinen | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä |
| 1. | Omat varat | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Toimielinten ja muiden yhteisön elinten henkilöstöön liittyvät tulot | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Toimielinten hallinnollinen toiminta | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Rahoitusosuudet kolmansilta, saadut suoritukset ja rahoitusoikaisut | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Varainhankinta ja lainananto | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| Yhteensä | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäinen

Lopullinen

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

1.

Omat varat

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Toimielinten ja muiden yhteisön elinten henkilöstöön liittyvät tulot

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Toimielinten hallinnollinen toiminta

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Rahoitusosuudet kolmansilta, saadut suoritukset ja rahoitusoikaisut

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Varainhankinta ja lainananto

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Sekalaiset tulot

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

Yhteensä

Yhteensä

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

Osaston 1 erittely: Omat varat

| milj. Euroa |
| --- |
| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäinen | Lopullinen | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä |
| 10. | Maatalousmaksut | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Sokerimaksut | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Tullimaksut | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | ALV | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | BKTL | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Budjettiaseman epätasapainon korjaus | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| Yhteensä | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

milj. Euroa

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäinen

Lopullinen

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

10.

Maatalousmaksut

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Sokerimaksut

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Tullimaksut

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

ALV

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

BKTL

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Budjettiaseman epätasapainon korjaus

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

Yhteensä

Yhteensä

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

Osaston 3 erittely: Käytettävissä olevat ylijäämät

| milj. Euroa |
| --- |
| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäinen | Lopullinen | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä |
| 30. | Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | ALV-ylijäämä | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | BKTL-ylijäämä | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | UK-korjaus | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| Yhteensä | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

milj. Euroa

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäinen

Lopullinen

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

30.

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

ALV-ylijäämä

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

BKTL-ylijäämä

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

UK-korjaus

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

Yhteensä

Yhteensä

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA VARAINHOITOVUONNA 2007 TOIMIELIMITTÄIN

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäinen | Lopullinen | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Neuvosto | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Komissio | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Alueiden komitea | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| Yhteensä | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäinen

Lopullinen

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Euroopan parlamentti

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Neuvosto

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Komissio

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Yhteisöjen tuomioistuin

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Talous- ja sosiaalikomitea

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Alueiden komitea

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

Yhteensä

Yhteensä

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset | Siirretyt määrärahat | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset | Siirretty | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02 | Yritystoiminta | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03 | Kilpailu | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06 | Energia ja liikenne | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07 | Ympäristö | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08 | Tutkimus | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12 | Sisämarkkinat | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13 | Aluepolitiikka | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16 | Viestintä | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20 | Kauppa | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22 | Laajentuminen | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24 | Petostentorjunta | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26 | Hallinto | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27 | Talousarvio | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29 | Tilastotiedot | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30 | Eläkkeet | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31 | Kielipalvelut | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40 | Rahastot | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Muut toimielimet | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| Yhteensä | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

Siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

Siirretty

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Talous- ja rahoitusasiat

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02

Yritystoiminta

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03

Kilpailu

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06

Energia ja liikenne

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07

Ympäristö

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08

Tutkimus

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10

Suora tutkimustoiminta

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11

Meri- ja kalastusasiat

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12

Sisämarkkinat

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13

Aluepolitiikka

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14

Verotus ja tulliliitto

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15

Koulutus ja kulttuuri

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16

Viestintä

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19

Ulkosuhteet

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20

Kauppa

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22

Laajentuminen

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23

Humanitaarinen apu

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24

Petostentorjunta

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26

Hallinto

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27

Talousarvio

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28

Varainhoidon valvonta

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29

Tilastotiedot

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30

Eläkkeet

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31

Kielipalvelut

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40

Rahastot

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90

Muut toimielimet

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

Yhteensä

Yhteensä

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02 | Yritystoiminta | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03 | Kilpailu | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06 | Energia ja liikenne | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07 | Ympäristö | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08 | Tutkimus | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12 | Sisämarkkinat | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13 | Aluepolitiikka | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16 | Viestintä | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20 | Kauppa | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22 | Laajentuminen | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23 | Humanitaarinen apu | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Petostentorjunta | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26 | Hallinto | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27 | Talousarvio | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29 | Tilastotiedot | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30 | Eläkkeet | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Kielipalvelut | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40 | Rahastot | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90 | Muut toimielimet | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| Yhteensä | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02

Yritystoiminta

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03

Kilpailu

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06

Energia ja liikenne

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07

Ympäristö

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08

Tutkimus

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10

Suora tutkimustoiminta

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11

Meri- ja kalastusasiat

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12

Sisämarkkinat

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13

Aluepolitiikka

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14

Verotus ja tulliliitto

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15

Koulutus ja kulttuuri

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16

Viestintä

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19

Ulkosuhteet

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20

Kauppa

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22

Laajentuminen

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23

Humanitaarinen apu

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Petostentorjunta

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26

Hallinto

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27

Talousarvio

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28

Varainhoidon valvonta

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29

Tilastotiedot

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30

Eläkkeet

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Kielipalvelut

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40

Rahastot

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90

Muut toimielimet

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

Yhteensä

Yhteensä

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02 | Yritystoiminta | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03 | Kilpailu | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06 | Energia ja liikenne | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07 | Ympäristö | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08 | Tutkimus | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12 | Sisämarkkinat | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13 | Aluepolitiikka | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16 | Viestintä | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20 | Kauppa | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22 | Laajentuminen | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23 | Humanitaarinen apu | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24 | Petostentorjunta | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26 | Hallinto | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27 | Talousarvio | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29 | Tilastotiedot | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30 | Eläkkeet | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Kielipalvelut | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40 | Rahastot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Muut toimielimet | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| Yhteensä | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02

Yritystoiminta

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03

Kilpailu

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06

Energia ja liikenne

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07

Ympäristö

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08

Tutkimus

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10

Suora tutkimustoiminta

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11

Meri- ja kalastusasiat

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12

Sisämarkkinat

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13

Aluepolitiikka

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14

Verotus ja tulliliitto

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15

Koulutus ja kulttuuri

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16

Viestintä

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19

Ulkosuhteet

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20

Kauppa

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22

Laajentuminen

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23

Humanitaarinen apu

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24

Petostentorjunta

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26

Hallinto

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27

Talousarvio

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28

Varainhoidon valvonta

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29

Tilastotiedot

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30

Eläkkeet

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Kielipalvelut

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40

Rahastot

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Muut toimielimet

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

Yhteensä

Yhteensä

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretty | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1 | Kestävä kasvu | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5 | Hallinto | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6 | Korvaukset | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| Yhteensä | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretty

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1

Kestävä kasvu

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5

Hallinto

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6

Korvaukset

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

Yhteensä

Yhteensä

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1 | Kestävä kasvu | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5 | Hallinto | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6 | Korvaukset | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Yhteensä | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1

Kestävä kasvu

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5

Hallinto

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6

Korvaukset

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

Yhteensä

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1 | Kestävä kasvu | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5 | Hallinto | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6 | Korvaukset | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Yhteensä | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1

Kestävä kasvu

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5

Hallinto

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6

Korvaukset

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

Yhteensä

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

Maksusitoumusmäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Neuvosto | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Komissio | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Alueiden komitea | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Oikeusasiamies | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Yhteensä | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Euroopan parlamentti

