# Europeiska unionens C 423/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 423 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången9 december 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 423

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången9 december 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2017/C 423/01 | Rådets rekommendation av den 20 november 2017 om uppföljning av utexaminerade (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2017/C 423/01

Rådets rekommendation av den 20 november 2017 om uppföljning av utexaminerade (
  1
  )

1

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 423/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 423/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  )

1

5

2017/C 423/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2017/C 423/04 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om tränarnas roll i samhället | 6 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 423/05 | Eurons växelkurs | 11 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2017/C 423/04

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om tränarnas roll i samhället

6

Europeiska kommissionen

2017/C 423/05

Eurons växelkurs

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 9.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 november 2017

om uppföljning av utexaminerade

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 423/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med nyligen avlagd akademisk examen i unionen inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 (1) och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med nyligen avlagd akademisk examen i unionen inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 (1) och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna.

| (2) | Därför uppmuntrades medlemsstaterna genom riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015 (2) att i samarbete med arbetsmarknadens parter främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens och relevanta färdigheter. |
| --- | --- |

(2)

Därför uppmuntrades medlemsstaterna genom riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015 (2) att i samarbete med arbetsmarknadens parter främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens och relevanta färdigheter.

| (3) | För att uppnå det målet är det avgörande att ha uppgifter av god kvalitet om vad utexaminerade företar sig efter avlagd examen eller efter att de lämnar en utbildning utan examen, både för att förstå orsakerna till problem med utexaminerades anställbarhet i särskilda regioner eller ekonomiska sektorer eller problem med anställbarheten för utexaminerade från särskilda studieinriktningar på högskolenivå eller yrkesutbildningsnivå och för att hitta lösningar för att undanröja dessa problem. Värdet av sådana uppgifter betonas både i Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area (ESG)
   (3) (standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning) och i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet) (4). |
| --- | --- |

(3)

För att uppnå det målet är det avgörande att ha uppgifter av god kvalitet om vad utexaminerade företar sig efter avlagd examen eller efter att de lämnar en utbildning utan examen, både för att förstå orsakerna till problem med utexaminerades anställbarhet i särskilda regioner eller ekonomiska sektorer eller problem med anställbarheten för utexaminerade från särskilda studieinriktningar på högskolenivå eller yrkesutbildningsnivå och för att hitta lösningar för att undanröja dessa problem. Värdet av sådana uppgifter betonas både i Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area (ESG)
   (3) (standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning) och i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet) (4).

| (4) | Eftersom systemen för insamling, analys och användning av uppgifter om hur utexaminerade från högskole- och yrkesutbildning klarar sig är bristfälligt utvecklade på många håll i unionen, behövs det emellertid bättre information för att studenterna ska kunna göra välgrundade studieval, eller som underlag för utformningen av utbildningsprogram och utbildningspolitik. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom systemen för insamling, analys och användning av uppgifter om hur utexaminerade från högskole- och yrkesutbildning klarar sig är bristfälligt utvecklade på många håll i unionen, behövs det emellertid bättre information för att studenterna ska kunna göra välgrundade studieval, eller som underlag för utformningen av utbildningsprogram och utbildningspolitik.

| (5) | Övergången till arbetsmarknaden styrs dessutom i stor utsträckning av den ekonomiska kontexten, kvalifikationsnivån och studieinriktningen. Den påverkas också av sociodemografiska faktorer och familjens socioekonomiska bakgrund (5). Därför är det viktigt att samla in uppgifter om dessa olika faktorers inverkan för att kunna ta itu med frågan på ett övergripande sätt. |
| --- | --- |

(5)

Övergången till arbetsmarknaden styrs dessutom i stor utsträckning av den ekonomiska kontexten, kvalifikationsnivån och studieinriktningen. Den påverkas också av sociodemografiska faktorer och familjens socioekonomiska bakgrund (5). Därför är det viktigt att samla in uppgifter om dessa olika faktorers inverkan för att kunna ta itu med frågan på ett övergripande sätt.

| (6) | Även om många medlemsstater håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsat. |
| --- | --- |

(6)

Även om många medlemsstater håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsat.

| (7) | Eftersom omfattningen av befintliga jämförbara uppgifter är begränsad och uppgifter som samlas in nationellt inte kan jämföras med uppgifter som samlas in i andra medlemsstater, är det svårt att dra några slutsatser om skillnader i tendenser eller resultat i olika länder och regioner. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom omfattningen av befintliga jämförbara uppgifter är begränsad och uppgifter som samlas in nationellt inte kan jämföras med uppgifter som samlas in i andra medlemsstater, är det svårt att dra några slutsatser om skillnader i tendenser eller resultat i olika länder och regioner.

| (8) | Resultaten av det offentliga samrådet (6) om unionens moderniseringsagenda för högre utbildning avslöjade farhågor om att den högre utbildningen inte förser de utexaminerade med den kunskap, de färdigheter och den kompetens de behöver för att ha framgång i en utbildningsmiljö och på en arbetsmarknad som snabbt förändras, samt att det fortfarande finns ett kompetensglapp i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Resultaten av det offentliga samrådet (6) om unionens moderniseringsagenda för högre utbildning avslöjade farhågor om att den högre utbildningen inte förser de utexaminerade med den kunskap, de färdigheter och den kompetens de behöver för att ha framgång i en utbildningsmiljö och på en arbetsmarknad som snabbt förändras, samt att det fortfarande finns ett kompetensglapp i vissa medlemsstater.

| (9) | Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på unionsnivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov. I synnerhet föreslogs det i 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (7) att man bör understryka betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, bland annat genom att bättre förstå arbetsmarknaden och förekomma behoven, t.ex. genom uppföljning av karriärerna för personer med examen. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på unionsnivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov. I synnerhet föreslogs det i 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (7) att man bör understryka betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, bland annat genom att bättre förstå arbetsmarknaden och förekomma behoven, t.ex. genom uppföljning av karriärerna för personer med examen.

| (10) | I Riga-slutsatserna från 2015 om en ny uppsättning medelfristiga mål när det gäller yrkesutbildning för perioden 2015–2020 åtog sig medlemsstaterna även att säkerställa fortlöpande informationsspridning och återkoppling, bland annat genom att utnyttja uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriär samt genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell nivå att använda uppgifter om utexaminerade för att anpassa undervisningsplaner, yrkesprofiler och innehållet i yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav. |
| --- | --- |

(10)

I Riga-slutsatserna från 2015 om en ny uppsättning medelfristiga mål när det gäller yrkesutbildning för perioden 2015–2020 åtog sig medlemsstaterna även att säkerställa fortlöpande informationsspridning och återkoppling, bland annat genom att utnyttja uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriär samt genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell nivå att använda uppgifter om utexaminerade för att anpassa undervisningsplaner, yrkesprofiler och innehållet i yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav.

| (11) | I resolutionen om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning: utbildningens bidrag till den europeiska planeringsterminen 2016 (8) framhöll medlemsstaterna därefter betydelsen av att prioritera hanteringen av kompetensglapp och kompetensunderskott. |
| --- | --- |

