# Eiropas Savienības C 153E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.153.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 153E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 31. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.153.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 153E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 31. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 15.–17. novembris plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 59 E, 28.2.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2011. gada 15. novembris |
| 2013/C 153E/01 | Maksātnespējas procedūras ES uzņēmējdarbības tiesībāsEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ieteikumiem Komisijai par maksātnespējas procedūrām ES uzņēmējdarbības tiesībās (2011/2006(INI)) | 1 |
| REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Demogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz kohēzijas politikuEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanu (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | Patērētāju aizsardzības politikaEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Tiešsaistes azartspēlesEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Medus bišu veselība un biškopības nozareEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par medus bišu veselību un biškopības nozares problēmām (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Valsts atbalsta noteikumi attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiemEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtībuEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2011/2052(INI)) | 57 |
| | Trešdiena, 2011. gada 16. novembris |
| 2013/C 153E/09 | ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2010. gadāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2010. gadā (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Klimata pārmaiņu konference DurbanāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Pārskatatbildības ziņojums par attīstības finansējumuEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par atbildības ziņojumu par attīstības finansējumu | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Eiropas kino digitālajā laikmetāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2010/2306(INI)) | 102 |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris |
| 2013/C 153E/13 | ES atbalsts Starptautiskajai KrimināltiesaiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | ES un ASV augstākā līmeņa sanāksme 2011. gada 28. novembrīEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2011. gada 28. novembrī | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Atklātais internets un tīmekļa neitralitāte EiropāEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Kasešu munīcijas aizliegumsEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par kasešu munīcijas aizliegumu | 132 |
| 2013/C 153E/17 | PVN jomas tiesību aktu modernizācija vienotā digitālā tirgus veicināšanaiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par PVN jomas tiesību aktu modernizāciju vienotā digitālā tirgus veicināšanai | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Sarunas par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumuEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbāEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Nelegālas zvejas apkarošana pasaulēEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē — Eiropas Savienības loma (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Irāna — pēdējā laikā notikušie cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Irānu — nesen notikušie cilvēktiesību pārkāpumi | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Ēģipte, it īpaši blogera Alaa Abdel Fatah lietaEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Ēģipti, it īpaši blogera Alaa Abd El–Fatah lietu | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Nepieciešamība nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus 112Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra deklarācija par nepieciešamību nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus 112 | 165 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 15.–17. novembris plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 59 E, 28.2.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2011. gada 15. novembris

2013/C 153E/01

Maksātnespējas procedūras ES uzņēmējdarbības tiesībāsEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ieteikumiem Komisijai par maksātnespējas procedūrām ES uzņēmējdarbības tiesībās (2011/2006(INI))

1

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

5

2013/C 153E/02

Demogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz kohēzijas politikuEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanu (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

Patērētāju aizsardzības politikaEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Tiešsaistes azartspēlesEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Medus bišu veselība un biškopības nozareEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par medus bišu veselību un biškopības nozares problēmām (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Valsts atbalsta noteikumi attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiemEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtībuEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2011/2052(INI))

57

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris

2013/C 153E/09

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2010. gadāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2010. gadā (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Klimata pārmaiņu konference DurbanāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17)

83

2013/C 153E/11

Pārskatatbildības ziņojums par attīstības finansējumuEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par atbildības ziņojumu par attīstības finansējumu

97

2013/C 153E/12

Eiropas kino digitālajā laikmetāEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2010/2306(INI))

102

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris

2013/C 153E/13

ES atbalsts Starptautiskajai KrimināltiesaiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

ES un ASV augstākā līmeņa sanāksme 2011. gada 28. novembrīEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2011. gada 28. novembrī

124

2013/C 153E/15

Atklātais internets un tīmekļa neitralitāte EiropāEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā

128

2013/C 153E/16

Kasešu munīcijas aizliegumsEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par kasešu munīcijas aizliegumu

132

2013/C 153E/17

PVN jomas tiesību aktu modernizācija vienotā digitālā tirgus veicināšanaiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par PVN jomas tiesību aktu modernizāciju vienotā digitālā tirgus veicināšanai

135

2013/C 153E/18

Sarunas par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumuEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbāEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Nelegālas zvejas apkarošana pasaulēEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē — Eiropas Savienības loma (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Irāna — pēdējā laikā notikušie cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Irānu — nesen notikušie cilvēktiesību pārkāpumi

157

2013/C 153E/22

Ēģipte, it īpaši blogera Alaa Abdel Fatah lietaEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Ēģipti, it īpaši blogera Alaa Abd El–Fatah lietu

162

2013/C 153E/23

Nepieciešamība nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus 112Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra deklarācija par nepieciešamību nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus 112

165

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2011. gada 15. novembris |
| 2013/C 153E/24 | No sabiedrībām prasīto nodrošinājumu koordinēšana (LESD 54. pants) ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (Pārstrādāta redakcija) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Atēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - izņemot 10. un 11. pantu ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam, izņemot tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Atēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - 10. un 11. pants ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam attiecībā uz tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | ES un Jordānijas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | ES un Gruzijas kopējās aviācijas telpas nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas pagaidu atcelšana dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko uz laiku atceļ Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Kodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (netiešās darbības) *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Eiropas statistika par ilggadīgām kultūrām ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Kodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (tiešās darbības) *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko nosaka noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012–2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | Trešdiena, 2011. gada 16. novembris |
| 2013/C 153E/35 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| PIELIKUMS | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| PIELIKUMS | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| PIELIKUMS | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību:Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-OberösterreichEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| PIELIKUMS | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību: Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI HellasEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| PIELIKUMS | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Eiropas mantojuma zīme ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Eiropas dzelzceļa vienotā telpa ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 16. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija) (
  1
  ) | 201 |
| I PIELIKUMS | 255 |
| II PIELIKUMS | 255 |
| III PIELIKUMS | 256 |
| IV PIELIKUMS | 257 |
| V PIELIKUMS | 260 |
| VI PIELIKUMS | 261 |
| VII PIELIKUMS | 262 |
| VIII PIELIKUMS | 263 |
| IX PIELIKUMS | 267 |
| X PIELIKUMS | 268 |
| XI PIELIKUMS | 269 |
| XII PIELIKUMS | 270 |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris |
| 2013/C 153E/42 | Integrētas jūrniecības politikas turpmāka izstrāde ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 17. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam | 275 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem *Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2011. gada 15. novembris

2013/C 153E/24

No sabiedrībām prasīto nodrošinājumu koordinēšana (LESD 54. pants) ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (Pārstrādāta redakcija)

167

2013/C 153E/25

Atēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - izņemot 10. un 11. pantu ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam, izņemot tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Atēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - 10. un 11. pants ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam attiecībā uz tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

ES un Jordānijas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

ES un Gruzijas kopējās aviācijas telpas nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas pagaidu atcelšana dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko uz laiku atceļ Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Kodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (netiešās darbības) *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem

177

2013/C 153E/32

Eiropas statistika par ilggadīgām kultūrām ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK

178

2013/C 153E/33

Kodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (tiešās darbības) *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās *Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko nosaka noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012–2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris

2013/C 153E/35

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

PIELIKUMS

190

2013/C 153E/36

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

PIELIKUMS

192

2013/C 153E/37

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

PIELIKUMS

194

2013/C 153E/38

Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību:Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-OberösterreichEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

PIELIKUMS

196

2013/C 153E/39

Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību: Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI HellasEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

PIELIKUMS

199

2013/C 153E/40

Eiropas mantojuma zīme ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Eiropas dzelzceļa vienotā telpa ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 16. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija) (
  1
  )

1

201

I PIELIKUMS

255

II PIELIKUMS

II PIELIKUMS

255

III PIELIKUMS

256

IV PIELIKUMS

257

V PIELIKUMS

V PIELIKUMS

260

VI PIELIKUMS

261

VII PIELIKUMS

262

VIII PIELIKUMS

263

IX PIELIKUMS

267

X PIELIKUMS

268

XI PIELIKUMS

269

XII PIELIKUMS

270

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris

2013/C 153E/42

Integrētas jūrniecības politikas turpmāka izstrāde ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 17. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam

275

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

275

2013/C 153E/43

Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem *Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2011.–2012. GADA SESIJA 2011. gada 15.–17. novembris plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 59 E, 28.2.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2011. gada 15. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/1

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisMaksātnespējas procedūras ES uzņēmējdarbības tiesībās

P7_TA(2011)0484

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ieteikumiem Komisijai par maksātnespējas procedūrām ES uzņēmējdarbības tiesībās (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (1) (Maksātnespējas regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (1) (Maksātnespējas regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2006. gada 2. maija (2), 2009. gada 10. septembra (3) un 2010. gada 21. janvāra (4) spriedumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2006. gada 2. maija (2), 2009. gada 10. septembra (3) un 2010. gada 21. janvāra (4) spriedumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0355/2011),

| A. | tā kā atšķirības starp maksātnespējas tiesību aktiem valstīs rada konkurences ziņā izdevīgāku vai neizdevīgāku stāvokli un sarežģījumus uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu darbības, un tas varētu kļūt par šķēršļi veiksmīgai maksātnespējīgo uzņēmumu pārstrukturēšanai; tā kā šīs atšķirības sekmē izdevīgākas jurisdikcijas izvēlēšanos; tā kā iekšējais tirgus būtu labāks, ja konkurences apstākļi būtu līdzvērtīgi; |
| --- | --- |

A.

tā kā atšķirības starp maksātnespējas tiesību aktiem valstīs rada konkurences ziņā izdevīgāku vai neizdevīgāku stāvokli un sarežģījumus uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu darbības, un tas varētu kļūt par šķēršļi veiksmīgai maksātnespējīgo uzņēmumu pārstrukturēšanai; tā kā šīs atšķirības sekmē izdevīgākas jurisdikcijas izvēlēšanos; tā kā iekšējais tirgus būtu labāks, ja konkurences apstākļi būtu līdzvērtīgi;

| B. | tā kā ir jāveic pasākumi, lai nepieļautu izdevīgākas jurisdikcijas izvēles fenomenu un novērstu tā izplatīšanos, un tā kā ir jāizvairās no konkurējošām pamattiesvedībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir jāveic pasākumi, lai nepieļautu izdevīgākas jurisdikcijas izvēles fenomenu un novērstu tā izplatīšanos, un tā kā ir jāizvairās no konkurējošām pamattiesvedībām;

| C. | tā kā, pat ja materiālo maksātnespējas tiesību kopuma izveide ES līmenī nav iespējama, ir dažas maksātnespējas tiesību jomas, kurās saskaņošana būtu noderīga un iespējama; |
| --- | --- |

C.

tā kā, pat ja materiālo maksātnespējas tiesību kopuma izveide ES līmenī nav iespējama, ir dažas maksātnespējas tiesību jomas, kurās saskaņošana būtu noderīga un iespējama;

| D. | tā kā dalībvalstu maksātnespējas tiesībās ir vērojama pakāpeniska konverģence; |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstu maksātnespējas tiesībās ir vērojama pakāpeniska konverģence;

| E. | tā kā Maksātnespējas regula tika pieņemta 2000. gadā un nu jau ir spēkā vairāk nekā deviņus gadus; tā kā Komisijai līdz 2012. gada 1. jūnijam ir jāiesniedz ziņojums par tās piemērošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Maksātnespējas regula tika pieņemta 2000. gadā un nu jau ir spēkā vairāk nekā deviņus gadus; tā kā Komisijai līdz 2012. gada 1. jūnijam ir jāiesniedz ziņojums par tās piemērošanu;

| F. | tā kā Maksātnespējas regula bija ļoti ilga sarunu procesa iznākums, kā rezultātā netika aptverti daudzi problemātiski jautājumi un pieeja daudziem jautājumiem bija novecojusi jau regulas pieņemšanas brīdī; |
| --- | --- |

F.

tā kā Maksātnespējas regula bija ļoti ilga sarunu procesa iznākums, kā rezultātā netika aptverti daudzi problemātiski jautājumi un pieeja daudziem jautājumiem bija novecojusi jau regulas pieņemšanas brīdī;

| G. | tā kā kopš Maksātnespējas regulas stāšanās spēkā ir notikušas daudzas pārmaiņas — Savienībai ir pievienojušās 12 jaunas dalībvalstis, un ārkārtīgi lielā apmērā ir pieaudzis uzņēmumu grupu fenomens; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš Maksātnespējas regulas stāšanās spēkā ir notikušas daudzas pārmaiņas — Savienībai ir pievienojušās 12 jaunas dalībvalstis, un ārkārtīgi lielā apmērā ir pieaudzis uzņēmumu grupu fenomens;

| H. | tā kā maksātnespēja negatīvi ietekmē ne tikai attiecīgos uzņēmumus, bet arī dalībvalstu ekonomiku, un tā kā tādēļ jātiecas uz to, lai visas ekonomiski ieinteresētās puses, nodokļu maksātājus un darba devējus pasargātu no maksātnespējas sekām; |
| --- | --- |

H.

tā kā maksātnespēja negatīvi ietekmē ne tikai attiecīgos uzņēmumus, bet arī dalībvalstu ekonomiku, un tā kā tādēļ jātiecas uz to, lai visas ekonomiski ieinteresētās puses, nodokļu maksātājus un darba devējus pasargātu no maksātnespējas sekām;

| I. | tā kā pieeja maksātnespējas procedūrām tagad vairāk ir vērsta uz uzņēmumu glābšanu kā alternatīvu likvidācijai; |
| --- | --- |

I.

tā kā pieeja maksātnespējas procedūrām tagad vairāk ir vērsta uz uzņēmumu glābšanu kā alternatīvu likvidācijai;

| J. | tā kā maksātnespējas tiesībām ir jābūt uzņēmumu glābšanas instrumentam Savienības līmenī; tā kā šāda glābšana, kad vien tā iespējama, nāk par labu parādniekiem, kreditoriem un darbiniekiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā maksātnespējas tiesībām ir jābūt uzņēmumu glābšanas instrumentam Savienības līmenī; tā kā šāda glābšana, kad vien tā iespējama, nāk par labu parādniekiem, kreditoriem un darbiniekiem;

| K. | tā kā maksātnespējas procedūru kreditors nedrīkstētu ļaunprātīgi izmantot, lai vērstos pret vienotu rīcību parādu piedziņas nolūkā, un tā kā tāpēc ir nepieciešams ieviest pienācīgas procesuālās garantijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā maksātnespējas procedūru kreditors nedrīkstētu ļaunprātīgi izmantot, lai vērstos pret vienotu rīcību parādu piedziņas nolūkā, un tā kā tāpēc ir nepieciešams ieviest pienācīgas procesuālās garantijas;

| L. | tā kā ir jāizveido tiesiskais regulējums, kas būtu labāk pielāgots pārejošai uzņēmumu maksātnespējai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāizveido tiesiskais regulējums, kas būtu labāk pielāgots pārejošai uzņēmumu maksātnespējai;

| M. | tā kā Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), norādot uz trūkstošajiem ķēdes posmiem un vājajām vietām, kas kavē vienotā tirgus sasniegšanu 21. gadsimtā, norādīja: „Jāuzlabo MVU piekļuve vienotajam tirgum. Uzņēmējdarbība jāattīsta, balstoties uz konkrētām politikas iniciatīvām, tostarp uz uzņēmējdarbības tiesību vienkāršošanu (bankrota procedūras, privātuzņēmumu statūti utt.), un iniciatīvām, kas ļauj uzņēmējiem atsākt darbību pēc neveiksmes”; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), norādot uz trūkstošajiem ķēdes posmiem un vājajām vietām, kas kavē vienotā tirgus sasniegšanu 21. gadsimtā, norādīja: „Jāuzlabo MVU piekļuve vienotajam tirgum. Uzņēmējdarbība jāattīsta, balstoties uz konkrētām politikas iniciatīvām, tostarp uz uzņēmējdarbības tiesību vienkāršošanu (bankrota procedūras, privātuzņēmumu statūti utt.), un iniciatīvām, kas ļauj uzņēmējiem atsākt darbību pēc neveiksmes”;

| N. | tā kā maksātnespējas tiesībās būtu jāparedz arī noteikumi par uzņēmuma likvidēšanu tā, lai tas būtu visnekaitīgāk un visizdevīgāk visiem dalībniekiem, ja ir konstatēts, ka uzņēmuma glābšana varētu neizdoties vai nav izdevusies; |
| --- | --- |

N.

tā kā maksātnespējas tiesībās būtu jāparedz arī noteikumi par uzņēmuma likvidēšanu tā, lai tas būtu visnekaitīgāk un visizdevīgāk visiem dalībniekiem, ja ir konstatēts, ka uzņēmuma glābšana varētu neizdoties vai nav izdevusies;

| O. | tā kā katrā konkrētā gadījumā ir jāizpēta uzņēmuma maksātnespējas iemesls, proti, jākonstatē, vai uzņēmuma finanšu grūtības ir tikai pārejošas vai arī uzņēmums ir pilnībā maksātnespējīgs; tā kā būtībā galvenais ir noteikt visus parādnieka aktīvus un saistības, lai varētu novērtēt viņa maksātspēju vai maksātnespēju; |
| --- | --- |

O.

tā kā katrā konkrētā gadījumā ir jāizpēta uzņēmuma maksātnespējas iemesls, proti, jākonstatē, vai uzņēmuma finanšu grūtības ir tikai pārejošas vai arī uzņēmums ir pilnībā maksātnespējīgs; tā kā būtībā galvenais ir noteikt visus parādnieka aktīvus un saistības, lai varētu novērtēt viņa maksātspēju vai maksātnespēju;

| P. | tā kā uzņēmumu grupas ir izplatīts fenomens, bet to maksātnespēja Savienības līmenī vēl nav risināta; tā kā uzņēmumu grupas maksātnespējas rezultātā var sākties daudzas atsevišķas maksātnespējas procedūras dažādās jurisdikcijās attiecībā uz katru maksātnespējīgās grupas dalībnieku; tā kā, ja šīs procedūras nevar koordinēt, maz ticams, ka grupu varēs reorganizēt kā vienotu veselumu, un tādējādi tā varētu būt jāsadala atsevišķās daļās, kā rezultātā kreditoriem, akcionāriem un darbiniekiem rastos zaudējumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā uzņēmumu grupas ir izplatīts fenomens, bet to maksātnespēja Savienības līmenī vēl nav risināta; tā kā uzņēmumu grupas maksātnespējas rezultātā var sākties daudzas atsevišķas maksātnespējas procedūras dažādās jurisdikcijās attiecībā uz katru maksātnespējīgās grupas dalībnieku; tā kā, ja šīs procedūras nevar koordinēt, maz ticams, ka grupu varēs reorganizēt kā vienotu veselumu, un tādējādi tā varētu būt jāsadala atsevišķās daļās, kā rezultātā kreditoriem, akcionāriem un darbiniekiem rastos zaudējumi;

| Q. | tā kā uzņēmumu grupu maksātnespējas gadījumā pašlaik Eiropas Savienībā dalībvalstu atšķirīgo tiesisko regulējumu dēļ ir grūti īstenot darbības atsākšanu un tādējādi ir apdraudētas tūkstošiem darba vietu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā uzņēmumu grupu maksātnespējas gadījumā pašlaik Eiropas Savienībā dalībvalstu atšķirīgo tiesisko regulējumu dēļ ir grūti īstenot darbības atsākšanu un tādējādi ir apdraudētas tūkstošiem darba vietu;

| R. | tā kā valstu maksātnespējas reģistru savienošana, kā rezultātā tiktu izveidota vispārpieejama un visaptveroša ES maksātnespējas procedūru datubāze, dotu iespēju kreditoriem, akcionāriem, darbiniekiem un tiesām uzzināt, vai maksātnespējas procedūras ir uzsāktas kādā citā dalībvalstī, un noskaidrot prasību iesniegšanas termiņus un sīkāku informāciju; tā kā tas veicinātu rentablāku administrēšanu un uzlabotu pārredzamību, vienlaikus ievērojot datu aizsardzību; |
| --- | --- |

R.

tā kā valstu maksātnespējas reģistru savienošana, kā rezultātā tiktu izveidota vispārpieejama un visaptveroša ES maksātnespējas procedūru datubāze, dotu iespēju kreditoriem, akcionāriem, darbiniekiem un tiesām uzzināt, vai maksātnespējas procedūras ir uzsāktas kādā citā dalībvalstī, un noskaidrot prasību iesniegšanas termiņus un sīkāku informāciju; tā kā tas veicinātu rentablāku administrēšanu un uzlabotu pārredzamību, vienlaikus ievērojot datu aizsardzību;

| S. | tā kā pārrobežu „maksātnespējas risinājuma plāniem” vajadzētu būt juridiski īstenojamiem attiecībā uz finanšu iestādēm un to piemērošana būtu jāapsver arī attiecībā uz visiem sistēmiski svarīgiem uzņēmumiem, pat ja tie nav finanšu iestādes, jo tas ievērojami veicinātu attiecīgas pārrobežu maksātnespējas sistēmas nodrošināšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā pārrobežu „maksātnespējas risinājuma plāniem” vajadzētu būt juridiski īstenojamiem attiecībā uz finanšu iestādēm un to piemērošana būtu jāapsver arī attiecībā uz visiem sistēmiski svarīgiem uzņēmumiem, pat ja tie nav finanšu iestādes, jo tas ievērojami veicinātu attiecīgas pārrobežu maksātnespējas sistēmas nodrošināšanu;

| T. | tā kā maksātnespējas procedūru noteikumos ir jāparedz īpaša kārtība, lai nodalītu dzīvotspējīgas vienības, kuras sniedz pamatpakalpojumus, piemēram, nodrošina maksājumu sistēmas un citus mehānismus, kas noteikti „maksātnespējas risinājuma plānos”, un tā kā šajā sakarā dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka tajās spēkā esošajā maksātnespējas regulējumā tiek paredzēti atbilstoši noteikumi, kuri ļauj ES līmenī noteikt īpašu kārtību maksātnespējīgu pārrobežu konglomerātu sadalīšanai dzīvotspējīgās vienībās; |
| --- | --- |

T.

tā kā maksātnespējas procedūru noteikumos ir jāparedz īpaša kārtība, lai nodalītu dzīvotspējīgas vienības, kuras sniedz pamatpakalpojumus, piemēram, nodrošina maksājumu sistēmas un citus mehānismus, kas noteikti „maksātnespējas risinājuma plānos”, un tā kā šajā sakarā dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka tajās spēkā esošajā maksātnespējas regulējumā tiek paredzēti atbilstoši noteikumi, kuri ļauj ES līmenī noteikt īpašu kārtību maksātnespējīgu pārrobežu konglomerātu sadalīšanai dzīvotspējīgās vienībās;

| U. | tā kā maksātnespējas procedūrās būtu jāņem vērā darījumi vienas grupas ietvaros nolūkā vajadzības gadījumā nodrošināt aktīvu pārrobežu atgūstamību, lai panāktu taisnīgu rezultātu; |
| --- | --- |

U.

tā kā maksātnespējas procedūrās būtu jāņem vērā darījumi vienas grupas ietvaros nolūkā vajadzības gadījumā nodrošināt aktīvu pārrobežu atgūstamību, lai panāktu taisnīgu rezultātu;

| V. | tā kā dažas ieguldījumu sabiedrības, jo īpaši apdrošināšanas sabiedrības, nevar likvidēt īsā laikposmā, un tām nepieciešams risinājums, ar kuru laika gaitā panāk taisnīgu aktīvu sadalījumu; tā kā uzņēmuma pārņemšanu, pakāpenisku darbības izbeigšanu vai darbības turpināšanos nedrīkstētu aizkavēt un ir iespējams, ka šādi risinājumi jānosaka par prioritāti; |
| --- | --- |

V.

tā kā dažas ieguldījumu sabiedrības, jo īpaši apdrošināšanas sabiedrības, nevar likvidēt īsā laikposmā, un tām nepieciešams risinājums, ar kuru laika gaitā panāk taisnīgu aktīvu sadalījumu; tā kā uzņēmuma pārņemšanu, pakāpenisku darbības izbeigšanu vai darbības turpināšanos nedrīkstētu aizkavēt un ir iespējams, ka šādi risinājumi jānosaka par prioritāti;

| W. | tā kā lēmumam maksātnespējas procedūrā ietvert visu grupu, nevis tikai atsevišķas juridiskās vienības, ir jābūt vērstam uz rezultātu un tajā jāņem vērā iespējamā turpmākā ietekme, piemēram, citu noregulējuma mehānismu iedarbināšana vai ietekme uz garantiju shēmām, kuras attiecas uz daudziem zīmoliem grupas ietvaros; |
| --- | --- |

W.

tā kā lēmumam maksātnespējas procedūrā ietvert visu grupu, nevis tikai atsevišķas juridiskās vienības, ir jābūt vērstam uz rezultātu un tajā jāņem vērā iespējamā turpmākā ietekme, piemēram, citu noregulējuma mehānismu iedarbināšana vai ietekme uz garantiju shēmām, kuras attiecas uz daudziem zīmoliem grupas ietvaros;

| X. | tā kā būtu lietderīgi izpētīt saskaņotu atbildības uzņemšanās (bail-in) procedūru un standartu noteikšanu pārrobežu konglomerātiem, tostarp jo īpaši attiecībā uz parādu apmaiņu pret akcijām; |
| --- | --- |

X.

tā kā būtu lietderīgi izpētīt saskaņotu atbildības uzņemšanās (bail-in) procedūru un standartu noteikšanu pārrobežu konglomerātiem, tostarp jo īpaši attiecībā uz parādu apmaiņu pret akcijām;

| Y. | tā kā, lai gan darba tiesības ir dalībvalstu kompetencē, maksātnespēju reglamentējošie tiesību akti var ietekmēt darba tiesības un tā kā saistībā ar pieaugošu globalizāciju un ekonomisko krīzi maksātnespējas procedūru saskaņošana jāapsver darba tiesību kontekstā, jo „nodarbinātības” un „darbinieka” definīciju atšķirības dalībvalstīs nedrīkst ierobežot darbinieku tiesības maksātnespējas gadījumā; tā kā tomēr jebkādas debates par specifisko maksātnespējas jautājumu nevar automātiski uzskatīt par ieganstu darba tiesību reglamentēšanai ES līmenī; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, lai gan darba tiesības ir dalībvalstu kompetencē, maksātnespēju reglamentējošie tiesību akti var ietekmēt darba tiesības un tā kā saistībā ar pieaugošu globalizāciju un ekonomisko krīzi maksātnespējas procedūru saskaņošana jāapsver darba tiesību kontekstā, jo „nodarbinātības” un „darbinieka” definīciju atšķirības dalībvalstīs nedrīkst ierobežot darbinieku tiesības maksātnespējas gadījumā; tā kā tomēr jebkādas debates par specifisko maksātnespējas jautājumu nevar automātiski uzskatīt par ieganstu darba tiesību reglamentēšanai ES līmenī;

| Z. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Direktīva 2008/94/EK par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (5) mērķis ir nodrošināt darba ņēmēju minimālās aizsardzības līmeni darba devēja maksātnespējas gadījumā, vienlaikus saglabājot atbilstīgu elastīgumu dalībvalstu līmenī; tā kā starp dalībvalstīm patiešām pastāv atšķirības īstenošanas jomā un šīs atšķirības būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Direktīva 2008/94/EK par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (5) mērķis ir nodrošināt darba ņēmēju minimālās aizsardzības līmeni darba devēja maksātnespējas gadījumā, vienlaikus saglabājot atbilstīgu elastīgumu dalībvalstu līmenī; tā kā starp dalībvalstīm patiešām pastāv atšķirības īstenošanas jomā un šīs atšķirības būtu jāņem vērā;

| AA. | tā kā Direktīvas 2008/94/EK darbības joma skaidri ietver darbiniekus ar nepilnu darba laiku, ar līgumu uz noteiktu laiku un tos, kuriem ir pagaidu darba attiecības; tā kā lielāka aizsardzība maksātnespējas gadījumā jāpiešķir darbiniekiem, ar kuriem noslēgti netipiski līgumi; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Direktīvas 2008/94/EK darbības joma skaidri ietver darbiniekus ar nepilnu darba laiku, ar līgumu uz noteiktu laiku un tos, kuriem ir pagaidu darba attiecības; tā kā lielāka aizsardzība maksātnespējas gadījumā jāpiešķir darbiniekiem, ar kuriem noslēgti netipiski līgumi;

| AB. | tā kā pašlaik nav saskaņoti noteikumi par kreditoru prasījumu apmierināšanas secību un tas mazina tiesas procesu rezultātu paredzamību; tā kā darbinieku prasījumiem ir nepieciešams piešķirt lielāku prioritāti nekā pārējo kreditoru prasījumiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pašlaik nav saskaņoti noteikumi par kreditoru prasījumu apmierināšanas secību un tas mazina tiesas procesu rezultātu paredzamību; tā kā darbinieku prasījumiem ir nepieciešams piešķirt lielāku prioritāti nekā pārējo kreditoru prasījumiem;

| AC. | tā kā Direktīvas 2008/94/EK darbības joma un it īpaši „neapmierinātu prasījumu” jēdziens ir pārāk plašs, jo vairākās dalībvalstīs atalgojuma definīcija ir ļoti šaura (piemēram, neiekļaujot tajā atlaišanas pabalstus, prēmijas, atmaksājumus utt.), kas var izraisīt situāciju, ka ievērojami prasījumi netiek apmierināti; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Direktīvas 2008/94/EK darbības joma un it īpaši „neapmierinātu prasījumu” jēdziens ir pārāk plašs, jo vairākās dalībvalstīs atalgojuma definīcija ir ļoti šaura (piemēram, neiekļaujot tajā atlaišanas pabalstus, prēmijas, atmaksājumus utt.), kas var izraisīt situāciju, ka ievērojami prasījumi netiek apmierināti;

| AD. | tā kā jēdzienu „atalgojums” un „darba samaksa” definēšana ir dalībvalstu kompetencē ar nosacījumu, ka tās ievēro darbinieku līdztiesības un nediskriminēšanas pamatprincipus tā, ka ikviens maksātnespējas gadījums, kas var negatīvi ietekmēt darbiniekus, tiek ņemts vērā attiecībā uz tiem paredzēto kompensāciju izmaksāšanu atbilstoši Direktīvas 2008/94/EK sociālajam mērķim un nosakāmo robežvērtību līmeņiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā jēdzienu „atalgojums” un „darba samaksa” definēšana ir dalībvalstu kompetencē ar nosacījumu, ka tās ievēro darbinieku līdztiesības un nediskriminēšanas pamatprincipus tā, ka ikviens maksātnespējas gadījums, kas var negatīvi ietekmēt darbiniekus, tiek ņemts vērā attiecībā uz tiem paredzēto kompensāciju izmaksāšanu atbilstoši Direktīvas 2008/94/EK sociālajam mērķim un nosakāmo robežvērtību līmeņiem;

| AE. | tā kā, ņemot vērā visā ES izplatītos darba līgumus un šādu līgumu atšķirības dalībvalstīs, pašlaik nav iespējams Eiropas līmenī definēt jēdzienu „darbinieks”; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, ņemot vērā visā ES izplatītos darba līgumus un šādu līgumu atšķirības dalībvalstīs, pašlaik nav iespējams Eiropas līmenī definēt jēdzienu „darbinieks”;

| AF. | tā kā pēc iespējas būtu jāizvairās noteikt Direktīvas 2008/94/EK darbības jomai izņēmumus; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pēc iespējas būtu jāizvairās noteikt Direktīvas 2008/94/EK darbības jomai izņēmumus;

| AG. | tā kā šajā rezolūcijā prasītā likumdošanas pasākuma pamatā jābūt sīki izstrādātiem ietekmes novērtējumiem, kā to pieprasījis Parlaments, |
| --- | --- |

AG.

tā kā šajā rezolūcijā prasītā likumdošanas pasākuma pamatā jābūt sīki izstrādātiem ietekmes novērtējumiem, kā to pieprasījis Parlaments,

| 1. | prasa Komisijai, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 50. pantu, 81. panta 2. punktu vai 114. pantu, iesniegt vienu vai vairākus priekšlikumus saistībā ar ES uzņēmumu maksātnespējas sistēmu saskaņā ar pielikumā sīki izklāstītajiem ieteikumiem, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, balstoties uz visu iespējamo alternatīvu padziļinātu analīzi; |
| --- | --- |

1.

prasa Komisijai, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 50. pantu, 81. panta 2. punktu vai 114. pantu, iesniegt vienu vai vairākus priekšlikumus saistībā ar ES uzņēmumu maksātnespējas sistēmu saskaņā ar pielikumā sīki izklāstītajiem ieteikumiem, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, balstoties uz visu iespējamo alternatīvu padziļinātu analīzi;

| 2. | apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas pilsoņu pamattiesības un subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas pilsoņu pamattiesības un subsidiaritātes princips;

| 3. | uzskata, ka prasītā priekšlikuma finansiālā ietekme jāsedz ar atbilstošiem budžeta piešķīrumiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka prasītā priekšlikuma finansiālā ietekme jāsedz ar atbilstošiem budžeta piešķīrumiem;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp.