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Neuvosto

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Komissio

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Yhteisöjen tuomioistuin

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Tilintarkastustuomioistuin

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Talous- ja sosiaalikomitea

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Alueiden komitea

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Oikeusasiamies

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

Yhteensä

Yhteensä

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Maksumäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Neuvosto | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Komissio | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Alueiden komitea | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Oikeusasiamies | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| Yhteensä | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Euroopan parlamentti

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Neuvosto

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Komissio

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Yhteisöjen tuomioistuin

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Tilintarkastustuomioistuin

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Talous- ja sosiaalikomitea

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Alueiden komitea

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Oikeusasiamies

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

Yhteensä

Yhteensä

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   KONSOLIDOITU YHTEENVETO MAKSATTAMATTA OLEVISTA SITOUMUKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Jaksottamattomat määrärahat | Jaksotetut määrärahat | Yhteensä |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Puretut sitoumukset | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Suoritetut maksut | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Peruutukset | 151 | 0 | 151 |
| Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Varainhoitovuoden sitoumukset | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Suoritetut maksut | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | 14 | 0 | 14 |
| Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä | 939 | 137 801 | 138 740 |

milj. euroa

Jaksottamattomat määrärahat

Jaksotetut määrärahat

Yhteensä

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

1 114

130 511

131 655

131 655

Puretut sitoumukset

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Suoritetut maksut

872

45 836

46 709

46 709

Peruutukset

151

0

151

151

Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

60

83 140

83 200

83 200

Varainhoitovuoden sitoumukset

Varainhoitovuoden sitoumukset

50 718

72 080

122 798

122 798

Suoritetut maksut

49 825

17 420

67 245

67 245

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

14

0

14

14

Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

880

54 661

55 540

55 540

Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

Sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13a   Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5 | Hallinto | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| Yhteensä | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Yhteensä

1

Kestävä kasvu

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5

Hallinto

1

0

0

0

0

0

51

660

712

Yhteensä

Yhteensä

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13b   Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02 | Yritystoiminta | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03 | Kilpailu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06 | Energia ja liikenne | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07 | Ympäristö | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08 | Tutkimus | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12 | Sisämarkkinat | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13 | Aluepolitiikka | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16 | Viestintä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19 | Ulkosuhteet | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20 | Kauppa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22 | Laajentuminen | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24 | Petostentorjunta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26 | Hallinto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27 | Talousarvio | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Tilastotiedot | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30 | Eläkkeet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kielipalvelut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90 | Muut toimielimet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| Yhteensä | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

milj. euroa

Toimintalohko

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02

Yritystoiminta

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03

Kilpailu

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06

Energia ja liikenne

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07

Ympäristö

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08

Tutkimus

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10

Suora tutkimustoiminta

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11

Meri- ja kalastusasiat

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12

Sisämarkkinat

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13

Aluepolitiikka

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14

Verotus ja tulliliitto

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15

Koulutus ja kulttuuri

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16

Viestintä

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19

Ulkosuhteet

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20

Kauppa

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22

Laajentuminen

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23

Humanitaarinen apu

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24

Petostentorjunta

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26

Hallinto

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27

Talousarvio

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28

Varainhoidon valvonta

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Tilastotiedot

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30

Eläkkeet

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Kielipalvelut

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90

Muut toimielimet

0

0

0

0

0

0

27

316

343

Yhteensä

Yhteensä

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Ennustetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä | Toimintalohko |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Euroopan poliisiakatemia | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Euroopan ympäristökeskus | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojust | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit) | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Euroopan lääkevirasto | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopan rautatievirasto | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Euroopan koulutussäätiö | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| Yhteensä | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

milj. euroa

Erillisvirasto

Ennustetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Toimintalohko

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

72

93

85

7

06

Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

42

43

42

1

18

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

17

17

17

0

15

Euroopan poliisiakatemia

9

8

8

0

18

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

29

29

29

0

17

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

14

14

14

0

18

Euroopan ympäristökeskus

35

38

38

0

07

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

5

2

2

0

11

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

52

49

48

0

17

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

14

15

15

0

18

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

210

210

183

27

06

Eurojust

19

19

19

0

18

Euroopan meriturvallisuusvirasto

46

38

38

0

06

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit)

276

199

199

0

12

Euroopan lääkevirasto

163

166

165

1

02

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

8

0

09

Euroopan rautatievirasto

17

17

17

0

06

Euroopan jälleenrakennusvirasto

250

251

251

0

22

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

14

14

14

0

04

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

46

43

42

1

31

Euroopan koulutussäätiö

23

21

21

0

15

Yhteisön kasvilajikevirasto

10

10

10

0

17

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

20

20

20

0

04

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

36

36

36

0

15

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

7

7

7

0

06

Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto

4

5

5

0

17

Yhteensä

Yhteensä

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Ennustetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä |
| Euroopan komission avustus | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Maksutulot | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Muut tulot | 336 | 249 | 240 | 9 |
| Yhteensä | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

milj. euroa

Tulolaji

Ennustetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Euroopan komission avustus

771

749

729

20

Maksutulot

334

371

363

8

Muut tulot

336

249

240

9

Yhteensä

Yhteensä

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt | Peruutetut | Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt | Peruutetut |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Euroopan poliisiakatemia | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Euroopan ympäristökeskus | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojust | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit) | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Euroopan lääkevirasto | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Euroopan rautatievirasto | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Euroopan koulutussäätiö | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| Yhteensä | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

milj. euroa

Erillisvirasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt

Peruutetut

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt

Peruutetut

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

87

70

15

1

106

68

35

4

Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

43

39

0

3

54

20

22

11

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

16

1

1

19

15

3

1

Euroopan poliisiakatemia

10

6

2

2

12

6

4

2

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

29

28

0

1

36

22

12

2

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

15

15

0

0

15

14

1

0

Euroopan ympäristökeskus

41

40

2

0

47

37

9

1

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

5

1

0

4

5

0

1

4

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

52

48

0

5

60

45

9

6

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

15

14

0

0

16

8

8

0

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojust

19

18

1

0

22

16

5

1

Euroopan meriturvallisuusvirasto

48

43

0

5

50

34

2

14

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit)

276

143

0

132

302

139

29

135

Euroopan lääkevirasto

163

159

0

4

193

155

32

5

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

0

0

9

7

2

0

Euroopan rautatievirasto

17

13

0

3

19

13

3

4

Euroopan jälleenrakennusvirasto

714

302

410

2

714

259

454

2

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

14

0

1

18

13

4

1

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

55

43

0

13

58

41

4

13

Euroopan koulutussäätiö

24

21

2

2

27

19

5

2

Yhteisön kasvilajikevirasto

15

12

0

2

14

11

2

2

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

20

0

1

24

19

5

1

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

36

34

0

2

43

33

7

3

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

7

6

0

1

8

5

2

1

Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto

4

4

0

0

5

3

2

1

Yhteensä

Yhteensä

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| milj. euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut | Määrärahat | Suoritetut maksut | Vuodelle 2008 siirretyt määrärahat | Peruutetut |
| Hallintomenot | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Toimintamenot | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Henkilöstö | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| Yhteensä | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

milj. euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut

Määrärahat

Suoritetut maksut

Vuodelle 2008 siirretyt määrärahat

Peruutetut

Hallintomenot

185

164

1

20

233

149

59

24

Toimintamenot

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Henkilöstö

377

353

0

24

387

348

11

28

Yhteensä

Yhteensä

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   TALOUDELLINEN TULOS (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan yhteisöt | Erillisvirastot | Virastoavustuksen eliminointi | Yhteensä |
| Varainhoitovuoden tulot | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat | (2) | 0 | — | (2) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 246 | 477 | — | 723 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | (124) | (3) | — | (126) |
| Taloudellinen tulos | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

milj. euroa

Euroopan yhteisöt

Erillisvirastot

Virastoavustuksen eliminointi

Yhteensä

Varainhoitovuoden tulot

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat

(2)