(11)

I resolutionen om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning: utbildningens bidrag till den europeiska planeringsterminen 2016 (8) framhöll medlemsstaterna därefter betydelsen av att prioritera hanteringen av kompetensglapp och kompetensunderskott.

| (12) | Detta byggde på tidigare arbete. I rådets slutsatser om entreprenörskap i utbildningen (9) från 2014 enades medlemsstaterna om att om möjligt använda spårning av examinerade vid bedömning av entreprenörskapsutbildningars kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

(12)

Detta byggde på tidigare arbete. I rådets slutsatser om entreprenörskap i utbildningen (9) från 2014 enades medlemsstaterna om att om möjligt använda spårning av examinerade vid bedömning av entreprenörskapsutbildningars kvalitet och effektivitet.

| (13) | I rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension (10) från 2013 enades medlemsstaterna om att underlätta tillhandahållande av information om utbildnings- och arbetsmarknadsrelaterade möjligheter och resultat. |
| --- | --- |

(13)

I rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension (10) från 2013 enades medlemsstaterna om att underlätta tillhandahållande av information om utbildnings- och arbetsmarknadsrelaterade möjligheter och resultat.

| (14) | I rådets slutsatser om utexaminerades anställbarhet (11) från 2012 enades medlemsstaterna även om att fastställa ett riktmärke om att senast 2020 bör 82 % av utexaminerade 20–34-åringar som avslutat sin utbildning högst tre år före referensåret vara anställda, samt om att övervaka andelen anställda utexaminerade i syfte att stärka kunskapsbasen för utvecklingen av politiska strategier om övergången mellan utbildning och anställning, samtidigt som medlemsstaterna och kommissionen enades om att samla in kvalitativ information och exempel på god praxis för att komplettera den kvantitativa övervakningen och stärka grunden för ett evidensbaserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

(14)

I rådets slutsatser om utexaminerades anställbarhet (11) från 2012 enades medlemsstaterna även om att fastställa ett riktmärke om att senast 2020 bör 82 % av utexaminerade 20–34-åringar som avslutat sin utbildning högst tre år före referensåret vara anställda, samt om att övervaka andelen anställda utexaminerade i syfte att stärka kunskapsbasen för utvecklingen av politiska strategier om övergången mellan utbildning och anställning, samtidigt som medlemsstaterna och kommissionen enades om att samla in kvalitativ information och exempel på god praxis för att komplettera den kvantitativa övervakningen och stärka grunden för ett evidensbaserat beslutsfattande.

| (15) | Därför har Europeiska kommissionen i meddelandet om en ny kompetensagenda för Europa (12) prioriterat en förbättring av kompetensinventeringen och informationen för mer välgrundade yrkesval genom att föreslå ett initiativ för uppföljning av personer med akademisk examen för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att ta fram bättre information om de utexaminerades övergång till arbetsmarknaden. I detta sammanhang utgör denna rekommendation ett komplement till medlemsstaternas initiativ och åtaganden är av frivillig karaktär. |
| --- | --- |

(15)

Därför har Europeiska kommissionen i meddelandet om en ny kompetensagenda för Europa (12) prioriterat en förbättring av kompetensinventeringen och informationen för mer välgrundade yrkesval genom att föreslå ett initiativ för uppföljning av personer med akademisk examen för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att ta fram bättre information om de utexaminerades övergång till arbetsmarknaden. I detta sammanhang utgör denna rekommendation ett komplement till medlemsstaternas initiativ och åtaganden är av frivillig karaktär.

MEDLEMSSTATERNA REKOMMENDERAS ATT GÖRA FÖLJANDE

i enlighet med relevant nationell lagstiftning och unionslagstiftning, särskilt direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter (13), tillgängliga resurser och nationella förhållanden samt i nära samarbete med alla berörda parter:

| 1. | Förbättra tillgången till och kvaliteten på uppgifter om utexaminerades förehavanden (14) och, i förekommande fall, om personer som lämnar en högskole- eller yrkesutbildning utan examen, inbegripet genom att senast 2020 göra framsteg med inrättandet av ett system för uppföljning av utexaminerade som kan omfatta följande:






  a) | Insamling av relevanta anonymiserade administrativa statistiska uppgifter från databaser med uppgifter om utbildning, skatter, befolkning och socialförsäkring. |
| --- | --- | --- |

1.

Förbättra tillgången till och kvaliteten på uppgifter om utexaminerades förehavanden (14) och, i förekommande fall, om personer som lämnar en högskole- eller yrkesutbildning utan examen, inbegripet genom att senast 2020 göra framsteg med inrättandet av ett system för uppföljning av utexaminerade som kan omfatta följande:

a)

Insamling av relevanta anonymiserade administrativa statistiska uppgifter från databaser med uppgifter om utbildning, skatter, befolkning och socialförsäkring.

| b) | Utveckling av longitudinella undersökningar om utexaminerade på utbildningssystemnivå, och i förekommande fall, institutionell nivå, eftersom det är viktigt att ha tillgång till kvalitativa uppgifter om personers övergång till arbetsmarknaden eller till fortbildning och om deras karriärvägar och |
| --- | --- |

b)

Utveckling av longitudinella undersökningar om utexaminerade på utbildningssystemnivå, och i förekommande fall, institutionell nivå, eftersom det är viktigt att ha tillgång till kvalitativa uppgifter om personers övergång till arbetsmarknaden eller till fortbildning och om deras karriärvägar och

| c) | en möjlighet för offentliga myndigheter att anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig. |
| --- | --- |

c)

en möjlighet för offentliga myndigheter att anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig.

Innehållet i de uppgifter som ska samlas in

| 2. | Med hänsyn till ambitionen bakom rådets rekommendation att förbättra jämförbarheten av uppgifter bör medlemsstaterna samla in uppgifter inom följande områden:






  a) | Sociobiografiska och socioekonomiska uppgifter. |
| --- | --- | --- |

2.

Med hänsyn till ambitionen bakom rådets rekommendation att förbättra jämförbarheten av uppgifter bör medlemsstaterna samla in uppgifter inom följande områden:

a)

Sociobiografiska och socioekonomiska uppgifter.

| b) | Uppgifter om utbildning. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om utbildning.

| c) | Uppgifter om sysselsättning eller fortbildning. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om sysselsättning eller fortbildning.

| d) | Utbildningens relevans för sysselssättning eller för ett livslångt lärande. |
| --- | --- |

d)

Utbildningens relevans för sysselssättning eller för ett livslångt lärande.

| e) | Karriärutveckling. |
| --- | --- |

e)

Karriärutveckling.

Longitudinella undersökningar om utexaminerade

| 3. | Uppmuntra till ett högt, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, och, om möjligt, till uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildningen eller efter avslutad utbildning. |
| --- | --- |

3.

Uppmuntra till ett högt, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, och, om möjligt, till uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildningen eller efter avslutad utbildning.