(2)  2006. gada spriedums lietā C-341/04 Eurofood IFSC Ltd, Krājums, I-3813. lpp.

(3)  2009. gada spriedums lietā C-97/08 P Akzo Nobel un citi / Komisija, Krājums, I-8237. lpp.

(4)  Spriedums lietā C-444/07 MG Probud Gdynia sp. z o.o. [2010] ECR I-417.

(5)  OV L 283, 28.10.2008., 36. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisREZOLŪCIJAS PIELIKUMS

DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

1. daļa.
     
  Ieteikumi attiecībā uz konkrētu maksātnespējas un uzņēmējdarbības tiesību aspektu saskaņošanu

1.1.   Ieteikums attiecībā uz zināmu maksātnespējas procedūras uzsākšanas aspektu saskaņošanu

Eiropas Parlaments ierosina saskaņot nosacījumus, saskaņā ar kuriem var uzsākt maksātnespējas procedūru. Eiropas Parlaments uzskata, ka ar direktīvu jāsaskaņo procedūras uzsākšanas aspekti tā, lai:

| — | maksātnespējas procedūru varētu uzsākt pret parādniekiem, kas ir fiziskas personas, juridiskas personas vai asociācijas; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procedūru varētu uzsākt pret parādniekiem, kas ir fiziskas personas, juridiskas personas vai asociācijas;

| — | maksātnespējas procedūras ir jāuzsāk savlaicīgi, lai ļautu glābt grūtībās nokļuvušo uzņēmumu; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procedūras ir jāuzsāk savlaicīgi, lai ļautu glābt grūtībās nokļuvušo uzņēmumu;

| — | maksātnespējas procedūru varētu uzsākt attiecībā uz iepriekš minēto parādnieku aktīviem, struktūru, kas nav juridiskas personas, aktīviem (piemēram, Eiropas ekonomisko interešu grupu), tiesību pārņēmēju mantu un kopīpašumu aktīviem; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procedūru varētu uzsākt attiecībā uz iepriekš minēto parādnieku aktīviem, struktūru, kas nav juridiskas personas, aktīviem (piemēram, Eiropas ekonomisko interešu grupu), tiesību pārņēmēju mantu un kopīpašumu aktīviem;

| — | pārejošas maksātnespējas gadījumā katrs uzņēmums aizsardzības nolūkā var pieprasīt maksātnespējas procesa uzsākšanu; |
| --- | --- |

—

pārejošas maksātnespējas gadījumā katrs uzņēmums aizsardzības nolūkā var pieprasīt maksātnespējas procesa uzsākšanu;

| — | maksātnespējas procedūru varētu uzsākt arī pēc juridiskās personas vai struktūras, kas nav juridiska persona, likvidācijas, ja vien vēl nav notikusi aktīvu sadale, vai gadījumos, kad vēl ir pieejami aktīvi; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procedūru varētu uzsākt arī pēc juridiskās personas vai struktūras, kas nav juridiska persona, likvidācijas, ja vien vēl nav notikusi aktīvu sadale, vai gadījumos, kad vēl ir pieejami aktīvi;

| — | maksātnespējas procedūru varētu uzsākt tiesa vai cita kompetenta iestāde pēc kreditora vai parādnieka rakstiska pieprasījuma; procedūras uzsākšanas prasību varētu atsaukt, kamēr tiesas izskatīšana nav uzsākta vai kamēr tiesa pieprasījumu nav noraidījusi; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procedūru varētu uzsākt tiesa vai cita kompetenta iestāde pēc kreditora vai parādnieka rakstiska pieprasījuma; procedūras uzsākšanas prasību varētu atsaukt, kamēr tiesas izskatīšana nav uzsākta vai kamēr tiesa pieprasījumu nav noraidījusi;

| — | kreditors varētu pieprasīt procedūras uzsākšanu, ja viņam/viņai ir juridiski pamatota interese un ja viņš/viņa ticami uzrāda, ka viņam/viņai ir prasījums; |
| --- | --- |

—

kreditors varētu pieprasīt procedūras uzsākšanu, ja viņam/viņai ir juridiski pamatota interese un ja viņš/viņa ticami uzrāda, ka viņam/viņai ir prasījums;

| — | procedūru varētu uzsākt, ja parādnieks ir maksātnespējīgs, t. i., ja viņš nav spējīgs izpildīt maksājumu saistības; ja prasību iesniedz parādnieks, procedūru varētu uzsākt arī, ja parādnieka maksātnespēja ir nenovēršama, t. i., ja parādnieks visdrīzāk nebūs spējīgs izpildīt maksājumu saistības; |
| --- | --- |

—

procedūru varētu uzsākt, ja parādnieks ir maksātnespējīgs, t. i., ja viņš nav spējīgs izpildīt maksājumu saistības; ja prasību iesniedz parādnieks, procedūru varētu uzsākt arī, ja parādnieka maksātnespēja ir nenovēršama, t. i., ja parādnieks visdrīzāk nebūs spējīgs izpildīt maksājumu saistības;

| — | saistībā ar attiecīgā parādnieka obligāti iesniedzamu bankrota pieteikumu procedūras ir jāuzsāk viena līdz divu mēnešu periodā pēc maksājumu pārtraukšanas, ja vien tiesa vēl nav uzsākusi pirmstiesas procedūru vai citus atbilstīgus pasākumus aktīvu aizsardzībai un ja ir pieejami atbilstīgi aktīvi, lai segtu maksātnespējas procedūras izmaksas; |
| --- | --- |

—

saistībā ar attiecīgā parādnieka obligāti iesniedzamu bankrota pieteikumu procedūras ir jāuzsāk viena līdz divu mēnešu periodā pēc maksājumu pārtraukšanas, ja vien tiesa vēl nav uzsākusi pirmstiesas procedūru vai citus atbilstīgus pasākumus aktīvu aizsardzībai un ja ir pieejami atbilstīgi aktīvi, lai segtu maksātnespējas procedūras izmaksas;

| — | dalībvalstīm būtu pienākums pieņemt noteikumus par parādnieka atbildību pieteikuma neiesniegšanas vai nepareizas iesniegšanas gadījumā un paredzēt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm būtu pienākums pieņemt noteikumus par parādnieka atbildību pieteikuma neiesniegšanas vai nepareizas iesniegšanas gadījumā un paredzēt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas.

1.2.   Ieteikums attiecībā uz zināmu prasījumu iesniegšanas aspektu saskaņošanu

Eiropas Parlaments ierosina saskaņot nosacījumus, saskaņā ar kuriem maksātnespējas procedūrās jāiesniedz prasījumi. Eiropas Parlaments uzskata, ka ar direktīvu jāsaskaņo prasījumu iesniegšanas aspekti tā, lai:

| — | diena, attiecībā uz kuru nosaka neapmierinātos pieprasījumus, ir diena, kad ir iestājusies darba devēja maksātnespēja, proti, diena, kad attiecībā uz pieteikumu ir pieņemts lēmums uzsākt maksātnespējas procedūru, vai diena, kad procedūras uzsākšana ir atteikta, jo nav segtas procedūras izmaksas; |
| --- | --- |

—

diena, attiecībā uz kuru nosaka neapmierinātos pieprasījumus, ir diena, kad ir iestājusies darba devēja maksātnespēja, proti, diena, kad attiecībā uz pieteikumu ir pieņemts lēmums uzsākt maksātnespējas procedūru, vai diena, kad procedūras uzsākšana ir atteikta, jo nav segtas procedūras izmaksas;

| — | kreditori iesniegtu prasījumu likvidatoram rakstveidā noteiktā laika periodā; |
| --- | --- |

—

kreditori iesniegtu prasījumu likvidatoram rakstveidā noteiktā laika periodā;

| — | dalībvalstīm būtu pienākums noteikt iepriekš minēto laika periodu viena līdz trīs mēnešu ietvaros, sākot no lēmuma par bankrotu publicēšanas datuma; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm būtu pienākums noteikt iepriekš minēto laika periodu viena līdz trīs mēnešu ietvaros, sākot no lēmuma par bankrotu publicēšanas datuma;

| — | kreditoram būtu pienākums iesniegt dokumentus sava prasījuma pamatošanai; |
| --- | --- |

—

kreditoram būtu pienākums iesniegt dokumentus sava prasījuma pamatošanai;

| — | likvidators izveidotu visu iesniegto prasījumu tabulu un tabula būtu publiski pieejama kompetentajā tiesā Maksātnespējas regulas 2. panta d) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- |

—

likvidators izveidotu visu iesniegto prasījumu tabulu un tabula būtu publiski pieejama kompetentajā tiesā Maksātnespējas regulas 2. panta d) apakšpunkta izpratnē;

| — | novēlotas iesniegšanas gadījumā, t. i., ja kreditors, kas iesniedzis prasījumu, ir nokavējis tā iesniegšanas termiņu, prasījumi tiktu pārbaudīti, taču tas varētu attiecīgajam kreditoram radīt papildu izmaksas. |
| --- | --- |

—

novēlotas iesniegšanas gadījumā, t. i., ja kreditors, kas iesniedzis prasījumu, ir nokavējis tā iesniegšanas termiņu, prasījumi tiktu pārbaudīti, taču tas varētu attiecīgajam kreditoram radīt papildu izmaksas.

1.3.   Ieteikums attiecībā uz darījumu apstrīdēšanas aspektu saskaņošanu

Eiropas Parlaments ierosina saskaņot darījumu apstrīdēšanas aspektus tā, lai:

| — | dalībvalstu tiesību aktos būtu paredzēta iespēja apstrīdēt darbības, kas veiktas pirms procedūras uzsākšanas un kas kaitē kreditoriem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu tiesību aktos būtu paredzēta iespēja apstrīdēt darbības, kas veiktas pirms procedūras uzsākšanas un kas kaitē kreditoriem;

| — | darbības, uz ko varētu attiecināt anulēšanas pasākumu, nenovēršamas maksātnespējas situācijā būtu darījumi, nodrošinājuma tiesību izveide, darījumi ar saistītajām pusēm un darījumi, kas veikti ar nodomu apkrāpt kreditorus; |
| --- | --- |

—

darbības, uz ko varētu attiecināt anulēšanas pasākumu, nenovēršamas maksātnespējas situācijā būtu darījumi, nodrošinājuma tiesību izveide, darījumi ar saistītajām pusēm un darījumi, kas veikti ar nodomu apkrāpt kreditorus;

| — | periodi, kuros darbību var apstrīdēt ar darījumu apstrīdēšanas pasākumu, atšķirtos atkarībā no konkrētās darbības; periodi sāktos prasības par procedūras uzsākšanu datumā; periodi varētu būt no trim līdz deviņiem mēnešiem ilgi darījumiem, kas veikti nenovēršamas maksātnespējas gadījumā, no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem ilgi — nodrošinājuma tiesību izveides gadījumā, vienu līdz divus gadus ilgi — darījumu ar saistītajām pusēm gadījumā un trīs līdz piecus gadus ilgi tādu darījumu gadījumā, kas veikti ar nodomu apkrāpt kreditorus; |
| --- | --- |

—

periodi, kuros darbību var apstrīdēt ar darījumu apstrīdēšanas pasākumu, atšķirtos atkarībā no konkrētās darbības; periodi sāktos prasības par procedūras uzsākšanu datumā; periodi varētu būt no trim līdz deviņiem mēnešiem ilgi darījumiem, kas veikti nenovēršamas maksātnespējas gadījumā, no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem ilgi — nodrošinājuma tiesību izveides gadījumā, vienu līdz divus gadus ilgi — darījumu ar saistītajām pusēm gadījumā un trīs līdz piecus gadus ilgi tādu darījumu gadījumā, kas veikti ar nodomu apkrāpt kreditorus;

| — | principā pusei, kas apstrīd darbību, būtu pienākums sniegt pierādījumu tam, vai darbību var vai nevar apstrīdēt; darījumu ar saistītajām pusēm gadījumā saistītajai personai būtu pienākums sniegt pierādījumu. |
| --- | --- |

—

principā pusei, kas apstrīd darbību, būtu pienākums sniegt pierādījumu tam, vai darbību var vai nevar apstrīdēt; darījumu ar saistītajām pusēm gadījumā saistītajai personai būtu pienākums sniegt pierādījumu.

1.4.   Ieteikums attiecībā uz prasību vispārējo aspektu saskaņošanu likvidatoru kvalifikācijai un darbam

| — | likvidatoram jābūt dalībvalsts kompetentās varas iestādes pilnvarotam vai dalībvalsts kompetentās tiesas ieceltam, viņam jābūt labai reputācijai un savu pienākumu izpildei nepieciešamajai izglītībai; |
| --- | --- |

—

likvidatoram jābūt dalībvalsts kompetentās varas iestādes pilnvarotam vai dalībvalsts kompetentās tiesas ieceltam, viņam jābūt labai reputācijai un savu pienākumu izpildei nepieciešamajai izglītībai;

| — | likvidatoram jābūt kompetentam un kvalificētam novērtēt parādnieka uzņēmuma situāciju un pārņemt uzņēmuma administrēšanas pienākumus; |
| --- | --- |

—

likvidatoram jābūt kompetentam un kvalificētam novērtēt parādnieka uzņēmuma situāciju un pārņemt uzņēmuma administrēšanas pienākumus;

| — | maksātnespējas procesa uzsākšanas gadījumā likvidatoram sešu mēnešu laikā būtu jāpiešķir tiesības ar atpakaļejošu spēku lemt par aktīvu aizsardzību, ja sabiedrība savu kapitālu ir pārvietojusi; |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa uzsākšanas gadījumā likvidatoram sešu mēnešu laikā būtu jāpiešķir tiesības ar atpakaļejošu spēku lemt par aktīvu aizsardzību, ja sabiedrība savu kapitālu ir pārvietojusi;

| — | likvidatoram ir jābūt tiesībām izmantot atbilstošas prioritāras procedūras, lai kā alternatīvu prasījumu cesijai varētu atgūt uzņēmumam pienākošos līdzekļus pirms kreditoru prasību apmierināšanas; |
| --- | --- |

—

likvidatoram ir jābūt tiesībām izmantot atbilstošas prioritāras procedūras, lai kā alternatīvu prasījumu cesijai varētu atgūt uzņēmumam pienākošos līdzekļus pirms kreditoru prasību apmierināšanas;

| — | likvidatoram jābūt neatkarīgam no kreditoriem un citām maksātnespējas procedūrā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

—

likvidatoram jābūt neatkarīgam no kreditoriem un citām maksātnespējas procedūrā iesaistītajām pusēm;

| — | interešu konflikta gadījumā likvidatoram jāatkāpjas no sava amata. |
| --- | --- |

—

interešu konflikta gadījumā likvidatoram jāatkāpjas no sava amata.

1.5.   Ieteikums attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu aspektu saskaņošanu

Eiropas Parlaments ierosina saskaņot pārstrukturēšanas plānu izveides, ietekmes un satura aspektus tā, lai:

| — | kā alternatīvu noteikto prasību izpildei parādnieki vai likvidatori varētu iesniegt pārstrukturēšanas plānu; |
| --- | --- |

—

kā alternatīvu noteikto prasību izpildei parādnieki vai likvidatori varētu iesniegt pārstrukturēšanas plānu;

| — | plānā būtu jāietver noteikumi par kreditoru prasību izpildi un parādnieka saistībām pēc maksātnespējas procedūras beigšanas; |
| --- | --- |

—

plānā būtu jāietver noteikumi par kreditoru prasību izpildi un parādnieka saistībām pēc maksātnespējas procedūras beigšanas;

| — | plānā būtu jāietver visa būtiskā informācija, kas kreditoriem ļautu lemt, vai tie var pieņemt plānu; |
| --- | --- |

—

plānā būtu jāietver visa būtiskā informācija, kas kreditoriem ļautu lemt, vai tie var pieņemt plānu;

| — | plāns attiecīgajā tiesā būtu jāapstiprina vai jānoraida, izmantojot nošķirtu procesu; |
| --- | --- |

—

plāns attiecīgajā tiesā būtu jāapstiprina vai jānoraida, izmantojot nošķirtu procesu;

| — | kreditoriem vai pusēm, uz kurām plāns neattiecas, nevajadzētu būt tiesībām balsot par plānu, vai vismaz tiem nevajadzētu būt iespējai radīt plāna pieņemšanai šķēršļus. |
| --- | --- |

—

kreditoriem vai pusēm, uz kurām plāns neattiecas, nevajadzētu būt tiesībām balsot par plānu, vai vismaz tiem nevajadzētu būt iespējai radīt plāna pieņemšanai šķēršļus.

2. daļa.
     
  Ieteikumi attiecībā uz Padomes 2000. gada 29. maija Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām pārskatīšanu

2.1.   Ieteikums attiecībā uz Maksātnespējas regulas darbības jomu

Eiropas Parlaments uzskata, ka jāpaplašina Maksātnespējas regulas darbības joma, ietverot maksātnespējas procedūras, kurās uzņēmuma manta paliek parādnieka rīcībā vai kurās ir iecelts pagaidu likvidators. Attiecīgi būtu jāpārskata arī Maksātnespējas regulas A pielikums.

2.2.   Ieteikums attiecībā uz „galveno interešu centra” definīciju

Eiropas Parlaments uzskata, ka Maksātnespējas regulā jāiekļauj termina „galveno interešu centrs” definīcija tādā formulējumā, kas nepieļauj krāpniecisku izdevīgākas jurisdikcijas izvēli. Eiropas Parlaments ierosina, ka būtu jāiekļauj oficiāla definīcija, pamatojoties uz 13. apsvēruma formulējumu, kas attiecas uz objektīvu iespēju trešām personām par to pārliecināties.

Eiropas Parlaments uzskata, ka definīcijā ir jāņem vērā tādi faktori kā ārēji pārbaudāmi saimnieciskās darbības pamata darījumi, aktīvu lokalizācija, darbības vai ražošanas centrs, darba ņēmēju uzturēšanās vieta utt.

2.3.   Ieteikums attiecībā uz „uzņēmuma” definīciju sekundāro procedūru kontekstā

Eiropas Parlaments uzskata, ka Maksātnespējas regulā jāiekļauj „uzņēmuma” definīcija šādā redakcijā: visas darbību vietas, kur parādnieks veic pastāvīgu saimniecisko darbību ar personālu un precēm, un pakalpojumiem.

2.4.   Ieteikumi attiecībā uz tiesu sadarbību

Eiropas Parlaments uzskata, ka Maksātnespējas regulas 32. pantā būtu jāparedz nepārprotams saziņas un sadarbības pienākums ne tikai starp likvidatoriem, bet arī starp tiesām.

Maksātnespējas procedūras un sekundārās procedūras uzsākšanas gadījumā šo procedūru termiņi ir jāsaskaņo un jāsaīsina.

2.5.   Ieteikumi attiecībā uz dažiem darījumu apstrīdēšanas aspektiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka Maksātnespējas regulas 13. pants ir jāpārskata, lai tas neveicinātu pārrobežu darījumu apstrīdēšanas gadījumus, bet gan palīdzētu novērst gadījumus, kad darījumu apstrīdēšana tiek panākta, izmantojot tiesību izvēles klauzulu.

Katrā ziņā, pārstrādājot noteikumus par darījumu apstrīdēšanu, būtu jāņem vērā, ka nedrīkst, izmantojot darījumu apstrīdēšanu, izraisīt maksātnespējīgas ieguldījumu sabiedrības darboties spējīga meitasuzņēmuma iesaistīšanu maksātnespējas procedūrā, bet gan šis uzņēmums, kurš turpina pastāvēt, jāpārdod kreditoru interesēs.

3. daļa.
     
  Ieteikumi attiecībā uz uzņēmumu grupu maksātnespēju

Atšķirīgo integrācijas līmeņu dēļ, kas sastopami uzņēmumu grupās, Eiropas Parlaments uzskata, ka Komisijai jāiesniedz elastīgs priekšlikums uzņēmumu grupu maksātnespējas regulējumam, ņemot vērā turpmāk uzskaitītos aspektus.

| 1. | Ja vien funkcionālā vai īpašumtiesību struktūra to ļauj, jāizmanto turpmāk norādītā pieeja.






  A. | Procedūra jāsāk tajā dalībvalstī, kurā atrodas grupas galvenā mītne. Procedūras uzsākšanas atzīšanai jābūt automātiskai. |
| --- | --- | --- |

1.

Ja vien funkcionālā vai īpašumtiesību struktūra to ļauj, jāizmanto turpmāk norādītā pieeja.

A.

Procedūra jāsāk tajā dalībvalstī, kurā atrodas grupas galvenā mītne. Procedūras uzsākšanas atzīšanai jābūt automātiskai.

| B. | Pēc galvenās procedūras uzsākšanas jāaptur citā dalībvalstī uzsāktās procedūras pret citiem grupas dalībniekiem. |
| --- | --- |

B.

Pēc galvenās procedūras uzsākšanas jāaptur citā dalībvalstī uzsāktās procedūras pret citiem grupas dalībniekiem.

| C. | Jāieceļ viens maksātnespējas procedūras pārvaldītājs. |
| --- | --- |

C.

Jāieceļ viens maksātnespējas procedūras pārvaldītājs.

| D. | Katrā dalībvalstī, kurā ir sāktas blakusprocedūras, jāizveido komiteja, lai aizstāvētu un pārstāvētu vietējo kreditoru un darbinieku intereses. |
| --- | --- |

D.

Katrā dalībvalstī, kurā ir sāktas blakusprocedūras, jāizveido komiteja, lai aizstāvētu un pārstāvētu vietējo kreditoru un darbinieku intereses.

| E. | Ja nav iespējams noteikt, kādi aktīvi pieder kādam parādniekam, vai novērtēt uzņēmumu savstarpējās prasības, izņēmuma kārtā ir jāpiemēro mantas apvienošana. |
| --- | --- |

E.

Ja nav iespējams noteikt, kādi aktīvi pieder kādam parādniekam, vai novērtēt uzņēmumu savstarpējās prasības, izņēmuma kārtā ir jāpiemēro mantas apvienošana.

| 2. | Decentralizētu grupu maksātnespējas procedūrām tiesību aktā jāparedz turpmāk norādītais.






  A. | Noteikumi par obligātu koordinēšanu un sadarbību starp tiesām, starp tiesām un maksātnespējas pārvaldītājiem, kā arī starp maksātnespējas pārvaldītājiem. |
| --- | --- | --- |

2.

Decentralizētu grupu maksātnespējas procedūrām tiesību aktā jāparedz turpmāk norādītais.

A.

Noteikumi par obligātu koordinēšanu un sadarbību starp tiesām, starp tiesām un maksātnespējas pārvaldītājiem, kā arī starp maksātnespējas pārvaldītājiem.

| B. | Noteikumi par tūlītēju to spriedumu atzīšanu, kas attiecas uz maksātnespējas procedūras sākšanu, veikšanu vai izbeigšanu, un to spriedumu atzīšanu, kas pasludināti saistībā ar šādām procedūrām. |
| --- | --- |

B.

Noteikumi par tūlītēju to spriedumu atzīšanu, kas attiecas uz maksātnespējas procedūras sākšanu, veikšanu vai izbeigšanu, un to spriedumu atzīšanu, kas pasludināti saistībā ar šādām procedūrām.

| C. | Noteikumi par likvidatoru un kreditoru piekļuvi tiesām. |
| --- | --- |

C.

Noteikumi par likvidatoru un kreditoru piekļuvi tiesām.

| D. | Noteikumi, ar ko atvieglotu un veicinātu dažādu sadarbības formu izmantošanu starp tiesām, lai koordinētu maksātnespējas procedūras, un ar ko paredzētu nosacījumus un aizsardzības līdzekļus, kas jāpiemēro šīm sadarbības formām. Tie attiektos uz informācijas apmaiņu, darbību koordinēšanu un kopēju risinājumu izstrādi:






  — | informācijas paziņošana starp tiesām, izmantojot jebkurus līdzekļus, |
| --- | --- | --- |

D.

Noteikumi, ar ko atvieglotu un veicinātu dažādu sadarbības formu izmantošanu starp tiesām, lai koordinētu maksātnespējas procedūras, un ar ko paredzētu nosacījumus un aizsardzības līdzekļus, kas jāpiemēro šīm sadarbības formām. Tie attiektos uz informācijas apmaiņu, darbību koordinēšanu un kopēju risinājumu izstrādi:

—

informācijas paziņošana starp tiesām, izmantojot jebkurus līdzekļus,

| — | parādnieka aktīvu un darījumu pārvaldības un pārraudzības koordinēšana, |
| --- | --- |

—

parādnieka aktīvu un darījumu pārvaldības un pārraudzības koordinēšana,

| — | to maksātnespējas nolīgumu sagatavošana, apstiprināšana un īstenošana attiecībā uz procedūras koordinēšanu, |
| --- | --- |

—

to maksātnespējas nolīgumu sagatavošana, apstiprināšana un īstenošana attiecībā uz procedūras koordinēšanu,

| — | lietu izskatīšanas koordinēšana. |
| --- | --- |

—

lietu izskatīšanas koordinēšana.

| E. | Noteikumi, ar ko ļauj un rosina visām procedūrām iecelt kopēju likvidatoru, kas jāieceļ iesaistītajām tiesām un kam palīdz vietējie pārstāvji, veidojot koordinācijas komiteju; arī noteikumi, ar ko paredz procedūru, kas attiecas uz sadarbību starp koordinācijas komitejas locekļiem. |
| --- | --- |

E.

Noteikumi, ar ko ļauj un rosina visām procedūrām iecelt kopēju likvidatoru, kas jāieceļ iesaistītajām tiesām un kam palīdz vietējie pārstāvji, veidojot koordinācijas komiteju; arī noteikumi, ar ko paredz procedūru, kas attiecas uz sadarbību starp koordinācijas komitejas locekļiem.

| F. | Noteikumi, ar ko ļauj un rosina tādu pārrobežu maksātnespējas nolīgumu noslēgšanu, kuros būtu noteikta pienākumu sadale dažādos aspektos attiecībā uz procedūras izpildi un administrēšanu starp dažādām iesaistītājām tiesām un dažādiem maksātnespējas pārvaldītājiem, ietverot:






  — | atbildības jomu sadali starp nolīguma pusēm; |
| --- | --- | --- |

F.

Noteikumi, ar ko ļauj un rosina tādu pārrobežu maksātnespējas nolīgumu noslēgšanu, kuros būtu noteikta pienākumu sadale dažādos aspektos attiecībā uz procedūras izpildi un administrēšanu starp dažādām iesaistītājām tiesām un dažādiem maksātnespējas pārvaldītājiem, ietverot:

—

atbildības jomu sadali starp nolīguma pusēm;

| — | pārsūdzības iespējas un koordinēšanu; |
| --- | --- |

—

pārsūdzības iespējas un koordinēšanu;

| — | aktīvu konfiscēšanas koordinēšanu kreditoru labā; |
| --- | --- |

—

aktīvu konfiscēšanas koordinēšanu kreditoru labā;

| — | prasījumu iesniegšanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

—

prasījumu iesniegšanu un pārvaldību;

| — | saziņas metodes, ieskaitot valodu, biežumu un līdzekļus; |
| --- | --- |

—

saziņas metodes, ieskaitot valodu, biežumu un līdzekļus;

| — | aktīvu izmantošanu un samazināšanu; |
| --- | --- |

—

aktīvu izmantošanu un samazināšanu;

| — | reorganizācijas plānu koordinēšanu un saskaņošanu; |
| --- | --- |

—

reorganizācijas plānu koordinēšanu un saskaņošanu;

| — | jautājumus, kas konkrēti saistīti ar nolīgumu, tai skaitā grozījumi un izbeigšana, interpretēšana, spēkā esamība un strīdu risināšana; |
| --- | --- |

—

jautājumus, kas konkrēti saistīti ar nolīgumu, tai skaitā grozījumi un izbeigšana, interpretēšana, spēkā esamība un strīdu risināšana;

| — | procedūru administrēšanu, jo īpaši attiecībā uz procedūru apturēšanu vai nolīgumiem starp pusēm, kurām nav piekļuves atsevišķām tiesiskām darbībām; |
| --- | --- |

—

procedūru administrēšanu, jo īpaši attiecībā uz procedūru apturēšanu vai nolīgumiem starp pusēm, kurām nav piekļuves atsevišķām tiesiskām darbībām;

| — | aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

—

aizsardzības līdzekļus;

| — | izmaksas un nodevas. |
| --- | --- |

—

izmaksas un nodevas.

4. daļa.
     
  Ieteikums attiecībā uz ES maksātnespējas reģistra izveidi

Eiropas Parlaments ierosina izveidot ES maksātnespējas reģistru, saistot to ar Eiropas e-tiesiskuma portālu, kurā attiecībā uz katru uzsākto pārrobežu maksātnespējas procedūru jāiekļauj vismaz:

| — | attiecīgie tiesas nolēmumi un spriedumi; |
| --- | --- |

—

attiecīgie tiesas nolēmumi un spriedumi;

| — | informācija par likvidatora iecelšanu un šīs personas kontaktinformācija; |
| --- | --- |

—

informācija par likvidatora iecelšanu un šīs personas kontaktinformācija;

| — | prasījumu iesniegšanas termiņi; |
| --- | --- |

—

prasījumu iesniegšanas termiņi;

Tiesām šī informācija obligāti būtu jāsniedz ES reģistram.