0

—

(2)

(2)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

246

477

—

723

723

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Taloudellinen tulos

1 542

86

0

1 628

1 628

B JAKSO: TALOUSARVION KONSOLIDOIDUN TOTEUTTAMISSELVITYKSEN LIITETIEDOT

1.   BUDJETTIPERIAATTEET, TALOUSARVION RAKENNE JA MÄÄRÄRAHAT

1.1   BUDJETTIPERIAATTEET

Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita:

| — | Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan ja kukin tulo ja meno otettava johonkin budjettikohtaan; menot eivät saa ylittää vahvistettuja määrärahoja. |
| --- | --- |

—

Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan ja kukin tulo ja meno otettava johonkin budjettikohtaan; menot eivät saa ylittää vahvistettuja määrärahoja.

Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus

| — | Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä:






  — | kohdentamiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdentaa määrättyyn käyttötarkoitukseen (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot), |
| --- | --- | --- |

—

Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä:

Yleiskatteisuus

—

kohdentamiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdentaa määrättyyn käyttötarkoitukseen (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot),

| — | bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan. |
| --- | --- |

—

bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan.

| — | Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat on vahvistettu yhdeksi varainhoitovuodeksi, joten ne on käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana. |
| --- | --- |

—

Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat on vahvistettu yhdeksi varainhoitovuodeksi, joten ne on käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana.

Vuotuisuus

| — | Tasapaino: talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (arvioitujen tulojen ja maksumäärärahojen on oltava yhtä suuret). |
| --- | --- |

—

Tasapaino: talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (arvioitujen tulojen ja maksumäärärahojen on oltava yhtä suuret).

Tasapaino

| — | Erittely: kaikki määrärahat on sidottava erikseen määriteltyyn käyttötarkoitukseen ja tavoitteeseen. |
| --- | --- |

—

Erittely: kaikki määrärahat on sidottava erikseen määriteltyyn käyttötarkoitukseen ja tavoitteeseen.

Erittely

| — | Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. |
| --- | --- |

—

Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina.

Laskentayksikkö

| — | Moitteeton varainhoito: talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

—

Moitteeton varainhoito: talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.

Moitteeton varainhoito

| — | Seurattavuus: talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan seurattavuusperiaatetta — talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

—

Seurattavuus: talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan seurattavuusperiaatetta — talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Seurattavuus

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1.2   TALOUSARVION RAKENNE

Talousarvio koostuu seuraavista osista:

| a) | yleinen tulotaulukko; |
| --- | --- |

a)

yleinen tulotaulukko;

| b) | toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: Euroopan parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: yhteisöjen tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: Euroopan talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu. |
| --- | --- |

b)

toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: Euroopan parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: yhteisöjen tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: Euroopan talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin.

Osa selvitystilassa olevan EHTY:n varoista on asetettu selvitystilassa olevan EHTY:n toimintatalousarvion käyttöön. Komissio vahvisti kyseisen toimintatalousarvion vuosittain kuultuaan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia. EHTY:n viimeinen toimintatalousarvio laadittiin kaudeksi 1. tammikuuta — 23. heinäkuuta 2002. Heinäkuun 24 päivästä 2002 lähtien EHTY:n toimintatalousarvioon liittyneet tuotot ja kulut on sisällytetty selvitystilassa olevan EHTY:n tuotto- ja kululaskelmaan. Vielä täyttämättä olevat sitoumukset esitetään taseen vastattavaa-puolella.

1.3   TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE

Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja.

Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta.

| a) | Jaksottamattomia määrärahoja ovat:






  — | kaikki hallintomäärärahat (komission pääluokan luku 1 ja kaikki muiden toimielinten pääluokat), |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksottamattomia määrärahoja ovat:

Jaksottamattomia määrärahoja

—

kaikki hallintomäärärahat (komission pääluokan luku 1 ja kaikki muiden toimielinten pääluokat),

| — | EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat, ja |
| --- | --- |

—

EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat, ja

| — | eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainojen vakuudet ym.). |
| --- | --- |

—

eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainojen vakuudet ym.).

Varainhoitovuoden talousarvion jaksottamattomissa määrärahoissa on yhtä paljon maksusitoumus- ja maksumäärärahoja.

| b) | Jaksotetuista määrärahoista rahoitetaan monivuotisia toimintoja. Komission pääluokan kaikkien muiden lukujen paitsi luvun 1 (ja EMOTR:n) määrärahat ovat jaksotettuja määrärahoja.
  Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin.






  — | Maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. Jaksotetuissa määrärahoissa vielä tekemättömät tulevien vuosien talousarviositoumukset esitetään taseen ulkopuolisina ehdollisina velkoina. |
| --- | --- | --- |

b)

Jaksotetuista määrärahoista rahoitetaan monivuotisia toimintoja. Komission pääluokan kaikkien muiden lukujen paitsi luvun 1 (ja EMOTR:n) määrärahat ovat jaksotettuja määrärahoja.

Jaksotetuista määrärahoista

Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin.

—

Maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. Jaksotetuissa määrärahoissa vielä tekemättömät tulevien vuosien talousarviositoumukset esitetään taseen ulkopuolisina ehdollisina velkoina.

Maksusitoumusmäärärahoilla

| — | Maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

Maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Maksumäärärahoilla

1.4   MÄÄRÄRAHOJEN ALKUPERÄ

Suurin osa määrärahoista on peräisin kuluvaa varainhoitovuotta koskevasta Euroopan yhteisöjen talousarviosta. Määrärahoihin sisältyy kuitenkin myös muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Tällaiset muut määrärahat ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä.

1.4.1   Lopulliset talousarviomäärärahat

Vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat

Siirrot

Määrärahoja voidaan siirtää budjettikohtien välillä varainhoitoasetuksen (asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) 22–24 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti.

Lisätalousarviot

Vahvistettua talousarviota voidaan muuttaa tai täydentää lisätalousarviolla. Tähän liittyvät säännöt annetaan varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artiklassa.

1.4.2   Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat

Ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat

Nämä määrärahat ovat jaksottamattomia maksumäärärahoja, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla (rajoitus ei kuitenkaan koske selvitystilassa olevan EHTY:n määrärahoja).

Toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat

Toimielin voi päättää siirtää edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otetut määrärahat seuraavalle varainhoitovuodelle vain, jos alustavat muodollisuudet on hoidettu (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirtää voidaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja (9 artiklan 3 kohta).

Vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön

Sellaiset rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahat, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkautumisen seurauksena, voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön myös silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle (varainhoitoasetuksen 157 artikla).

1.4.3   Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Saadut suoritukset

Nämä määrärahat saadaan perusteettomasti maksettujen määrien palauttamisesta, tavaroiden tai palvelujen toimittamisesta muille yhteisöjen elimille, vakuutusmaksuista sekä kiinteistövuokrista ja julkaisutuloista. Määrärahat otetaan käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi siihen budjettikohtaan, johon alkuperäinen meno on kirjattu (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan e, f, g, h, i ja j alakohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta.