Europeiskt samarbete

| 4. | Delta i ett nätverk av experter som uppmuntrar samarbete och ömsesidigt lärande bland medlemsstaterna om uppföljningssystem och deras vidareutveckling. Detta nätverk kommer att undersöka olika alternativ för att utveckla jämförbara uppgifter och gemensamma definitioner i enlighet med punkt 2. Med avseende på sådana longitudinella undersökningar som avses i punkterna 3 och 9 kommer nätverket att undersöka olika alternativ för att utveckla gemensamma principer, för optimal frekvens och för hur man följer upp personer som har migrerat. |
| --- | --- |

4.

Delta i ett nätverk av experter som uppmuntrar samarbete och ömsesidigt lärande bland medlemsstaterna om uppföljningssystem och deras vidareutveckling. Detta nätverk kommer att undersöka olika alternativ för att utveckla jämförbara uppgifter och gemensamma definitioner i enlighet med punkt 2. Med avseende på sådana longitudinella undersökningar som avses i punkterna 3 och 9 kommer nätverket att undersöka olika alternativ för att utveckla gemensamma principer, för optimal frekvens och för hur man följer upp personer som har migrerat.

| 5. | Detta nätverk ska organiseras i överensstämmelse med befintliga förvaltningsstrukturer för samarbete inom ramen för Utbildning 2020, utan att det påverkar eventuella nya strukturer som kan komma att följa. |
| --- | --- |

5.

Detta nätverk ska organiseras i överensstämmelse med befintliga förvaltningsstrukturer för samarbete inom ramen för Utbildning 2020, utan att det påverkar eventuella nya strukturer som kan komma att följa.

Spridning och utnyttjande av resultat

| 6. | Vidta åtgärder för att säkerställa att resultaten av den analys som görs av uppföljningen av utexaminerade får en snabb, regelbunden och bred spridning och användning, med följande syften:






  a) | Att stärka yrkesvägledningen för blivande och nuvarande studenter och för utexaminerade. |
| --- | --- | --- |

6.

Vidta åtgärder för att säkerställa att resultaten av den analys som görs av uppföljningen av utexaminerade får en snabb, regelbunden och bred spridning och användning, med följande syften:

a)

Att stärka yrkesvägledningen för blivande och nuvarande studenter och för utexaminerade.

| b) | Att stödja utformningen och uppdaterinen av undervisningsplanerna för att förbättra inhämtandet av relevanta färdigheter och anställbarheten. |
| --- | --- |

b)

Att stödja utformningen och uppdaterinen av undervisningsplanerna för att förbättra inhämtandet av relevanta färdigheter och anställbarheten.

| c) | Att förbättra kompetensmatchningen för att stödja konkurrenskraften och innovationen på lokal, regional och nationell nivå och för att åtgärda bristen på kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

c)

Att förbättra kompetensmatchningen för att stödja konkurrenskraften och innovationen på lokal, regional och nationell nivå och för att åtgärda bristen på kvalificerad arbetskraft.

| d) | Att planera och ställa prognoser för nya sysselsättnings- och utbildningsrelaterade behov samt nya sociala behov och |
| --- | --- |

d)

Att planera och ställa prognoser för nya sysselsättnings- och utbildningsrelaterade behov samt nya sociala behov och

| e) | att bidra till den politiska utvecklingen på både nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

e)

att bidra till den politiska utvecklingen på både nationell nivå och unionsnivå.

Finansiering

| 7. | Säkerställa hållbarheten vad gäller initiativ för uppföljning av utexaminerade genom att anslå tillräckliga och fleråriga resurser och att använda nationella eller europeiska finansieringskällor, såsom Erasmus+ eller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, när så är lämpligt och i enlighet med befintliga resurser, den rättsliga grund och de prioriteringar som fastställts för perioden 2014–2020, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

7.

Säkerställa hållbarheten vad gäller initiativ för uppföljning av utexaminerade genom att anslå tillräckliga och fleråriga resurser och att använda nationella eller europeiska finansieringskällor, såsom Erasmus+ eller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, när så är lämpligt och i enlighet med befintliga resurser, den rättsliga grund och de prioriteringar som fastställts för perioden 2014–2020, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram.

Rapportering

| 8. | Inom två år från det att denna rekommendation antagits, och därefter regelbundet, bedöma och via nätverket med experter avlägga rapport till kommissionen om framstegen med genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

8.

Inom två år från det att denna rekommendation antagits, och därefter regelbundet, bedöma och via nätverket med experter avlägga rapport till kommissionen om framstegen med genomförandet av denna rekommendation.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 9. | Utveckla pilotfasen av en europeisk undersökning om utexaminerade från tertiär utbildning (15) som syftar till att förbättra tillgången till jämförbara uppgifter om utexaminerades sysselsättning och sociala resultat med beaktande av resultaten av genomförbarhetsstudien om utexaminerade i unionen (Eurograduate) (16) och medlemsstaternas erfarenheter av sina system för uppföljning av utexaminerade. Inom tre år från antagandet av denna rekommendation lägga fram en rapport om resultaten av denna pilotstudie till nätverket av experter. Om pilotfasen skulle bli framgångsrik kommer kommissionen att rådgöra med medlemsstaterna om huruvida de ska gå vidare till ett fullständigt införande av en europeisk undersökning om utexaminerade från tertiär utbildning. |
| --- | --- |

9.

Utveckla pilotfasen av en europeisk undersökning om utexaminerade från tertiär utbildning (15) som syftar till att förbättra tillgången till jämförbara uppgifter om utexaminerades sysselsättning och sociala resultat med beaktande av resultaten av genomförbarhetsstudien om utexaminerade i unionen (Eurograduate) (16) och medlemsstaternas erfarenheter av sina system för uppföljning av utexaminerade. Inom tre år från antagandet av denna rekommendation lägga fram en rapport om resultaten av denna pilotstudie till nätverket av experter. Om pilotfasen skulle bli framgångsrik kommer kommissionen att rådgöra med medlemsstaterna om huruvida de ska gå vidare till ett fullständigt införande av en europeisk undersökning om utexaminerade från tertiär utbildning.

| 10. | Vid behov tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad för inrättandet av system för uppföljning av utexaminerade, på grundval av god praxis. När det gäller yrkesutbildning kommer detta att inbegripa en omfattande kartläggning i medlemsstaterna, som tar upp alternativ för samarbete på unionsnivå och som skulle kunna tjäna som underlag för att undersöka möjligheten att inrätta en europeisk undersökning om personer som utexaminerats från yrkesutbildningar, om det anses nödvändigt. Inom ramen för kapacitetsuppbyggnad kommer stöd också att ges till samarbete mellan myndigheter, leverantörer av yrkesutbildning och yrkesvägledning i syfte att förbättra tillgängligheten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna för uppföljning av utexaminerade. |
| --- | --- |

10.