Informācijai jābūt tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā sākta procedūra, kā arī angļu valodā.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/9

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisDemogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz kohēzijas politiku

P7_TA(2011)0485

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 5. ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, jo īpaši tā 230.–234. lpp., |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 5. ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, jo īpaši tā 230.–234. lpp.,

| — | ņemot vērā secinājumus piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne (COM(2010)0642) un to papildinošo dokumentu (SEC(2010)1348), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne (COM(2010)0642) un to papildinošo dokumentu (SEC(2010)1348),

| — | ņemot vērā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2008. gada novembra darba dokumentu „Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” (kas ir pamatā Komisijas dienesta darba dokumentam (SEC(2008)2868)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2008. gada novembra darba dokumentu „Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” (kas ir pamatā Komisijas dienesta darba dokumentam (SEC(2008)2868)),

| — | ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana” (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana” (COM(2007)0244),

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju” (COM(2006)0571),

| — | ņemot vērā 2005. gada 16. marta Zaļo grāmatu „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 16. marta Zaļo grāmatu „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” (COM(2005)0094),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0350/2011),

| A. | tā kā demogrāfiskās izmaiņas ir reāla parādība Eiropas Savienībā un visā pasaulē un rīcība saistībā ar tām ir viens no galvenajiem nākotnes uzdevumiem, un tā kā ES iedzīvotāji veido vecāko sabiedrību pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā demogrāfiskās izmaiņas ir reāla parādība Eiropas Savienībā un visā pasaulē un rīcība saistībā ar tām ir viens no galvenajiem nākotnes uzdevumiem, un tā kā ES iedzīvotāji veido vecāko sabiedrību pasaulē;

| B. | tā kā demogrāfiskajām izmaiņām ir raksturīga iedzīvotāju novecošana un spēcīgas migrācijas plūsmas gan no trešām valstīm uz Eiropas Savienību, gan pašā Eiropas Savienībā — no austrumiem uz rietumiem un no lauku apgabaliem uz pilsētām; |
| --- | --- |

B.

tā kā demogrāfiskajām izmaiņām ir raksturīga iedzīvotāju novecošana un spēcīgas migrācijas plūsmas gan no trešām valstīm uz Eiropas Savienību, gan pašā Eiropas Savienībā — no austrumiem uz rietumiem un no lauku apgabaliem uz pilsētām;

| C. | tā kā demogrāfiskās pārmaiņas rada jaunus uzdevumus, jo īpaši atsevišķiem reģioniem, taču tās nevajadzētu uzskatīt tikai par apdraudējumu, bet arī par iespēju; |
| --- | --- |

C.

tā kā demogrāfiskās pārmaiņas rada jaunus uzdevumus, jo īpaši atsevišķiem reģioniem, taču tās nevajadzētu uzskatīt tikai par apdraudējumu, bet arī par iespēju;

| D. | tā kā Eiropas Komisijas Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta veiktajā pētījumā „Reģioni 2020” konstatēts, ka demogrāfisko problēmu risināšana ir galvenais uzdevums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Komisijas Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta veiktajā pētījumā „Reģioni 2020” konstatēts, ka demogrāfisko problēmu risināšana ir galvenais uzdevums;

| E. | tā kā demogrāfiskās pārmaiņas skar gan lauku reģionus, gan pilsētu apgabalus un cita starpā ietekmē labas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā demogrāfiskās pārmaiņas skar gan lauku reģionus, gan pilsētu apgabalus un cita starpā ietekmē labas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību;

| F. | tā kā — lai arī visu daudzveidīgo demogrāfisko uzdevumu risināšana galvenokārt ir dalībvalstu uzdevums — reģioniem ir jārīkojas visaptveroši, tādēļ tiem ir nepieciešams Eiropas līmeņa atbalsts; |
| --- | --- |

F.

tā kā — lai arī visu daudzveidīgo demogrāfisko uzdevumu risināšana galvenokārt ir dalībvalstu uzdevums — reģioniem ir jārīkojas visaptveroši, tādēļ tiem ir nepieciešams Eiropas līmeņa atbalsts;

| G. | tā kā dalībvalstis saistībā ar 2007.–2013. gada darbības programmām EUR 30 miljardus struktūrfondu līdzekļu bija paredzējušas izmantot pasākumiem demogrāfisko izmaiņu jomā un tā kā reģionālajām un vietējām iestādēm ir galvenā nozīme procesā, ar kuru pielāgojas šādām izmaiņām, lai reģionālā politika kļūtu par galveno ES rīcības instrumentu, |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstis saistībā ar 2007.–2013. gada darbības programmām EUR 30 miljardus struktūrfondu līdzekļu bija paredzējušas izmantot pasākumiem demogrāfisko izmaiņu jomā un tā kā reģionālajām un vietējām iestādēm ir galvenā nozīme procesā, ar kuru pielāgojas šādām izmaiņām, lai reģionālā politika kļūtu par galveno ES rīcības instrumentu,

Vispārīgā daļa

| 1. | uzskata, ka pieaugošais dzīves ilgums Eiropā ir iepriecinošs fakts; uzskata, ka plašākai sabiedrībai parasti ir zināmi tikai ar demogrāfiskajām izmaiņām saistītie apdraudējumi, nevis iespējas; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka pieaugošais dzīves ilgums Eiropā ir iepriecinošs fakts; uzskata, ka plašākai sabiedrībai parasti ir zināmi tikai ar demogrāfiskajām izmaiņām saistītie apdraudējumi, nevis iespējas;

| 2. | uzskata, ka būtu rūpīgi jāizskata un piemērotā veidā jāizmanto visas iespējas, tostarp ar kohēzijas politikas piedāvāto instrumentu atbalstu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka būtu rūpīgi jāizskata un piemērotā veidā jāizmanto visas iespējas, tostarp ar kohēzijas politikas piedāvāto instrumentu atbalstu;

| 3. | uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas reģionus ietekmē ļoti atšķirīgi atkarībā no tā, vai izmaiņas ir straujas vai lēnas un vai attiecīgais reģions ir imigrācijas reģions vai reģions, kurā iedzīvotāju skaits samazinās, un tādēļ ir vajadzīgas dažādas pielāgošanās stratēģijas, un visām Eiropas, dalībvalstu un reģionālajām iestādēm šie jautājumi ir jārisina saskaņoti; konstatē, ka dzīves kvalitāte reģionos, galvenokārt lauku reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, tiek noteikta savādāk nekā reģionos, kuros vērojams iedzīvotāju skaita pieaugums, un tādēļ uzskata, ka vajadzīgas dažādas atbalsta stratēģijas; uzskata, ka darbaspēka migrācija pastiprina demogrāfisko izmaiņu ietekmi un ka sabiedrības novecošana ir tikai daļa no problēmas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas reģionus ietekmē ļoti atšķirīgi atkarībā no tā, vai izmaiņas ir straujas vai lēnas un vai attiecīgais reģions ir imigrācijas reģions vai reģions, kurā iedzīvotāju skaits samazinās, un tādēļ ir vajadzīgas dažādas pielāgošanās stratēģijas, un visām Eiropas, dalībvalstu un reģionālajām iestādēm šie jautājumi ir jārisina saskaņoti; konstatē, ka dzīves kvalitāte reģionos, galvenokārt lauku reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, tiek noteikta savādāk nekā reģionos, kuros vērojams iedzīvotāju skaita pieaugums, un tādēļ uzskata, ka vajadzīgas dažādas atbalsta stratēģijas; uzskata, ka darbaspēka migrācija pastiprina demogrāfisko izmaiņu ietekmi un ka sabiedrības novecošana ir tikai daļa no problēmas;

| 4. | uzskata, ka ERAF un ESF var palīdzēt risināt tādas ar demogrāfiskajām izmaiņām ES saistītas problēmas kā vecāka gadagājuma cilvēku skaita pieaugums un gados jaunu iedzīvotāju daļas samazināšanās; atbalsta ERAF līdzekļu izmantošanu, lai veicinātu mājokļu pielāgošanu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, tā nodrošinot augstu novecojošās sabiedrības dzīves kvalitāti; aicina dalībvalstis un reģionus izmantot ERAF un ESF pieejamos līdzekļus tam, lai atbalstītu jaunas ģimenes; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ERAF un ESF var palīdzēt risināt tādas ar demogrāfiskajām izmaiņām ES saistītas problēmas kā vecāka gadagājuma cilvēku skaita pieaugums un gados jaunu iedzīvotāju daļas samazināšanās; atbalsta ERAF līdzekļu izmantošanu, lai veicinātu mājokļu pielāgošanu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, tā nodrošinot augstu novecojošās sabiedrības dzīves kvalitāti; aicina dalībvalstis un reģionus izmantot ERAF un ESF pieejamos līdzekļus tam, lai atbalstītu jaunas ģimenes;

| 5. | uzskata, ka ar politiskajām pamatnostādnēm dzimumu līdztiesības jomā varētu palīdzēt risināt demogrāfiskos uzdevumus; tādēļ prasa, lai, apspriežot demogrāfiskos jautājumus, tiktu ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ar politiskajām pamatnostādnēm dzimumu līdztiesības jomā varētu palīdzēt risināt demogrāfiskos uzdevumus; tādēļ prasa, lai, apspriežot demogrāfiskos jautājumus, tiktu ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts;

| 6. | uzskata, ka pašreizējā demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās vismaz dažās dalībvalstīs veicinās diskusijas par pensiju sistēmas drīzu reformu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pašreizējā demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās vismaz dažās dalībvalstīs veicinās diskusijas par pensiju sistēmas drīzu reformu;

Struktūrpolitikas reformas

| 7. | aicina dalībvalstis un reģionus, piešķirot un sadalot ES struktūrfondu līdzekļus un nosakot ietekmes rādītājus, ņemt vērā reģionu atšķirīgo attīstības līmeni, kā arī demogrāfiskos rādītājus, piemēram, atkarības rādītāju; atgādina, ka ES ir sabiedrība ar vislielāko vecāka gadagājuma iedzīvotāju daļu pasaulē; uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina veidi, kā visas Eiropas līmenī risināt demogrāfisko izmaiņu jautājumus; uzskata, ka ir svarīgi darbaspēka migrāciju izvērtēt ne tikai saistībā ar piekļuvi infrastruktūrai un pakalpojumiem un ar vides aizsardzību, bet arī saistībā ar nepieciešamību garantēt priekšnoteikumus tam, lai iedzīvotāji paliktu uz dzīvi savā izcelsmes reģionā, tādējādi novēršot iedzīvotāju koncentrēšanos noteiktos pilsētu apgabalos; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis un reģionus, piešķirot un sadalot ES struktūrfondu līdzekļus un nosakot ietekmes rādītājus, ņemt vērā reģionu atšķirīgo attīstības līmeni, kā arī demogrāfiskos rādītājus, piemēram, atkarības rādītāju; atgādina, ka ES ir sabiedrība ar vislielāko vecāka gadagājuma iedzīvotāju daļu pasaulē; uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina veidi, kā visas Eiropas līmenī risināt demogrāfisko izmaiņu jautājumus; uzskata, ka ir svarīgi darbaspēka migrāciju izvērtēt ne tikai saistībā ar piekļuvi infrastruktūrai un pakalpojumiem un ar vides aizsardzību, bet arī saistībā ar nepieciešamību garantēt priekšnoteikumus tam, lai iedzīvotāji paliktu uz dzīvi savā izcelsmes reģionā, tādējādi novēršot iedzīvotāju koncentrēšanos noteiktos pilsētu apgabalos;

| 8. | uzskata, ka ar ES politikas virzienu ieviešanu var rast kopējus risinājumus un sinerģijas, tostarp arī demogrāfisko izmaiņu jautājumā; prasa, lai Komisija jaunajā kohēzijas politikā kā horizontālu mērķi integrētu demogrāfiskās izmaiņas; tāpat prasa, lai Komisija uzstātu, ka šo jautājumu ņem vērā, vienojoties ar dalībvalstīm par investīciju partnerībām; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ar ES politikas virzienu ieviešanu var rast kopējus risinājumus un sinerģijas, tostarp arī demogrāfisko izmaiņu jautājumā; prasa, lai Komisija jaunajā kohēzijas politikā kā horizontālu mērķi integrētu demogrāfiskās izmaiņas; tāpat prasa, lai Komisija uzstātu, ka šo jautājumu ņem vērā, vienojoties ar dalībvalstīm par investīciju partnerībām;

| 9. | mudina dalībvalstis un reģionus vairāk nekā iepriekš ņemt vērā demogrāfiskās izmaiņas un to ietekmi, valsts stratēģiskajās pamatprogrammās (un jebkurā citā attiecīgā dokumentā) un valsts rīcības programmās ieviešot pasākumus, lai šo jautājumu risinātu kā horizontālu mērķi; šajā sakarībā uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” paraugprojektu pasākumus, tostarp partnerību aktīvai un veselīgai novecošanai, varētu tieši pieskaņot šajās programmās minētajām partneru vēlmēm; |
| --- | --- |

9.

mudina dalībvalstis un reģionus vairāk nekā iepriekš ņemt vērā demogrāfiskās izmaiņas un to ietekmi, valsts stratēģiskajās pamatprogrammās (un jebkurā citā attiecīgā dokumentā) un valsts rīcības programmās ieviešot pasākumus, lai šo jautājumu risinātu kā horizontālu mērķi; šajā sakarībā uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” paraugprojektu pasākumus, tostarp partnerību aktīvai un veselīgai novecošanai, varētu tieši pieskaņot šajās programmās minētajām partneru vēlmēm;

| 10. | prasa proaktīvus pasākumus, lai novērstu demogrāfisko izmaiņu radīto negatīvo ietekmi un pastiprinātu tehnisko atbalstu reģioniem, kuri visvairāk cieš no iedzīvotāju aizceļošanas un novecošanas, tā garantējot, ka šie reģioni saglabā savas absorbcijas spējas un iespēju saņemt struktūrfonda atbalsta līdzekļus; |
| --- | --- |

10.

prasa proaktīvus pasākumus, lai novērstu demogrāfisko izmaiņu radīto negatīvo ietekmi un pastiprinātu tehnisko atbalstu reģioniem, kuri visvairāk cieš no iedzīvotāju aizceļošanas un novecošanas, tā garantējot, ka šie reģioni saglabā savas absorbcijas spējas un iespēju saņemt struktūrfonda atbalsta līdzekļus;

| 11. | uzskata, ka publiskiem un privātiem dalībniekiem Eiropā būs iespēja būt priekšgalā, risinot problēmas, ko rada demogrāfiskās izmaiņas un iedzīvotāju novecošana, izmantojot inovāciju sociālajā jomā un citus pasākumus; atgādina, ka ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums arvien vairāk būs jāņem vērā gan privātajā, gan publiskajā sektorā; atzīst, ka gan uzņēmējdarbības, gan inovāciju ziņā šajā jomā ir joprojām pieaugošs potenciāls; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka publiskiem un privātiem dalībniekiem Eiropā būs iespēja būt priekšgalā, risinot problēmas, ko rada demogrāfiskās izmaiņas un iedzīvotāju novecošana, izmantojot inovāciju sociālajā jomā un citus pasākumus; atgādina, ka ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums arvien vairāk būs jāņem vērā gan privātajā, gan publiskajā sektorā; atzīst, ka gan uzņēmējdarbības, gan inovāciju ziņā šajā jomā ir joprojām pieaugošs potenciāls;

| 12. | uzsver, ka demogrāfiskās izmaiņas, īpaši iedzīvotāju novecošanas, nepārprotami ietekmē sociālās infrastruktūras nodrošināšanu, piemēram, pensiju sistēmu darbību, medicīnisko aprūpi un veselības aprūpi, un reģionālajām iestādēm ir jāapmierina dažādu iedzīvotāju grupu mainīgās vajadzības; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka demogrāfiskās izmaiņas, īpaši iedzīvotāju novecošanas, nepārprotami ietekmē sociālās infrastruktūras nodrošināšanu, piemēram, pensiju sistēmu darbību, medicīnisko aprūpi un veselības aprūpi, un reģionālajām iestādēm ir jāapmierina dažādu iedzīvotāju grupu mainīgās vajadzības;

| 13. | prasa, lai nākotnē ESF noteikumi būtu vienkāršāk administrējami un līdz ar to ļautu nelielām organizācijām vairāk izmantot finansējuma iespējas un attīstīt un īstenot novatoriskus sociālos projektus; aicina Komisiju nākamajā ESF palielināt finansējumu starptautiskiem ES mēroga izmēģinājuma projektiem sociālajā un nodarbinātības jomā, lai veicinātu novatorisku reģionālo, pārrobežu un makroreģionālo sadarbību un tādējādi risinātu kopīgās demogrāfisko izmaiņu radītās problēmas; |
| --- | --- |

13.

prasa, lai nākotnē ESF noteikumi būtu vienkāršāk administrējami un līdz ar to ļautu nelielām organizācijām vairāk izmantot finansējuma iespējas un attīstīt un īstenot novatoriskus sociālos projektus; aicina Komisiju nākamajā ESF palielināt finansējumu starptautiskiem ES mēroga izmēģinājuma projektiem sociālajā un nodarbinātības jomā, lai veicinātu novatorisku reģionālo, pārrobežu un makroreģionālo sadarbību un tādējādi risinātu kopīgās demogrāfisko izmaiņu radītās problēmas;

Pilsētattīstība un infrastruktūra

| 14. | mudina reģionus izmantot struktūrfondus, lai palīdzētu risināt demogrāfiskās problēmas un uzlabot piekļuvi sociālajiem un pārvaldības pakalpojumiem, tostarp mazās un attālās pilsētās un apdzīvotās vietās, veicinot katra reģiona īpašo potenciālu un stiprinot faktorus, kas iedzīvotājiem neļauj aizceļot; |
| --- | --- |

14.

mudina reģionus izmantot struktūrfondus, lai palīdzētu risināt demogrāfiskās problēmas un uzlabot piekļuvi sociālajiem un pārvaldības pakalpojumiem, tostarp mazās un attālās pilsētās un apdzīvotās vietās, veicinot katra reģiona īpašo potenciālu un stiprinot faktorus, kas iedzīvotājiem neļauj aizceļot;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt elastīgākus nosacījumus, lai veicinātu ERAF un ESF līdzekļu šķērsfinansējuma izmantošanu integrētu pilsētattīstības plānu un stratēģiju izstrādei un ieviešanai; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt elastīgākus nosacījumus, lai veicinātu ERAF un ESF līdzekļu šķērsfinansējuma izmantošanu integrētu pilsētattīstības plānu un stratēģiju izstrādei un ieviešanai;

| 16. | uzskata, ka migrācijas novēršanas nolūkā nepieciešams nodrošināt bērniem un ģimenēm labvēlīgu pilsētu attīstību un tās veidot pieskaņoti personu ar invaliditāti un cilvēku ar kustību ierobežojumiem vajadzībām; uzskata, ka viena no šādas plānošanas iezīmēm ir tā, ka pēc iespējas cenšas samazināt attālumus starp darba vietu, dzīvesvietu un atpūtas zonām; aicina reģionus, plānojot pilsētas, ievērot dzīvojamo, rūpniecisko un zaļo zonu kombinēšanas principu un rūpēties par dzīvojamo, rūpniecisko un zaļo zonu līdzsvarotu un harmonisku attīstību, kā arī nodrošināt, ka tiek uzlaboti savienojumi ar piepilsētas zonām, kuras ir paredzēts veidot kā jaunos dzīvojamos rajonus; turklāt mudina turpmāk paplašināt tāldarba iespējas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka migrācijas novēršanas nolūkā nepieciešams nodrošināt bērniem un ģimenēm labvēlīgu pilsētu attīstību un tās veidot pieskaņoti personu ar invaliditāti un cilvēku ar kustību ierobežojumiem vajadzībām; uzskata, ka viena no šādas plānošanas iezīmēm ir tā, ka pēc iespējas cenšas samazināt attālumus starp darba vietu, dzīvesvietu un atpūtas zonām; aicina reģionus, plānojot pilsētas, ievērot dzīvojamo, rūpniecisko un zaļo zonu kombinēšanas principu un rūpēties par dzīvojamo, rūpniecisko un zaļo zonu līdzsvarotu un harmonisku attīstību, kā arī nodrošināt, ka tiek uzlaboti savienojumi ar piepilsētas zonām, kuras ir paredzēts veidot kā jaunos dzīvojamos rajonus; turklāt mudina turpmāk paplašināt tāldarba iespējas;

| 17. | konstatē, ka galvenokārt mazās pilsētas reģionos, no kuriem iedzīvotāji aizceļo, pilda svarīgu pakalpojumu centra funkciju; prasa šo pamatfunkciju ņemt vērā turpmākajos struktūrfondos, jo īpaši uzlabojot koordinēšanu starp ELFLA un ERAF un ESF; konstatē, ka iedzīvotāju aizceļošana no lauku apgabaliem negatīvi ietekmē pilsētu apgabalus un ka ekonomiski un sociāli dzīvotspējīgi lauku apgabali ir sabiedriskā prece, kas būtu jāatzīst, izstrādājot atbilstoši subsidētu programmu lauku reģionu attīstībai; aicina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības nodrošināt plašu un funkcionējošu pakalpojumu tīklu visu vecumu grupu iedzīvotājiem, lai pretdarbotos iedzīvotāju skaita samazināšanās tendencei lauku reģionos un migrācijai; |
| --- | --- |

17.

konstatē, ka galvenokārt mazās pilsētas reģionos, no kuriem iedzīvotāji aizceļo, pilda svarīgu pakalpojumu centra funkciju; prasa šo pamatfunkciju ņemt vērā turpmākajos struktūrfondos, jo īpaši uzlabojot koordinēšanu starp ELFLA un ERAF un ESF; konstatē, ka iedzīvotāju aizceļošana no lauku apgabaliem negatīvi ietekmē pilsētu apgabalus un ka ekonomiski un sociāli dzīvotspējīgi lauku apgabali ir sabiedriskā prece, kas būtu jāatzīst, izstrādājot atbilstoši subsidētu programmu lauku reģionu attīstībai; aicina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības nodrošināt plašu un funkcionējošu pakalpojumu tīklu visu vecumu grupu iedzīvotājiem, lai pretdarbotos iedzīvotāju skaita samazināšanās tendencei lauku reģionos un migrācijai;

| 18. | norāda, ka ERAF līdzekļus var izmantot arī vecāka gadagājuma cilvēku sociālās atstumtības novēršanai, piemēram, izveidojot infrastruktūru un pakalpojumus, kuri domāti tieši šai vecuma grupai, un nodrošinot piekļuves iespējas visiem; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ERAF līdzekļus var izmantot arī vecāka gadagājuma cilvēku sociālās atstumtības novēršanai, piemēram, izveidojot infrastruktūru un pakalpojumus, kuri domāti tieši šai vecuma grupai, un nodrošinot piekļuves iespējas visiem;

| 19. | uzskata, ka reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, finansiāli būtu jāatbalsta pielāgošanās stratēģiju izstrāde; uzskata, ka pilsētplānošanā un reģionālajā plānošanā vairāk uzmanības jāpievērš izmaiņām infrastruktūru izmantošanā, cita starpā arī atdzīvinot un atjaunojot pilsētu centrus, kuros sadarbība ar privāto sektoru arī ir svarīga; norāda, ka vienai no pilsētpolitikas prioritātēm ir jābūt uz vecākā gadagājuma iedzīvotājiem labvēlīgu apstākļu veidošanai pilsētās; prasa atzīt un attīstīt pilsētu tūrisma potenciālu un ar kultūras mantojumu saistītus mērķus, jo tas rada iespēju apgabalus, kuriem draud iedzīvotāju skaita samazināšanās, padarīt pievilcīgus jauniem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, finansiāli būtu jāatbalsta pielāgošanās stratēģiju izstrāde; uzskata, ka pilsētplānošanā un reģionālajā plānošanā vairāk uzmanības jāpievērš izmaiņām infrastruktūru izmantošanā, cita starpā arī atdzīvinot un atjaunojot pilsētu centrus, kuros sadarbība ar privāto sektoru arī ir svarīga; norāda, ka vienai no pilsētpolitikas prioritātēm ir jābūt uz vecākā gadagājuma iedzīvotājiem labvēlīgu apstākļu veidošanai pilsētās; prasa atzīt un attīstīt pilsētu tūrisma potenciālu un ar kultūras mantojumu saistītus mērķus, jo tas rada iespēju apgabalus, kuriem draud iedzīvotāju skaita samazināšanās, padarīt pievilcīgus jauniem iedzīvotājiem;

| 20. | prasa reģioniem izstrādāt inovatīvas tuvsatiskmes sabiedriskā transporta koncepcijas, lai cita starpā risinātu uzdevumus saistībā ar pasažieru skaita samazināšanos, jo īpaši lauku apgabalos; ierosina Komisijai finansiāli atbalstīt šāda veida projektus; |
| --- | --- |

20.

prasa reģioniem izstrādāt inovatīvas tuvsatiskmes sabiedriskā transporta koncepcijas, lai cita starpā risinātu uzdevumus saistībā ar pasažieru skaita samazināšanos, jo īpaši lauku apgabalos; ierosina Komisijai finansiāli atbalstīt šāda veida projektus;

Vecāka gadagājuma cilvēki, bērni un ģimenes

| 21. | atbalsta to, ka ERAF varētu noteikt prioritāti aizdevumiem ar zemām procentu likmēm, ar kuriem varētu atbalstīt vecāka gadagājuma cilvēkiem piemērotu mājokļu būvēšanu; ierosina radīt iespējas finanšu līdzekļu piešķiršanai atbilstoši konkrētam prasībām ar mērķi veidot aprūpētas dzīvesvietas vai vairākām paaudzēm paredzētas mājas, lai novērstu vecāka gadagājuma cilvēku izolēšanu un lai izmantotu viņu radošo potenciālu, tā novecojošajai sabiedrībai nodrošinot augstāku dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

21.

atbalsta to, ka ERAF varētu noteikt prioritāti aizdevumiem ar zemām procentu likmēm, ar kuriem varētu atbalstīt vecāka gadagājuma cilvēkiem piemērotu mājokļu būvēšanu; ierosina radīt iespējas finanšu līdzekļu piešķiršanai atbilstoši konkrētam prasībām ar mērķi veidot aprūpētas dzīvesvietas vai vairākām paaudzēm paredzētas mājas, lai novērstu vecāka gadagājuma cilvēku izolēšanu un lai izmantotu viņu radošo potenciālu, tā novecojošajai sabiedrībai nodrošinot augstāku dzīves kvalitāti;

| 22. | mudina dalībvalstis atbilstoši ikviena, it īpaši ģimeņu un bērnu, vajadzībām pielāgot sociālās un veselības aprūpes sniegto nodrošinājumu un piešķirt līdzekļus, lai vecāka gadagājuma cilvēkiem neatkarīgi no viņu ienākumiem, vecuma un sociālā statusa nodrošinātu aprūpes iespējas mājās un vispārēju medicīnisko aprūpi, tādējādi novēršot iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku teritorijās un nomaļajos reģionos; |
| --- | --- |

22.

mudina dalībvalstis atbilstoši ikviena, it īpaši ģimeņu un bērnu, vajadzībām pielāgot sociālās un veselības aprūpes sniegto nodrošinājumu un piešķirt līdzekļus, lai vecāka gadagājuma cilvēkiem neatkarīgi no viņu ienākumiem, vecuma un sociālā statusa nodrošinātu aprūpes iespējas mājās un vispārēju medicīnisko aprūpi, tādējādi novēršot iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku teritorijās un nomaļajos reģionos;

| 23. | uzskata, ka valsts ieguldījumi veselības un aprūpes sistēmās ir svarīgi Eiropas sociālajai kohēzijai; aicina dalībvalstis arī lauku apvidos nodrošināt labu medicīnisko aprūpi, piemēram, izmantojot savstarpēji elektroniski savienotas reģionālās medicīniskās aprūpes klīnikas un veselības aizsardzības pakalpojumus, kas ļautu novērst medicīniskās aprūpes pakalpojumu nepietiekamību, kā arī pierobežas reģionos izmantojot ciešāku pārrobežu sadarbību starp klīnikām un ieinteresētajām pusēm un apsverot iespēju izmantot struktūrfondu līdzekļus, lai sekmētu papildinošus pasākumus telemedicīnas un aprūpes jomā un atbalstītu aktīvas vecumdienas; aicina Komisiju rast inovatīvus risinājumus, kā nodrošināt finansiālu atbalstu minētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka valsts ieguldījumi veselības un aprūpes sistēmās ir svarīgi Eiropas sociālajai kohēzijai; aicina dalībvalstis arī lauku apvidos nodrošināt labu medicīnisko aprūpi, piemēram, izmantojot savstarpēji elektroniski savienotas reģionālās medicīniskās aprūpes klīnikas un veselības aizsardzības pakalpojumus, kas ļautu novērst medicīniskās aprūpes pakalpojumu nepietiekamību, kā arī pierobežas reģionos izmantojot ciešāku pārrobežu sadarbību starp klīnikām un ieinteresētajām pusēm un apsverot iespēju izmantot struktūrfondu līdzekļus, lai sekmētu papildinošus pasākumus telemedicīnas un aprūpes jomā un atbalstītu aktīvas vecumdienas; aicina Komisiju rast inovatīvus risinājumus, kā nodrošināt finansiālu atbalstu minētajiem pasākumiem;

| 24. | brīdina par īpašām reģionāla rakstura problēmām vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanā, it īpaši par speciālistu trūkumu aprūpes nozarē konkrētos reģionos; uzskata, ka minētajos reģionos jāizstrādā īpaši tiem paredzēti pasākumi, lai reaģētu uz vajadzībām un grūtībām pakalpojumu nodrošināšanā, un ESF līdzekļi jāizmanto aprūpes personāla apmācībai, lai nodrošinātu augstas kvalitātes aprūpi un jaunu darba vietu radīšanu, izmantojot arī bezdarbnieku pārkvalificēšanas programmas; norāda, ka ar to tiešā veidā veicinās stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi izveidot vairāk darbavietu; |
| --- | --- |

24.

brīdina par īpašām reģionāla rakstura problēmām vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanā, it īpaši par speciālistu trūkumu aprūpes nozarē konkrētos reģionos; uzskata, ka minētajos reģionos jāizstrādā īpaši tiem paredzēti pasākumi, lai reaģētu uz vajadzībām un grūtībām pakalpojumu nodrošināšanā, un ESF līdzekļi jāizmanto aprūpes personāla apmācībai, lai nodrošinātu augstas kvalitātes aprūpi un jaunu darba vietu radīšanu, izmantojot arī bezdarbnieku pārkvalificēšanas programmas; norāda, ka ar to tiešā veidā veicinās stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi izveidot vairāk darbavietu;

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi radīt priekšnosacījumus, lai cilvēki varētu savienot darba, ģimenes un privāto dzīvi, piemēram, kur tas iespējams, nodrošinot vispārēji pieejamu, drošu pilna laika kvalitatīvu aprūpi visu vecumu bērniem, tostarp pirmsskolas mācību iestādes un iespējas, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos; vienlaikus atzīst paplašināto ģimeņu svarīgo nozīmi bērnu aprūpē; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ir svarīgi radīt priekšnosacījumus, lai cilvēki varētu savienot darba, ģimenes un privāto dzīvi, piemēram, kur tas iespējams, nodrošinot vispārēji pieejamu, drošu pilna laika kvalitatīvu aprūpi visu vecumu bērniem, tostarp pirmsskolas mācību iestādes un iespējas, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos; vienlaikus atzīst paplašināto ģimeņu svarīgo nozīmi bērnu aprūpē;

| 26. | uzskata, ka ir svarīgi, lai ģimenēm būtu pieejama pietiekama dzīvojamā platība un tās varētu efektīvāk savienot ģimenes un darba dzīvi, jo ar atbalstu jaunajām ģimenēm var veicināt dzimstības līmeņa pieaugumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ir svarīgi, lai ģimenēm būtu pieejama pietiekama dzīvojamā platība un tās varētu efektīvāk savienot ģimenes un darba dzīvi, jo ar atbalstu jaunajām ģimenēm var veicināt dzimstības līmeņa pieaugumu dalībvalstīs;

Migrācija un integrācija

| 27. | uzsver, ka migrācija var radīt ar integrāciju saistītas problēmas; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka migrācija var radīt ar integrāciju saistītas problēmas;

| 28. | konstatē, ka kvalificēta darbaspēka migrācija no jaunajām dalībvalstīm uz vecajām veido vienu no lielākajām demogrāfiskajām problēmām jaunajās dalībvalstīs un negatīvi ietekmē šo valstu iedzīvotāju vecuma struktūru; turklāt uzsver, ka migrācija skar arī medicīnas speciālistus un tādēļ apdraud veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju mazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

28.

konstatē, ka kvalificēta darbaspēka migrācija no jaunajām dalībvalstīm uz vecajām veido vienu no lielākajām demogrāfiskajām problēmām jaunajās dalībvalstīs un negatīvi ietekmē šo valstu iedzīvotāju vecuma struktūru; turklāt uzsver, ka migrācija skar arī medicīnas speciālistus un tādēļ apdraud veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju mazāk attīstītajos reģionos;

| 29. | tomēr atzīst, ka migrācija sniedz iespēju apturēt demogrāfisko izmaiņu negatīvās sekas, it īpaši reģionos, no kuriem iedzīvotāji pārsvarā izceļo, un tādēļ aicina dalībvalstis atzīt migrantu integrāciju par stratēģiski nozīmīgu politikas pasākumu; |
| --- | --- |