Efta-määrärahat

Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa määrätään sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä yhteisöjen talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä arvioidut rahoitusosuudet julkaistaan yhteisöjen talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus lisää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille.

Tulot kolmansilta osapuolilta

Efta-maiden tavoin eräät muut maat ovat tehneet Euroopan yhteisöjen kanssa sopimuksia, joiden perusteella ne osallistuvat yhteisöjen toimien rahoittamiseen. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduksi rahoitukseksi, ja ne otetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan a ja d alakohta).

Työt kolmansille osapuolille

Yhteisön tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta osapuolilta peräisin olevien tulojen tavoin kolmansille osapuolille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin, ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan d alakohta).

Ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön otetut määrärahat

Nämä määrärahat ovat edunsaajien palauttamia yhteisöjen varoja. Ennakoiden palautukset kirjataan käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 2 kohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. Rakennerahastojen tapauksessa uudelleen käyttöön ottaminen perustuu komission päätökseen (varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta ja kyseisen asetuksen soveltamissääntöjen 228 artikla).

1.5   KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN MÄÄRÄRAHOJEN MUODOSTUMINEN:

| — | Lopulliset talousarviomäärärahat = vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat + lisätalousarvioiden määrärahat + määrärahasiirrot. |
| --- | --- |

—

Lopulliset talousarviomäärärahat = vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat + lisätalousarvioiden määrärahat + määrärahasiirrot.

Lopulliset talousarviomäärärahat

| — | Lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (ks. edellä) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat. |
| --- | --- |

—

Lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (ks. edellä) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat.

Lisämäärärahat

| — | Vahvistetut määrärahat yhteensä = lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat. |
| --- | --- |

—

Vahvistetut määrärahat yhteensä = lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat.

Vahvistetut määrärahat yhteensä

| — | Varainhoitovuoden määrärahat (talousarvion toteutumaa laskettaessa) = lopulliset talousarviomäärärahat + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. |
| --- | --- |

—

Varainhoitovuoden määrärahat (talousarvion toteutumaa laskettaessa) = lopulliset talousarviomäärärahat + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

Varainhoitovuoden määrärahat

1.6   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Varainhoitoasetuksen 48 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa.”

Asetuksen 50 artiklan mukaan komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa omia talousarvion pääluokkiaan.

1.6.1   Talousarvion tulojen toteutuminen

Talousarvioon otetut tulot perustuvat tuloennusteisiin, joihin voidaan tehdä muutoksia lisätalousarvioilla. Lisätalousarviossa alkuperäisen talousarvion ennusteita tarkistetaan talousarvion toteuttamisen aikana todetun tulojen lisääntymisen tai vähentymisen perusteella. Talousarvion tuloilla katetaan maksumäärärahat.

Talousarvion tulopuolen toteutuma muodostuu vahvistetuista saamisista, niiden perusteella saaduista tuloista ja perimättä olevasta määrästä.

Varainhoitovuoden todelliset tulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina perimättä jääneiden saamisten perusteella.

1.6.2   Talousarvion menojen toteutuminen

Tulojen tavoin myös menoista laaditaan ennusteet alkuperäiseen talousarvioon. Menopuolella talousarviota toteutetaan varainhoitovuoden aikana muuttamalla, käyttämällä, siirtämällä seuraavalle vuodelle ja peruuttamalla maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja.

Määrärahojen käyttö:

Maksusitoumusmäärärahat:

Vahvistetut määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana tehtäviin maksusitoumuksiin.

Maksumäärärahat:

Vahvistetut määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana suoritettaviin maksuihin.

Määrärahojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle:

Maksusitoumusmäärärahat:

Tietyntyyppiset sitomatta jääneet määrärahat, kuten käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ilman eri toimenpiteitä (varainhoitoasetuksen 10 artikla).

Toimielimet voivat hyväksyä talousarviomäärärahojen siirtämisen:

| — | jos useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on hoidettu joulukuun 31 päivään mennessä (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta), tai |
| --- | --- |

—

jos useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on hoidettu joulukuun 31 päivään mennessä (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta), tai

| — | jos säädösperusta on hyväksytty varainhoitovuoden viimeisen neljänneksen aikana (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). |
| --- | --- |

—

jos säädösperusta on hyväksytty varainhoitovuoden viimeisen neljänneksen aikana (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta).

Siirtopäätöksestä on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 5 alakohta).

Maksumäärärahat:

Käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin perustuvat käyttämättömät maksumäärärahat voidaan vastaavien maksusitoumusmäärärahojen tapaan siirtää ilman eri toimenpiteitä:

| — | jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin, kun määrärahoilla on tarkoitus kattaa maksattamatta olevia sitoumuksia (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohta), |
| --- | --- |

—

jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin, kun määrärahoilla on tarkoitus kattaa maksattamatta olevia sitoumuksia (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohta),

| — | jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruutetaan; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruutetaan; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 3 kohta).

Määrärahojen peruuttaminen:

Käyttämättä jääneet maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita ei ole siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle, peruutetaan varainhoitovuoden lopussa (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 1 kohta).

1.7   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

1.7.1   Tulot

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden taloudellinen tulos, jos se on ollut ylijäämäinen.

Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

1.7.2   Menot

Varainhoitovuoden taloudellista tulosta laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle.

Varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16. lokakuuta 2006 — 15. lokakuuta 2007, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2008. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

1.7.3   Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Taloudellinen tulos muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan yhteisöjen talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä, ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä, ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat (15). |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat (15).

15

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot.

Taloudellinen tulos palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Taloudellinen tulos palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

1.8   MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET

Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut sen, että maksusitoumukset poikkeavat maksusuorituksista. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Tällaiset sitoumukset puolestaan aiheutuvat maksusitoumusten tekemisen ja niitä vastaavien maksujen suorittamisen välisestä viiveestä.

2.   LISÄTIETOJA TALOUSARVION TULOISTA JA MENOISTA JA HUOMAUTUKSIA VARAINHOITOVUODEN 2007 TALOUDELLISESTA TULOKSESTA

2.1   OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

Talousarviokirjanpidossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28. maaliskuuta 2007). Yleinen talousarvio on Euroopan yhteisöjen rahoitussuunnittelun tärkein väline. Se on vuosittain laadittava asiakirja, jossa vahvistetaan Euroopan yhteisöjen tulot ja menot.

Talousarviomenettelystä määrätään EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, jossa vahvistetaan menettelyn eri vaiheiden järjestys sekä määräajat, joita budjettivallan kahden käyttäjän (neuvoston ja Euroopan parlamentin) on noudatettava. Komissio laatii joka vuosi arvion EU:n kaikkien toimielinten seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

2.2   TALOUSARVION TOTEUTTAMISSELVITYSTEN KONSOLIDOINTI

Konsolidoitu selvitys Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät yhteisöjen talousarvioon erillisinä.