Vid behov tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad för inrättandet av system för uppföljning av utexaminerade, på grundval av god praxis. När det gäller yrkesutbildning kommer detta att inbegripa en omfattande kartläggning i medlemsstaterna, som tar upp alternativ för samarbete på unionsnivå och som skulle kunna tjäna som underlag för att undersöka möjligheten att inrätta en europeisk undersökning om personer som utexaminerats från yrkesutbildningar, om det anses nödvändigt. Inom ramen för kapacitetsuppbyggnad kommer stöd också att ges till samarbete mellan myndigheter, leverantörer av yrkesutbildning och yrkesvägledning i syfte att förbättra tillgängligheten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna för uppföljning av utexaminerade.

| 11. | Främja ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis, stärka samarbetet genom att inrätta och stödja nätverket av experter, och samarbeta med andra relevanta expertgrupper, internationella organisationer samt EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

11.

Främja ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis, stärka samarbetet genom att inrätta och stödja nätverket av experter, och samarbeta med andra relevanta expertgrupper, internationella organisationer samt EU:s institutioner och organ.

| 12. | Säkerställa att resultaten av den analys som görs av uppföljningen av utexaminerade görs tillgängliga för medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

12.

Säkerställa att resultaten av den analys som görs av uppföljningen av utexaminerade görs tillgängliga för medlemsstaterna och berörda parter.

| 13. | Stödja användningen av europeiska finansieringskällor, såsom Erasmus+ eller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, när så är lämpligt och i enlighet med deras finansiella kapacitet, rättsliga grund, beslutsförfaranden och prioriteringar som fastställts för perioden 2014–2020, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

13.

Stödja användningen av europeiska finansieringskällor, såsom Erasmus+ eller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, när så är lämpligt och i enlighet med deras finansiella kapacitet, rättsliga grund, beslutsförfaranden och prioriteringar som fastställts för perioden 2014–2020, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram.

| 14. | Rapportera till rådet om genomförandet av denna rekommendation inom fem år efter det att den har antagits. |
| --- | --- |

14.

Rapportera till rådet om genomförandet av denna rekommendation inom fem år efter det att den har antagits.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2017.

På rådets vägnar

M. REPS

Ordförande

---

(1)  COM(2015) 690 final.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/1848 av den 5 oktober 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015 (EUT L 268, 15.10.2015, s. 28).

2

(3)  ISBN 952-5539-04-0.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 om inrättande av en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (EUT C 155, 8.7.2009, s. 1).

4

(5)  Angående inverkan av kön och migrantbakgrund på övergången från skola till arbetsmarknad, se OECD/Europeiska unionen (2015), Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, kapitel 13.

5

Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In

(6)  SWD(2016) 195 final.

6

(7)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 25.

7

(8)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 24 februari 2016 om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning: utbildningens bidrag till den europeiska planeringsterminen 2016 (EUT C 105, 19.3.2016, s. 1).

8

(9)  EUT C 17, 20.1.2015, s. 2.

9

(10)  EUT C 168, 14.6.2013, s. 2.

10

(11)  EUT C 169, 15.6.2012, s. 11.

11

(12)  COM(2016) 381 final.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

13

(14)  I denna rekommendation från rådet avses med utexaminerad en person som har fullföljt en högskole- eller yrkesutbildning (nivå 4 eller högre i den europeiska referensramen för kvalifikationer). Det kan dock konstateras att vissa medlemsstater också har initiativ för att följa upp personer som lämnar en utbildning utan examen.

14

utexaminerad

(15)  På nivå 5 eller högre i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

15

(16)  Genomförbarhetsstudien om utexaminerade i unionen omfattar endast högre utbildning.

16

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 9.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/5

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 423/02)

Kommissionen beslutade den 4 december 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8691. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8691. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/5

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8698 – EQT/Curaeos Holding)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 423/03)

Kommissionen beslutade den 28 november 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8698. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8698. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 9.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/6

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om tränarnas roll i samhället

(2017/C 423/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNA

SOM ERINRAR OM ATT

| 1. | unionen i enlighet med artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då ska beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion, |
| --- | --- |

1.

unionen i enlighet med artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då ska beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion,

| 2. | Europeiska unionens råd den 23 maj 2017 antog den tredje EU-arbetsplanen för idrott (2017–2020), där idrott och samhälle definierades som prioriterade teman för EU-samarbete på idrottsområdet och tränarnas roll som en av nyckelfrågorna, |
| --- | --- |

2.

Europeiska unionens råd den 23 maj 2017 antog den tredje EU-arbetsplanen för idrott (2017–2020), där idrott och samhälle definierades som prioriterade teman för EU-samarbete på idrottsområdet och tränarnas roll som en av nyckelfrågorna,

SOM BEAKTAR ATT

| 3. | samhället under de senaste årtiondena har förändrats mycket och att dagens generationer till följd av utvecklingen inom teknik, ekonomi och social struktur står inför ett antal stora utmaningar, nämligen att






  a) | befolkningens fysiska aktivitet minskar (1), och det finns särskild oro för att barn och ungdomar inte får tillräckligt med fysisk aktivitet för sin utveckling (2), |
| --- | --- | --- |

3.

samhället under de senaste årtiondena har förändrats mycket och att dagens generationer till följd av utvecklingen inom teknik, ekonomi och social struktur står inför ett antal stora utmaningar, nämligen att

a)

befolkningens fysiska aktivitet minskar (1), och det finns särskild oro för att barn och ungdomar inte får tillräckligt med fysisk aktivitet för sin utveckling (2),

| b) | en stillasittande och fetmaframkallande livsstil, tillsammans med hälsoproblem som sammanhänger med att livslängden förväntas öka, medför en växande börda för hälso- och sjukvården, ekonomin och samhället (3)
   (4), |
| --- | --- |

b)

en stillasittande och fetmaframkallande livsstil, tillsammans med hälsoproblem som sammanhänger med att livslängden förväntas öka, medför en växande börda för hälso- och sjukvården, ekonomin och samhället (3)
   (4),

| c) | arbetslösheten ökar i vissa medlemsstater, särskilt bland ungdomar (5), |
| --- | --- |

c)

arbetslösheten ökar i vissa medlemsstater, särskilt bland ungdomar (5),

| d) | de europeiska samhällena står inför utmaningar när det gäller att förbli sammanhållna och inkluderande och att lyfta fram grupper som riskerar att marginaliseras: migranter och flyktingar (6), äldre, personer med funktionsnedsättning och socialt utsatta ungdomar (7) |
| --- | --- |

d)

de europeiska samhällena står inför utmaningar när det gäller att förbli sammanhållna och inkluderande och att lyfta fram grupper som riskerar att marginaliseras: migranter och flyktingar (6), äldre, personer med funktionsnedsättning och socialt utsatta ungdomar (7)

| e) | ökad rörlighet påverkar sociala områden, t.ex. arbetsmarknaden, kulturell sammanhållning, sociala tjänster och miljön, |
| --- | --- |

e)

ökad rörlighet påverkar sociala områden, t.ex. arbetsmarknaden, kulturell sammanhållning, sociala tjänster och miljön,

| f) | de etiska utmaningarna inom idrotten ökar, |
| --- | --- |

f)

de etiska utmaningarna inom idrotten ökar,

| 4. | den snabba tekniska utvecklingen kommer att leda till ökad automatisering av arbetet, vilket också kan skapa mer tid för rekreation (8); eftersom informationstekniken gör passiva fritidsaktiviteter lättillgängliga används fritiden emellertid alltmer för datorbaserad populärunderhållning, vilket leder till ännu högre grad av fysisk inaktivitet, |
| --- | --- |