29.

tomēr atzīst, ka migrācija sniedz iespēju apturēt demogrāfisko izmaiņu negatīvās sekas, it īpaši reģionos, no kuriem iedzīvotāji pārsvarā izceļo, un tādēļ aicina dalībvalstis atzīt migrantu integrāciju par stratēģiski nozīmīgu politikas pasākumu;

| 30. | mudina dalībvalstis vienoties par kopēju legālās migrācijas stratēģiju galvenokārt tāpēc, ka demogrāfisko izmaiņu ietekmē Eiropa, jo īpaši konkrētās jomās, ir atkarīga no kvalificētu darbinieku migrācijas (gan starp dalībvalstīm, gan no valstīm ārpus ES, īpaši tās kaimiņvalstīm); uzskata, ka dalībvalstīm jācenšas noturēt kvalificētu darbaspēku, lai nodrošinātu līdzsvarotu reģionālo attīstību un mazinātu demogrāfisko izmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis vienoties par kopēju legālās migrācijas stratēģiju galvenokārt tāpēc, ka demogrāfisko izmaiņu ietekmē Eiropa, jo īpaši konkrētās jomās, ir atkarīga no kvalificētu darbinieku migrācijas (gan starp dalībvalstīm, gan no valstīm ārpus ES, īpaši tās kaimiņvalstīm); uzskata, ka dalībvalstīm jācenšas noturēt kvalificētu darbaspēku, lai nodrošinātu līdzsvarotu reģionālo attīstību un mazinātu demogrāfisko izmaiņu ietekmi;

| 31. | ierosina vairāk līdzekļu piešķirt imigrantu integrācijai, lai mazinātu aizspriedumus un varētu sekmēt apmācību un kopējus pasākumus apmaiņas veicināšanai; |
| --- | --- |

31.

ierosina vairāk līdzekļu piešķirt imigrantu integrācijai, lai mazinātu aizspriedumus un varētu sekmēt apmācību un kopējus pasākumus apmaiņas veicināšanai;

Nodarbinātība

| 32. | aicina Komisiju ESF darbību izmainīt tā, lai tiktu ņemti vērā cilvēki visos dzīves posmos, un nodrošināt, ka demogrāfisko izmaiņu problēmas risināšanā vairāk tiek izmantots profesionālā un brīvprātīgā darba potenciāls; norāda, ka vecāka gadagājuma cilvēku pieredze un zināšanas būtu jāizmanto, piemēram, koučinga projektos, lai veicinātu zināšanu un pieredzes apmaiņu paaudžu starpā, un ka šajā nolūkā nepieciešami atbilstīgi risinājumi; uzskata, ka paaudžu saziņa sniedz iespēju, ko vajadzētu izmantot; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju ESF darbību izmainīt tā, lai tiktu ņemti vērā cilvēki visos dzīves posmos, un nodrošināt, ka demogrāfisko izmaiņu problēmas risināšanā vairāk tiek izmantots profesionālā un brīvprātīgā darba potenciāls; norāda, ka vecāka gadagājuma cilvēku pieredze un zināšanas būtu jāizmanto, piemēram, koučinga projektos, lai veicinātu zināšanu un pieredzes apmaiņu paaudžu starpā, un ka šajā nolūkā nepieciešami atbilstīgi risinājumi; uzskata, ka paaudžu saziņa sniedz iespēju, ko vajadzētu izmantot;

| 33. | uzskata, ka reģionos ESF līdzekļus vajadzētu izlēmīgi izmantot jauniešu bezdarba novēršanai, lai nodrošinātu jauniešu sociālo iekļaušanu un viņiem sniegtu iespēju atrast darbu piemērotā profesijā; norāda, ka to varētu panākt, piemēram, atbalstot apmācības pasākumus jauniešiem un jauniešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka reģionos ESF līdzekļus vajadzētu izlēmīgi izmantot jauniešu bezdarba novēršanai, lai nodrošinātu jauniešu sociālo iekļaušanu un viņiem sniegtu iespēju atrast darbu piemērotā profesijā; norāda, ka to varētu panākt, piemēram, atbalstot apmācības pasākumus jauniešiem un jauniešu uzņēmējdarbību;

| 34. | uzskata, ka ir jāturpina atbalstīt pasākumus, kas vērsti uz sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu; tādēļ prasa, lai lielākam skaitam sieviešu būtu iespēja strādāt kvalificētu darbu, kā arī piedalīties mūžizglītības programmās ar noteikumu, ka iegūtās kvalifikācijas atbilst darba tirgus prasībām; ierosina dalībvalstīm izstrādāt sistēmas, ar kurām darba ņēmējus mudina piedalīties īpašos projektos, lai viņi varētu labāk apvienot darba un privāto dzīvi; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka ir jāturpina atbalstīt pasākumus, kas vērsti uz sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu; tādēļ prasa, lai lielākam skaitam sieviešu būtu iespēja strādāt kvalificētu darbu, kā arī piedalīties mūžizglītības programmās ar noteikumu, ka iegūtās kvalifikācijas atbilst darba tirgus prasībām; ierosina dalībvalstīm izstrādāt sistēmas, ar kurām darba ņēmējus mudina piedalīties īpašos projektos, lai viņi varētu labāk apvienot darba un privāto dzīvi;

| 35. | uzsver, ka tajos ES reģionos, kuri saskaras ar demogrāfiskajām problēmām, piemērotas vides nodrošināšana konkurētspējīga un inovatīva privātā sektora izveidei ir būtisks priekšnosacījums tam, lai visām paaudzēm radītu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka tajos ES reģionos, kuri saskaras ar demogrāfiskajām problēmām, piemērotas vides nodrošināšana konkurētspējīga un inovatīva privātā sektora izveidei ir būtisks priekšnosacījums tam, lai visām paaudzēm radītu nodarbinātības iespējas;

Analīze un paraugprakse

| 36. | uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas reģionos ir jāuzskaita statistiski; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, ar ko nodrošina demogrāfiskajai attīstībai veltīto vietējo, reģionālo un dalībvalstu datubāzu salīdzināmību, lai datus varētu novērtēt Eiropas līmenī un varētu sekmēt paraugprakses apmaiņu starp valstīm, reģioniem un pašvaldībām; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas reģionos ir jāuzskaita statistiski; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, ar ko nodrošina demogrāfiskajai attīstībai veltīto vietējo, reģionālo un dalībvalstu datubāzu salīdzināmību, lai datus varētu novērtēt Eiropas līmenī un varētu sekmēt paraugprakses apmaiņu starp valstīm, reģioniem un pašvaldībām;

| 37. | prasa Komisijai uzlabot demogrāfiskās neaizsargātības indeksu un to aprēķināt reizi piecos gados, lai būtu redzams, kurus Eiropas reģionus īpaši skar demogrāfiskās izmaiņas; prasa Komisijai izveidot paraugpraksi, lai apzinātu, kāda prakse darbojas vissarežģītākajā situācijā nonākušajos reģionos; |
| --- | --- |

37.

prasa Komisijai uzlabot demogrāfiskās neaizsargātības indeksu un to aprēķināt reizi piecos gados, lai būtu redzams, kurus Eiropas reģionus īpaši skar demogrāfiskās izmaiņas; prasa Komisijai izveidot paraugpraksi, lai apzinātu, kāda prakse darbojas vissarežģītākajā situācijā nonākušajos reģionos;

| 38. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes uzlabot sadarbību ar vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem jautājumos, kas saistīti ar demogrāfiskajām izmaiņām; uzskata, ka pierobežas apgabalos šādā sadarbībā jāņem vērā pārrobežas iniciatīvu intereses un jomas; iesaka šajā jomā izstrādāt programmas, lai labāk izskaidrotu šāda veida problēmas un uzlabotu sapratni par tām; mudina reģionus veikt paraugprakses apmaiņu ar iedzīvotāju novecošanu saistīto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes uzlabot sadarbību ar vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem jautājumos, kas saistīti ar demogrāfiskajām izmaiņām; uzskata, ka pierobežas apgabalos šādā sadarbībā jāņem vērā pārrobežas iniciatīvu intereses un jomas; iesaka šajā jomā izstrādāt programmas, lai labāk izskaidrotu šāda veida problēmas un uzlabotu sapratni par tām; mudina reģionus veikt paraugprakses apmaiņu ar iedzīvotāju novecošanu saistīto problēmu risināšanā;

| 39. | ierosina Komisijai saistībā ar teritoriālo kohēziju veicināt Eiropas mēroga tīklus, kuros reģionālo un vietējo iestāžu darbinieki un privātpersonas varētu viens no otra gūt pieredzi demogrāfisko izmaiņu radīto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

39.

ierosina Komisijai saistībā ar teritoriālo kohēziju veicināt Eiropas mēroga tīklus, kuros reģionālo un vietējo iestāžu darbinieki un privātpersonas varētu viens no otra gūt pieredzi demogrāfisko izmaiņu radīto problēmu risināšanā;

| 40. | aicina Komisiju meklēt veidus, kā labāk attīstīt ideju par „vietējo un reģionālo vēlēto amatpersonu ERASMUS” un sīkāk precizēt ideju par „vasaras vai ziemas universitāti”, kurā pārstāvji no Eiropas reģioniem varētu apmainīties ar labo pieredzi un risinājumiem demogrāfiskajos jautājumos; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju meklēt veidus, kā labāk attīstīt ideju par „vietējo un reģionālo vēlēto amatpersonu ERASMUS” un sīkāk precizēt ideju par „vasaras vai ziemas universitāti”, kurā pārstāvji no Eiropas reģioniem varētu apmainīties ar labo pieredzi un risinājumiem demogrāfiskajos jautājumos;

| 41. | prasa Komisijai apkopot paraugpraksi, to analizēt un piemērot kopā ar dalībvalstīm un reģioniem, lai, izstrādājot pasākumus demogrāfisko problēmu novēršanai, to varētu izmantot kā paraugu; |
| --- | --- |

41.

prasa Komisijai apkopot paraugpraksi, to analizēt un piemērot kopā ar dalībvalstīm un reģioniem, lai, izstrādājot pasākumus demogrāfisko problēmu novēršanai, to varētu izmantot kā paraugu;

| 42. | prasa dalībvalstīm un reģioniem apmainīties ar pieredzi, paraugpraksi un jaunām metodēm, lai izvairītos no demogrāfisko izmaiņu radītas negatīvās ietekmes; |
| --- | --- |

42.

prasa dalībvalstīm un reģioniem apmainīties ar pieredzi, paraugpraksi un jaunām metodēm, lai izvairītos no demogrāfisko izmaiņu radītas negatīvās ietekmes;

*

* *

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0400.

(2)  OV C 184 E, 6.8.2009, 75. lpp.

(3)  OV C 292 E, 1.12.2006., 131. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/15

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisDirektīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošana

P7_TA(2011)0490

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanu (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1),

| — | ņemot vērā tā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Eiropas profesionālo karti pakalpojumu sniedzējiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Eiropas profesionālo karti pakalpojumu sniedzējiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2006. gada 19. janvāra spriedumu lietā C-330/03 Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (2006. gada krājums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2006. gada 19. janvāra spriedumu lietā C-330/03 Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (2006. gada krājums),

| — | ņemot vērā 2010. gada ziņojumu par ES pilsonību „Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada ziņojumu par ES pilsonību „Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603),

| — | ņemot vērā sabiedrisko apspriešanos, ko Komisija 2011. gada martā uzsāka par Direktīvu 2005/36/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedrisko apspriešanos, ko Komisija 2011. gada martā uzsāka par Direktīvu 2005/36/EK,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 26. oktobra uzklausīšanu ar dalībvalstu parlamentu piedalīšanos par Direktīvas 2005/36/EK transponēšanu un piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 26. oktobra uzklausīšanu ar dalībvalstu parlamentu piedalīšanos par Direktīvas 2005/36/EK transponēšanu un piemērošanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta pasūtīto pētījumu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta pasūtīto pētījumu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (PE 447.514),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā SOLVIT 2010. gada ziņojumu „SOLVIT tīkla attīstība un darbības rezultāti 2010. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SOLVIT 2010. gada ziņojumu „SOLVIT tīkla attīstība un darbības rezultāti 2010. gadā”,

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu —divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu —divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. jūnija Zaļo grāmatu „Profesionālo kvalifikāciju direktīvas modernizēšana” (COM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. jūnija Zaļo grāmatu „Profesionālo kvalifikāciju direktīvas modernizēšana” (COM(2011)0367),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. jūlija darba dokumentu par sabiedriskās apspriešanas atsauksmju kopsavilkumu attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju direktīvas modernizāciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. jūlija darba dokumentu par sabiedriskās apspriešanas atsauksmju kopsavilkumu attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju direktīvas modernizāciju (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. jūlija darba dokumentu par profesionālo kvalifikāciju direktīvas novērtējumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. jūlija darba dokumentu par profesionālo kvalifikāciju direktīvas novērtējumu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7-0373/2011),

| A. | tā kā demogrāfisko pārmaiņu rezultātā aizvien lielāka nozīme Eiropas Savienībā būs speciālistu mobilitātei; |
| --- | --- |

A.

tā kā demogrāfisko pārmaiņu rezultātā aizvien lielāka nozīme Eiropas Savienībā būs speciālistu mobilitātei;

| B. | tā kā izmaiņas darba tirgos pieprasa profesionālo kvalifikāciju atzīšanas noteikumu lielāku pārredzamību, vienkāršošanu un elastīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā izmaiņas darba tirgos pieprasa profesionālo kvalifikāciju atzīšanas noteikumu lielāku pārredzamību, vienkāršošanu un elastīgumu;

| C. | tā kā profesionālā mobilitāte ir ekonomikas attīstības un ilgtspējīgas atveseļošanās pamatnoteikums; |
| --- | --- |

C.

tā kā profesionālā mobilitāte ir ekonomikas attīstības un ilgtspējīgas atveseļošanās pamatnoteikums;

| D. | tā kā saskaņā ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) pētījuma rezultātiem laikposmā no šā brīža līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā pieprasījums pēc augsti kvalificētiem darbiniekiem pieaugs par vairāk nekā 16 miljoniem darba vietu; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) pētījuma rezultātiem laikposmā no šā brīža līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā pieprasījums pēc augsti kvalificētiem darbiniekiem pieaugs par vairāk nekā 16 miljoniem darba vietu;

| E. | tā kā tiesības iegūt darbu vai sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī ir pamattiesības, kuras ir noteiktas Līgumos, un ir konkrēts piemērs pilsoņu iespējām gūt labumu no vienotā tirgus; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesības iegūt darbu vai sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī ir pamattiesības, kuras ir noteiktas Līgumos, un ir konkrēts piemērs pilsoņu iespējām gūt labumu no vienotā tirgus;

| F. | tā kā personu brīva pārvietošanās ES un tiesības uz nopelnu un profesionālo iemaņu atzīšanu varēs pastāvēt tikai tādā gadījumā, ja tiks samazināti līdz minimumam pašreizējie neredzamie šķēršļi un tiks atcelti atsevišķi valstu noteikumi, kas pārmērīgi ierobežo tiesības veikt kvalificētu darbu; |
| --- | --- |

F.

tā kā personu brīva pārvietošanās ES un tiesības uz nopelnu un profesionālo iemaņu atzīšanu varēs pastāvēt tikai tādā gadījumā, ja tiks samazināti līdz minimumam pašreizējie neredzamie šķēršļi un tiks atcelti atsevišķi valstu noteikumi, kas pārmērīgi ierobežo tiesības veikt kvalificētu darbu;

| G. | tā kā pēc iespējas labāka profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas izveide ir priekšnoteikums, lai visi varētu pilnībā izmantot pārvietošanās brīvības priekšrocības; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc iespējas labāka profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas izveide ir priekšnoteikums, lai visi varētu pilnībā izmantot pārvietošanās brīvības priekšrocības;

| H. | tā kā Vienotajā tirgus aktā tika uzsvērts, ka profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas modernizācija ir nozīmīgs faktors ekonomikas izaugsmes veicināšanā un profesiju pārstāvju un sabiedrības pārliecinātības stiprināšanā, |
| --- | --- |

H.

tā kā Vienotajā tirgus aktā tika uzsvērts, ka profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas modernizācija ir nozīmīgs faktors ekonomikas izaugsmes veicināšanā un profesiju pārstāvju un sabiedrības pārliecinātības stiprināšanā,

| I. | tā kā viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc ir grūtības atzīt akadēmiskos nosaukumus vai profesionālās kvalifikācijas, ir uzticības trūkums akreditācijas un akadēmisko kvalifikāciju piešķiršanas kritērijiem izcelsmes valstī, tāpēc ir steidzami jānosaka pasākumi automātiskai atzīšanai, atmetot aizspriedumus un atceļot formālus valstu šķēršļus atzīšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc ir grūtības atzīt akadēmiskos nosaukumus vai profesionālās kvalifikācijas, ir uzticības trūkums akreditācijas un akadēmisko kvalifikāciju piešķiršanas kritērijiem izcelsmes valstī, tāpēc ir steidzami jānosaka pasākumi automātiskai atzīšanai, atmetot aizspriedumus un atceļot formālus valstu šķēršļus atzīšanai;

| J. | tā kā kopš 2007. gada saskaņā ar direktīvu ir pieņemti apmēram 100 000 lēmumi, sniedzot mobilitātes iespēju 85 000 speciālistiem (6); |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2007. gada saskaņā ar direktīvu ir pieņemti apmēram 100 000 lēmumi, sniedzot mobilitātes iespēju 85 000 speciālistiem (6);

| K. | tā kā veselības aprūpes nozares speciālisti ES reglamentēto profesiju vidū ir vismobilākie, jo laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam tika atzīti aptuveni 57 200 ārsti, medmāsas, zobārsti, farmaceiti, vecmātes un veterinārie ķirurgi; |
| --- | --- |

K.

tā kā veselības aprūpes nozares speciālisti ES reglamentēto profesiju vidū ir vismobilākie, jo laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam tika atzīti aptuveni 57 200 ārsti, medmāsas, zobārsti, farmaceiti, vecmātes un veterinārie ķirurgi;

| L. | tā kā joprojām pastāv atšķirības starp pilsoņu vēlmēm un realitāti, 16 % no 2010. gadā SOLVIT iesniegtajiem gadījumiem attiecoties uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (7); |
| --- | --- |

L.

tā kā joprojām pastāv atšķirības starp pilsoņu vēlmēm un realitāti, 16 % no 2010. gadā SOLVIT iesniegtajiem gadījumiem attiecoties uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (7);

| M. | tā kā ir grūti noteikt iestādi, kas ir atbildīga par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, kuras piešķiršanas procedūras ir sarežģītas; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir grūti noteikt iestādi, kas ir atbildīga par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, kuras piešķiršanas procedūras ir sarežģītas;

| N. | tā kā direktīvā par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē ir noteikta prasība, lai aprūpi veicošās dalībvalstis nodrošina, ka informācija par valsts vai vietējos reģistros iekļauto veselības aprūpes speciālistu tiesībām praktizēt ir pieejama citu dalībvalstu iestādēm, ar informāciju apmainoties iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēmā; |
| --- | --- |

N.

tā kā direktīvā par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē ir noteikta prasība, lai aprūpi veicošās dalībvalstis nodrošina, ka informācija par valsts vai vietējos reģistros iekļauto veselības aprūpes speciālistu tiesībām praktizēt ir pieejama citu dalībvalstu iestādēm, ar informāciju apmainoties iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēmā;

| O. | tā kā 2010. gadā SOLVIT tīklā tika iesniegtas 220 lietas saistībā ar profesionālām kvalifikācijām, no kurām vairāk nekā divas trešdaļas lietu attiecās tikai uz četrām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2010. gadā SOLVIT tīklā tika iesniegtas 220 lietas saistībā ar profesionālām kvalifikācijām, no kurām vairāk nekā divas trešdaļas lietu attiecās tikai uz četrām dalībvalstīm;

| P. | tā kā ar Direktīvu 2005/36/EK tika konsolidēti noteikumi, kas bija izklāstīti 15 iepriekšējās direktīvās, kuras tika pieņemtas no 1960. gadiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar Direktīvu 2005/36/EK tika konsolidēti noteikumi, kas bija izklāstīti 15 iepriekšējās direktīvās, kuras tika pieņemtas no 1960. gadiem;

| Q. | tā kā ne visas dalībvalstis transponēja Direktīvu 2005/36/EK laikā, pilnībā to īstenojot tikai trīs gadus pēc sākotnējā termiņa; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ne visas dalībvalstis transponēja Direktīvu 2005/36/EK laikā, pilnībā to īstenojot tikai trīs gadus pēc sākotnējā termiņa;

| R. | uzskata, ka šīs direktīvas pienācīga piemērošana nostiprinātu iedzīvotāju stāvokli Vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

R.

uzskata, ka šīs direktīvas pienācīga piemērošana nostiprinātu iedzīvotāju stāvokli Vienotajā tirgū;

| S. | tā kā Eiropas profesionālās kartes ieviešana varētu vienkāršot un paātrināt profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesu, |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas profesionālās kartes ieviešana varētu vienkāršot un paātrināt profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesu,

Vienkāršošana pilsoņiem

| 1. | uzskata, ka arvien lielāka skaita augsti kvalificētu personu un darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no galvenajiem Eiropas sadarbības un konkurētspējīga iekšējā tirgus ieguvumiem un svarīgs aspekts, kas ietekmē ES dalībvalstu tautsaimniecības attīstību, turklāt tās ir tiesības, ko var izmantot ikviens ES pilsonis; stingri uzskata, ka ES pilsoņu vidū būtu jāveicina darba ņēmēju mobilitāte un vajadzētu novērst netiešus šķēršļus, ar noteikumu, ka tiek saglabāts līdzsvars starp pārvietošanos un profesionālo kvalifikāciju kvalitāti; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka arvien lielāka skaita augsti kvalificētu personu un darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no galvenajiem Eiropas sadarbības un konkurētspējīga iekšējā tirgus ieguvumiem un svarīgs aspekts, kas ietekmē ES dalībvalstu tautsaimniecības attīstību, turklāt tās ir tiesības, ko var izmantot ikviens ES pilsonis; stingri uzskata, ka ES pilsoņu vidū būtu jāveicina darba ņēmēju mobilitāte un vajadzētu novērst netiešus šķēršļus, ar noteikumu, ka tiek saglabāts līdzsvars starp pārvietošanos un profesionālo kvalifikāciju kvalitāti;

| 2. | atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt pārrobežu mobilitāti kā efektīva darba tirgus funkcionēšanas līdzekli un kā veidu, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju ES; atzīst nepieciešamību modernizēt Direktīvu 2005/36/EK, lai nodrošinātu skaidru un spēcīgu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

2.

atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt pārrobežu mobilitāti kā efektīva darba tirgus funkcionēšanas līdzekli un kā veidu, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju ES; atzīst nepieciešamību modernizēt Direktīvu 2005/36/EK, lai nodrošinātu skaidru un spēcīgu tiesisko regulējumu;

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk veicināt profesionālo mobilitāti; apgalvo, ka relatīvi mazais mobilo speciālistu skaits ir iemesls bažām, un mudina izstrādāt stratēģijas šīs problēmas risināšanai; uzsver nesenās Eirobarometra aptaujas rezultātus, saskaņā ar ko vairāk nekā 50 % Eiropas jauniešu vēlas vai izrāda interesi strādāt ārzemēs (8); |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk veicināt profesionālo mobilitāti; apgalvo, ka relatīvi mazais mobilo speciālistu skaits ir iemesls bažām, un mudina izstrādāt stratēģijas šīs problēmas risināšanai; uzsver nesenās Eirobarometra aptaujas rezultātus, saskaņā ar ko vairāk nekā 50 % Eiropas jauniešu vēlas vai izrāda interesi strādāt ārzemēs (8);

| 4. | aicina dalībvalstis informēt savus pilsoņus un speciālistus par direktīvas radītajiem ieguvumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis informēt savus pilsoņus un speciālistus par direktīvas radītajiem ieguvumiem;

| 5. | uzskata, ka dialogam starp ieinteresētajām pusēm, kura mērķis ir regulāra sākotnējās apmācības prasību atjaunināšana, pieredzes atzīšana un nepārtraukta profesionālā izaugsme, ir būtiska loma apmācības standartu saskaņošanā; turklāt uzskata, ka „28. režīma” obligāta izmantošana valstu sistēmās nav skaidrs un pienācīgs apmācību atšķirību problēmas risinājums; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka dialogam starp ieinteresētajām pusēm, kura mērķis ir regulāra sākotnējās apmācības prasību atjaunināšana, pieredzes atzīšana un nepārtraukta profesionālā izaugsme, ir būtiska loma apmācības standartu saskaņošanā; turklāt uzskata, ka „28. režīma” obligāta izmantošana valstu sistēmās nav skaidrs un pienācīgs apmācību atšķirību problēmas risinājums;

| 6. | norāda ka vairums respondentu Komisijas sabiedriskās apspriešanas laikā daļējas pieejas principu uzskatīja par nevēlamu, praksē to ir grūti pārraudzīt un tas ir jāprecizē; tomēr uzskata, ka daļējas pieejas princips varētu sniegt labumu, taču tikai tām profesijām, kurās var skaidri nodalīt pienākumus; aicina rūpīgi izvērtēt šo principu un piemērot to, katru gadījumu izskatot atsevišķi, taču neiekļaut tā piemērošanā reglamentētās profesijas, kurām ir ietekme uz veselību un drošību; |
| --- | --- |

6.

norāda ka vairums respondentu Komisijas sabiedriskās apspriešanas laikā daļējas pieejas principu uzskatīja par nevēlamu, praksē to ir grūti pārraudzīt un tas ir jāprecizē; tomēr uzskata, ka daļējas pieejas princips varētu sniegt labumu, taču tikai tām profesijām, kurās var skaidri nodalīt pienākumus; aicina rūpīgi izvērtēt šo principu un piemērot to, katru gadījumu izskatot atsevišķi, taču neiekļaut tā piemērošanā reglamentētās profesijas, kurām ir ietekme uz veselību un drošību;

| 7. | atzinīgi vērtē automātiskās atzīšanas procedūras vispārējos panākumus; tomēr uzsver, ka kvalifikācijas atzīšanas process saskaņā ar vispārējo sistēmu, kas balstās uz profesionālo pieredzi, ir pārlieku apgrūtinošs un laikietilpīgs gan kompetentajām iestādēm, gan personām, kas strādā konkrētās profesijās; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē automātiskās atzīšanas procedūras vispārējos panākumus; tomēr uzsver, ka kvalifikācijas atzīšanas process saskaņā ar vispārējo sistēmu, kas balstās uz profesionālo pieredzi, ir pārlieku apgrūtinošs un laikietilpīgs gan kompetentajām iestādēm, gan personām, kas strādā konkrētās profesijās;

| 8. | piebilst, ka, pievēršot uzmanību iepriekšējas deklarācijas sistēmas nozīmīgumam, tomēr Komisijas 2011. gada sabiedriskās apspriešanās laikā tika ierosināti vairāki jautājumi, un, ka pasākumiem speciālistu pagaidu mobilitātes uzlabošanai jākļūst par galveno aspektu gaidāmajā Profesionālo kvalifikāciju direktīvas pārskatīšanā; aicina vairāk precizēt pagaidu un gadījuma pakalpojumu sniegšanas jēdzienu, ņemot vērā, ka nav iespējams izveidot definīciju, kas aptvertu visas profesijas, un ka šāda definīcija apdraudētu dalībvalstu subsidiaritāti; |
| --- | --- |

8.

piebilst, ka, pievēršot uzmanību iepriekšējas deklarācijas sistēmas nozīmīgumam, tomēr Komisijas 2011. gada sabiedriskās apspriešanās laikā tika ierosināti vairāki jautājumi, un, ka pasākumiem speciālistu pagaidu mobilitātes uzlabošanai jākļūst par galveno aspektu gaidāmajā Profesionālo kvalifikāciju direktīvas pārskatīšanā; aicina vairāk precizēt pagaidu un gadījuma pakalpojumu sniegšanas jēdzienu, ņemot vērā, ka nav iespējams izveidot definīciju, kas aptvertu visas profesijas, un ka šāda definīcija apdraudētu dalībvalstu subsidiaritāti;

| 9. | uzskata, ka kompetentajām iestādēm ir grūti piemērot iepriekšējo deklarācijas režīmu, ja nav konsekventas pieejas pakalpojuma pagaidu un gadījuma iezīmju novērtēšanai un ja ir ārkārtīgi grūti pārraudzīt pakalpojumu sniedzēju darbību uz vietas; aicina Komisiju izvērtēt spēkā esošos direktīvas 7. pantā iekļautos noteikumus un vairāk paskaidrot esošās tiesu prakses jautājumu, īpaši par profesijām, kas saistītas ar veselību un drošību, aicina Komisiju iesniegt secinājumus Parlamentam; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka kompetentajām iestādēm ir grūti piemērot iepriekšējo deklarācijas režīmu, ja nav konsekventas pieejas pakalpojuma pagaidu un gadījuma iezīmju novērtēšanai un ja ir ārkārtīgi grūti pārraudzīt pakalpojumu sniedzēju darbību uz vietas; aicina Komisiju izvērtēt spēkā esošos direktīvas 7. pantā iekļautos noteikumus un vairāk paskaidrot esošās tiesu prakses jautājumu, īpaši par profesijām, kas saistītas ar veselību un drošību, aicina Komisiju iesniegt secinājumus Parlamentam;

| 10. | uzstāj, ka lielākā daļa ieinteresēto personu par būtisku uzskata direktīvas 7. panta 4. punktu, saskaņā ar ko dalībvalstis var iepriekš pārbaudīt kvalifikāciju profesijās, kas saistītas ar veselību un drošību un vēl netiek atzīstas ar automātisko procedūru; tomēr apgalvo, ka pārredzamības uzlabošanai dalībvalstīm jāpaskaidro, kuras profesijas tiek uzskatītas par tādām, kas saistītas ar veselību un drošību; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, ka lielākā daļa ieinteresēto personu par būtisku uzskata direktīvas 7. panta 4. punktu, saskaņā ar ko dalībvalstis var iepriekš pārbaudīt kvalifikāciju profesijās, kas saistītas ar veselību un drošību un vēl netiek atzīstas ar automātisko procedūru; tomēr apgalvo, ka pārredzamības uzlabošanai dalībvalstīm jāpaskaidro, kuras profesijas tiek uzskatītas par tādām, kas saistītas ar veselību un drošību;

| 11. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka jēdziena „reglamentēta izglītība un apmācība” definīcija ir pārāk ierobežojoša un var nepamatoti ietekmēt speciālistu pagaidu mobilitāti; uzskata, ka definīcijā jāietver jebkāda veida apmācība, kas ļauj strādāt profesijā attiecīgajā izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

11.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka jēdziena „reglamentēta izglītība un apmācība” definīcija ir pārāk ierobežojoša un var nepamatoti ietekmēt speciālistu pagaidu mobilitāti; uzskata, ka definīcijā jāietver jebkāda veida apmācība, kas ļauj strādāt profesijā attiecīgajā izcelsmes dalībvalstī;

| 12. | aicina Komisiju norādīt, ka pagaidu mobilitātes deklarācijai vajadzētu būt derīgai visā dalībvalsts teritorijā, un novērtēt, vai ir nepieciešama ikgadēja deklarācija; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju norādīt, ka pagaidu mobilitātes deklarācijai vajadzētu būt derīgai visā dalībvalsts teritorijā, un novērtēt, vai ir nepieciešama ikgadēja deklarācija;

| 13. | aicina pakalpojumu sniedzējus, kas nodrošina pakalpojumus, tikai un vienīgi pavadot patērētājus ceļā uz citām dalībvalstīm un kam tādēļ nav kontakta ar vietējiem patērētājiem uzņēmējā dalībvalstī (piem., tūrisma gidus, trenerus, medicīnisko personālu, kas pavada sportistus vai sportistes), atbrīvot no iepriekšējas deklarācijas prasības atbilstoši 7. pantam; uzskata, ka tas ir jāattiecina uz visiem pakalpojumiem, kas nav saistīti ar sabiedrības veselību un drošību; |
| --- | --- |