Yhteisön erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen yhteisöjen talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista. Jotta erillisvirastojen talousarvioista voitaisiin kuitenkin esittää kaikki olennaiset tiedot, konsolidoidun tilinpäätöksen talousarvio-osuudessa on erillinen selvitys kunkin konsolidointiin mukaan otettavan perinteisen viraston talousarvion toteuttamisesta. Tässä erillisessä selvityksessä esitetään:

| — | tulotaulukko, josta käy ilmi komission talousarviosta suoritetun avustuksen suuruus, |
| --- | --- |

—

tulotaulukko, josta käy ilmi komission talousarviosta suoritetun avustuksen suuruus,

| — | kaksi virastoittain eriteltyä menotaulukkoa (maksusitoumukset ja maksut), joissa on erotettu toisistaan talousarviomäärärahat ja lisämäärärahat, |
| --- | --- |

—

kaksi virastoittain eriteltyä menotaulukkoa (maksusitoumukset ja maksut), joissa on erotettu toisistaan talousarviomäärärahat ja lisämäärärahat,

| — | kunkin taulukon lopussa välisumma, josta käy ilmi viraston taloudellinen kokonaisvaikutus meno- ja tulolajeittain eriteltynä, |
| --- | --- |

—

kunkin taulukon lopussa välisumma, josta käy ilmi viraston taloudellinen kokonaisvaikutus meno- ja tulolajeittain eriteltynä,

| — | talousarvion toteutumataulukko, jossa erillisvirastojen taloudellinen tulos lisätään yhteisöjen taloudelliseen tulokseen (laskelmasta poistetaan yhteisöjen menoina virastoille suoritetut ja vastaavasti virastojen tuloihin kirjatut avustukset). |
| --- | --- |

—

talousarvion toteutumataulukko, jossa erillisvirastojen taloudellinen tulos lisätään yhteisöjen taloudelliseen tulokseen (laskelmasta poistetaan yhteisöjen menoina virastoille suoritetut ja vastaavasti virastojen tuloihin kirjatut avustukset).

2.3   TULOT

Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulot voidaan jakaa kahteen pääluokkaan, jotka ovat omat varat ja muut tulot. Tästä määrätään EY:n perustamissopimuksen 269 artiklassa: ”Talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.” Suurin osa talousarviosta katettavista menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni.

Omat varat voidaan jakaa kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat, alv-varat ja BKTL-varat. Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat maatalousmaksut, sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluu lisäksi budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely.

2.3.1   Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Myös sellaiset vakuuksilla katetut määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä, voidaan viedä tähän kirjanpitoon. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Myös sellaiset vakuuksilla katetut määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä, voidaan viedä tähän kirjanpitoon.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain erilliskirjanpidosta mm. seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä, |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset), |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset),

| — | kirjanpidosta poistetut määrät, |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät,

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei kuitenkaan ole mahdollista kohdentaa vuoden aikana perittyjä määriä sille vuodelle, jona saaminen on syntynyt. Siksi yleisen talousarvion vuoden 2007 tulototeutumaa koskevassa yhteenvetotaulukossa on sarake, jossa ilmoitetaan siirrettyihin eriin perustuvan tulojen määrä ja joka sisältää kyseisen vuoden aikana saatujen määrien lisäksi saamiset, jotka on peruutettu ja korvattu jäsenvaltioiden viimeksi ilmoittamilla määrillä. Omiin varoihin perustuviin saamisiin sovelletaan arvonalennusta.

Kun erilliskirjanpitoon sisältyvät perinteiset omat varat on peritty, ne on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai jäsenvaltion nimeämässä laitoksessa viimeistään niiden perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19 päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista.

2.3.2   Alv- ja BKTL-varat

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään 29. syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Alv-määräytymisperuste on rajattu kaikilla jäsenvaltioilla 50 prosenttiin bruttokansantulosta.

BKTL-varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa.

Alv- ja BKTL-varat määritetään määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella alustavan talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja lukuja oikaistaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa.

Tietyn varainhoitovuoden alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat lopulliset tiedot saadaan käyttöön vasta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava lopullisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo suorittaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 1 päivään mennessä. Lopullisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien varainhoitovuosien aikana. Aikaisemmat saldot oikaistaan ja erotus tasataan samaan aikaan kuin edellisen varainhoitovuoden alv- ja BKTL-saldoihin liittyvä erotus. Vuonna 2007 tehtiin BKTL-varoihin vuosia 1995–2006 koskevia oikaisuja yhteensä 2 857 miljoonaa euroa. Vastaavasti alv-varoihin tehtiin vuosia 1996–2006 koskevia oikaisuja yhteensä 973 miljoonaa euroa.

Tarkastaessaan jäsenvaltioiden toimittamia alv-ilmoituksia ja BKTL-tietoja komissio voi ilmoittaa jäsenvaltioille tehneensä joidenkin kohtien osalta varaumia, joilla voi olla vaikutusta jäsenvaltioilta kannettaviin omiin varoihin. Tällaisia varaumia voidaan esittää esimerkiksi silloin kun hyväksyttäviä tietoja ole saatu tai kun jäsenvaltion on otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

2.3.3   Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Tällä järjestelyllä pienennetään Yhdistyneen kuningaskunnan suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuja sen ”budjettiaseman epätasapainon” määräämässä suhteessa ja vastaavasti kasvatetaan muiden jäsenvaltioiden maksuosuuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa (kesäkuussa 1984) ja järjestely otettiin käyttöön omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena on korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa vähentämällä sen yhteisöille suorittamia maksuja.

2.4   MENOT

2.4.1   Rahoituskehys 2007–2013

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Kestävä kasvu | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Hallinto | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Korvaukset | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maksusitoumusmäärärahat | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Maksumäärärahat yhteensä | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

milj. euroa

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Kestävä kasvu

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Hallinto

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Korvaukset

445

207

210

0

0

0

0

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Tässä luvussa tarkastellaan yhteisöjen keskeisiä menoluokkia, jotka esitetään vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti. Varainhoitovuosi 2007 oli vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen ensimmäinen soveltamisvuosi. Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä oli vuonna 2007 yhteensä 124 457 miljoonaa euroa eli 1,04 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 122 190 miljoonaa euroa eli 1,02 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Edellä olevassa taulukossa esitetään käypiin hintoihin mukautettu rahoituskehys.

Otsake 1 — Kestävä kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| — | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

—

1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien politiikkojen menot.

| — | 1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan jäsenvaltioiden ja vähiten kehittyneiden alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa köyhimpien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan jäsenvaltioiden ja vähiten kehittyneiden alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa köyhimpien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 — Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka, maaseudun kehittäminen ja ympäristötoimet, erityisesti Natura 2000. Yhteisen maatalouspolitiikan menot vastaavat Brysselissä lokakuussa 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyä sopimusta.

Otsake 3 — Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Uudella otsakkeella 3 (kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n uudet tehtävät näillä aloilla. Otsake jakautuu kahteen komponenttiin:

| — | 3 a. Oikeus, vapaus ja turvallisuus. |
| --- | --- |

—

3 a. Oikeus, vapaus ja turvallisuus.

| — | 3 b. Kansalaisuus |
| --- | --- |

—

3 b. Kansalaisuus

Otsake 4 — EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, liittymistä valmistelevat tukivälineet mukaan luettuina. Komissio olisi sisällyttänyt myös Euroopan kehitysrahaston rahoituskehykseen, mutta neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät jättää sen rahoituskehyksen ulkopuolelle.

Otsake 5 — Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla on pelkästään hallintomenoja. Sen sijaan erillisvirastoilla ja muilla elimillä on sekä hallinto- että toimintamenoja.

Otsake 6 — Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä oli käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden yhteisöjen talousarvioon suorittamat maksut ja niiden yhteisöjen talousarviosta saama rahoitus.

2.4.2   Toimintalohkot

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja.

Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joiden avulla komissio voi toteuttaa poliittisia tavoitteitaan lainsäädännön, rahoituksen tai muun politiikan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviossa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Toimintalohkoja on yhteensä 32. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niistä rahoitetaan lähinnä komission ulkopuolisten edunsaajien toimintaa lohkon eri osa-alueilla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

2.5   HUOMAUTUKSIA VUODEN 2007 TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

2.5.1   Varainhoitovuoden 2007 taloudellinen tulos

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden 2007 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden 2006 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle.

Uudelleen käyttöön otettuja maksumäärärahoja ja ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon laskettaessa varainhoitovuoden tulosta.

Yhteisöjen vuodelta 2007 vuodelle 2008 siirtämiä ETA:n Efta-valtioiden maksumäärärahoja ei ole voitu sisällyttää varainhoitovuoden 2007 taloudelliseen tulokseen, koska tämä edellyttää, että Efta hyväksyy kyseiset määrät. Hyväksyntä saadaan kuitenkin vasta vuoden 2008 puolivälin tienoilla.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Taloudellinen tulos sisältää lisäksi käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saatavien määrärahojen lisäyksen, koska vuoden lopussa käyttämättä olevat määrärahat siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle ilman eri toimenpiteitä. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät ainoastaan peruutukset, jotka koskevat ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä ja päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

2.5.2   Tiivistelmä vuoden 2007 talousarvion toteuttamisen keskeisistä osista

Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa. Vahvistetussa alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 15. joulukuuta 2006, maksumäärärahoja oli yhteensä 115 497 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin omilla varoilla, joiden yhteismäärä oli 114 288 miljoonaa euroa. On huomattava, että alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. Jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuviin omia varoja kerryttäviin maksuihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että yhteisöjen talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret.

Vuonna 2007 annettiin seitsemän lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon vuoden 2007 talousarvion tulopuolella, kokonaistulot olivat 113 846 miljoonaa euroa. Tämä määrä rahoitettiin yhteensä 106 203 miljoonan euron omilla varoilla (8 085 miljoonaa euroa vähemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa) ja muilla tuloilla. Omien varojen vähentynyt tarve johtui useista tekijöistä, kuten edellisen varainhoitovuoden 2 109 miljoonan euron ylijäämän ja ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita koskevan takuurahaston ylijäämän palauttamisesta talousarvioon. Maksumäärärahojen vähenemisen ja lisätalousarviossa N:o 7/2007 vahvistetun tuloennusteen lisäyksen yhteisvaikutuksen myötä BKTL-varoja vähennettiin 5 976 miljoonaa euroa.

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin 100 prosenttia ennustetuista määristä. Tämä johtuu siitä, että talousarvioennusteita muutettiin lisätalousarvion N:o 5/2007 hyväksymisen yhteydessä, jolloin niihin tehtiin 775 miljoonan euron vähennys. Tämä oikaisu perustui pääasiassa kevään 2007 uusiin talousennusteisiin, jotka olivat aiempaa pessimistisempiä.

Jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastaavat myös hyvin tarkoin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkeavat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Vuoden 2007 talousarvion menopuolella maksumäärärahoja toteutettiin uuden rahoituskehyksen ensimmäisenä soveltamisvuonna yhteensä 109 miljardia euroa (98 prosenttia). Maksumäärärahoja, jotka liittyvät lähinnä jaksottamattomiin hallintomenoihin, siirrettiin noin 750 miljoonaa euroa. Näin ollen maksumäärärahojen toteutusaste vuoden 2007 talousarviossa oli 99 prosenttia, mikä vastaa maksusitoumusmäärärahojen toteuttamisastetta. Tämä on parempi tulos kuin aiempina vuosina.

Maksusitoumusmäärärahoja toteutettiin vuoden 2007 talousarviossa yhteensä 119 miljardia euroa (96 prosenttia). Vuoden lopussa käyttämättä jääneet maksusitoumusmäärärahat johtuivat pääasiassa joidenkin koheesioon ja luonnonvaroihin liittyvien ohjelmien hyväksymisen viivästymisestä. Nämä määrärahat joko siirretään varainhoitovuodelle 2008 tai rahoituskehyksen myöhemmille vuosille. Varojen siirtämisen ja ohjelmasuunnitelmien muuttamisen yhteisvaikutus on noin 3,6 miljardia euroa. Tämän jälkeen maksusitoumusmäärärahojen toteutusaste vuoden 2007 talousarviossa on 99 prosenttia. Tämä on parempi tulos aiempiin vuosiin ja erityisesti edellisen rahoituskehyksen ensimmäiseen soveltamisvuoteen (2000) verrattuna. Tuolloin varojen siirtoja ja ohjelmasuunnitelmien muutoksia jouduttiin tekemään huomattavan paljon.

2.5.3   Varainhoitovuoden 2007 talousarvion toteutuman ja taloudellisen tuloksen täsmäyttäminen

Tämän asiakirjan I osan B jaksossa esitetty varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu muutettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma perustuvat samoihin toimiin, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen erät.

Täsmäytyserät — Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Tämän vuoksi varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on sisällytettävä täsmäytyksen yhteydessä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu

aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalousmaksuihin, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien kumotut siirtosaamiset.

Siirtosaamisten nettomäärä

Täsmäytyserät — Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa siirtyvistä eristä, jotka liittyvät varainhoitovuosien erottamiseen toisistaan, kun yhteisön varojen saajille on syntynyt tukikelpoisia menoja, joista ei ole vielä ilmoitettu yhteisölle.

Siirtovelkojen nettomäärä

Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina, kuluvan vuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat kuluvan vuoden talousarviomenoihin.

kuluvan vuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) kuluvan vuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) kuluvan vuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on myös otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia

Varausten muutos liittyy siirtyvien erien tileistä vuoden lopussa tehtäviin arvioihin (koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Varausten muutos

Muihin täsmäytyseriin

Myös erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos, joka sisältyy konsolidoituun taloudelliseen tulokseen, on jätettävä huomiotta, koska niiden talousarvioiden toteutus ei ole osa konsolidoitua talousarvion toteutumaa.

erillisvirastojen ja EHTY:n

TÄSMÄYTYS VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — TALOUSARVION TOTEUTUMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 7 462 |
| Tulot |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (5 036) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 2 543 |
| Siirtosaamiset (netto) | (1 068) |
| Menot |
| Siirtovelat (netto) | 8 814 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (3 635) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (6 810) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (3 116) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 171 |
| Varausten muutos | 1 395 |
| Muut | (33) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | (145) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 1 542 |

milj. euroa

2007

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

7 462

7 462

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(5 036)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

2 543

Siirtosaamiset (netto)

(1 068)

Menot

Siirtovelat (netto)

8 814

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(3 635)

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(6 810)

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(3 116)

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 171

Varausten muutos

1 395

Muut

(33)

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

(145)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

1 542

1 542

---

(1)  Henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

1

(2)  Euroopan parlamentin 13. joulukuuta 2007 vahvistaman talousarvion mukaisesti yhteisöjen lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2008.

2

(3)  Sisältää takuurahastossa olevat rahavarat (ks. liitetieto 2.11).

3

2.11

(4)  Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien määrien poistamisen jälkeen.

4

(5)  Vaihteluvälin yläraja liittyy koronvaihtosopimuksella katettuun kiinteäkorkoiseen lainaan (ks. liitetieto 2.3.4.2).