4.

den snabba tekniska utvecklingen kommer att leda till ökad automatisering av arbetet, vilket också kan skapa mer tid för rekreation (8); eftersom informationstekniken gör passiva fritidsaktiviteter lättillgängliga används fritiden emellertid alltmer för datorbaserad populärunderhållning, vilket leder till ännu högre grad av fysisk inaktivitet,

SOM FRAMHÅLLER ATT

| 5. | idrotten parallellt med detta under de senaste decennierna har förändrats och fortsätter att förändras som en återspegling av mer omfattande sociokulturella omställningar: genom demokratisering och diversifiering har idrotten breddats och nya idrotter lagts till, vilket lett till att kvinnors tillträde till traditionellt ”mansdominerade” idrotter har ökat och antalet idrottsanläggningar mångdubblats, att medvetenheten om idrottens och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsa och personliga utveckling har stärkts och att idrottens potential har ökat när det gäller att bidra till integration och social delaktighet och till den kommersialisering som har drivit fram företag, entreprenörskap och handel, |
| --- | --- |

5.

idrotten parallellt med detta under de senaste decennierna har förändrats och fortsätter att förändras som en återspegling av mer omfattande sociokulturella omställningar: genom demokratisering och diversifiering har idrotten breddats och nya idrotter lagts till, vilket lett till att kvinnors tillträde till traditionellt ”mansdominerade” idrotter har ökat och antalet idrottsanläggningar mångdubblats, att medvetenheten om idrottens och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsa och personliga utveckling har stärkts och att idrottens potential har ökat när det gäller att bidra till integration och social delaktighet och till den kommersialisering som har drivit fram företag, entreprenörskap och handel,

| 6. | idrott och därtill hörande fysisk aktivitet kan bidra till samhället genom att underlätta arbetet med många av de utmaningar som beskrivs ovan och samtidigt utveckla sitt eget unika sociala värde






  a) | som ett område med aktiviteter som har positiv inverkan på välbefinnande, hälsa och livskvalitet för människor i alla åldrar, |
| --- | --- | --- |

6.

idrott och därtill hörande fysisk aktivitet kan bidra till samhället genom att underlätta arbetet med många av de utmaningar som beskrivs ovan och samtidigt utveckla sitt eget unika sociala värde

a)

som ett område med aktiviteter som har positiv inverkan på välbefinnande, hälsa och livskvalitet för människor i alla åldrar,

| b) | som en social företeelse som för människor samman, skapar sammanhållning i samhället på lokal, regional, nationell och internationell nivå, ökar medborgarnas aktivitetsnivå, främjar rent spel och värnar gemensamma värderingar (9) för alla människor oavsett religion, nationalitet, social status eller kulturell bakgrund, |
| --- | --- |

b)

som en social företeelse som för människor samman, skapar sammanhållning i samhället på lokal, regional, nationell och internationell nivå, ökar medborgarnas aktivitetsnivå, främjar rent spel och värnar gemensamma värderingar (9) för alla människor oavsett religion, nationalitet, social status eller kulturell bakgrund,

| c) | genom att berika fritiden med aktiviteter som främjar personlig utveckling och underlättar inlärningen av sociala och andra grundläggande färdigheter för alla utövare samt utvecklar humankapital, |
| --- | --- |

c)

genom att berika fritiden med aktiviteter som främjar personlig utveckling och underlättar inlärningen av sociala och andra grundläggande färdigheter för alla utövare samt utvecklar humankapital,

| d) | genom att stimulera till frivilligt deltagande i aktiviteter som bidrar till social delaktighet, |
| --- | --- |

d)

genom att stimulera till frivilligt deltagande i aktiviteter som bidrar till social delaktighet,

| e) | genom utveckling av teknik, material och kunskap med prestationsinriktning – allt från kroppsnära datorer, kläder och kost till träningsmetoder – som har gynnat olika befolkningssegment, däribland äldre och personer med funktionsnedsättning, genom att bidra med effektivitet, säkerhet och rehabilitering i arbetet och på fritiden, |
| --- | --- |

e)

genom utveckling av teknik, material och kunskap med prestationsinriktning – allt från kroppsnära datorer, kläder och kost till träningsmetoder – som har gynnat olika befolkningssegment, däribland äldre och personer med funktionsnedsättning, genom att bidra med effektivitet, säkerhet och rehabilitering i arbetet och på fritiden,

| f) | genom att främja stadsutveckling som tillgodoser medborgarnas kulturella och sociala behov liksom miljömedvetande, |
| --- | --- |

f)

genom att främja stadsutveckling som tillgodoser medborgarnas kulturella och sociala behov liksom miljömedvetande,

| g) | genom sin avsevärda och växande ekonomiska betydelse (10), |
| --- | --- |

g)

genom sin avsevärda och växande ekonomiska betydelse (10),

SOM KONSTATERAR ATT

| 7. | tränare spelar en nyckelroll inom idrott, eftersom de genom att leda och vägleda utövare påverkar dessa utövares kunskaper, färdigheter, framtidsutsikter, ambitioner, hälsa, välbefinnande och värderingar; uppskattningsvis finns det i Europa 5–9 miljoner tränare, som i sin tur påverkar 50–100 miljoner européer (11), |
| --- | --- |

7.

tränare spelar en nyckelroll inom idrott, eftersom de genom att leda och vägleda utövare påverkar dessa utövares kunskaper, färdigheter, framtidsutsikter, ambitioner, hälsa, välbefinnande och värderingar; uppskattningsvis finns det i Europa 5–9 miljoner tränare, som i sin tur påverkar 50–100 miljoner européer (11),

| 8. | tränare är de personer som planerar och tillhandahåller idrottsträning genom säker tillämpning av påvisbara färdigheter och kunskaper vad gäller mål avseende prestationer, rekreation och hälsa, |
| --- | --- |

8.

tränare är de personer som planerar och tillhandahåller idrottsträning genom säker tillämpning av påvisbara färdigheter och kunskaper vad gäller mål avseende prestationer, rekreation och hälsa,

| 9. | tränare i dessa slutsatser avser idrottstränare som






  a) | är kvinnor och män med kompetens som grundar sig på formellt, icke-formellt och informellt lärande avseende verksamhet som idrottstränare, |
| --- | --- | --- |

9.

tränare i dessa slutsatser avser idrottstränare som

a)

är kvinnor och män med kompetens som grundar sig på formellt, icke-formellt och informellt lärande avseende verksamhet som idrottstränare,

| b) | leder och vägleder tävlingsidrottare och rekreationsidrottare, |
| --- | --- |

b)

leder och vägleder tävlingsidrottare och rekreationsidrottare,

| c) | är professionellt anställda eller volontärer, |
| --- | --- |

c)

är professionellt anställda eller volontärer,

| 10. | tränarnas arbete är kopplat till ansvar, färdigheter och kompetens som beskrivs i ländernas och idrottsorganisationernas kvalifikationer för tränare, |
| --- | --- |