13.

aicina pakalpojumu sniedzējus, kas nodrošina pakalpojumus, tikai un vienīgi pavadot patērētājus ceļā uz citām dalībvalstīm un kam tādēļ nav kontakta ar vietējiem patērētājiem uzņēmējā dalībvalstī (piem., tūrisma gidus, trenerus, medicīnisko personālu, kas pavada sportistus vai sportistes), atbrīvot no iepriekšējas deklarācijas prasības atbilstoši 7. pantam; uzskata, ka tas ir jāattiecina uz visiem pakalpojumiem, kas nav saistīti ar sabiedrības veselību un drošību;

| 14. | aicina Komisiju dažādos informācijas avotus, kas pašlaik ir pieejami par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jautājumiem — tostarp valstu kontaktpunktus (VKP) un profesionālās struktūras — saskaņot un konsolidēt ar portālu „Tava Eiropa”, kurā norādīti vienotie kontaktpunkti, kas pieejami atbilstoši Pakalpojumu direktīvai; uzskata, ka šādā veidā speciālistiem viņu valodā būs pieejama publiska saskarne, kurā viņi varētu augšupielādēt dokumentus, piekļūt savai profesionālajai kartei un izdrukāt to, iegūt jaunāko informāciju par atzīšanas procesu, kā arī par administratīvo informāciju attiecībā uz kompetentajām iestādēm, profesionālajām struktūrām un iesniedzamajiem dokumentiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju dažādos informācijas avotus, kas pašlaik ir pieejami par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jautājumiem — tostarp valstu kontaktpunktus (VKP) un profesionālās struktūras — saskaņot un konsolidēt ar portālu „Tava Eiropa”, kurā norādīti vienotie kontaktpunkti, kas pieejami atbilstoši Pakalpojumu direktīvai; uzskata, ka šādā veidā speciālistiem viņu valodā būs pieejama publiska saskarne, kurā viņi varētu augšupielādēt dokumentus, piekļūt savai profesionālajai kartei un izdrukāt to, iegūt jaunāko informāciju par atzīšanas procesu, kā arī par administratīvo informāciju attiecībā uz kompetentajām iestādēm, profesionālajām struktūrām un iesniedzamajiem dokumentiem;

| 15. | uzskata, ka ir jāpastiprina dialogs un informācijas apmaiņa starp katras konkrētas profesijas pārstāvjiem un jāuzlabo sadarbība starp kompetentajām iestādēm un VKP gan valstu iekšienē, gan starp dalībvalstīm; aicina Komisiju sekmēt kompetento iestāžu un profesionālo struktūru tīklu izveidi mobilāko profesiju pārstāvjiem, veikt vispārējas informācijas apmaiņu par valstu iekšējiem procesiem un izglītības prasībām, apmainīties ar paraugpraksi un izpētīt ciešākas sadarbības iespējas, piemēram, kopīgas platformas; uzskata, ka valsts iestādēm un sociālajiem partneriem ir jāiesaistās strukturētā dialogā par to, kā labāk nodrošināt jauniešu profesionālo integrāciju; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir jāpastiprina dialogs un informācijas apmaiņa starp katras konkrētas profesijas pārstāvjiem un jāuzlabo sadarbība starp kompetentajām iestādēm un VKP gan valstu iekšienē, gan starp dalībvalstīm; aicina Komisiju sekmēt kompetento iestāžu un profesionālo struktūru tīklu izveidi mobilāko profesiju pārstāvjiem, veikt vispārējas informācijas apmaiņu par valstu iekšējiem procesiem un izglītības prasībām, apmainīties ar paraugpraksi un izpētīt ciešākas sadarbības iespējas, piemēram, kopīgas platformas; uzskata, ka valsts iestādēm un sociālajiem partneriem ir jāiesaistās strukturētā dialogā par to, kā labāk nodrošināt jauniešu profesionālo integrāciju;

| 16. | aicina dalībvalstis papildus citiem mobilitātes veicināšanas pasākumiem uzlabot valsts iestāžu efektivitāti, sniedzot informāciju par darba ņēmēju tiesībām un par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību, tādējādi mazinot kavējošo birokrātijas ietekmi; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis papildus citiem mobilitātes veicināšanas pasākumiem uzlabot valsts iestāžu efektivitāti, sniedzot informāciju par darba ņēmēju tiesībām un par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību, tādējādi mazinot kavējošo birokrātijas ietekmi;

| 17. | tādēļ aicina dalībvalstis izmantot modernās komunikācijas tehnoloģijas, tostarp datubāzes un tiešsaistes reģistrācijas procedūras, lai nodrošinātu kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēmā noteikto termiņu ievērošanu un ievērojamu uzlabojumu veikšanu attiecībā uz piekļuvi informācijai, kā arī informētību par procedūrām; |
| --- | --- |

17.

tādēļ aicina dalībvalstis izmantot modernās komunikācijas tehnoloģijas, tostarp datubāzes un tiešsaistes reģistrācijas procedūras, lai nodrošinātu kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēmā noteikto termiņu ievērošanu un ievērojamu uzlabojumu veikšanu attiecībā uz piekļuvi informācijai, kā arī informētību par procedūrām;

| 18. | aicina uzlikt kompetentajām iestādēm obligātu pienākumu sniegt pareizu kontaktinformāciju visām pārējām attiecīgās profesijas kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

18.

aicina uzlikt kompetentajām iestādēm obligātu pienākumu sniegt pareizu kontaktinformāciju visām pārējām attiecīgās profesijas kompetentajām iestādēm;

| 19. | aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz laika posmu, kurā personai, kura iesniegusi visus nepieciešamos dokumentus, būtu jāsaņem lēmums no kompetentās iestādes; šī laika posma saīsināšana, plašāk izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) un optimizējot procedūras, arī veicinātu mobilitāti; aicina dalībvalstis sniegt pietiekamus resursus, lai saprātīgā laika posmā nodrošinātu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz laika posmu, kurā personai, kura iesniegusi visus nepieciešamos dokumentus, būtu jāsaņem lēmums no kompetentās iestādes; šī laika posma saīsināšana, plašāk izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) un optimizējot procedūras, arī veicinātu mobilitāti; aicina dalībvalstis sniegt pietiekamus resursus, lai saprātīgā laika posmā nodrošinātu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu;

| 20. | aicina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību, lai pieteikumu iesniedzēji vai attiecīgās personas varētu saņemt pilnīgu paskaidrojumu par to, kādēļ viņu diploms vai profesionālā kvalifikācija netiek atzīti; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību, lai pieteikumu iesniedzēji vai attiecīgās personas varētu saņemt pilnīgu paskaidrojumu par to, kādēļ viņu diploms vai profesionālā kvalifikācija netiek atzīti;

| 21. | uzskata, ka pašreizējā jauno diplomu pieteikšanas procedūra ir pārāk sarežģīta; aicina Komisiju sekmēt jauno diplomu pieteikšanu un laikus atjaunināt direktīvas V pielikumu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka pašreizējā jauno diplomu pieteikšanas procedūra ir pārāk sarežģīta; aicina Komisiju sekmēt jauno diplomu pieteikšanu un laikus atjaunināt direktīvas V pielikumu;

| 22. | mudina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt, ka diplomu un sertifikātu atzīšana ir vienāda ar profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, lai radītu īstu iekšējo tirgu Eiropas un starptautiskā līmenī un līdz ar to izvairītos regulēt to, kas jau tiek regulēts; |
| --- | --- |

22.

mudina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt, ka diplomu un sertifikātu atzīšana ir vienāda ar profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, lai radītu īstu iekšējo tirgu Eiropas un starptautiskā līmenī un līdz ar to izvairītos regulēt to, kas jau tiek regulēts;

| 23. | uzsver, ka kompensējošie pasākumi, kas ļauj kompetentajām iestādēm pieprasīt zināšanu pārbaudi vai adaptācijas periodu līdz trim gadiem un kuriem ir nenovērtējama loma patērētāju un pacientu drošības nodrošināšanā, jāpārskata, lai varētu izvērtēt to piemērotību esošo problēmu risināšanai; aicina labāk izskaidrot un izvērtēt rīcības kodeksu, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka kompensējošie pasākumi, kas ļauj kompetentajām iestādēm pieprasīt zināšanu pārbaudi vai adaptācijas periodu līdz trim gadiem un kuriem ir nenovērtējama loma patērētāju un pacientu drošības nodrošināšanā, jāpārskata, lai varētu izvērtēt to piemērotību esošo problēmu risināšanai; aicina labāk izskaidrot un izvērtēt rīcības kodeksu, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm;

| 24. | aicina, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm, profesionālajām iestādēm, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu, izstrādāt nesaistošas ES vadlīnijas par kompensējošo pasākumu piemērošanu; |
| --- | --- |

24.

aicina, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm, profesionālajām iestādēm, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu, izstrādāt nesaistošas ES vadlīnijas par kompensējošo pasākumu piemērošanu;

| 25. | uzsver, ka iestādēm ir ļoti grūti un dārgi izvērtēt kvalifikācijas līmeņus saskaņā ar 11. pantu un ka pilsoņiem ir ļoti grūti to izprast; norāda, ka 11. pantā paredzētie pieci kvalifikācijas līmeņi bieži vien tiek jaukti ar Eiropas kvalifikāciju sistēmas astoņiem līmeņiem; piekrīt Komisijas viedoklim, ka 11. panta un II. un III. pielikuma svītrošana nozīmētu, ka kompetentajām iestādēm vairs nebūtu jānosaka pieteikuma iesniedzēja atbilstība iepriekš noteiktiem kvalifikācijas līmeņiem un tās varētu pievērst uzmanību tam, lai noteiktu, vai pastāv kādas atšķirības apmācībā, lai izlemtu, vai ir vajadzīgi kompensācijas pasākumi; tādēļ atzīmē, ka kvalifikācijas līmeņu, kā arī II. un III. pielikuma svītrošana ievērojami vienkāršotu atzīšanas procesu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka iestādēm ir ļoti grūti un dārgi izvērtēt kvalifikācijas līmeņus saskaņā ar 11. pantu un ka pilsoņiem ir ļoti grūti to izprast; norāda, ka 11. pantā paredzētie pieci kvalifikācijas līmeņi bieži vien tiek jaukti ar Eiropas kvalifikāciju sistēmas astoņiem līmeņiem; piekrīt Komisijas viedoklim, ka 11. panta un II. un III. pielikuma svītrošana nozīmētu, ka kompetentajām iestādēm vairs nebūtu jānosaka pieteikuma iesniedzēja atbilstība iepriekš noteiktiem kvalifikācijas līmeņiem un tās varētu pievērst uzmanību tam, lai noteiktu, vai pastāv kādas atšķirības apmācībā, lai izlemtu, vai ir vajadzīgi kompensācijas pasākumi; tādēļ atzīmē, ka kvalifikācijas līmeņu, kā arī II. un III. pielikuma svītrošana ievērojami vienkāršotu atzīšanas procesu;

| 26. | uzsver, ka joprojām pastāv nopietnas atšķirības starp dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmām; tādēļ vērš uzmanību uz to, ka konkrētām profesijām nepieciešamajā obligātajā apmācību periodā ir jāieskaita laiks, kas, mācoties arodskolās, parasti pavadīts kā daļa no prakses izraudzītajā profesijā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka joprojām pastāv nopietnas atšķirības starp dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmām; tādēļ vērš uzmanību uz to, ka konkrētām profesijām nepieciešamajā obligātajā apmācību periodā ir jāieskaita laiks, kas, mācoties arodskolās, parasti pavadīts kā daļa no prakses izraudzītajā profesijā;

| 27. | aicina dalībvalstis un kompetentās iestādes ar Komisijas atbalstu veikt pētījumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas Kompetenču, kvalifikāciju un profesiju taksonomiju, lai noteiktu, vai oficiālas kvalifikācijas un profesijas atbilst tādām pašām prasmēm un kvalifikācijām dažādās dalībvalstīs un lai izstrādātu Eiropas analītisko instrumentu; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis un kompetentās iestādes ar Komisijas atbalstu veikt pētījumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas Kompetenču, kvalifikāciju un profesiju taksonomiju, lai noteiktu, vai oficiālas kvalifikācijas un profesijas atbilst tādām pašām prasmēm un kvalifikācijām dažādās dalībvalstīs un lai izstrādātu Eiropas analītisko instrumentu;

| 28. | uzskata, ka rīcības kodeksam jābūt plašāk pieejamam, lai nodrošinātu direktīvas efektīvāku īstenošanu, jo tas veicinās tās noteikumu vienotāku interpretāciju; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka rīcības kodeksam jābūt plašāk pieejamam, lai nodrošinātu direktīvas efektīvāku īstenošanu, jo tas veicinās tās noteikumu vienotāku interpretāciju;

Spēkā esošo noteikumu atjaunināšana

| 29. | aicina Komisiju atkārtoti ieviest mehānismus dialogam starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un profesionālajām struktūrām, lai pēc iespējas regulārāk un saskaņā ar zinātnes un tehnoloģijas sasniegumiem atjauninātu apmācību prasību obligāto minimumu nozares profesijām, lai atspoguļotu pašreizējo profesionālo praksi, atjaunināt pašreizējo saimniecisko darbību klasifikāciju, kuras pamatā ir profesionālā pieredze, kā arī izveidot vienkāršu mehānismu pastāvīgai apmācības prasību obligātā minimuma atjaunināšanai; pamatojoties uz Boloņas un Kopenhāgenas procesu nākotnes virzību, mudina Komisiju novērtēt tādas pieejas ieviešanu, kuras pamatā būtu kompetence, nosakot apmācības prasību obligāto minimumu ne tikai apmācību ilguma, bet arī mācību rezultātu ziņā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju atkārtoti ieviest mehānismus dialogam starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un profesionālajām struktūrām, lai pēc iespējas regulārāk un saskaņā ar zinātnes un tehnoloģijas sasniegumiem atjauninātu apmācību prasību obligāto minimumu nozares profesijām, lai atspoguļotu pašreizējo profesionālo praksi, atjaunināt pašreizējo saimniecisko darbību klasifikāciju, kuras pamatā ir profesionālā pieredze, kā arī izveidot vienkāršu mehānismu pastāvīgai apmācības prasību obligātā minimuma atjaunināšanai; pamatojoties uz Boloņas un Kopenhāgenas procesu nākotnes virzību, mudina Komisiju novērtēt tādas pieejas ieviešanu, kuras pamatā būtu kompetence, nosakot apmācības prasību obligāto minimumu ne tikai apmācību ilguma, bet arī mācību rezultātu ziņā;

| 30. | mudina Komisiju nesadrumstalot automātiskās atzīšanas modernizēšanas procesu, kā ir ierosināts Zaļajā grāmatā, un nodrošināt, ka Parlamentam ir pienācīgs pārskats par būtisku izmaiņu veikšanu direktīvā; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju nesadrumstalot automātiskās atzīšanas modernizēšanas procesu, kā ir ierosināts Zaļajā grāmatā, un nodrošināt, ka Parlamentam ir pienācīgs pārskats par būtisku izmaiņu veikšanu direktīvā;

| 31. | atzinīgi vērtē Boloņas procesa ietvaros nesen veiktās reformas un ieguvumus, ko šis process Eiropas studentiem sniedz mobilitātes un nodarbinātības iespēju ziņā; mudina Eiropas Komisiju palīdzēt dalībvalstīm Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu (ECTS) padarīt pārredzamāku un salīdzināmāku, lai tā kļūtu par būtisku kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas un galu galā arī mobilitātes veicināšanas instrumentu; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Boloņas procesa ietvaros nesen veiktās reformas un ieguvumus, ko šis process Eiropas studentiem sniedz mobilitātes un nodarbinātības iespēju ziņā; mudina Eiropas Komisiju palīdzēt dalībvalstīm Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu (ECTS) padarīt pārredzamāku un salīdzināmāku, lai tā kļūtu par būtisku kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas un galu galā arī mobilitātes veicināšanas instrumentu;

| 32. | aicina Komisiju, nosakot apmācības prasību obligāto minimumu, apsvērt standartizētu mācību rezultātu un klīnisko zināšanu nozīmi; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju, nosakot apmācības prasību obligāto minimumu, apsvērt standartizētu mācību rezultātu un klīnisko zināšanu nozīmi;

| 33. | aicina Komisiju apsvērt iespēju turpmāk paplašināt automātiskās atzīšanas darbības jomu; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju apsvērt iespēju turpmāk paplašināt automātiskās atzīšanas darbības jomu;

| 34. | aicina papildus precizēt ierosinātās uzņemšanas prasību izmaiņas medmāsu un vecmāšu apmācībai, kas paredz ilgāku vispārējo izglītību; |
| --- | --- |

34.

aicina papildus precizēt ierosinātās uzņemšanas prasību izmaiņas medmāsu un vecmāšu apmācībai, kas paredz ilgāku vispārējo izglītību;

| 35. | prasa papildus precizēt ierosinājumu svītrot Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 21. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

35.

prasa papildus precizēt ierosinājumu svītrot Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 21. panta 4. punktu;

| 36. | aicina dalībvalstis salīdzināt apmācības prasību obligāto minimumu un regulārāk organizēt apmaiņu savā starpā un arī ar kompetentajām iestādēm, lai ciešāk saskaņotu apmācības prasību obligāto minimumu; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis salīdzināt apmācības prasību obligāto minimumu un regulārāk organizēt apmaiņu savā starpā un arī ar kompetentajām iestādēm, lai ciešāk saskaņotu apmācības prasību obligāto minimumu;

| 37. | norāda, ka Direktīvas 2005/36/EK īstenošanas novērtēšanai nepieciešams izveidot sarakstu ar sertifikātiem vai citiem oficiālu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas ir atzīti vienā vai vairākās dalībvalstīs, bet vienlaikus nav atzīti citās dalībvalstīs; sarakstā būtu jāietver arī tie gadījumi, kad zinātniskais grāds, kuru kādas dalībvalsts pilsoņi ieguvuši, studējot tādas dalībvalsts augstskolā, kas nav viņu izcelsmes valsts, netiek atzīts, atgriežoties atpakaļ savā dalībvalstī; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka Direktīvas 2005/36/EK īstenošanas novērtēšanai nepieciešams izveidot sarakstu ar sertifikātiem vai citiem oficiālu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas ir atzīti vienā vai vairākās dalībvalstīs, bet vienlaikus nav atzīti citās dalībvalstīs; sarakstā būtu jāietver arī tie gadījumi, kad zinātniskais grāds, kuru kādas dalībvalsts pilsoņi ieguvuši, studējot tādas dalībvalsts augstskolā, kas nav viņu izcelsmes valsts, netiek atzīts, atgriežoties atpakaļ savā dalībvalstī;

| 38. | uzsver, ka Eiropas Savienībā pastāv daudz reglamentētu profesiju un aicina dalībvalstis pārskatīt konkrētu profesiju klasifikācijas pamatojumu, lai pārliecinātos, vai oficiālas kvalifikācijas un profesijas atbilst vienām un tām pašām prasmēm un kvalifikācijām visās dalībvalstīs; uzskata, ka reglamentēto profesiju kopējā skaita samazināšana palielinātu mobilitāti; tomēr norāda, ka klasifikācija var būt pamatota, balstoties uz patērētāju aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz medicīnas, tiesību un tehniskām profesijām; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Eiropas Savienībā pastāv daudz reglamentētu profesiju un aicina dalībvalstis pārskatīt konkrētu profesiju klasifikācijas pamatojumu, lai pārliecinātos, vai oficiālas kvalifikācijas un profesijas atbilst vienām un tām pašām prasmēm un kvalifikācijām visās dalībvalstīs; uzskata, ka reglamentēto profesiju kopējā skaita samazināšana palielinātu mobilitāti; tomēr norāda, ka klasifikācija var būt pamatota, balstoties uz patērētāju aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz medicīnas, tiesību un tehniskām profesijām;

| 39. | uzskata, ka efektīvākā iespēja kā nodrošināt speciālistu brīvu pārvietošanos, būtu samazināt reglamentēto profesiju skaitu ES; aicina Komisiju pārskatītajā direktīvā paredzēt mehānismu, ar kuru dalībvalstis var pārbaudīt to tiesību normas, izņemot tās, kas attiecas uz veselības aprūpes nozari, un atcelt šīs normas, ja tās nav samērīgas; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka efektīvākā iespēja kā nodrošināt speciālistu brīvu pārvietošanos, būtu samazināt reglamentēto profesiju skaitu ES; aicina Komisiju pārskatītajā direktīvā paredzēt mehānismu, ar kuru dalībvalstis var pārbaudīt to tiesību normas, izņemot tās, kas attiecas uz veselības aprūpes nozari, un atcelt šīs normas, ja tās nav samērīgas;

Sabiedrības veselības un drošības uzlabošana

| 40. | uzskata, ka patērētāju un pacientu drošības aizsardzība ir būtisks mērķis, kas jāievēro direktīvas pārskatīšanā, un ka direktīvas veiksme lielā mērā ir atkarīga no mobilitātes, vienlaikus garantējot drošību; pievērš uzmanību veselības aprūpes speciālistu īpašajam stāvoklim; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka patērētāju un pacientu drošības aizsardzība ir būtisks mērķis, kas jāievēro direktīvas pārskatīšanā, un ka direktīvas veiksme lielā mērā ir atkarīga no mobilitātes, vienlaikus garantējot drošību; pievērš uzmanību veselības aprūpes speciālistu īpašajam stāvoklim;

| 41. | uzsver, ka ir bijušas nopietnas problēmas saistībā ar speciālistiem, kuri, neraugoties uz licences apturēšanu vai atņemšanu, ir turpinājuši strādāt savā profesijā ES; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir bijušas nopietnas problēmas saistībā ar speciālistiem, kuri, neraugoties uz licences apturēšanu vai atņemšanu, ir turpinājuši strādāt savā profesijā ES;

| 42. | aicina saskaņā ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) izveidot tādu aktīvas brīdināšanas mehānismu profesijām, uz kurām vēl neattiecas Pakalpojumu direktīva, ar kura palīdzību obligāti būtu jābrīdina visas dalībvalstis, ja attiecībā uz kāda speciālista reģistrāciju vai tā tiesībām sniegt pakalpojumus tiek veiktas reglamentējošas darbības, ar noteikumu, ka brīdināšanas sistēmā nav iekļauta nekāda cita informācija, tiek ievērota nevainīguma prezumpcija un ievēroti spēkā esošie datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

42.

aicina saskaņā ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) izveidot tādu aktīvas brīdināšanas mehānismu profesijām, uz kurām vēl neattiecas Pakalpojumu direktīva, ar kura palīdzību obligāti būtu jābrīdina visas dalībvalstis, ja attiecībā uz kāda speciālista reģistrāciju vai tā tiesībām sniegt pakalpojumus tiek veiktas reglamentējošas darbības, ar noteikumu, ka brīdināšanas sistēmā nav iekļauta nekāda cita informācija, tiek ievērota nevainīguma prezumpcija un ievēroti spēkā esošie datu aizsardzības noteikumi;

| 43. | norāda, ka sabiedrībai un pacientiem vajadzīgas labākas garantijas, ka veselības aprūpes speciālisti, kuru kvalifikācijas tiek atzītas, nepārtraukti ir papildinājuši savas prasmes un zināšanas; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka sabiedrībai un pacientiem vajadzīgas labākas garantijas, ka veselības aprūpes speciālisti, kuru kvalifikācijas tiek atzītas, nepārtraukti ir papildinājuši savas prasmes un zināšanas;

| 44. | uzsver ieinteresēto personu aicinājumu pievērst lielāku uzmanību nepārtrauktai profesionālai izaugsmei (NPI), tostarp formālai, neformālai un informālai (mūž)izglītībai, kā arī nepieciešamībai to novērtēt; norāda, ka pasaules mēroga konkurence un virzība uz zināšanām balstītu ekonomiku rada jaunus izaicinājumus prasmju attīstībā un izglītībā; tādēļ aicina Komisiju izpētīt visu izglītības veidu dokumentēšanas metodes, iespējams, ar Eiropas prasmju pašu un Eiropas kvalifikāciju sistēmas, kā arī IMI palīdzību un izstrādāt dalībvalstīs pastāvošo dažādo NPI sistēmu salīdzinošu tabulu; turklāt attiecībā uz veselības aprūpes sektorā nodarbinātajiem aicina Komisiju izvērtēt, vai kompensēšanas pasākumi varētu būt piemērots risinājums atšķirīgajiem NPI līmeņiem; mudina kompetentās iestādes sniegt informāciju par NPI atzīšanas procesa laikā, apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā un apmainīties ar informāciju par NPI, jo īpaši attiecībā uz tām nozarēm un dalībvalstīm, kurās tā ir obligāta; |
| --- | --- |

44.

uzsver ieinteresēto personu aicinājumu pievērst lielāku uzmanību nepārtrauktai profesionālai izaugsmei (NPI), tostarp formālai, neformālai un informālai (mūž)izglītībai, kā arī nepieciešamībai to novērtēt; norāda, ka pasaules mēroga konkurence un virzība uz zināšanām balstītu ekonomiku rada jaunus izaicinājumus prasmju attīstībā un izglītībā; tādēļ aicina Komisiju izpētīt visu izglītības veidu dokumentēšanas metodes, iespējams, ar Eiropas prasmju pašu un Eiropas kvalifikāciju sistēmas, kā arī IMI palīdzību un izstrādāt dalībvalstīs pastāvošo dažādo NPI sistēmu salīdzinošu tabulu; turklāt attiecībā uz veselības aprūpes sektorā nodarbinātajiem aicina Komisiju izvērtēt, vai kompensēšanas pasākumi varētu būt piemērots risinājums atšķirīgajiem NPI līmeņiem; mudina kompetentās iestādes sniegt informāciju par NPI atzīšanas procesa laikā, apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā un apmainīties ar informāciju par NPI, jo īpaši attiecībā uz tām nozarēm un dalībvalstīm, kurās tā ir obligāta;

| 45. | uzsver, ka ir svarīga nepārtraukta apmācība, kas ir īpaši pielāgota darba tirgus prasībām katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu labāku mācību resursu izmantošanu nodarbinātajiem; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ir svarīga nepārtraukta apmācība, kas ir īpaši pielāgota darba tirgus prasībām katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu labāku mācību resursu izmantošanu nodarbinātajiem;

| 46. | uzsver, ka atzīšanas procedūras paplašināšana, lai iekļautu trešās valstīs iegūtu kvalifikāciju, var izraisīt ļaunprātīgu sistēmas izmantošanu, izvēloties izdevīgāko valsti, un būtu ārkārtīgi bīstama kompetentajām iestādēm uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka atzīšanas procedūras paplašināšana, lai iekļautu trešās valstīs iegūtu kvalifikāciju, var izraisīt ļaunprātīgu sistēmas izmantošanu, izvēloties izdevīgāko valsti, un būtu ārkārtīgi bīstama kompetentajām iestādēm uzņēmējā dalībvalstī;

| 47. | uzstāj, ka veselības aprūpes speciālistiem spēja sazināties ar kolēģiem un pacientiem ir būtiski svarīga, lai izvairītos no bīstamām vai, iespējams, pat dzīvību apdraudošām situācijām; |
| --- | --- |

47.

uzstāj, ka veselības aprūpes speciālistiem spēja sazināties ar kolēģiem un pacientiem ir būtiski svarīga, lai izvairītos no bīstamām vai, iespējams, pat dzīvību apdraudošām situācijām;

| 48. | uzskata, ka Direktīvas 2005/36/EK 53. pants par valodu zināšanu prasībām ir jāprecizē, jo pastāv pretrunas starp to, kā šo noteikumu interpretē Komisija, Eiropas Savienības Tiesa un dalībvalstis; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt valodu prasību režīmu veselības aprūpes profesijām, sniedzot kompetentajām iestādēm nepieciešamās iespējas atzīšanas procesa gaitā noskaidrot un tikai tādā gadījumā, ja tas ir vajadzīgs, pārbaudīt speciālistu tehniskās valodas un sarunvalodas prasmes; uzskata, ka nekādi neierobežojot darba devēju iespējas pašiem pārliecināties par darbā pieņemamo speciālistu valodu prasmēm, kas vajadzīgas kādam konkrētam amatam, šajā ziņā ir rūpīgi jāievēro proporcionalitātes princips, lai šādas pārbaudes nekļūtu par papildu šķērsli; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka Direktīvas 2005/36/EK 53. pants par valodu zināšanu prasībām ir jāprecizē, jo pastāv pretrunas starp to, kā šo noteikumu interpretē Komisija, Eiropas Savienības Tiesa un dalībvalstis; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt valodu prasību režīmu veselības aprūpes profesijām, sniedzot kompetentajām iestādēm nepieciešamās iespējas atzīšanas procesa gaitā noskaidrot un tikai tādā gadījumā, ja tas ir vajadzīgs, pārbaudīt speciālistu tehniskās valodas un sarunvalodas prasmes; uzskata, ka nekādi neierobežojot darba devēju iespējas pašiem pārliecināties par darbā pieņemamo speciālistu valodu prasmēm, kas vajadzīgas kādam konkrētam amatam, šajā ziņā ir rūpīgi jāievēro proporcionalitātes princips, lai šādas pārbaudes nekļūtu par papildu šķērsli;

| 49. | uzsver, ka valodu zināšanām ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu speciālista integrāciju citā valstī, nodrošinot pakalpojumu kvalitāti un aizsargājot patērētāju un pacientu drošību; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka valodu zināšanām ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu speciālista integrāciju citā valstī, nodrošinot pakalpojumu kvalitāti un aizsargājot patērētāju un pacientu drošību;

| 50. | uzsver, ka pacientu aizsardzībai, speciālistiem, kas sniedz e-veselības aprūpes pakalpojumus, ir jānodrošina tādas pašas kvalitātes un drošības standarti kā attiecībā uz neelektroniskajiem veselības aprūpes pakalpojumiem; tādēļ ir jāprecizē, ka šīs direktīvas prasības un, ja vajadzīgs, papildus prasības ir jāpiemēro e-veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka pacientu aizsardzībai, speciālistiem, kas sniedz e-veselības aprūpes pakalpojumus, ir jānodrošina tādas pašas kvalitātes un drošības standarti kā attiecībā uz neelektroniskajiem veselības aprūpes pakalpojumiem; tādēļ ir jāprecizē, ka šīs direktīvas prasības un, ja vajadzīgs, papildus prasības ir jāpiemēro e-veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem;

| 51. | norāda, ka e-veselības attīstība un neklātienes veselības aprūpes sistēmas veidošanās pieprasa, lai medmāsas un ārsti pēc apmācības spētu rūpēties par dažādu tautību pacientiem, tādēļ starp apmācību centriem, slimnīcām un universitātēm dažādās valstīs būtu nepieciešams veicināt to speciālistu un absolventu sadarbību, kam, izmantojot šos instrumentus, jāveic pacientu aprūpe; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka e-veselības attīstība un neklātienes veselības aprūpes sistēmas veidošanās pieprasa, lai medmāsas un ārsti pēc apmācības spētu rūpēties par dažādu tautību pacientiem, tādēļ starp apmācību centriem, slimnīcām un universitātēm dažādās valstīs būtu nepieciešams veicināt to speciālistu un absolventu sadarbību, kam, izmantojot šos instrumentus, jāveic pacientu aprūpe;