5

2.3.4.2

(6)  Vaihteluvälin yläraja liittyy koronvaihtosopimuksella katettuun kiinteäkorkoiseen lainaan (ks. liitetieto 2.3.4.2).

6

2.3.4.2

(7)  Vuonna 2008 annetaan yhteensä 15 miljoonan euron perintämääräykset (koheesiorahasto 3 miljoonaa euroa, EAKR 10 miljoonaa euroa ja EMOTR:n tukiosasto 2 miljoonaa euroa). Ohjelman päättymisen yhteydessä tehtävissä rahoitusoikaisuissa perintämääräyksen summa määräytyy sekä rahoitusoikaisun että loppumaksua koskevan pyynnön perusteella.

7

(8)  Neuvoston päätös 90/212/Euratom, tehty 23 päivänä huhtikuuta 1990, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom soveltamista koskevan päätöksen 77/271/Euratom muuttamisesta (EYVL L 112, 3.5.1990, s. 26).

8

Neuvoston päätös 77/271/Euratom, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1977, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom soveltamisesta (EYVL L 88, 6.4.1977, s. 11).

Neuvoston päätös 94/179/Euratom, tehty 21 päivänä maaliskuuta 1994, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom muuttamisesta (EYVL L 84, 29.3.1994, s. 41).

(9)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1).

9

(10)  Sovelletaan korjauskerrointa.

10

(11)  Maksetaan palvelussuhteen päättymistä seuraavan kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

11

(12)  Konsolidoitu ensimmäistä kertaa vuonna 2007.

12

(13)  EU:n hajautettu elin, joka kuuluu rikosasioissa tehtävän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön muodostamaan pilariin.

13

(14)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

14

(15)  Tietyltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan ETA:n Efta-valtioiden tapauksessa selville vasta tilinpäätöspäivän jälkeen. Tulosta laskettaessa otetaan sen vuoksi huomioon edelliseltä varainhoitovuodelta tarkasteltavana olevalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

15

---

| 10.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/111

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

(2008/C 287/02)

| I | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti






  a) | ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” (1), joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (2) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (3)31. joulukuuta 2007 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja |
| --- | --- | --- |

I

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti

a)

”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” (1), joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (2) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (3)31. joulukuuta 2007 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Johdon vastuu

| II | Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (4) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:






  a) | ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (5) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (6) ja elinten (7) esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

II

Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (4) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:

a)

”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (5) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (6) ja elinten (7) esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Suoran keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille, hajautetun hallinnoinnin kohdalla kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla). |
| --- | --- |

b)

Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Suoran keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille, hajautetun hallinnoinnin kohdalla kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla).

Tilintarkastajan vastuu

| III | Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Standards on Auditing, IAS) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten tarkastusstandardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti Euroopan yhteisön toimintaympäristöön soveltuvin osin. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksessä” ei ole olennaisesti virheellisiä tietoja ja siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Standards on Auditing, IAS) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten tarkastusstandardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti Euroopan yhteisön toimintaympäristöön soveltuvin osin. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksessä” ei ole olennaisesti virheellisiä tietoja ja siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

| IV | Tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa konsolidoidun tilinpäätöksen määristä ja tilinpäätöstiedoista ja sen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan harkintavaltaan kuuluu valita sovellettavat menettelyt. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, kun arvioidaan riskejä, jotka liittyvät siihen, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoidussa tilinpäätöksessä esiintyy olennaisesti virheellisiä tietoja ja että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisiä riskiarviointeja tehdessään tarkastaja arvioi konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Hän suunnittelee arviointinsa pohjalta tilanteen kannalta asianmukaiset tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten esittämistä yleisellä tasolla. |
| --- | --- |

IV

Tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa konsolidoidun tilinpäätöksen määristä ja tilinpäätöstiedoista ja sen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan harkintavaltaan kuuluu valita sovellettavat menettelyt. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, kun arvioidaan riskejä, jotka liittyvät siihen, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoidussa tilinpäätöksessä esiintyy olennaisesti virheellisiä tietoja ja että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisiä riskiarviointeja tehdessään tarkastaja arvioi konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Hän suunnittelee arviointinsa pohjalta tilanteen kannalta asianmukaiset tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten esittämistä yleisellä tasolla.

| V | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista. |
| --- | --- |

V

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.

| VI | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi. |
| --- | --- |

VI

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi.

Lausuma tilien luotettavuudesta

| VII | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2007 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

VII

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2007 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

| VIII | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII ilmaistua kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kirjanpitojärjestelmissä esiintyvät puutteet, jotka johtuvat osittain monimutkaisesta säännöstöstä ja rahoituskehyksestä, heikentävät yhä taloudellisten tietojen laatua (erityisesti ennakkomaksujen, niihin liittyvän jaksotuksen ja laskujen/menoilmoitusten osalta) tietyissä komission pääosastoissa ja erillisvirastoissa, joiden tilinpäätökset konsolidoidaan (erityisesti maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS (8) Euroopan valvontaviranomaisen käyttöomaisuuden kohdalla). Tilanteen johdosta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehtiin lukuisia oikaisuja. |
| --- | --- |

VIII

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII ilmaistua kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kirjanpitojärjestelmissä esiintyvät puutteet, jotka johtuvat osittain monimutkaisesta säännöstöstä ja rahoituskehyksestä, heikentävät yhä taloudellisten tietojen laatua (erityisesti ennakkomaksujen, niihin liittyvän jaksotuksen ja laskujen/menoilmoitusten osalta) tietyissä komission pääosastoissa ja erillisvirastoissa, joiden tilinpäätökset konsolidoidaan (erityisesti maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS (8) Euroopan valvontaviranomaisen käyttöomaisuuden kohdalla). Tilanteen johdosta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehtiin lukuisia oikaisuja.

Lausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| IX | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”hallintomenoihin ja muihin menoihin” sekä ”talous- ja rahoitusasioihin” liittyvissä tuloissa, sitoumuksissa ja maksuissa ei esiintynyt olennaisia virheitä. Kyseisillä aloilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön siten, että laittomuuksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien riskien hallinta on asianmukaista. |
| --- | --- |

IX

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”hallintomenoihin ja muihin menoihin” sekä ”talous- ja rahoitusasioihin” liittyvissä tuloissa, sitoumuksissa ja maksuissa ei esiintynyt olennaisia virheitä. Kyseisillä aloilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön siten, että laittomuuksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien riskien hallinta on asianmukaista.

| X | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla menoaloilla maksuihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä — vaikkakin niiden taso vaihteli. Komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajamaiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien täytäntöönpanoon, jotta laittomuuksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien riskien hallinta paranee. Tämä koskee seuraavia aloja: ”maatalous ja luonnonvarat”, ”koheesiopolitiikan alat”, ”tutkimus, energia ja liikenne”, ”yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat” ja ”koulutus ja kansalaisuus”.






  a) | ”Maatalouden ja luonnonvarojen” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tämän toimintalohkoryhmän osalta ilmoitettuihin menoihin liittyvien tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli kokonaisuutena tarkastellen olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus EU-sääntöjen noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa edelleenkin tehokkaasti sääntöjenvastaisten menojen riskiä, jos sitä toteutetaan asianmukaisesti ja jos tiedot on tallennettu järjestelmään tarkasti ja luotettavasti. |
| --- | --- | --- |