10.

tränarnas arbete är kopplat till ansvar, färdigheter och kompetens som beskrivs i ländernas och idrottsorganisationernas kvalifikationer för tränare,

| 11. | utbildningen av tränare och kraven på tränares kvalifikationer skiljer sig åt mellan länderna; de nationella referensramar för kvalifikationer eller motsvarande system som det hänvisas till i den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) tjänar som ett verktyg för att underlätta jämförelse mellan olika länder i syfte att främja öppenhet och jämförbarhet vad gäller kompetens och kvalifikationer på nationell och europeisk nivå med sikte på rörlighet och livslångt lärande, |
| --- | --- |

11.

utbildningen av tränare och kraven på tränares kvalifikationer skiljer sig åt mellan länderna; de nationella referensramar för kvalifikationer eller motsvarande system som det hänvisas till i den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) tjänar som ett verktyg för att underlätta jämförelse mellan olika länder i syfte att främja öppenhet och jämförbarhet vad gäller kompetens och kvalifikationer på nationell och europeisk nivå med sikte på rörlighet och livslångt lärande,

SOM NOTERAR ATT

| 12. | tränare är nyckelfigurer inom idrotten som bidrar till att hantera samhälleliga utmaningar i och med att de, beroende på deras roller och befattningar och på förhållandena för tränarverksamheten, bland andra arbetsuppgifter kan






  a) | påverka individers första erfarenheter av idrott och fysisk aktivitet, stödja utvecklingen av idrottsrelaterade vanor och delta i skapandet av det sociala och ekonomiska mervärde som har sitt ursprung i idrotten, |
| --- | --- | --- |

12.

tränare är nyckelfigurer inom idrotten som bidrar till att hantera samhälleliga utmaningar i och med att de, beroende på deras roller och befattningar och på förhållandena för tränarverksamheten, bland andra arbetsuppgifter kan

a)

påverka individers första erfarenheter av idrott och fysisk aktivitet, stödja utvecklingen av idrottsrelaterade vanor och delta i skapandet av det sociala och ekonomiska mervärde som har sitt ursprung i idrotten,

| b) | spela en ökande social roll i den personliga utvecklingen av idrottsutövare, särskilt unga idrottare, genom att tjäna som positiva förebilder, ge motivation och självförtroende och påverka deras värderingar, beteendemönster och sociala färdigheter, |
| --- | --- |

b)

spela en ökande social roll i den personliga utvecklingen av idrottsutövare, särskilt unga idrottare, genom att tjäna som positiva förebilder, ge motivation och självförtroende och påverka deras värderingar, beteendemönster och sociala färdigheter,

| c) | ha en unik ställning när det gäller att främja social inkludering och jämställdhet, lära ut respekt för gemensamma värderingar (12) och mångfald och främja fysisk aktivitet inom alla sociala grupper, |
| --- | --- |

c)

ha en unik ställning när det gäller att främja social inkludering och jämställdhet, lära ut respekt för gemensamma värderingar (12) och mångfald och främja fysisk aktivitet inom alla sociala grupper,

| d) | försvara och utveckla idrottens integritet och reglerna för rent spel samt vara bland de första som kan ingripa genom att uppfylla aktsamhetskravet när det uppstår problem som uppgjorda matcher, dopning, våld, utnyttjande av minderåriga etc., |
| --- | --- |

d)

försvara och utveckla idrottens integritet och reglerna för rent spel samt vara bland de första som kan ingripa genom att uppfylla aktsamhetskravet när det uppstår problem som uppgjorda matcher, dopning, våld, utnyttjande av minderåriga etc.,

| e) | leda fritidsverksamhet med anknytning till idrottsverksamhet och fysisk aktivitet samt delta i idrottsrelaterad innovation, bland annat sådan rörande varor, tjänster och träningsmetoder, |
| --- | --- |

e)

leda fritidsverksamhet med anknytning till idrottsverksamhet och fysisk aktivitet samt delta i idrottsrelaterad innovation, bland annat sådan rörande varor, tjänster och träningsmetoder,

| f) | forma idrottserfarenheterna för viktiga berörda parter, t.ex. idrottarnas anhöriga, åskådare, fans och andra sociala aktörer, vars inflytande sträcker sig utanför idrotten till andra viktiga områden. |
| --- | --- |

f)

forma idrottserfarenheterna för viktiga berörda parter, t.ex. idrottarnas anhöriga, åskådare, fans och andra sociala aktörer, vars inflytande sträcker sig utanför idrotten till andra viktiga områden.

ÄR MOT BAKGRUND AV OVANSTÅENDE ENIGA OM ATT

| 13. | tränarnas huvudsakligen idrottsspecifika roll är på väg att utvidgas till att omfatta ett område av verksamheter med större inverkan på mänsklig och samhällelig utveckling i samband med de många problem som samhället står inför och som idrotten har en unik möjlighet att bidra till att lösa; denna roll som tränarna har inom området idrott och fysisk aktivitet bidrar till utövarnas holistiska utveckling och liknar den roll som lärarna har inom utbildningsväsendet, särskilt med avseende på barn och ungdomar, |
| --- | --- |

13.

tränarnas huvudsakligen idrottsspecifika roll är på väg att utvidgas till att omfatta ett område av verksamheter med större inverkan på mänsklig och samhällelig utveckling i samband med de många problem som samhället står inför och som idrotten har en unik möjlighet att bidra till att lösa; denna roll som tränarna har inom området idrott och fysisk aktivitet bidrar till utövarnas holistiska utveckling och liknar den roll som lärarna har inom utbildningsväsendet, särskilt med avseende på barn och ungdomar,

| 14. | till de viktigaste frågorna vad gäller tränare i nuläget hör






  a) | att samhället erkänner tränarnas ökande betydelse, |
| --- | --- | --- |

14.

till de viktigaste frågorna vad gäller tränare i nuläget hör

a)

att samhället erkänner tränarnas ökande betydelse,

| b) | att tränarnas egen medvetenhet om vikten av sin roll och därmed sammanhängande möjligheter och ansvarsområden ökar samt att ytterligare utveckling av denna roll främjas, |
| --- | --- |

b)

att tränarnas egen medvetenhet om vikten av sin roll och därmed sammanhängande möjligheter och ansvarsområden ökar samt att ytterligare utveckling av denna roll främjas,

| c) | att möjligheterna för tränare till livslångt lärande och utbildning i tillämpliga fall utökas, i syfte att hantera sociala förändringar, framför allt med avseende på hälso- och sjukvård och aktsamhetskrav samt på området för ekonomi och social inkludering, |
| --- | --- |

c)

att möjligheterna för tränare till livslångt lärande och utbildning i tillämpliga fall utökas, i syfte att hantera sociala förändringar, framför allt med avseende på hälso- och sjukvård och aktsamhetskrav samt på området för ekonomi och social inkludering,

| d) | att jämställdhet och mångfald främjas inom tränarverksamhet, där så är relevant genom ett ökat antal anställda och frivilliga kvinnliga tränare och människor med olika socialt och etniskt ursprung inom olika idrotter och på alla nivåer, |
| --- | --- |