Speciālistu integrācija un sistēmas uzticamības veicināšana

| 52. | atzinīgi vērtē profesionālo karšu izmēģinājuma projektu rezultātus, par kuriem paziņoja vienotā tirgus forumā Krakovā; uzstāj, ka jebkurai profesionālajai kartei jābūt brīvprātīgai, tai būtu jāapstiprina iegūtā akadēmiskā un profesionālā pieredze un jābūt piesaistītai IMI sistēmai; uzskata, ka profesionālā karte varētu būt noderīgs līdzeklis dažu profesiju mobilitātes veicināšanā, administratīvo procedūru vienkāršošanā un drošības palielināšanā; aicina Komisiju pirms kartes ieviešanas sniegt pierādījumus par tās iespējamo pievienoto vērtību atzīšanas procesam; uzsver, ka jebkuras kartes ieviešanai ir jāatbilst konkrētiem drošības un datu aizsardzības nosacījumiem, un uzstāj, ka ir jāizstrādā vajadzīgie drošības pasākumi pret ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē profesionālo karšu izmēģinājuma projektu rezultātus, par kuriem paziņoja vienotā tirgus forumā Krakovā; uzstāj, ka jebkurai profesionālajai kartei jābūt brīvprātīgai, tai būtu jāapstiprina iegūtā akadēmiskā un profesionālā pieredze un jābūt piesaistītai IMI sistēmai; uzskata, ka profesionālā karte varētu būt noderīgs līdzeklis dažu profesiju mobilitātes veicināšanā, administratīvo procedūru vienkāršošanā un drošības palielināšanā; aicina Komisiju pirms kartes ieviešanas sniegt pierādījumus par tās iespējamo pievienoto vērtību atzīšanas procesam; uzsver, ka jebkuras kartes ieviešanai ir jāatbilst konkrētiem drošības un datu aizsardzības nosacījumiem, un uzstāj, ka ir jāizstrādā vajadzīgie drošības pasākumi pret ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu;

| 53. | atkārtoti uzsver, lai ES samazinātu Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanas un izpildes nevienmērīgumu ES 27 dalībvalstīs, visām dalībvalstīm vairāk savstarpēji jāuzticas citu dalībvalstu sistēmām; |
| --- | --- |

53.

atkārtoti uzsver, lai ES samazinātu Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu īstenošanas un izpildes nevienmērīgumu ES 27 dalībvalstīs, visām dalībvalstīm vairāk savstarpēji jāuzticas citu dalībvalstu sistēmām;

| 54. | atbalsta IMI paplašināšanu, lai aptvertu profesijas, kuras vēl nav iekļautas šajā informācijas sistēmā, kā tas norādīts priekšlikumā Regulai par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (9) (IMI regulā), un profesijas, uz kurām neattiecas Direktīva 2005/36/EK; |
| --- | --- |

54.

atbalsta IMI paplašināšanu, lai aptvertu profesijas, kuras vēl nav iekļautas šajā informācijas sistēmā, kā tas norādīts priekšlikumā Regulai par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (9) (IMI regulā), un profesijas, uz kurām neattiecas Direktīva 2005/36/EK;

| 55. | aicina obligāti ieviest IMI sistēmu kompetentajās iestādēs, lai veicinātu aktīvu administratīvo sadarbību un vienkāršotu atzīšanas procedūras; uzskata, ka IMI varētu vēl vairāk uzlabot, piemēram, paplašinot iespējas veicināt valstu iestāžu darbu; aicina Komisiju ieviest papildu apmācības un tehniskā atbalsta pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu, ka sistēmas piedāvātais efektivitātes potenciāls tiek pilnībā izmantots; |
| --- | --- |

55.

aicina obligāti ieviest IMI sistēmu kompetentajās iestādēs, lai veicinātu aktīvu administratīvo sadarbību un vienkāršotu atzīšanas procedūras; uzskata, ka IMI varētu vēl vairāk uzlabot, piemēram, paplašinot iespējas veicināt valstu iestāžu darbu; aicina Komisiju ieviest papildu apmācības un tehniskā atbalsta pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu, ka sistēmas piedāvātais efektivitātes potenciāls tiek pilnībā izmantots;

| 56. | aicina palielināt augstskolu absolventu mobilitāti un ievērot spriedumu Morgenbesser lietā (10); uzsver, ka dalībvalstīm jāsekmē citu dalībvalstu augstskolu absolventu algota pārraudzīta prakse, ja tās šādu iespēju piedāvā arī saviem valstspiederīgajiem; turklāt uzsver, ka pārraudzītās prakses laikā gūtā profesionālā pieredze būtu jāatzīst izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

56.

aicina palielināt augstskolu absolventu mobilitāti un ievērot spriedumu Morgenbesser lietā (10); uzsver, ka dalībvalstīm jāsekmē citu dalībvalstu augstskolu absolventu algota pārraudzīta prakse, ja tās šādu iespēju piedāvā arī saviem valstspiederīgajiem; turklāt uzsver, ka pārraudzītās prakses laikā gūtā profesionālā pieredze būtu jāatzīst izcelsmes dalībvalstī;

| 57. | uzsver, ka direktīvas 15. pantā izklāstītais kopīgu platformu jēdziens nav realizējies un pašlaik šādas platformas neeksistē; uzsver, ka šīs platformas varētu būt noderīgs instruments mobilitātes veicināšanā un ka tās jādefinē un jākontrolē pašiem speciālistiem; atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi precizēt šo jēdzienu pārskatītā pantā; aicina Komisiju atļaut dalībvalstīm rīkoties ar vajadzīgo elastīgumu, pieņemot lēmumu par to, vai piedalīties kādā kopīgā platformā, kā arī samazināt dalībvalsts dalības slieksni; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka direktīvas 15. pantā izklāstītais kopīgu platformu jēdziens nav realizējies un pašlaik šādas platformas neeksistē; uzsver, ka šīs platformas varētu būt noderīgs instruments mobilitātes veicināšanā un ka tās jādefinē un jākontrolē pašiem speciālistiem; atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi precizēt šo jēdzienu pārskatītā pantā; aicina Komisiju atļaut dalībvalstīm rīkoties ar vajadzīgo elastīgumu, pieņemot lēmumu par to, vai piedalīties kādā kopīgā platformā, kā arī samazināt dalībvalsts dalības slieksni;

| 58. | uzskata, ka jebkuru kopīgu platformu drīkst ieviest tikai pēc tās pārbaudes iekšējā tirgū un tā ir jāpakļauj parlamenta pārraudzībai; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka jebkuru kopīgu platformu drīkst ieviest tikai pēc tās pārbaudes iekšējā tirgū un tā ir jāpakļauj parlamenta pārraudzībai;

| 59. | uzsver, ka šajā direktīvā ir jāietver datu aizsardzība saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un ka šīs direktīvas pārskatītajos noteikumos jāiever arī jaunākie datu aizsardzības nosacījumi; atzīmē, ka jābūt pieejamai par datu pārvaldību atbildīgās kompetentās iestādes atjauninātai kontaktinformācijai un jāizstrādā skaidra politika attiecībā uz profesionālo datu uzglabāšanu un izmantošanu, kā arī vadlīnijas par kļūdainas informācijas labošanu; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka šajā direktīvā ir jāietver datu aizsardzība saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un ka šīs direktīvas pārskatītajos noteikumos jāiever arī jaunākie datu aizsardzības nosacījumi; atzīmē, ka jābūt pieejamai par datu pārvaldību atbildīgās kompetentās iestādes atjauninātai kontaktinformācijai un jāizstrādā skaidra politika attiecībā uz profesionālo datu uzglabāšanu un izmantošanu, kā arī vadlīnijas par kļūdainas informācijas labošanu;

| 60. | atzīmē, ka sarunas starp ES un Šveici ir noslēgušās ar vienošanos par III. pielikuma grozīšanu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, lai iekļautu Direktīvu 2005/36/EK; atzīmē, ka nolīgums paredz direktīvas lielākās daļas noteikumu pagaidu piemērošanu, izņemot II. sadaļu, kurai nepieciešama pielāgošana Šveicē, un ka Padomes lēmuma par iepriekš minēto nolīgumu darbības termiņš beigsies, ja Šveice 24 mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas nebūs paziņojusi par lēmuma izpildei paredzēto iekšējo procedūru pabeigšanu; apņemas rūpīgi sekot šā jautājuma turpmākai risināšanai; |
| --- | --- |

60.

atzīmē, ka sarunas starp ES un Šveici ir noslēgušās ar vienošanos par III. pielikuma grozīšanu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, lai iekļautu Direktīvu 2005/36/EK; atzīmē, ka nolīgums paredz direktīvas lielākās daļas noteikumu pagaidu piemērošanu, izņemot II. sadaļu, kurai nepieciešama pielāgošana Šveicē, un ka Padomes lēmuma par iepriekš minēto nolīgumu darbības termiņš beigsies, ja Šveice 24 mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas nebūs paziņojusi par lēmuma izpildei paredzēto iekšējo procedūru pabeigšanu; apņemas rūpīgi sekot šā jautājuma turpmākai risināšanai;

| 61. | aicina Komisiju nodrošināt, lai pārskatītā direktīva tiek pareizi transponēta noteiktajā termiņā; mudina dalībvalstis noteikt direktīvai pienācīgu prioritāti; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju nodrošināt, lai pārskatītā direktīva tiek pareizi transponēta noteiktajā termiņā; mudina dalībvalstis noteikt direktīvai pienācīgu prioritāti;

*

* *

| 62. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(2)  OV C 76 E, 25.3.2010., 42. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Eiropas Komisija: „Profesionālo kvalifikāciju direktīvas novērtējums” (Briselē, 2011. gada 5. jūlijā).

(7)  Eiropas Komisija, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD, SOLVIT 2010. gada ziņojums: „SOLVIT tīkla attīstība un darbības rezultāti 2010. gadā” (2011).

(8)  Eiropas Komisijas 2011. gada maija Eirobarometra zibensaptauja „Jaunatne kustībā”. Analītisks ziņojums.

(9)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI regula), (COM(2011)0522).

(10)  Eiropas Savienības Tiesas 2003. gada 13. novembra spriedums Lietā C-313/01, Morgenbesser, Recueil, I–13467. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/25

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisPatērētāju aizsardzības politika

P7_TA(2011)0491

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka „iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka „iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,

| — | ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienībai jāizveido „sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienībai jāizveido „sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,

| — | ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,

| — | ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka „patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka „patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,

| — | ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvas 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvas 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004 (1),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 23. jūnija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 23. jūnija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojumu, Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojs, 2011, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojumu, Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojs, 2011,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 7. aprīļa darba dokumentu „Patērētāju iespēju palielināšana ES” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 7. aprīļa darba dokumentu „Patērētāju iespēju palielināšana ES” (SEC(2011)0469),

| — | ņemot vērā 2011. gada 11. marta Komisijas paziņojumu „Vietējie patērētāji vienotajā tirgū”, Patēriņa tirgu pārskata 5. izdevumu (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 11. marta Komisijas paziņojumu „Vietējie patērētāji vienotajā tirgū”, Patēriņa tirgu pārskata 5. izdevumu (SEC(2011)0299),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. oktobra Komisijas paziņojumu „Likt tirgiem strādāt patērētāju labā”, Patēriņa tirgu rezultātu pārskata 4. izdevumu (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. oktobra Komisijas paziņojumu „Likt tirgiem strādāt patērētāju labā”, Patēriņa tirgu rezultātu pārskata 4. izdevumu (SEC(2010)1257),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi: ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi: ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (4),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (5),

| — | ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai par vienotā tirgus darbības atjaunināšanu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai par vienotā tirgus darbības atjaunināšanu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (6),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā), piemērošanu (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā), piemērošanu (COM(2009)0336),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009)0557),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu patērētāju sūdzību un aptauju klasificēšanas un ziņošanas metodoloģiju (COM(2009)0346) un tam pievienoto Komisijas ieteikumu projektu (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu patērētāju sūdzību un aptauju klasificēšanas un ziņošanas metodoloģiju (COM(2009)0346) un tam pievienoto Komisijas ieteikumu projektu (SEC(2009)0949),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (8) un Komisijas 2004. gada 12. jūlija ieteikumu par iekšējo tirgu regulējošu direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (8) un Komisijas 2004. gada 12. jūlija ieteikumu par iekšējo tirgu regulējošu direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (Rotaļlietu drošuma direktīva) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (Rotaļlietu drošuma direktīva) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (11) un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (11) un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam — patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” (COM(2007)0099) un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam — patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” (COM(2007)0099) un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļas ziņojumu „Šķēršļi, kas kavē Eiropas iekšējā tirgus darbību (2008)” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļas ziņojumu „Šķēršļi, kas kavē Eiropas iekšējā tirgus darbību (2008)” (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā („Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā („Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (14),

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 („Negodīgas komercprakses direktīva”) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 („Negodīgas komercprakses direktīva”) (16),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0369/2011),

| A. | tā kā ES pilsoņiem ir nozīmīga loma kā patērētājiem, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, kas ir gudra, ietveroša un ilgtspējīga izaugsme, jo patēriņa izdevumi veido vairāk nekā pusi no ES IKP; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pilsoņiem ir nozīmīga loma kā patērētājiem, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, kas ir gudra, ietveroša un ilgtspējīga izaugsme, jo patēriņa izdevumi veido vairāk nekā pusi no ES IKP;

| B. | tā kā saskaņā ar materiālās nenodrošinātības līmeņa rādītāju 16,3 % no ES iedzīvotājiem saskaras ar nabadzības risku un tā kā šis procentuālais rādītājs pieaug līdz 17,1 % attiecībā uz sievietēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar materiālās nenodrošinātības līmeņa rādītāju 16,3 % no ES iedzīvotājiem saskaras ar nabadzības risku un tā kā šis procentuālais rādītājs pieaug līdz 17,1 % attiecībā uz sievietēm;

| C. | tā kā saskaņā ar 2011. gada aprīļa īpašo Eirobarometra pētījumu Nr. 342 par patērētāju iespēju palielināšanu lielākā daļa patērētāju jūtas pārliecināti un zinoši, taču vienlaikus liela daļa atzīst zināšanu trūkumu par patērētāju pamata tiesību aktiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar 2011. gada aprīļa īpašo Eirobarometra pētījumu Nr. 342 par patērētāju iespēju palielināšanu lielākā daļa patērētāju jūtas pārliecināti un zinoši, taču vienlaikus liela daļa atzīst zināšanu trūkumu par patērētāju pamata tiesību aktiem;

| D. | tā kā patērētāji neveido vienu atsevišķu viendabīgu grupu, jo ir būtiskas atšķirības starp patērētājiem attiecībā uz patērētāju kompetenci, zināšanām par tiesību aktiem, pašpārliecinātību un viņu gatavību vērsties pēc tiesiskās aizsardzības; |
| --- | --- |

D.

tā kā patērētāji neveido vienu atsevišķu viendabīgu grupu, jo ir būtiskas atšķirības starp patērētājiem attiecībā uz patērētāju kompetenci, zināšanām par tiesību aktiem, pašpārliecinātību un viņu gatavību vērsties pēc tiesiskās aizsardzības;

| E. | tā kā saskaņā ar 2011. gada aprīļa īpašo Eirobarometra pētījumu Nr. 342 par patērētāju iespēju palielināšanu sievietes iepērkoties pavada vairāk laika (3,7 stundas parastā nedēļā) nekā vīrieši (2,8 stundas); |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar 2011. gada aprīļa īpašo Eirobarometra pētījumu Nr. 342 par patērētāju iespēju palielināšanu sievietes iepērkoties pavada vairāk laika (3,7 stundas parastā nedēļā) nekā vīrieši (2,8 stundas);

| F. | tā kā saskaņā ar 2011. gada marta Patēriņa tirgu pārskatu patērētāji ES vēl arvien saskaras ar ļoti dažādiem apstākļiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 2011. gada marta Patēriņa tirgu pārskatu patērētāji ES vēl arvien saskaras ar ļoti dažādiem apstākļiem;

| G. | tā kā patērētāji ir neapmierināti ar finanšu pakalpojumu darbību, cita starpā nepareizu ieteikumu dēļ, un tā kā saskaņā ar Patēriņa tirgu rezultātu pārskatā minēto lielākā daļa patērētāju nezina savas tiesības saistībā ar finanšu pakalpojumiem un 98 % patērētāju nespēj izvēlēties vispiemērotāko ieguldījumu iespēju, un tiek lēsts, ka tā izmaksas veido 0,4 % no ES IKP; |
| --- | --- |

G.

tā kā patērētāji ir neapmierināti ar finanšu pakalpojumu darbību, cita starpā nepareizu ieteikumu dēļ, un tā kā saskaņā ar Patēriņa tirgu rezultātu pārskatā minēto lielākā daļa patērētāju nezina savas tiesības saistībā ar finanšu pakalpojumiem un 98 % patērētāju nespēj izvēlēties vispiemērotāko ieguldījumu iespēju, un tiek lēsts, ka tā izmaksas veido 0,4 % no ES IKP;

| H. | tā kā informācijas izpaušana ir gan nepieciešama, gan būtiska visās finanšu pakalpojumu nozarēs patērētājiem; tā kā stratēģijā jāatzīst, ka ar to vien nepietiek, lai radītu konkurētspējīgus tirgus, kuros patērētāji var pieņemt sev labvēlīgākos lēmumus; tā kā, ja šādai izpaušanai ir jākļūst efektīvākai, ir būtiski nodrošināt informāciju ES un reģionālajās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

H.

tā kā informācijas izpaušana ir gan nepieciešama, gan būtiska visās finanšu pakalpojumu nozarēs patērētājiem; tā kā stratēģijā jāatzīst, ka ar to vien nepietiek, lai radītu konkurētspējīgus tirgus, kuros patērētāji var pieņemt sev labvēlīgākos lēmumus; tā kā, ja šādai izpaušanai ir jākļūst efektīvākai, ir būtiski nodrošināt informāciju ES un reģionālajās oficiālajās valodās;

| I. | tā kā sevišķi neaizsargātu iedzīvotāju grupas, kuri par tādiem ir uzskatāmi garīga, fiziska vai psiholoģiska vājuma, sava vecuma vai uzticēšanās dēļ, piemēram, bērni, pusaudži un vecāka gadagājuma cilvēki, vai arī cilvēki, kas ir kļuvuši neaizsargāti sociālā un finansiālā stāvokļa dēļ (piemēram, cilvēki ar pārāk lielām parādsaistībām), ir jāaizsargā īpaši; |
| --- | --- |

I.

tā kā sevišķi neaizsargātu iedzīvotāju grupas, kuri par tādiem ir uzskatāmi garīga, fiziska vai psiholoģiska vājuma, sava vecuma vai uzticēšanās dēļ, piemēram, bērni, pusaudži un vecāka gadagājuma cilvēki, vai arī cilvēki, kas ir kļuvuši neaizsargāti sociālā un finansiālā stāvokļa dēļ (piemēram, cilvēki ar pārāk lielām parādsaistībām), ir jāaizsargā īpaši;

| J. | tā kā ES ir izvirzījusi mērķus samazināt CO2 emisijas, aicinot izveidot ilgtspējīgākus patēriņa modeļus; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir izvirzījusi mērķus samazināt CO2 emisijas, aicinot izveidot ilgtspējīgākus patēriņa modeļus;

| K. | tā kā pareizi funkcionējošam iekšējam tirgum būtu jāpiedāvā patērētājiem plašāks augstas kvalitātes produktu un pakalpojumu klāsts par konkurētspējīgām cenām, vienlaicīgi nodrošinot arī patērētāju tiesību un vides augsta līmeņa aizsardzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā pareizi funkcionējošam iekšējam tirgum būtu jāpiedāvā patērētājiem plašāks augstas kvalitātes produktu un pakalpojumu klāsts par konkurētspējīgām cenām, vienlaicīgi nodrošinot arī patērētāju tiesību un vides augsta līmeņa aizsardzību;

| L. | tā kā iekšējam tirgum ir jāpaplašinās, neierobežojot patērētāju aizsardzību, garantējot pakalpojumu brīvu apriti un nodrošinot, ka pietiekama uzmanība tiek pievērsta strādājošo aizsardzībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā iekšējam tirgum ir jāpaplašinās, neierobežojot patērētāju aizsardzību, garantējot pakalpojumu brīvu apriti un nodrošinot, ka pietiekama uzmanība tiek pievērsta strādājošo aizsardzībai;

| M. | tā kā patērētāji, kuriem ir lielākas iespējas, var labāk noteikt izdevīgākās cenas, pārdošanas nosacījumus un kvalitāti, tādējādi veicinot konkurenci un inovācijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā patērētāji, kuriem ir lielākas iespējas, var labāk noteikt izdevīgākās cenas, pārdošanas nosacījumus un kvalitāti, tādējādi veicinot konkurenci un inovācijas;

| N. | tā kā pilnībā integrēts iekšējais tirgus sniegtu daudzus ieguvumus Eiropas patērētājiem, piemēram, nodrošinātu zemākas cenas un plašāku produktu un pakalpojumu klāstu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pilnībā integrēts iekšējais tirgus sniegtu daudzus ieguvumus Eiropas patērētājiem, piemēram, nodrošinātu zemākas cenas un plašāku produktu un pakalpojumu klāstu;

| O. | tā kā saskaņā ar 2011. gada marta Patēriņa tirgu pārskatu mazumtirgotājiem trūkst zināšanu par ES patērētāju pamattiesībām, kas var gan negatīvi ietekmēt patērētājus, gan skart mazumtirgotāju gatavību veikt pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar 2011. gada marta Patēriņa tirgu pārskatu mazumtirgotājiem trūkst zināšanu par ES patērētāju pamattiesībām, kas var gan negatīvi ietekmēt patērētājus, gan skart mazumtirgotāju gatavību veikt pārrobežu tirdzniecību;

| P. | tā kā visām ieinteresētajām personām (tostarp Komisijai, valstu izpildiestādēm, patērētāju organizācijām un privātajam sektoram) ir jāpastiprina centieni sasniegt mērķi augstā līmenī aizsargāt patērētājus un uzlabot viņu iespējas, jo publiskā tirgus uzraudzības un īstenošanas efektivitāte ir īpaši svarīga, lai novērstu nelegālu un nedrošu produktu nonākšanu Eiropas tirgū un nodrošinātu to izņemšanu no tirgus; |
| --- | --- |

P.

tā kā visām ieinteresētajām personām (tostarp Komisijai, valstu izpildiestādēm, patērētāju organizācijām un privātajam sektoram) ir jāpastiprina centieni sasniegt mērķi augstā līmenī aizsargāt patērētājus un uzlabot viņu iespējas, jo publiskā tirgus uzraudzības un īstenošanas efektivitāte ir īpaši svarīga, lai novērstu nelegālu un nedrošu produktu nonākšanu Eiropas tirgū un nodrošinātu to izņemšanu no tirgus;

| Q. | tā kā pašreizējās ekonomikas lejupslīdes dēļ vēl jo svarīgāka ir spēcīga un pastāvīga īstenošana, jo krīze skar patērētāju izvēli; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējās ekonomikas lejupslīdes dēļ vēl jo svarīgāka ir spēcīga un pastāvīga īstenošana, jo krīze skar patērētāju izvēli;

| R. | tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāatbalsta patērētāju aizsardzības tiesību aktu efektīvāka transponēšana un īstenošana, turpinot ciešu savstarpējo sadarbību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāatbalsta patērētāju aizsardzības tiesību aktu efektīvāka transponēšana un īstenošana, turpinot ciešu savstarpējo sadarbību;

| S. | tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāaizsargā ES pilsoņu veselība un labklājība, |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāaizsargā ES pilsoņu veselība un labklājība,

Galvenie mērķi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu īstenot Patērētāju programmu un uzsver nepieciešamību Komisijai ierosināt proaktīvu politiku, lai definētu lietpratīgu regulējumu ar mērķi panākt saskaņotu tiesisko pamatu; turklāt aicina visus turpmākos pasākumus attiecībā uz patērētāju politiku balstīt uz holistisku pieeju, veltot patērētājiem visvairāk uzmanības vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu īstenot Patērētāju programmu un uzsver nepieciešamību Komisijai ierosināt proaktīvu politiku, lai definētu lietpratīgu regulējumu ar mērķi panākt saskaņotu tiesisko pamatu; turklāt aicina visus turpmākos pasākumus attiecībā uz patērētāju politiku balstīt uz holistisku pieeju, veltot patērētājiem visvairāk uzmanības vienotajā tirgū;

| 2. | uzsver, ka politikas prioritātes jāsaista un jāatbalsta ar Patēriņa tirgu pārskata statistiku; turklāt aicina Komisiju savā patērētāju politikas stratēģijā ņemt vērā nesen publiskotās 20 galvenās problēmas vienotā tirgus jomā pilsoņu un uzņēmumu skatījumā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka politikas prioritātes jāsaista un jāatbalsta ar Patēriņa tirgu pārskata statistiku; turklāt aicina Komisiju savā patērētāju politikas stratēģijā ņemt vērā nesen publiskotās 20 galvenās problēmas vienotā tirgus jomā pilsoņu un uzņēmumu skatījumā;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus tās 2012. gada darba programmā pārskatīt patērētāju politiku un likumdošanas stratēģiju, iekļaujot iniciatīvas visu tās atbildīgo dienestu darbā; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt, lai patērētāji visā ES saņemtu pilnīgu aizsardzību, ko garantētu pamata tiesību akti, piemēram, Direktīva par negodīgas komercprakses apkarošanu un Direktīva par patēriņa kredītu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus tās 2012. gada darba programmā pārskatīt patērētāju politiku un likumdošanas stratēģiju, iekļaujot iniciatīvas visu tās atbildīgo dienestu darbā; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt, lai patērētāji visā ES saņemtu pilnīgu aizsardzību, ko garantētu pamata tiesību akti, piemēram, Direktīva par negodīgas komercprakses apkarošanu un Direktīva par patēriņa kredītu;

| 4. | atzinīgi vērtē stratēģisku pieeju patērētāju tiesību aizsardzībai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta no stratēģijas 2007.–2013. gadam; uzsver, ka saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” ir labāk jāsaskaņo patērētāju politika un mērķi vides un sociālajā jomā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē stratēģisku pieeju patērētāju tiesību aizsardzībai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta no stratēģijas 2007.–2013. gadam; uzsver, ka saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” ir labāk jāsaskaņo patērētāju politika un mērķi vides un sociālajā jomā;

| 5. | uzsver nepieciešamību pareizi piemērot un īstenot esošos tiesību aktus (jo īpaši jaunāko direktīvu par patērētāju tiesībām), turklāt izplatot atbilstīgu informāciju par katras puses tiesībām un pienākumiem; turklāt uzsver nepieciešamību pārbaudīt esošo tiesību aktu kopumu pēc patērētāju tiesību direktīvas pieņemšanas un saistībā ar plānotajām jaunajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

5.

uzsver nepieciešamību pareizi piemērot un īstenot esošos tiesību aktus (jo īpaši jaunāko direktīvu par patērētāju tiesībām), turklāt izplatot atbilstīgu informāciju par katras puses tiesībām un pienākumiem; turklāt uzsver nepieciešamību pārbaudīt esošo tiesību aktu kopumu pēc patērētāju tiesību direktīvas pieņemšanas un saistībā ar plānotajām jaunajām iniciatīvām;

| 6. | uzsver saskaņotības nepieciešamību īstenot patērētāju aizsardzības politikas virzienus un šajā sakarībā ierosina atsākt diskusijas par to, kā šie pienākumi ir sadalīti Komisijā; |
| --- | --- |

6.

uzsver saskaņotības nepieciešamību īstenot patērētāju aizsardzības politikas virzienus un šajā sakarībā ierosina atsākt diskusijas par to, kā šie pienākumi ir sadalīti Komisijā;

| 7. | aicina Komisiju labāk saskaņot politikas virzienus, kas skar patērētājus; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju labāk saskaņot politikas virzienus, kas skar patērētājus;

| 8. | aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu ar trešām valstīm patērētāju aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu ar trešām valstīm patērētāju aizsardzības jomā;

| 9. | uzsver daudzos uzdevumus, kuri jārisina Patērētāju programmai, piemēram, patērētāju iespēju palielināšanu un nevienlīdzības līmeņa samazināšanu, ilgtspējīga patēriņa veicināšanu, nedrošu produktu pieejamības patērētājiem ierobežošanu un patērētāju, jo īpaši bērnu, aizsargāšanu pret maldinošām reklāmām; aicina politikas veidotājus rūpīgi pārdomāt, kā veidot lietpratīgāku politiku, kas sniedz patērētājiem nepieciešamo informāciju un ko var faktiski izmantot, neradot uzņēmumiem papildu slogu; |
| --- | --- |

9.

uzsver daudzos uzdevumus, kuri jārisina Patērētāju programmai, piemēram, patērētāju iespēju palielināšanu un nevienlīdzības līmeņa samazināšanu, ilgtspējīga patēriņa veicināšanu, nedrošu produktu pieejamības patērētājiem ierobežošanu un patērētāju, jo īpaši bērnu, aizsargāšanu pret maldinošām reklāmām; aicina politikas veidotājus rūpīgi pārdomāt, kā veidot lietpratīgāku politiku, kas sniedz patērētājiem nepieciešamo informāciju un ko var faktiski izmantot, neradot uzņēmumiem papildu slogu;

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt īpašu aizsardzību to patērētāju grupām, kuri ir ļoti neaizsargāti sava garīgā, fiziskā vai psiholoģiskā vājuma, uzticēšanās vai vecuma dēļ vai kuri ir kļuvuši neaizsargāti savu sociālo un finansiālo apstākļu dēļ; atbalsta Komisijas darbu uzvedības ekonomikas jomā, uzskatot to par būtiski nepieciešamu, lai nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti praksē; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju nodrošināt īpašu aizsardzību to patērētāju grupām, kuri ir ļoti neaizsargāti sava garīgā, fiziskā vai psiholoģiskā vājuma, uzticēšanās vai vecuma dēļ vai kuri ir kļuvuši neaizsargāti savu sociālo un finansiālo apstākļu dēļ; atbalsta Komisijas darbu uzvedības ekonomikas jomā, uzskatot to par būtiski nepieciešamu, lai nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti praksē;

| 11. | prasa Komisijai uzlabot kritērijus un kārtību lielāka skaita novērtējumu veikšanai un attiecīgā gadījumā pārskatīt ES tiesību aktus, kas ietekmē patērētāju politiku un izveido paraugprakses, ar kurām dalībvalstis var pareizi īstenot pašreizējos tiesību aktus; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai uzlabot kritērijus un kārtību lielāka skaita novērtējumu veikšanai un attiecīgā gadījumā pārskatīt ES tiesību aktus, kas ietekmē patērētāju politiku un izveido paraugprakses, ar kurām dalībvalstis var pareizi īstenot pašreizējos tiesību aktus;

Patērētāju iespēju palielināšana

| 12. | norāda uz būtisku e-komercijas pieaugumu, kura pašlaik ir ļoti būtiska patērētājiem, jo 40 % no ES pilsoņiem iepērkas tiešsaistē; norāda, ka ir jāuzlabo patērētāju un mazumtirgotāju uzticēšanās, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu iegādēm un tirdzniecību, paredzot viņiem attiecīgas tiesības un pienākumus internetā; |
| --- | --- |

12.