X

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla menoaloilla maksuihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä — vaikkakin niiden taso vaihteli. Komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajamaiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien täytäntöönpanoon, jotta laittomuuksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien riskien hallinta paranee. Tämä koskee seuraavia aloja: ”maatalous ja luonnonvarat”, ”koheesiopolitiikan alat”, ”tutkimus, energia ja liikenne”, ”yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat” ja ”koulutus ja kansalaisuus”.

a)

”Maatalouden ja luonnonvarojen” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tämän toimintalohkoryhmän osalta ilmoitettuihin menoihin liittyvien tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli kokonaisuutena tarkastellen olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus EU-sääntöjen noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa edelleenkin tehokkaasti sääntöjenvastaisten menojen riskiä, jos sitä toteutetaan asianmukaisesti ja jos tiedot on tallennettu järjestelmään tarkasti ja luotettavasti.

| b) | ”Koheesiopolitiikan” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että koheesiopolitiikan hankemenojen korvaamisessa laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että komission ja jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleisesti ottaen ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on estää sitä, että maksut ilmoitetaan liian suurina tai ilmoitetaan tukeen oikeuttamattomia maksuja. |
| --- | --- |

b)

”Koheesiopolitiikan” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että koheesiopolitiikan hankemenojen korvaamisessa laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että komission ja jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleisesti ottaen ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on estää sitä, että maksut ilmoitetaan liian suurina tai ilmoitetaan tukeen oikeuttamattomia maksuja.

| c) | ”Tutkimuksen, energian ja liikenteen” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toimintalohkoryhmän maksujen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että tietyistä parannuksista huolimatta komission valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on lieventää riskiä, että korvataan liian suurina ilmoitettuja menoja tai tukeen oikeuttamattomia menoja. |
| --- | --- |

c)

”Tutkimuksen, energian ja liikenteen” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toimintalohkoryhmän maksujen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että tietyistä parannuksista huolimatta komission valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on lieventää riskiä, että korvataan liian suurina ilmoitettuja menoja tai tukeen oikeuttamattomia menoja.

| d) | ”Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseisessä toimintalohkoryhmässä menojen perustana olevien toimen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen etenkin täytäntöönpanosta vastaavien elinten kohdalla. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että komissiossa tehdyistä parannuksista huolimatta valvontajärjestelmät ovat ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus siitä, että menot ovat tukikelpoisia ja niiden tueksi on esitetty riittävä todentava aineisto. |
| --- | --- |

d)

”Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseisessä toimintalohkoryhmässä menojen perustana olevien toimen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen etenkin täytäntöönpanosta vastaavien elinten kohdalla. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että komissiossa tehdyistä parannuksista huolimatta valvontajärjestelmät ovat ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus siitä, että menot ovat tukikelpoisia ja niiden tueksi on esitetty riittävä todentava aineisto.

| e) | ”Koulutuksen ja kansalaisuuden” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseisessä toimintalohkoryhmässä maksujen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmät ovat ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus siitä, että menot ovat tukikelpoisia ja niiden tueksi on esitetty riittävä todentava aineisto. |
| --- | --- |

e)

”Koulutuksen ja kansalaisuuden” osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseisessä toimintalohkoryhmässä maksujen laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen vaikuttavien virheiden taso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmät ovat ainoastaan osittain vaikuttavia, kun tarkoituksena on saada varmuus siitä, että menot ovat tukikelpoisia ja niiden tueksi on esitetty riittävä todentava aineisto.

| XI | Tilintarkastustuomioistuin painottaa seuraavia tekijöitä:






  a) | ”Maatalouden ja luonnonvarojen” alalla maaseudun kehittämisen osa-alueen yleinen virhetaso on suhteettoman korkea: Euroopan maatalouden tukirahaston (EAGF) menojen virhetaso on tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan hieman olennaisuusrajan alapuolella, kun taas Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) menojen arvioidaan olevan huomattavasti rajan yläpuolella. |
| --- | --- | --- |

XI

Tilintarkastustuomioistuin painottaa seuraavia tekijöitä:

a)

”Maatalouden ja luonnonvarojen” alalla maaseudun kehittämisen osa-alueen yleinen virhetaso on suhteettoman korkea: Euroopan maatalouden tukirahaston (EAGF) menojen virhetaso on tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan hieman olennaisuusrajan alapuolella, kun taas Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) menojen arvioidaan olevan huomattavasti rajan yläpuolella.

| b) | Monimutkaisilla tai epäselvillä lakisääteisillä vaatimuksilla (kuten tukikelpoisuussäännöillä) on huomattava vaikutus menojen perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen ”maatalouden ja luonnonvarojen”, ”koheesiopolitiikan”, ”tutkimuksen, energian ja liikenteen” sekä ”koulutuksen ja kansalaisuuden” aloilla. |
| --- | --- |

b)

Monimutkaisilla tai epäselvillä lakisääteisillä vaatimuksilla (kuten tukikelpoisuussäännöillä) on huomattava vaikutus menojen perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen ”maatalouden ja luonnonvarojen”, ”koheesiopolitiikan”, ”tutkimuksen, energian ja liikenteen” sekä ”koulutuksen ja kansalaisuuden” aloilla.

| XII | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission valvontajärjestelmät ovat kehittyneet entisestään. Tämä ilmenee erityisesti siten, että varaumat vaikuttavat entistä enemmän pääjohtajien lausumissa annettuun varmuuteen ja että lausumat ovat aiempaa yhdenmukaisempia tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei pysty vielä osoittamaan, että sen valvontajärjestelmien parantamistoimilla olisi vaikuttavalla tavalla lievennetty virheriskiä useilla talousarvioaloilla. |
| --- | --- |

XII

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission valvontajärjestelmät ovat kehittyneet entisestään. Tämä ilmenee erityisesti siten, että varaumat vaikuttavat entistä enemmän pääjohtajien lausumissa annettuun varmuuteen ja että lausumat ovat aiempaa yhdenmukaisempia tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei pysty vielä osoittamaan, että sen valvontajärjestelmien parantamistoimilla olisi vaikuttavalla tavalla lievennetty virheriskiä useilla talousarvioaloilla.

24. ja 25. syyskuuta 2008.

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” esitetään Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2007 tilinpäätöksen niteessä I.

1

(2)  ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon merkittävistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista sekä muut liitetiedot.

2

(3)  ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” sisältää konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta, yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

3

(4)  Euroopan toimielinten ja elinten tasolla johtoon kuuluvat toimielinten jäsenet, virastojen johtajat, valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja varainhoito-, tarkastus- ja valvontayksiköiden johtohenkilöstö. Jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden tasolla johtoon kuuluvat tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja maksuviranomaisten johtohenkilöstö, todentamisviranomaiset ja täytäntöönpanovirastot.

4

(5)  Komission tilinpitäjän hyväksymät kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2007 on laadittu (varainhoitovuodesta 2005 alkaen) varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen perusteella. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

5

International Federation of Accountants

International Public Sector Accounting Standards

International Accounting Standards Board

International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards

(6)  Ennen kuin toimielin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa allekirjoituksellaan, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

6

(7)  Elinten johtajat laativat lopulliset tilinpäätökset, jotka lähetetään asianomaisen johtokunnan lausunnon kanssa komission tilinpitäjälle. Lisäksi elinten tilinpitäjät varmentavat ne allekirjoituksellaan ja todentavat täten saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että ne antavat oikean ja riittävän kuvan elinten taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

7

(8)  GNSS: Global Navigation Satellite Systems.

8

Global Navigation Satellite Systems

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---