d)

att jämställdhet och mångfald främjas inom tränarverksamhet, där så är relevant genom ett ökat antal anställda och frivilliga kvinnliga tränare och människor med olika socialt och etniskt ursprung inom olika idrotter och på alla nivåer,

| e) | att idrottares dubbla karriärmöjligheter stöds och tränaryrket lyfts fram som en möjlighet för ungdomar, |
| --- | --- |

e)

att idrottares dubbla karriärmöjligheter stöds och tränaryrket lyfts fram som en möjlighet för ungdomar,

| f) | att erkännandet av tränaryrket i EU:s medlemsstater stöds på lämpligt sätt genom att standarder för tränarkvalifikationer och tydlighet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas kvalifikationer främjas genom att de införlivas i nationella referensramar för kvalifikationer som refererar till den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

f)

att erkännandet av tränaryrket i EU:s medlemsstater stöds på lämpligt sätt genom att standarder för tränarkvalifikationer och tydlighet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas kvalifikationer främjas genom att de införlivas i nationella referensramar för kvalifikationer som refererar till den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| g) | att frivilliga tränares roll erkänns och att de ges lämpligt stöd, |
| --- | --- |

g)

att frivilliga tränares roll erkänns och att de ges lämpligt stöd,

| h) | att tränarutbildningen utvecklas och ges en internationell och sektorsövergripande dimension genom integration av goda exempel och användbara arbetsmetoder från ungdomsarbete, såsom icke-formellt och informellt lärande genom idrott, arbete med personer med särskilda behov och entreprenörskap, |
| --- | --- |

h)

att tränarutbildningen utvecklas och ges en internationell och sektorsövergripande dimension genom integration av goda exempel och användbara arbetsmetoder från ungdomsarbete, såsom icke-formellt och informellt lärande genom idrott, arbete med personer med särskilda behov och entreprenörskap,

UPPMANAR I DETTA SAMMANHANG

| 15. | MEDLEMSSTATERNA, SAMTIDIGT SOM HÄNSYN TAS TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH IDROTTENS SÄRART, ATT






  a) | bidra till att bredda tränarnas roll när det gäller att vid behov ta itu med de sociala utmaningar som samhället som helhet står inför, |
| --- | --- | --- |

15.

MEDLEMSSTATERNA, SAMTIDIGT SOM HÄNSYN TAS TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH IDROTTENS SÄRART, ATT

a)

bidra till att bredda tränarnas roll när det gäller att vid behov ta itu med de sociala utmaningar som samhället som helhet står inför,

| b) | stödja utbildningsprogram och informationskampanjer som syftar till att öka antalet behöriga tränare och att göra det möjligt för dem att förbättra deras tillträde till och ställning på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

b)

stödja utbildningsprogram och informationskampanjer som syftar till att öka antalet behöriga tränare och att göra det möjligt för dem att förbättra deras tillträde till och ställning på arbetsmarknaden,

| c) | utbyta bästa praxis när det gäller utbildning av tränare, |
| --- | --- |

c)

utbyta bästa praxis när det gäller utbildning av tränare,

| d) | främja samarbete mellan utbildningsanstalter, ungdomsorganisationer, idrottsförbund och idrottens paraplyorganisationer om teoretisk och praktisk utbildning för tränare, |
| --- | --- |

d)

främja samarbete mellan utbildningsanstalter, ungdomsorganisationer, idrottsförbund och idrottens paraplyorganisationer om teoretisk och praktisk utbildning för tränare,

| e) | stödja utvecklingen av reell kompetens och av ett system för livslångt lärande för tränare som inbegriper möjligheter till formellt, icke-formellt och informellt lärande på olika tränarnivåer, |
| --- | --- |

e)

stödja utvecklingen av reell kompetens och av ett system för livslångt lärande för tränare som inbegriper möjligheter till formellt, icke-formellt och informellt lärande på olika tränarnivåer,

| f) | erkänna och främja den aktivitet som bedrivs av tränares paraplyorganisationer och nätverk, |
| --- | --- |

f)

erkänna och främja den aktivitet som bedrivs av tränares paraplyorganisationer och nätverk,

| g) | inom idrottsutbildningssystemet främja en strategi baserad på resultat av lärande som bygger både på målen enligt de nationella referensramarna för kvalifikationer och enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer och, i förekommande fall, på inkludering av tränarkvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer med hänvisning till den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

g)

inom idrottsutbildningssystemet främja en strategi baserad på resultat av lärande som bygger både på målen enligt de nationella referensramarna för kvalifikationer och enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer och, i förekommande fall, på inkludering av tränarkvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer med hänvisning till den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| 16. | EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT






  a) | underlätta utbyte av bästa praxis och riktlinjer i fråga om tränarutbildning och utformning av kvalifikationer mellan EU:s medlemsstater och idrottsorganisationer, |
| --- | --- | --- |

16.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

a)

underlätta utbyte av bästa praxis och riktlinjer i fråga om tränarutbildning och utformning av kvalifikationer mellan EU:s medlemsstater och idrottsorganisationer,

| b) | överväga att som ett led i arbetet i kommissionens expertgrupp för kompetens- och personalutveckling börja utforma riktlinjer för grundläggande krav när det gäller tränares färdigheter och kompetens, |
| --- | --- |

b)

överväga att som ett led i arbetet i kommissionens expertgrupp för kompetens- och personalutveckling börja utforma riktlinjer för grundläggande krav när det gäller tränares färdigheter och kompetens,

| c) | fortsätta att främja jämförbarhet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas tränarkvalifikationer mot bakgrund av den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

c)

fortsätta att främja jämförbarhet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas tränarkvalifikationer mot bakgrund av den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| d) | undersöka tränarnas roll, med särskild inriktning på utmaningar och hinder i utbildnings-, rörlighets- och arbetsmarknadssammanhang samt utvärdera idrottstränarverksamhetens inverkan på stora samhälleliga utmaningar, såväl på idrottsområdet som på andra områden, |
| --- | --- |

d)

undersöka tränarnas roll, med särskild inriktning på utmaningar och hinder i utbildnings-, rörlighets- och arbetsmarknadssammanhang samt utvärdera idrottstränarverksamhetens inverkan på stora samhälleliga utmaningar, såväl på idrottsområdet som på andra områden,

| e) | använda de möjligheter som Europeiska socialfonden, programmet Erasmus+ och Europeiska idrottsveckan erbjuder för att framhäva och främja tränarverksamhetens fördelar och uppmuntra rörlighet för tränare, |
| --- | --- |

e)

använda de möjligheter som Europeiska socialfonden, programmet Erasmus+ och Europeiska idrottsveckan erbjuder för att framhäva och främja tränarverksamhetens fördelar och uppmuntra rörlighet för tränare,

| 17. | IDROTTSRÖRELSEN OCH ANDRA BERÖRDA PARTER ATT






  a) | eventuellt i nära samarbete med utbildningsanstalter utforma ett innehåll i tränarutbildningen som är aktuellt och i linje med nuvarande utvecklingstendenser i samhället, inbegripet kunskaper som rör social kompetens, antidopning, idrottares dubbla karriär, ungdomsverksamhet, hälso- och sjukvård, entreprenörskap, aktsamhetskrav, jämställdhet, osv., |
| --- | --- | --- |

17.