norāda uz būtisku e-komercijas pieaugumu, kura pašlaik ir ļoti būtiska patērētājiem, jo 40 % no ES pilsoņiem iepērkas tiešsaistē; norāda, ka ir jāuzlabo patērētāju un mazumtirgotāju uzticēšanās, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu iegādēm un tirdzniecību, paredzot viņiem attiecīgas tiesības un pienākumus internetā;

| 13. | pauž nožēlu par būtiskajām atšķirībām starp iekšzemes un pārrobežu tiešsaistes mazumtirdzniecības pirkumu līmeni; atzīmē, ka Patēriņa tirgu pārskatā 44 % patērētāju norādīja, ka neskaidrība par viņu tiesībām viņus atturēja no preču pirkšanas citās dalībvalstīs un ka novēlotā piegāde vai piegādes neizpilde, kā arī krāpšana ir galvenie faktori, kas kavē uzsākt pārrobežu iepirkšanos; tādēļ aicina ES patērētāju politikas stratēģijā atbalstīt izaugsmi un inovācijas mazumtirdzniecības nozarē un jo īpaši digitālā vienotā tirgus pabeigšanu, lai palīdzētu ES patērētājiem veikt pārrobežu iepirkšanos; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par būtiskajām atšķirībām starp iekšzemes un pārrobežu tiešsaistes mazumtirdzniecības pirkumu līmeni; atzīmē, ka Patēriņa tirgu pārskatā 44 % patērētāju norādīja, ka neskaidrība par viņu tiesībām viņus atturēja no preču pirkšanas citās dalībvalstīs un ka novēlotā piegāde vai piegādes neizpilde, kā arī krāpšana ir galvenie faktori, kas kavē uzsākt pārrobežu iepirkšanos; tādēļ aicina ES patērētāju politikas stratēģijā atbalstīt izaugsmi un inovācijas mazumtirdzniecības nozarē un jo īpaši digitālā vienotā tirgus pabeigšanu, lai palīdzētu ES patērētājiem veikt pārrobežu iepirkšanos;

| 14. | norāda, ka patērētāju uzticēšanās ir ekonomikas virzītājspēks gan attiecībā uz iekšzemes, gan pārrobežu tirdzniecību kā tiešsaistē, tā bezsaistē; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka patērētāju uzticēšanās ir ekonomikas virzītājspēks gan attiecībā uz iekšzemes, gan pārrobežu tirdzniecību kā tiešsaistē, tā bezsaistē;

| 15. | uzsver nepieciešamību informēt patērētājus par viņu tiesībām un pienākumiem un nodrošināt patērētāju tiesību pilnīgu ievērošanu internetā, kā arī aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, tajā pašā laikā aizsargājot personas datus un privātumu; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību informēt patērētājus par viņu tiesībām un pienākumiem un nodrošināt patērētāju tiesību pilnīgu ievērošanu internetā, kā arī aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, tajā pašā laikā aizsargājot personas datus un privātumu;

| 16. | uzsver, ka patērētāju personas datiem ir ievērojama ekonomiskā vērtība, piemēram, datubāzēs ir ietverti patērētāju profili, ko izmanto mērķtiecīgas reklāmas vajadzībām; norāda, ka lietotāji lielākoties neapzinās to datu vērtību, kurus viņi brīvprātīgi dara pieejamus uzņēmumiem; prasa Komisijai nodrošināt pietiekamu konkurences līmeni tiešsaistes reklāmas un meklētājprogrammu jomā un uzraudzīt datus, ko izmanto attiecīgie uzņēmumi, saskaņā ar pašreizējo datu aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka patērētāju personas datiem ir ievērojama ekonomiskā vērtība, piemēram, datubāzēs ir ietverti patērētāju profili, ko izmanto mērķtiecīgas reklāmas vajadzībām; norāda, ka lietotāji lielākoties neapzinās to datu vērtību, kurus viņi brīvprātīgi dara pieejamus uzņēmumiem; prasa Komisijai nodrošināt pietiekamu konkurences līmeni tiešsaistes reklāmas un meklētājprogrammu jomā un uzraudzīt datus, ko izmanto attiecīgie uzņēmumi, saskaņā ar pašreizējo datu aizsardzības sistēmu;

| 17. | uzsver nepieciešamību nodrošināt patērētājiem un tirgotājiem skaidrāku un salīdzināmāku informāciju, piemēram, norādot vienības cenu un nodrošinot tīmekļa vietnes, kurās iespējams precīzi un skaidri salīdzināt cenas, kā arī produktu saprātīgu un efektīvu marķēšanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver nepieciešamību nodrošināt patērētājiem un tirgotājiem skaidrāku un salīdzināmāku informāciju, piemēram, norādot vienības cenu un nodrošinot tīmekļa vietnes, kurās iespējams precīzi un skaidri salīdzināt cenas, kā arī produktu saprātīgu un efektīvu marķēšanu;

| 18. | uzsver marķējuma nozīmīgumu un šajā sakarībā aicina Komisiju ņemt vērā patērētāju prasību skaita pieaugumu, piemēram, attiecībā uz godīgu tirdzniecību, oglekļa dioksīda emisijas ietekmi, pārstrādes piemērošanu, pārstrādes veidiem un izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

18.

uzsver marķējuma nozīmīgumu un šajā sakarībā aicina Komisiju ņemt vērā patērētāju prasību skaita pieaugumu, piemēram, attiecībā uz godīgu tirdzniecību, oglekļa dioksīda emisijas ietekmi, pārstrādes piemērošanu, pārstrādes veidiem un izcelsmes marķējumu;

| 19. | uzsver nepieciešamību nodrošināt vispārēju piekļuvi ātriem platjoslas un telekomunikāciju tīkliem un plašu piekļuvi precēm un pakalpojumiem tiešsaistē, tostarp atceļot izplatīšanas ierobežojumus, risinot ģeogrāfiskās segmentācijas jautājumu un pilnveidojot elektroniskās maksāšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

19.

uzsver nepieciešamību nodrošināt vispārēju piekļuvi ātriem platjoslas un telekomunikāciju tīkliem un plašu piekļuvi precēm un pakalpojumiem tiešsaistē, tostarp atceļot izplatīšanas ierobežojumus, risinot ģeogrāfiskās segmentācijas jautājumu un pilnveidojot elektroniskās maksāšanas pakalpojumus;

| 20. | uzsver, ka Patērētāju programmā jāizceļ digitālā satura produktu, piemēram, elektronisko grāmatu, tirgus; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka Patērētāju programmā jāizceļ digitālā satura produktu, piemēram, elektronisko grāmatu, tirgus;

| 21. | uzsver nepieciešamību palielināt patērētāju iespējas, nodrošinot viņiem lietderīgu, mērķtiecīgu un saprotamu informāciju; uzstāj, ka ES un valstu iestādēm, kā arī patērētāju organizācijām un uzņēmumiem jāpastiprina centieni uzlabot patērētāju izglītošanu; aicina Komisiju ierosināt patērētājiem draudzīgus vienotā tirgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka vienotā tirgus darbībā tiek pilnībā ņemtas vērās patērētāju intereses; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību palielināt patērētāju iespējas, nodrošinot viņiem lietderīgu, mērķtiecīgu un saprotamu informāciju; uzstāj, ka ES un valstu iestādēm, kā arī patērētāju organizācijām un uzņēmumiem jāpastiprina centieni uzlabot patērētāju izglītošanu; aicina Komisiju ierosināt patērētājiem draudzīgus vienotā tirgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka vienotā tirgus darbībā tiek pilnībā ņemtas vērās patērētāju intereses;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstošu atbalstu un spēju palielināšanu patērētāju organizācijām katrā dalībvalstī, lai palielinātu to ietekmi un resursus, tādējādi vairojot patērētāju iespējas; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstošu atbalstu un spēju palielināšanu patērētāju organizācijām katrā dalībvalstī, lai palielinātu to ietekmi un resursus, tādējādi vairojot patērētāju iespējas;

| 23. | uzsver nepieciešamību izglītot patērētājus jau iespējami agrīnā vecumā, lai viņi saprastu un izmantotu uz produktiem norādīto informāciju; aicina Komisiju padarīt labāk identificējamus un intuitīvākus Eiropas logotipus (konkrēti CE atbilstības marķējuma logotipu, Eiropas ekomarķējumu, Mēbiusa lentu kā pārstrādes simbolu vai riska marķējumu), kam vēl arvien ir nepietiekams atpazīstamības līmenis; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību izglītot patērētājus jau iespējami agrīnā vecumā, lai viņi saprastu un izmantotu uz produktiem norādīto informāciju; aicina Komisiju padarīt labāk identificējamus un intuitīvākus Eiropas logotipus (konkrēti CE atbilstības marķējuma logotipu, Eiropas ekomarķējumu, Mēbiusa lentu kā pārstrādes simbolu vai riska marķējumu), kam vēl arvien ir nepietiekams atpazīstamības līmenis;

| 24. | aicina Komisiju uzsākt informācijas kampaņas visās dalībvalstīs par Eiropas CE apzīmējumu un tā nozīmi, paskaidrojot patērētājiem, ko tas nozīmē (vai nenozīmē) un nodrošinot viņiem plašāku informāciju, vienlaikus mēģinot palielināt informētību par produktu drošību profesionālajās aprindās; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju uzsākt informācijas kampaņas visās dalībvalstīs par Eiropas CE apzīmējumu un tā nozīmi, paskaidrojot patērētājiem, ko tas nozīmē (vai nenozīmē) un nodrošinot viņiem plašāku informāciju, vienlaikus mēģinot palielināt informētību par produktu drošību profesionālajās aprindās;

| 25. | uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai kopā ar patērētāju organizācijām un uzņēmumiem jāturpina veidot novatoriskus risinājumus, lai izplatītu informāciju par vienoto tirgu, mudinot iedzīvotājus pilnībā izmantot esošās iespējas; uzsver pilsoniskās sabiedrības nozīmīgumu, palīdzot MVU un patērētājiem, jo īpaši visneaizsargātākajiem, piemēram, jauniešiem vai cilvēkiem, kuriem nav pieejams internets, pārvarēt esošos valodas, tehnoloģiskos un administratīvos šķēršļus un ierobežojumus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai kopā ar patērētāju organizācijām un uzņēmumiem jāturpina veidot novatoriskus risinājumus, lai izplatītu informāciju par vienoto tirgu, mudinot iedzīvotājus pilnībā izmantot esošās iespējas; uzsver pilsoniskās sabiedrības nozīmīgumu, palīdzot MVU un patērētājiem, jo īpaši visneaizsargātākajiem, piemēram, jauniešiem vai cilvēkiem, kuriem nav pieejams internets, pārvarēt esošos valodas, tehnoloģiskos un administratīvos šķēršļus un ierobežojumus dalībvalstīs;

| 26. | pauž nožēlu, ka pakalpojumu sniedzēja vai tarifu maiņa vēl arvien ir sarežģīta konkrētās nozarēs, ierobežojot patērētāju izvēles brīvību un kaitējot konkurencei; aicina Komisiju ciešāk iesaistīties šā jautājuma izskatīšanā, lai nodrošinātu, ka patērētāji var pilnībā izmantot visas iekšējā tirgus iespējas; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu, ka pakalpojumu sniedzēja vai tarifu maiņa vēl arvien ir sarežģīta konkrētās nozarēs, ierobežojot patērētāju izvēles brīvību un kaitējot konkurencei; aicina Komisiju ciešāk iesaistīties šā jautājuma izskatīšanā, lai nodrošinātu, ka patērētāji var pilnībā izmantot visas iekšējā tirgus iespējas;

| 27. | aicina Komisiju izvērtēt atlikušos šķēršļus patērētāju iespējām mainīt bankas un apsvērt iespējas šo šķēršļu likvidēšanai, piemēram, izveidot ES līmeņa banku kontu numuru pārcelšanas sistēmu; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju izvērtēt atlikušos šķēršļus patērētāju iespējām mainīt bankas un apsvērt iespējas šo šķēršļu likvidēšanai, piemēram, izveidot ES līmeņa banku kontu numuru pārcelšanas sistēmu;

| 28. | norāda, cik būtiskas patērētājiem ir pārredzamas maksas par banku pakalpojumiem, ātrāka darījumu izpilde un vienkāršākas procedūras banku kontu pārcelšanai; |
| --- | --- |

28.

norāda, cik būtiskas patērētājiem ir pārredzamas maksas par banku pakalpojumiem, ātrāka darījumu izpilde un vienkāršākas procedūras banku kontu pārcelšanai;

| 29. | norāda, ka aptuveni 30 miljoniem ES iedzīvotāju nav pieejami banku pamatpakalpojumi, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kā tā apņēmās rīkoties Vienotā tirgus aktā un savā 2011. gada darba programmā; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka aptuveni 30 miljoniem ES iedzīvotāju nav pieejami banku pamatpakalpojumi, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kā tā apņēmās rīkoties Vienotā tirgus aktā un savā 2011. gada darba programmā;

Patērētāju aizsardzība un produktu nekaitīgums

| 30. | uzsver nepieciešamību izveidot patērētāju politiku, kurā tiek ņemta vērā neaizsargāto patērētāju grupu specifika; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību izveidot patērētāju politiku, kurā tiek ņemta vērā neaizsargāto patērētāju grupu specifika;

| 31. | aicina skaidri saistīt stratēģiju un konkurences politikas programmu un kopīgi rīkoties, lai patērētāji varētu izmantot pakalpojumus, kas visprecīzāk pielāgoti viņu vajadzībām un tiek sniegti saskaņā ar labākiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

31.

aicina skaidri saistīt stratēģiju un konkurences politikas programmu un kopīgi rīkoties, lai patērētāji varētu izmantot pakalpojumus, kas visprecīzāk pielāgoti viņu vajadzībām un tiek sniegti saskaņā ar labākiem nosacījumiem;

| 32. | uzsver neatliekamo nepieciešamību ES palielināt patēriņa produktu vispārējo drošības līmeni, jo īpaši saistībā ar gaidāmo Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanu; aicina Komisiju sadarbībā ar atbildīgajām ES aģentūrām ciešāk iesaistīties jautājumu risināšanā saistībā ar ķīmisko vielu ietekmi uz patērētāju veselību, pretantibiotiku rezistenci un nanotehnoloģijām, balstoties uz pašreizējiem ES tiesību aktiem šajā jomā; |
| --- | --- |

32.

uzsver neatliekamo nepieciešamību ES palielināt patēriņa produktu vispārējo drošības līmeni, jo īpaši saistībā ar gaidāmo Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanu; aicina Komisiju sadarbībā ar atbildīgajām ES aģentūrām ciešāk iesaistīties jautājumu risināšanā saistībā ar ķīmisko vielu ietekmi uz patērētāju veselību, pretantibiotiku rezistenci un nanotehnoloģijām, balstoties uz pašreizējiem ES tiesību aktiem šajā jomā;

| 33. | turklāt uzsver nepieciešamību pastiprināt drošības standartus rotaļlietām un prasa dalībvalstīm ātri transponēt un pilnībā īstenot jauno Rotaļlietu drošuma direktīvu; |
| --- | --- |

33.

turklāt uzsver nepieciešamību pastiprināt drošības standartus rotaļlietām un prasa dalībvalstīm ātri transponēt un pilnībā īstenot jauno Rotaļlietu drošuma direktīvu;

| 34. | aicina Komisiju izveidot vispārēju novērtēšanas un marķēšanas sistēmu, kā norādīts rezolūcijā par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei, pamatojoties uz produkta visu dzīves ciklu, lai jo īpaši vienkāršotu un saskaņotu sistēmas, novērstu sadrumstalošanas izmaksas uzņēmumiem un patērētājiem un nepieļautu maldinošas reklāmas; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju izveidot vispārēju novērtēšanas un marķēšanas sistēmu, kā norādīts rezolūcijā par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei, pamatojoties uz produkta visu dzīves ciklu, lai jo īpaši vienkāršotu un saskaņotu sistēmas, novērstu sadrumstalošanas izmaksas uzņēmumiem un patērētājiem un nepieļautu maldinošas reklāmas;

| 35. | aicina uzlabot produktu nekaitīguma garantijas, it īpaši elektroniskajā komercijā iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

35.

aicina uzlabot produktu nekaitīguma garantijas, it īpaši elektroniskajā komercijā iekšējā tirgū;

| 36. | aicina pastiprināt un padarīt efektīvāku un skaidrāku patērētājiem RAPEX ziņojumu sistēmu, lai uzlabotu vispārējo informētību par riskiem, ko rada noteikti patēriņa produkti, un ļautu uzņēmumiem un muitas iestādēm veikt ātrus un atbilstošus pasākumus; |
| --- | --- |

36.

aicina pastiprināt un padarīt efektīvāku un skaidrāku patērētājiem RAPEX ziņojumu sistēmu, lai uzlabotu vispārējo informētību par riskiem, ko rada noteikti patēriņa produkti, un ļautu uzņēmumiem un muitas iestādēm veikt ātrus un atbilstošus pasākumus;

| 37. | šajā sakarībā norāda uz pārredzamu un uzticamu tirgu nozīmi, to, ka ir būtiski uzlabot profesionālos standartus, nepieļaut interešu konfliktus, sniedzot patērētājiem finanšu pakalpojumus, un zināšanu finanšu jomā būtisko nozīmi; |
| --- | --- |

37.

šajā sakarībā norāda uz pārredzamu un uzticamu tirgu nozīmi, to, ka ir būtiski uzlabot profesionālos standartus, nepieļaut interešu konfliktus, sniedzot patērētājiem finanšu pakalpojumus, un zināšanu finanšu jomā būtisko nozīmi;

| 38. | uzsver piekļuves informācijai finanšu jomā un finanšu konsultāciju nozīmi un aicina labāk reglamentēt finanšu konsultāciju pakalpojumus, |
| --- | --- |

38.

uzsver piekļuves informācijai finanšu jomā un finanšu konsultāciju nozīmi un aicina labāk reglamentēt finanšu konsultāciju pakalpojumus,

| 39. | norāda, ka jaunajām Eiropas uzraudzības iestādēm ir skaidri noteiktas pilnvaras un kompetences saistībā ar patērētāju tiesību aizsardzību finanšu pakalpojumu jomā, un sagaida, ka stratēģijā tās atspoguļos un tiks stiprinātas Eiropas uzraudzības iestāžu patērētāju aizsardzības spējas, ņemot vērā valsts iestāžu pašreizējo paraugpraksi un nodrošinot ieinteresēto pušu, jo īpaši patērētāju pārstāvju, pienācīgu līdzdalību; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka jaunajām Eiropas uzraudzības iestādēm ir skaidri noteiktas pilnvaras un kompetences saistībā ar patērētāju tiesību aizsardzību finanšu pakalpojumu jomā, un sagaida, ka stratēģijā tās atspoguļos un tiks stiprinātas Eiropas uzraudzības iestāžu patērētāju aizsardzības spējas, ņemot vērā valsts iestāžu pašreizējo paraugpraksi un nodrošinot ieinteresēto pušu, jo īpaši patērētāju pārstāvju, pienācīgu līdzdalību;

| 40. | prasa nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību visā ES, lai veicinātu, ka turpmāk tiek stiprināts iekšējais tirgus finanšu pakalpojumu un protekcionisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

40.

prasa nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību visā ES, lai veicinātu, ka turpmāk tiek stiprināts iekšējais tirgus finanšu pakalpojumu un protekcionisma apkarošanas jomā;

| 41. | aicina piešķirt mērķtiecīgu finansējumu patērētāju pētījumu projektiem, īpaši patērētāju uzvedības un datu vākšanas jomā, lai palīdzētu izveidot politiku, kas atbilst patērētāju vajadzībām; |
| --- | --- |

41.

aicina piešķirt mērķtiecīgu finansējumu patērētāju pētījumu projektiem, īpaši patērētāju uzvedības un datu vākšanas jomā, lai palīdzētu izveidot politiku, kas atbilst patērētāju vajadzībām;

| 42. | ierosina palielināt Eiropas atbalstu pētniecībai tādās jaunajās nozarēs kā zaļais un ētiskais patēriņš un apvienot ikdienas patēriņa preces (automobiļi, velosipēdi, mājsaimniecības ierīces u.c.); |
| --- | --- |

42.

ierosina palielināt Eiropas atbalstu pētniecībai tādās jaunajās nozarēs kā zaļais un ētiskais patēriņš un apvienot ikdienas patēriņa preces (automobiļi, velosipēdi, mājsaimniecības ierīces u.c.);

| 43. | aicina Komisiju turpināt izskatīt jautājumus saistībā ar preču tirdzniecību un negodīgiem līguma noteikumiem, pārskatīt noteikumus par negodīgu komercpraksi (NKP), Direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem, Direktīvu par maldinošu reklāmu un plašāku jautājumu par to, vai NKP noteikumi jāpiemēro uzņēmēju savstarpējām attiecībām; prasa dalībvalstīm pilnībā un pareizi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus, jo īpaši Patērētāju tiesību direktīvu, E-komercijas direktīvu un Regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju turpināt izskatīt jautājumus saistībā ar preču tirdzniecību un negodīgiem līguma noteikumiem, pārskatīt noteikumus par negodīgu komercpraksi (NKP), Direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem, Direktīvu par maldinošu reklāmu un plašāku jautājumu par to, vai NKP noteikumi jāpiemēro uzņēmēju savstarpējām attiecībām; prasa dalībvalstīm pilnībā un pareizi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus, jo īpaši Patērētāju tiesību direktīvu, E-komercijas direktīvu un Regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem;

| 44. | aicina Komisiju Patērētāju programmā uzsvērt standartizācijas nozīmi, lai vienkāršotu sarežģītos procesus un patērētāju sarežģīto informēšanu, piemēram, par pakalpojumiem, un nodrošinātu, ka gan patērētāju organizācijas, gan valsts iestādes ir iesaistītas šajā svarīgajā uzdevumā; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju Patērētāju programmā uzsvērt standartizācijas nozīmi, lai vienkāršotu sarežģītos procesus un patērētāju sarežģīto informēšanu, piemēram, par pakalpojumiem, un nodrošinātu, ka gan patērētāju organizācijas, gan valsts iestādes ir iesaistītas šajā svarīgajā uzdevumā;

Sociālākas un ilgtspējīgākas patērētāju politikas veidošana Eiropā

| 45. | aicina Komisiju iekļaut pieejamības patērētājiem aspektu Patērētāju programmā, lai nodrošinātu, ka neaizsargātajām grupām ir pieejami vajadzīgie pamata produkti un pakalpojumi; points out that this will clearly demonstrate the social dimension of consumer policies; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju iekļaut pieejamības patērētājiem aspektu Patērētāju programmā, lai nodrošinātu, ka neaizsargātajām grupām ir pieejami vajadzīgie pamata produkti un pakalpojumi; points out that this will clearly demonstrate the social dimension of consumer policies;

| 46. | norāda, ka vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti vēl arvien saskaras ar drošības un piekļuves problēmām attiecībā uz lielāko daļu produktu un pakalpojumu; šajā sakarībā norāda, ka standartus var sekmīgi izmantot, lai padarītu produktus un pakalpojumus pieejamus iespējami lielākam patērētāju skaitam neatkarīgi no viņu vecuma vai fiziskajām spējām; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti vēl arvien saskaras ar drošības un piekļuves problēmām attiecībā uz lielāko daļu produktu un pakalpojumu; šajā sakarībā norāda, ka standartus var sekmīgi izmantot, lai padarītu produktus un pakalpojumus pieejamus iespējami lielākam patērētāju skaitam neatkarīgi no viņu vecuma vai fiziskajām spējām;

| 47. | aicina Komisiju Patērētāju programmā ņemt vērā dzimumu līdztiesības principu atbilstoši tās saistībām iekļaut dzimumu līdztiesību kā tās politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu; aicina Komisiju nodrošināt, ka Patērētāju programma izslēdz jebkādu diskrimināciju dzimuma dēļ saistībā ar preču un pakalpojumu pieejamību un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju Patērētāju programmā ņemt vērā dzimumu līdztiesības principu atbilstoši tās saistībām iekļaut dzimumu līdztiesību kā tās politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu; aicina Komisiju nodrošināt, ka Patērētāju programma izslēdz jebkādu diskrimināciju dzimuma dēļ saistībā ar preču un pakalpojumu pieejamību un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

| 48. | aicina Komisiju risināt jautājumu par to, kā privātais patēriņš varētu kļūt ilgtspējīgāks, lai veicinātu inovāciju, ekonomikas izaugsmi un ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju, saskaņā ar stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem; uzskata, ka īpaši izmanība jāpievērš viedās enerģijas sistēmām: jauno tehnoloģiju izmantošanai jādod iespēja visiem tīkla lietotājiem piedalīties iekšējā enerģijas tirgū, lai ietaupītu enerģiju un samazinātu vai ierobežotu enerģijas izmaksas, vienlaikus nodrošinot enerģijas piegādi neaizsargātajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju risināt jautājumu par to, kā privātais patēriņš varētu kļūt ilgtspējīgāks, lai veicinātu inovāciju, ekonomikas izaugsmi un ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju, saskaņā ar stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem; uzskata, ka īpaši izmanība jāpievērš viedās enerģijas sistēmām: jauno tehnoloģiju izmantošanai jādod iespēja visiem tīkla lietotājiem piedalīties iekšējā enerģijas tirgū, lai ietaupītu enerģiju un samazinātu vai ierobežotu enerģijas izmaksas, vienlaikus nodrošinot enerģijas piegādi neaizsargātajiem patērētājiem;

| 49. | aicina Komisiju, dalībvalstis un ieinteresētās personas saskaņot savus centienus, lai labāk informētu patērētājus par efektīvākiem veidiem pārtikas iegādei un patēriņam ar mērķi novērst un apkarot pārtikas izšķiešanu; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju, dalībvalstis un ieinteresētās personas saskaņot savus centienus, lai labāk informētu patērētājus par efektīvākiem veidiem pārtikas iegādei un patēriņam ar mērķi novērst un apkarot pārtikas izšķiešanu;

| 50. | uzsver, ka ir būtiski novērtēt šīs nozares liberalizācijas ietekmi uz patērētāju apmierinātību, un šajā sakarībā prasa novērtēt enerģijas tirgus darbību; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ir būtiski novērtēt šīs nozares liberalizācijas ietekmi uz patērētāju apmierinātību, un šajā sakarībā prasa novērtēt enerģijas tirgus darbību;

Patērētāju tiesību un tiesiskās aizsardzības īstenošana

| 51. | mudina Komisiju arī turpmāk atbalstīt un popularizēt Eiropas patērētāju centru tīkla (ECC-Net) darbu, jo tam jābūt īpaši svarīgai nozīmei, informējot patērētājus par viņu tiesībām un atbalstot viņus sūdzību gadījumos; uzsver svarīgo nozīmi, kāda ir pārrobežu izpildes un sadarbības tīklam (CPC tīkls), nodrošinot, ka tiek pareizi īstenoti patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti, un veicinot sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

51.

mudina Komisiju arī turpmāk atbalstīt un popularizēt Eiropas patērētāju centru tīkla (ECC-Net) darbu, jo tam jābūt īpaši svarīgai nozīmei, informējot patērētājus par viņu tiesībām un atbalstot viņus sūdzību gadījumos; uzsver svarīgo nozīmi, kāda ir pārrobežu izpildes un sadarbības tīklam (CPC tīkls), nodrošinot, ka tiek pareizi īstenoti patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti, un veicinot sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm;

| 52. | aicina Komisiju izmantot visas pilnvaras saskaņā ar Līgumiem, lai uzlabotu visu ar patērētājiem saistīto ES tiesību aktu transponēšanu, piemērošanu un izpildi; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pilnībā un pareizi īstenotu šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju izmantot visas pilnvaras saskaņā ar Līgumiem, lai uzlabotu visu ar patērētājiem saistīto ES tiesību aktu transponēšanu, piemērošanu un izpildi; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pilnībā un pareizi īstenotu šos tiesību aktus;

| 53. | aicina veidot pieejamākus un efektīvākus tiesiskās aizsardzības mehānismus, piemēram, alternatīvus strīdu risināšanas veidus, kolektīvu tiesisko aizsardzību vai strīdu risināšanu tiešsaistē, lai piešķirtu lielākas tiesības patērētājiem visā ES; ar bažām norāda, ka pašreizējais kompensācijas trūkums ir lielākā nepilnība tiesību sistēmā, jo tā ļauj tirgotājiem paturēt nelikumīgu peļņu; |
| --- | --- |

53.

aicina veidot pieejamākus un efektīvākus tiesiskās aizsardzības mehānismus, piemēram, alternatīvus strīdu risināšanas veidus, kolektīvu tiesisko aizsardzību vai strīdu risināšanu tiešsaistē, lai piešķirtu lielākas tiesības patērētājiem visā ES; ar bažām norāda, ka pašreizējais kompensācijas trūkums ir lielākā nepilnība tiesību sistēmā, jo tā ļauj tirgotājiem paturēt nelikumīgu peļņu;

| 54. | aicina nodrošināt Eiropas patērētājiem pieejamus un efektīvus tiesiskās aizsardzības mehānismus, jo tie ir īpaši būtiski, lai novērstu šķēršļus iekšējā tirgū, jo īpaši attiecībā uz elektronisko komerciju, un aicina Komisiju nākt klajā ar vienu vai vairākiem priekšlikumiem ar parasto likumdošanas procedūru, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību; |
| --- | --- |

54.

aicina nodrošināt Eiropas patērētājiem pieejamus un efektīvus tiesiskās aizsardzības mehānismus, jo tie ir īpaši būtiski, lai novērstu šķēršļus iekšējā tirgū, jo īpaši attiecībā uz elektronisko komerciju, un aicina Komisiju nākt klajā ar vienu vai vairākiem priekšlikumiem ar parasto likumdošanas procedūru, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību;

| 55. | atzinīgi vērtē notiekošo darbu, lai izveidotu Eiropas alternatīvo strīdu risināšanas sistēmu, izmantojot pašreizējās valstu un uzņēmumu sistēmas, nolūkā apvienot augsta līmeņa patērētāju aizsardzību ar uzņēmējiem taisnīgiem tirdzniecības nosacījumiem; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē notiekošo darbu, lai izveidotu Eiropas alternatīvo strīdu risināšanas sistēmu, izmantojot pašreizējās valstu un uzņēmumu sistēmas, nolūkā apvienot augsta līmeņa patērētāju aizsardzību ar uzņēmējiem taisnīgiem tirdzniecības nosacījumiem;

| 56. | aicina Komisiju izmantot dalībvalstu paraugpraksi, piemēram, ziemeļvalstu tiesībsarga modeli, un apsvērt iespēju piešķirt Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centru tīklam juridiskas pilnvaras patērētāju strīdu risināšanas jomā; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju izmantot dalībvalstu paraugpraksi, piemēram, ziemeļvalstu tiesībsarga modeli, un apsvērt iespēju piešķirt Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centru tīklam juridiskas pilnvaras patērētāju strīdu risināšanas jomā;

| 57. | uzskata, ka šāda sistēma uzlabos vienoto tirgu un nodrošinās taisnīgu tiesiskās aizsardzības sistēmu patērētājiem pārrobežu strīdos, tādējādi veicinot uzticēšanos starp patērētājiem un nozari un ļaujot izvairīties no dārgas tiesvedības gan nozarei, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka šāda sistēma uzlabos vienoto tirgu un nodrošinās taisnīgu tiesiskās aizsardzības sistēmu patērētājiem pārrobežu strīdos, tādējādi veicinot uzticēšanos starp patērētājiem un nozari un ļaujot izvairīties no dārgas tiesvedības gan nozarei, gan patērētājiem;

| 58. | aicina Komisiju uzsākt starpiestāžu debates par atbilstošu veidu, kā uzlabot patērētāju turpmāko tiesisko aizsardzību viņu tirgus darījumos, pienācīgi ņemot vērā pieeju, kas izklāstīta Patērētāju tiesību direktīvā; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju uzsākt starpiestāžu debates par atbilstošu veidu, kā uzlabot patērētāju turpmāko tiesisko aizsardzību viņu tirgus darījumos, pienācīgi ņemot vērā pieeju, kas izklāstīta Patērētāju tiesību direktīvā;

| 59. | uzsver nepieciešamību gaidāmajā daudzgadu finanšu shēmā periodam pēc 2013. gada ietvert pienācīgu finansējumu pasākumiem, kas izklāstīti šajā ziņojumā un gaidāmajā Patērētāju programmā; norāda, ka patērētāju organizācijām ir vajadzīgs atbilstošs un nodrošināts ES finansējums, lai tās spētu pārstāvēt patērētājus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

59.

uzsver nepieciešamību gaidāmajā daudzgadu finanšu shēmā periodam pēc 2013. gada ietvert pienācīgu finansējumu pasākumiem, kas izklāstīti šajā ziņojumā un gaidāmajā Patērētāju programmā; norāda, ka patērētāju organizācijām ir vajadzīgs atbilstošs un nodrošināts ES finansējums, lai tās spētu pārstāvēt patērētājus visās dalībvalstīs;

*

* *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0324.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0293.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0320.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0307.