IDROTTSRÖRELSEN OCH ANDRA BERÖRDA PARTER ATT

a)

eventuellt i nära samarbete med utbildningsanstalter utforma ett innehåll i tränarutbildningen som är aktuellt och i linje med nuvarande utvecklingstendenser i samhället, inbegripet kunskaper som rör social kompetens, antidopning, idrottares dubbla karriär, ungdomsverksamhet, hälso- och sjukvård, entreprenörskap, aktsamhetskrav, jämställdhet, osv.,

| b) | samarbeta med tränare i syfte att utveckla säker och effektiv fritidsverksamhet, så att idrotten förblir attraktiv och konkurrenskraftig i förhållande till nya datorbaserade alternativ för fritidsverksamhet, |
| --- | --- |

b)

samarbeta med tränare i syfte att utveckla säker och effektiv fritidsverksamhet, så att idrotten förblir attraktiv och konkurrenskraftig i förhållande till nya datorbaserade alternativ för fritidsverksamhet,

| c) | göra tränaryrket mer tillgängligt genom utbildning och incitament att utveckla tränarkvalifikationer och genom att bland annat utnyttja de möjligheter som dagens informations- och kommunikationsteknik erbjuder, |
| --- | --- |

c)

göra tränaryrket mer tillgängligt genom utbildning och incitament att utveckla tränarkvalifikationer och genom att bland annat utnyttja de möjligheter som dagens informations- och kommunikationsteknik erbjuder,

| d) | främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor, ungdomar och personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

d)

främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor, ungdomar och personer med funktionsnedsättning,

| e) | verka för att människor som arbetar som tränare har den utbildning som krävs, |
| --- | --- |

e)

verka för att människor som arbetar som tränare har den utbildning som krävs,

| f) | främja livslångt lärande för tränare, bland annat genom validering av kompetens, och främja diskussioner och utbyte av färdigheter och kunskaper på lokal, regional, nationell och internationell nivå, |
| --- | --- |

f)

främja livslångt lärande för tränare, bland annat genom validering av kompetens, och främja diskussioner och utbyte av färdigheter och kunskaper på lokal, regional, nationell och internationell nivå,

| g) | utnyttja Europeiska socialfonden och programmet Erasmus+ för att stödja livslångt lärande för tränare, |
| --- | --- |

g)

utnyttja Europeiska socialfonden och programmet Erasmus+ för att stödja livslångt lärande för tränare,

| h) | stödja rörligheten för tränare så att de kan lära sig och förvärva kulturella kunskaper, sektorsövergripande kunskaper, språkkunskaper och annan relevant ny kompetens, |
| --- | --- |

h)

stödja rörligheten för tränare så att de kan lära sig och förvärva kulturella kunskaper, sektorsövergripande kunskaper, språkkunskaper och annan relevant ny kompetens,

| i) | samarbeta med olika arbetsgivare för att undersöka vilka behov de har när det gäller att utveckla idrottsaktiviteter som skulle kunna involvera idrottstränare i arbetet med att främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

i)

samarbeta med olika arbetsgivare för att undersöka vilka behov de har när det gäller att utveckla idrottsaktiviteter som skulle kunna involvera idrottstränare i arbetet med att främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor och ungdomar.

---

(1)  Eurobarometer 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  Report of the commission on ending childhood obesity, WHO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  Rådets rekommendation om befrämjande av hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:SV:PDF).

(4)  The economic cost of physical inactivity in Europe, An ISCA / Cebr report, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Unemployment statistics, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Detta dokument hänvisar till integration av migranter och flyktingar i linje med slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU, antagna den 9 december 2016 (Dok. 15312/16).

(7)  Grupper som löper större risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap än befolkningen i stort. Personer som tillhör etniska minoriteter, migranter, personer med funktionsnedsättning, hemlösa, personer som kämpar med drogmissbruk samt isolerade äldre personer och ungdomar ställs alla ofta inför svårigheter som kan leda till ett ännu större socialt utanförskap, till exempel låg utbildning, arbetslöshet eller undersysselsättning.

(8)  Enligt beräkningar hotas 54 % av arbetstillfällena i EU av automatisering (Technology at work. The Future of Innovation and Employment, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092)

(9)  Respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (artikel 2 i EU-fördraget).

(10)  Idrottens andel av det totala bruttoförädlingsvärdet uppskattas till 1,76 %, vilket motsvarar 174 miljarder euro. För EU som helhet uppskattas den idrottsrelaterade sysselsättningens andel av den sammanlagda sysselsättningen till 2,12 %, vilket motsvarar 4,5 miljoner personer. (Study on the Contribution of Sport to Economic Growth and Employment in the EU [2012] Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning och kultur).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12)  Respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (artikel 2 i EU-fördraget).

---

Europeiska kommissionen

| 9.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/11

---

Eurons växelkurs (1)

8 december 2017

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1742 |
| JPY | japansk yen | 133,26 |
| DKK | dansk krona | 7,4417 |
| GBP | pund sterling | 0,87525 |
| SEK | svensk krona | 9,9770 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1704 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,7665 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,555 |
| HUF | ungersk forint | 314,50 |
| PLN | polsk zloty | 4,2020 |
| RON | rumänsk leu | 4,6336 |
| TRY | turkisk lira | 4,5165 |
| AUD | australisk dollar | 1,5620 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5072 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1661 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7157 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5889 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 285,33 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,0391 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7729 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5493 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 910,41 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8001 |
| PHP | filippinsk peso | 59,336 |
| RUB | rysk rubel | 69,6511 |
| THB | thailändsk baht | 38,361 |
| BRL | brasiliansk real | 3,8435 |
| MXN | mexikansk peso | 22,2205 |
| INR | indisk rupie | 75,6775 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1742

JPY

japansk yen

133,26

DKK

dansk krona

7,4417

GBP

pund sterling

0,87525

SEK

svensk krona

9,9770

CHF

schweizisk franc

1,1704

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,7665

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,555

HUF

ungersk forint

314,50

PLN

polsk zloty

4,2020

RON

rumänsk leu

4,6336

TRY

turkisk lira

4,5165

AUD

australisk dollar

1,5620

CAD

kanadensisk dollar

1,5072

HKD

Hongkongdollar

9,1661

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7157

SGD

singaporiansk dollar

1,5889

KRW

sydkoreansk won

1 285,33

ZAR

sydafrikansk rand

16,0391

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7729

HRK

kroatisk kuna

7,5493

IDR

indonesisk rupiah

15 910,41

MYR

malaysisk ringgit

4,8001

PHP

filippinsk peso

59,336

RUB

rysk rubel

69,6511

THB

thailändsk baht

38,361

BRL

brasiliansk real

3,8435

MXN

mexikansk peso

22,2205

INR

indisk rupie

75,6775

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---