(6)  OV C 161 E, 31.5.2011., 84. lpp.

(7)  OV C 349 E, 22.12.2010., 1. lpp.

(8)  OV L 176, 7.7.2009., 17. lpp.

(9)  OV L 98, 16.4.2005., 47. lpp.

(10)  OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

(11)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(12)  OV C 279 E, 19.11.2009., 17. lpp.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(15)  OV C 317 E, 23.12.2006., 61. lpp.

(16)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(17)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/35

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisTiešsaistes azartspēles

P7_TA(2011)0492

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 24. marta paziņojumu „Zaļā grāmata par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū” (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 24. marta paziņojumu „Zaļā grāmata par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū” (COM(2011)0128),

| — | ņemot vērā 51., 52. un 56. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 51., 52. un 56. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus un Padomes prezidentvalstu Francijas, Zviedrijas, Spānijas un Ungārijas progresa ziņojumus par azartspēļu un derību regulējumu ES dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus un Padomes prezidentvalstu Francijas, Zviedrijas, Spānijas un Ungārijas progresa ziņojumus par azartspēļu un derību regulējumu ES dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par tiešsaistes azartspēļu integritāti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par tiešsaistes azartspēļu integritāti (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par Balto grāmatu par sportu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par Balto grāmatu par sportu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 20. maija Direktīvu 97/7/EK par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 20. maija Direktīvu 97/7/EK par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu „Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu „Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumu „Eiropas dimensijas sportā attīstība” (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumu „Eiropas dimensijas sportā attīstība” (COM(2011)0012),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0342/2011),

| A. | tā kā nepārtraukti palielinās tiešsaistes azartspēļu tirgus, zināmā mērā ārpus to dalībvalstu valdību kontroles, kuru pilsoņiem šādi azartspēļu pakalpojumi tiek sniegti, un tā kā šī nozare atšķiras no citiem tirgiem, jo ir saistīta ar riskiem attiecībā uz patērētāju aizsardzību un organizētās noziedzības apkarošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā nepārtraukti palielinās tiešsaistes azartspēļu tirgus, zināmā mērā ārpus to dalībvalstu valdību kontroles, kuru pilsoņiem šādi azartspēļu pakalpojumi tiek sniegti, un tā kā šī nozare atšķiras no citiem tirgiem, jo ir saistīta ar riskiem attiecībā uz patērētāju aizsardzību un organizētās noziedzības apkarošanu;

| B. | tā kā, piemērojot subsidiaritātes principu, nav neviena īpaša Eiropas tiesību akta, ar ko reglamentē azartspēļu darbību internetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā, piemērojot subsidiaritātes principu, nav neviena īpaša Eiropas tiesību akta, ar ko reglamentē azartspēļu darbību internetā;

| C. | tā kā azartspēļu pakalpojumiem piemēro vairākus ES tiesību aktus, piemēram, Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, Negodīgas komercprakses direktīvu, Tālpārdošanas direktīvu, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvu, Datu aizsardzības direktīvu, Direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju un Direktīvu par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu; |
| --- | --- |

C.

tā kā azartspēļu pakalpojumiem piemēro vairākus ES tiesību aktus, piemēram, Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, Negodīgas komercprakses direktīvu, Tālpārdošanas direktīvu, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvu, Datu aizsardzības direktīvu, Direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju un Direktīvu par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu;

| D. | tā kā katrā dalībvalstī azartspēļu nozari regulē citādi, un tas ne tikai apgrūtina reglamentēto pakalpojumu sniedzējiem sniegt likumīgus pārrobežu azartspēļu pakalpojumus, bet arī regulatoriem aizsargāt patērētājus, kā arī cīnīties ES līmenī pret nelikumīgām tiešsaistes azartspēlēm un ar azartspēlēm saistīto iespējamo noziedzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā katrā dalībvalstī azartspēļu nozari regulē citādi, un tas ne tikai apgrūtina reglamentēto pakalpojumu sniedzējiem sniegt likumīgus pārrobežu azartspēļu pakalpojumus, bet arī regulatoriem aizsargāt patērētājus, kā arī cīnīties ES līmenī pret nelikumīgām tiešsaistes azartspēlēm un ar azartspēlēm saistīto iespējamo noziedzību;

| E. | tā kā Eiropas līmeņa pieeja noziedzības un krāpšanas apkarošanai, jo īpaši attiecībā uz sporta integritātes saglabāšanu un spēlmaņu un patērētāju aizsardzību, rada ievērojamu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas līmeņa pieeja noziedzības un krāpšanas apkarošanai, jo īpaši attiecībā uz sporta integritātes saglabāšanu un spēlmaņu un patērētāju aizsardzību, rada ievērojamu pievienoto vērtību;

| F. | tā kā LESD 56. pantā ir garantēta pakalpojumu sniegšanas brīvība, bet tā kā tiešsaistes azartspēles savu īpašo iezīmju dēļ tika izslēgtas no Direktīvas par elektronisko tirdzniecību, Pakalpojumu direktīvas un Patērētāju tiesību direktīvas darbības jomas; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 56. pantā ir garantēta pakalpojumu sniegšanas brīvība, bet tā kā tiešsaistes azartspēles savu īpašo iezīmju dēļ tika izslēgtas no Direktīvas par elektronisko tirdzniecību, Pakalpojumu direktīvas un Patērētāju tiesību direktīvas darbības jomas;

| G. | tā kā par spīti tam, ka Tiesa ir izskaidrojusi vairākus svarīgus juridiskos jautājumus attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm ES, tiesiskā nedrošība saglabājas vairākos citos jautājumos, kurus var atrisināt tikai politiskā līmenī; tā kā šī tiesiskā nedrošība ir ievērojami palielinājusi nelegālo azartspēļu piedāvājumu pieejamību un ar tiem saistītos lielos riskus; |
| --- | --- |

G.

tā kā par spīti tam, ka Tiesa ir izskaidrojusi vairākus svarīgus juridiskos jautājumus attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm ES, tiesiskā nedrošība saglabājas vairākos citos jautājumos, kurus var atrisināt tikai politiskā līmenī; tā kā šī tiesiskā nedrošība ir ievērojami palielinājusi nelegālo azartspēļu piedāvājumu pieejamību un ar tiem saistītos lielos riskus;

| H. | tā kā tiešsaistes azartspēles, ja tās netiek atbilstoši nereglamentētas, var būt saistītas ar lielāku atkarības risku nekā tradicionālās azartspēles ar spēlētāju fizisku klātbūtni, jo tām ir vieglāk piekļūt un sabiedrība tās nekontrolē; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiešsaistes azartspēles, ja tās netiek atbilstoši nereglamentētas, var būt saistītas ar lielāku atkarības risku nekā tradicionālās azartspēles ar spēlētāju fizisku klātbūtni, jo tām ir vieglāk piekļūt un sabiedrība tās nekontrolē;

| I. | tā kā patērētāji jāizglīto par tiešsaistes azartspēļu iespējamo kaitējumu un jāaizsargā pret draudiem šajā jomā, jo īpaši pret atkarību, krāpšanu, viltojumiem un nepilngadīgu personu iesaistīšanu azartspēlēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā patērētāji jāizglīto par tiešsaistes azartspēļu iespējamo kaitējumu un jāaizsargā pret draudiem šajā jomā, jo īpaši pret atkarību, krāpšanu, viltojumiem un nepilngadīgu personu iesaistīšanu azartspēlēs;

| J. | tā kā azartspēles ir ievērojams ienākumu avots, ko lielākā daļa dalībvalstu var novirzīt sabiedrībai lietderīgu un labdarības mērķu īstenošanai, piemēram, sporta finansēšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā azartspēles ir ievērojams ienākumu avots, ko lielākā daļa dalībvalstu var novirzīt sabiedrībai lietderīgu un labdarības mērķu īstenošanai, piemēram, sporta finansēšanai;

| K. | tā kā noteikti ir jāsaglabā sporta integritāte, pastiprinot cīņu pret korupciju un iepriekšēju vienošanos par spēļu iznākumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā noteikti ir jāsaglabā sporta integritāte, pastiprinot cīņu pret korupciju un iepriekšēju vienošanos par spēļu iznākumu;

| L. | tā kā, lai sasniegtu šos mērķus, ir būtiski līdzās kopējiem uzraudzības mehānismiem ES līmenī ieviest mehānismus sporta sacensību un finanšu plūsmu kontrolei; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai sasniegtu šos mērķus, ir būtiski līdzās kopējiem uzraudzības mehānismiem ES līmenī ieviest mehānismus sporta sacensību un finanšu plūsmu kontrolei;

| M. | tā kā ir būtiska arī starptautiska līmeņa sadarbība visu ieinteresēto personu (iestāžu, sporta federāciju un derību organizatoru) vidū, lai apmainītos ar labo praksi, |
| --- | --- |

M.

tā kā ir būtiska arī starptautiska līmeņa sadarbība visu ieinteresēto personu (iestāžu, sporta federāciju un derību organizatoru) vidū, lai apmainītos ar labo praksi,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu sākt sabiedrisko apspriešanu saistībā ar Zaļo grāmatu par tiešsaistes derībām un azartspēlēm, kas veicinās pragmatisku un reālistisku izvērtējumu par šīs nozares nākotni Eiropā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu sākt sabiedrisko apspriešanu saistībā ar Zaļo grāmatu par tiešsaistes derībām un azartspēlēm, kas veicinās pragmatisku un reālistisku izvērtējumu par šīs nozares nākotni Eiropā;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas skaidrojumu, ka ar Zaļo grāmatu uzsāktā politiskā procesa mērķis nav atcelt vai liberalizēt noteikumus par tiešsaistes azartspēlēm; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas skaidrojumu, ka ar Zaļo grāmatu uzsāktā politiskā procesa mērķis nav atcelt vai liberalizēt noteikumus par tiešsaistes azartspēlēm;

| 3. | atgādina par tiešsaistes azartspēļu pieaugošo ekonomisko nozīmi, jo šajā nozarē gūtie ieņēmumi 2008. gadā pārsniedza EUR 6 miljardus, pārstāvot 45 % pasaules tirgus; piekrīt Eiropas Savienības Tiesai, ka šī ir īpaša rakstura saimnieciska darbība; atgādina, ka šis pieaugums arī palielina sociālās izmaksas, kas saistītas ar azartspēļu atkarības izraisītām problēmām un nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

3.

atgādina par tiešsaistes azartspēļu pieaugošo ekonomisko nozīmi, jo šajā nozarē gūtie ieņēmumi 2008. gadā pārsniedza EUR 6 miljardus, pārstāvot 45 % pasaules tirgus; piekrīt Eiropas Savienības Tiesai, ka šī ir īpaša rakstura saimnieciska darbība; atgādina, ka šis pieaugums arī palielina sociālās izmaksas, kas saistītas ar azartspēļu atkarības izraisītām problēmām un nelikumīgām darbībām;

| 4. | uzskata, ka efektīvi reglamentētas tiešsaistes azartspēļu nozares darbība internetā jo īpaši:






  a) | virza sabiedrības dabisko tieksmi spēlēt; |
| --- | --- | --- |

4.

uzskata, ka efektīvi reglamentētas tiešsaistes azartspēļu nozares darbība internetā jo īpaši:

a)

virza sabiedrības dabisko tieksmi spēlēt;

| b) | apkaro nelikumīgo azartspēļu tirgu; |
| --- | --- |

b)

apkaro nelikumīgo azartspēļu tirgu;

| c) | efektīvi nodrošina spēlmaņu aizsardzību, īpašu uzmanību veltot apdraudētām grupām, jo īpaši jauniešiem, un |
| --- | --- |

c)

efektīvi nodrošina spēlmaņu aizsardzību, īpašu uzmanību veltot apdraudētām grupām, jo īpaši jauniešiem, un

| d) | novērš ar azartspēlēm saistītu atkarības risku, kā arī |
| --- | --- |

d)

novērš ar azartspēlēm saistītu atkarības risku, kā arī

| e) | nodrošina pienācīgu, godīgu, atbildīgu un pārredzamu azartspēļu darbību; |
| --- | --- |

e)

nodrošina pienācīgu, godīgu, atbildīgu un pārredzamu azartspēļu darbību;

| f) | nodrošina, ka tiek veicināti īpaši pasākumi, lai garantētu sporta sacensību integritāti, un |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka tiek veicināti īpaši pasākumi, lai garantētu sporta sacensību integritāti, un

| g) | nodrošina, ka ievērojama daļa no azartspēlēs gūtajiem valsts ieņēmumiem tiek izmantota sabiedrībai lietderīgiem un žēlsirdības mērķiem, un |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka ievērojama daļa no azartspēlēs gūtajiem valsts ieņēmumiem tiek izmantota sabiedrībai lietderīgiem un žēlsirdības mērķiem, un

| h) | nodrošina, ka azartspēles nav saistītas ar noziedzību, krāpšanu un jebkādu nelegāli iegūtu līdzekļu legalizāciju, |
| --- | --- |

h)

nodrošina, ka azartspēles nav saistītas ar noziedzību, krāpšanu un jebkādu nelegāli iegūtu līdzekļu legalizāciju,

| 5. | uzskata, ka šāds regulējums varētu nodrošināt, ka sporta sacensības šķiet pievilcīgas patērētājiem un sabiedrībai, sporta rezultāti joprojām ir ticami un sacensības saglabā savu prestižu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka šāds regulējums varētu nodrošināt, ka sporta sacensības šķiet pievilcīgas patērētājiem un sabiedrībai, sporta rezultāti joprojām ir ticami un sacensības saglabā savu prestižu;

| 6. | uzsver Tiesas viedokli (13), ka internets ir tikai kanāls azartspēļu piedāvāšanai, lietojot ļoti attīstītas tehnoloģijas, kuras var izmantot patērētāju aizsardzībai un sabiedriskās kārtības uzturēšanai; kaut arī tas neietekmē dalībvalstu tiesības lemt par savu pieeju tiešsaistes azartspēļu regulēšanai un tās joprojām var ierobežot vai aizliegt noteiktu pakalpojumu sniegšanu patērētājiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver Tiesas viedokli (13), ka internets ir tikai kanāls azartspēļu piedāvāšanai, lietojot ļoti attīstītas tehnoloģijas, kuras var izmantot patērētāju aizsardzībai un sabiedriskās kārtības uzturēšanai; kaut arī tas neietekmē dalībvalstu tiesības lemt par savu pieeju tiešsaistes azartspēļu regulēšanai un tās joprojām var ierobežot vai aizliegt noteiktu pakalpojumu sniegšanu patērētājiem;

Subsidiaritātes princips un Eiropas līmeņa pievienotā vērtība

| 7. | uzsver, ka jebkuram azartspēļu nozares regulējumam jāpiemēro subsidiaritātes princips un tam jābūt regulējuma pamatā, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās tradīcijas un kultūru, kas jāsaprot kā „aktīvā subsidiaritāte”, kura ietver sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm; tomēr uzskata, ka šis princips nozīmē iekšējā tirgus noteikumu ievērošanu, ciktāl tie ir piemērojami atbilstīgi EKT nolēmumam par azartspēlēm; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka jebkuram azartspēļu nozares regulējumam jāpiemēro subsidiaritātes princips un tam jābūt regulējuma pamatā, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās tradīcijas un kultūru, kas jāsaprot kā „aktīvā subsidiaritāte”, kura ietver sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm; tomēr uzskata, ka šis princips nozīmē iekšējā tirgus noteikumu ievērošanu, ciktāl tie ir piemērojami atbilstīgi EKT nolēmumam par azartspēlēm;

| 8. | uzskata, ka ar pievilcīgu, labi reglamentētu azartspēļu pakalpojumu sniegšanu gan internetā, gan izmantojot tradicionālos azartspēļu kanālus ar spēlētāju fizisku klātbūtni, ir jānodrošina, ka patērētāji neizmanto to organizatoru pakalpojumus, kuri neizpilda valsts licencēšanas prasības; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ar pievilcīgu, labi reglamentētu azartspēļu pakalpojumu sniegšanu gan internetā, gan izmantojot tradicionālos azartspēļu kanālus ar spēlētāju fizisku klātbūtni, ir jānodrošina, ka patērētāji neizmanto to organizatoru pakalpojumus, kuri neizpilda valsts licencēšanas prasības;

| 9. | tāpēc noraida jebkādu Eiropas tiesību aktu visas tiešsaistes azartspēļu nozares vienotam regulējumam, tomēr uzskata, ka, ņemot vērā tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu pārrobežu iezīmes, papildus valstu noteikumiem būtu lietderīga kopīga rīcība Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

9.

tāpēc noraida jebkādu Eiropas tiesību aktu visas tiešsaistes azartspēļu nozares vienotam regulējumam, tomēr uzskata, ka, ņemot vērā tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu pārrobežu iezīmes, papildus valstu noteikumiem būtu lietderīga kopīga rīcība Eiropas mērogā;

| 10. | atzīst dalībvalstu tiesības noteikt azartspēļu organizēšanas kārtību, vienlaikus ievērojot LESD diskriminācijas aizlieguma un proporcionalitātes pamatprincipus; šajā sakarībā ņem vērā dažu dalībvalstu lēmumu pilnībā vai daļēji aizliegt visus vai dažus tiešsaistes azartspēļu veidus vai uzturēt valdības monopolstāvokli šajā nozarē, ko dalībvalstis ir tiesīgas darīt saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja to pieeja ir konsekventa; |
| --- | --- |

10.

atzīst dalībvalstu tiesības noteikt azartspēļu organizēšanas kārtību, vienlaikus ievērojot LESD diskriminācijas aizlieguma un proporcionalitātes pamatprincipus; šajā sakarībā ņem vērā dažu dalībvalstu lēmumu pilnībā vai daļēji aizliegt visus vai dažus tiešsaistes azartspēļu veidus vai uzturēt valdības monopolstāvokli šajā nozarē, ko dalībvalstis ir tiesīgas darīt saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja to pieeja ir konsekventa;

| 11. | uzsver, ka Tiesa vairākos nolēmumos ir atzinusi, ka ekskluzīvu tiesību piešķiršana vienam organizatoram, ko stingri kontrolē valsts iestādes, varētu būt viens no veidiem, kā efektīvāk uzlabot patērētāju aizsardzību pret krāpšanu un noziedzības apkarošanu tiešsaistes azartspēļu nozarē; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka Tiesa vairākos nolēmumos ir atzinusi, ka ekskluzīvu tiesību piešķiršana vienam organizatoram, ko stingri kontrolē valsts iestādes, varētu būt viens no veidiem, kā efektīvāk uzlabot patērētāju aizsardzību pret krāpšanu un noziedzības apkarošanu tiešsaistes azartspēļu nozarē;

| 12. | norāda, ka tiešsaistes azartspēles ir īpaša veida saimnieciska darbība, kurai nevar pilnībā piemērot iekšējā tirgus noteikumus, proti, dibinājumbrīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību; tomēr atzīst Eiropas Savienības Tiesas konsekvento judikatūru, uzsverot, ka konsekventi, proporcionāli un bez diskriminācijas jāīsteno un jāpiemēro valsts kontrole; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka tiešsaistes azartspēles ir īpaša veida saimnieciska darbība, kurai nevar pilnībā piemērot iekšējā tirgus noteikumus, proti, dibinājumbrīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību; tomēr atzīst Eiropas Savienības Tiesas konsekvento judikatūru, uzsverot, ka konsekventi, proporcionāli un bez diskriminācijas jāīsteno un jāpiemēro valsts kontrole;

| 13. | uzsver, ka, no vienas puses, tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem visos gadījumos ir jāievēro to dalībvalstu tiesību akti, kurā šīs spēles darbojas, bet, no otras puses, dalībvalstīm ir jāpatur sev tiesības veikt pasākumus, lai cīnītos pret nelikumīgām tiešsaistes azartspēlēm ar mērķi īstenot valsts tiesību aktus un liegt nelegāliem šādu pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, no vienas puses, tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem visos gadījumos ir jāievēro to dalībvalstu tiesību akti, kurā šīs spēles darbojas, bet, no otras puses, dalībvalstīm ir jāpatur sev tiesības veikt pasākumus, lai cīnītos pret nelikumīgām tiešsaistes azartspēlēm ar mērķi īstenot valsts tiesību aktus un liegt nelegāliem šādu pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi tirgum;

| 14. | uzskata, ka licenču savstarpējās atzīšanas princips nav piemērojams azartspēļu tirgū, tomēr ievērojot iekšējā tirgus principus, uzstāj, ka dalībvalstīm, kuras atver tiešsaistes azartspēļu tirgu visiem vai konkrētiem tiešaites azartspēļu veidiem, jānodrošina pilnīga pārredzamība un jānodrošina nediskriminējoša konkurence; šajā saistībā ierosina dalībvalstīm ieviest licencēšanas modeli, kas ļautu pieprasīt licenci visiem Eiropas azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem, kuri izpilda uzņēmējā dalībvalstī paredzētos noteikumus; licences pieprasīšanas procedūras, kas samazina administratīvo slogu, novēršot to, ka tiek dublētas prasības un pārbaudes, ko veic citās dalībvalstīs, varētu izveidot tajās dalībvalstīs, kuras jau ir ieviesušas licencēšanas sistēmu, vienlaikus nodrošinot regulatora nozīmi tajā dalībvalstī, kurā ir iesniegts šis pieprasījums; tādēļ uzskata, ka jāuzlabo savstarpējā uzticība valstu regulatoru vidū, nodrošinot ciešāku administratīvo sadarbību; turklāt ņem vērā dažu dalībvalstu lēmumus noteikt organizatoru skaitu, piedāvāto spēļu veidus un piedāvājuma apjomu, lai aizsargātu patērētājus un novērstu noziedzību, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi ir proporcionāli un ka centieni ierobežot darbības šajā nozarē ir konsekventi un sistemātiski; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka licenču savstarpējās atzīšanas princips nav piemērojams azartspēļu tirgū, tomēr ievērojot iekšējā tirgus principus, uzstāj, ka dalībvalstīm, kuras atver tiešsaistes azartspēļu tirgu visiem vai konkrētiem tiešaites azartspēļu veidiem, jānodrošina pilnīga pārredzamība un jānodrošina nediskriminējoša konkurence; šajā saistībā ierosina dalībvalstīm ieviest licencēšanas modeli, kas ļautu pieprasīt licenci visiem Eiropas azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem, kuri izpilda uzņēmējā dalībvalstī paredzētos noteikumus; licences pieprasīšanas procedūras, kas samazina administratīvo slogu, novēršot to, ka tiek dublētas prasības un pārbaudes, ko veic citās dalībvalstīs, varētu izveidot tajās dalībvalstīs, kuras jau ir ieviesušas licencēšanas sistēmu, vienlaikus nodrošinot regulatora nozīmi tajā dalībvalstī, kurā ir iesniegts šis pieprasījums; tādēļ uzskata, ka jāuzlabo savstarpējā uzticība valstu regulatoru vidū, nodrošinot ciešāku administratīvo sadarbību; turklāt ņem vērā dažu dalībvalstu lēmumus noteikt organizatoru skaitu, piedāvāto spēļu veidus un piedāvājuma apjomu, lai aizsargātu patērētājus un novērstu noziedzību, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi ir proporcionāli un ka centieni ierobežot darbības šajā nozarē ir konsekventi un sistemātiski;

| 15. | aicina Komisiju izpētīt — ievērojot „aktīvās subsidiaritātes” principu — visus iespējamos ES līmeņa instrumentus vai pasākumus, kas ir izstrādāti, lai aizsargātu vismazāk aizsargātos patērētājus, novērstu atkarību un apkarotu nelikumīgos azartspēļu organizatorus, tostarp, veidojot oficiālu sadarbība starp valstu regulatoriem, pieņemot vispārējus standartus organizatoriem vai pamatdirektīvu; uzskata, ka pirmais solis būtu Eiropas mēroga ētikas kodeksa izstrādāšana attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izpētīt — ievērojot „aktīvās subsidiaritātes” principu — visus iespējamos ES līmeņa instrumentus vai pasākumus, kas ir izstrādāti, lai aizsargātu vismazāk aizsargātos patērētājus, novērstu atkarību un apkarotu nelikumīgos azartspēļu organizatorus, tostarp, veidojot oficiālu sadarbība starp valstu regulatoriem, pieņemot vispārējus standartus organizatoriem vai pamatdirektīvu; uzskata, ka pirmais solis būtu Eiropas mēroga ētikas kodeksa izstrādāšana attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm;

| 16. | uzskata, ka Eiropas mēroga rīcības kodeksā attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm jāņem vērā gan pakalpojumu sniedzēja, gan patērētāja tiesības un pienākumi; uzskata, ka ar šo rīcības kodeksu jāveicina atbildīgi azartspēļu pasākumi, augsts spēlētāju aizsardzības līmenis, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgām un citām neaizsargātām personām, kā arī atbalsta mehānismi ES un valsts līmenī kibernoziegumu, krāpšanas un maldinošas reklāmas apkarošanai un principu un noteikumu kopuma izveidei, kas nodrošina, ka visā ES patērētāji ir vienlīdz aizsargāti; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Eiropas mēroga rīcības kodeksā attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm jāņem vērā gan pakalpojumu sniedzēja, gan patērētāja tiesības un pienākumi; uzskata, ka ar šo rīcības kodeksu jāveicina atbildīgi azartspēļu pasākumi, augsts spēlētāju aizsardzības līmenis, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgām un citām neaizsargātām personām, kā arī atbalsta mehānismi ES un valsts līmenī kibernoziegumu, krāpšanas un maldinošas reklāmas apkarošanai un principu un noteikumu kopuma izveidei, kas nodrošina, ka visā ES patērētāji ir vienlīdz aizsargāti;

| 17. | uzsver, ka dalībvalstīm aktīvāk jārīkojas, lai neļautu nelegālo azartspēļu nodrošinātājiem sniegt pakalpojumus tiešsaistē, piemēram, iekļaujot viņus melnajā sarakstā; aicina Komisiju izpētīt iespēju ierosināt juridiski saistošus instrumentus, kas bankām, kredītkaršu izsniedzējiem un citiem maksājumu sistēmu dalībniekiem ES noteiktu pienākumu, pamatojoties uz valstu melnajiem sarakstiem un netraucējot likumīgus darījumus, bloķēt darījumus starp saviem klientiem un azartspēļu nodrošinātājiem, kuri to teritorijā nav licencēti; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka dalībvalstīm aktīvāk jārīkojas, lai neļautu nelegālo azartspēļu nodrošinātājiem sniegt pakalpojumus tiešsaistē, piemēram, iekļaujot viņus melnajā sarakstā; aicina Komisiju izpētīt iespēju ierosināt juridiski saistošus instrumentus, kas bankām, kredītkaršu izsniedzējiem un citiem maksājumu sistēmu dalībniekiem ES noteiktu pienākumu, pamatojoties uz valstu melnajiem sarakstiem un netraucējot likumīgus darījumus, bloķēt darījumus starp saviem klientiem un azartspēļu nodrošinātājiem, kuri to teritorijā nav licencēti;

| 18. | ņem vērā dalībvalstu tiesības veikt visāda veida represīvus pasākumus, lai cīnītos pret nelegāliem tiešsaistes azartspēļu piedāvājumiem; lai palielinātu cīņas efektivitāti pret nelegāliem tiešsaistes azartspēļu piedāvājumiem, atbalsta regulatīva principa ieviešanu, atbilstīgi kuram azartspēļu uzņēmums var darboties (vai censties iegūt nepieciešamo valsts licenci) vienā dalībvalstī, ja tas nepārkāpj likumu nevienā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

18.

ņem vērā dalībvalstu tiesības veikt visāda veida represīvus pasākumus, lai cīnītos pret nelegāliem tiešsaistes azartspēļu piedāvājumiem; lai palielinātu cīņas efektivitāti pret nelegāliem tiešsaistes azartspēļu piedāvājumiem, atbalsta regulatīva principa ieviešanu, atbilstīgi kuram azartspēļu uzņēmums var darboties (vai censties iegūt nepieciešamo valsts licenci) vienā dalībvalstī, ja tas nepārkāpj likumu nevienā citā dalībvalstī;

| 19. | aicina Komisiju kā Līgumu izpildes uzraudzības iestādi turpināt nodrošināt ES tiesību aktu ievērošanas efektīvu pārbaudi un sankcijas par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju kā Līgumu izpildes uzraudzības iestādi turpināt nodrošināt ES tiesību aktu ievērošanas efektīvu pārbaudi un sankcijas par pārkāpumiem;

| 20. | norāda, ka nepabeigtajās pārkāpumu lietās kopš 2008. gada varēja panākt lielāku progresu un ka ne pret vienu dalībvalsti nekad nav celta prasība Eiropas Savienības Tiesā; mudina Komisiju turpināt pētīt dalībvalstu tiesību aktu par azartspēlēm (tiešsaistes un tradicionālajām) iespējamās neatbilstības Līgumam par Eiropas Savienības darbību un, ja nepieciešams, sekot līdzi pienākumu neizpildes procedūrām, kas tika ierosinātas 2008. gadā, lai nodrošinātu šo konsekvenci; atgādina Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzības iestādei par tās pienākumu ātri rīkoties, saņemot sūdzības par Līgumos noteikto brīvību pārkāpšanu; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka nepabeigtajās pārkāpumu lietās kopš 2008. gada varēja panākt lielāku progresu un ka ne pret vienu dalībvalsti nekad nav celta prasība Eiropas Savienības Tiesā; mudina Komisiju turpināt pētīt dalībvalstu tiesību aktu par azartspēlēm (tiešsaistes un tradicionālajām) iespējamās neatbilstības Līgumam par Eiropas Savienības darbību un, ja nepieciešams, sekot līdzi pienākumu neizpildes procedūrām, kas tika ierosinātas 2008. gadā, lai nodrošinātu šo konsekvenci; atgādina Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzības iestādei par tās pienākumu ātri rīkoties, saņemot sūdzības par Līgumos noteikto brīvību pārkāpšanu;

Regulatīvo iestāžu sadarbība

| 21. | tādēļ aicina izveidot ciešu sadarbību starp valstu reglamentējošajām iestādēm, Komisijai darbojoties kā koordinatoram, piešķirot tām pietiekami plašu kompetenci, lai attīstītu kopīgus standartus, kā arī lai kopīgi vērstos pret tiešsaistes azartspēļu organizatoriem, kuri darbojas bez nepieciešamās valsts licences; norāda, ka valstu individuāli risinājumi, jo īpaši attiecībā uz melnajā sarakstā iekļaujamo azartspēļu organizatoru noteikšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, negodīgu derību un citas organizētas noziedzības apkarošanu, nav sekmīgi; šajā kontekstā uzskata, ka regulatora ar piemērotu pilnvaru apjomu izveidošana katrā dalībvalstī ir vajadzīgs solis, lai izveidotu efektīvāku sadarbību regulēšanas jomā; apgalvo, ka iekšējā tirgus informācijas sistēma varētu būt par pamatu efektīvākas valstu reglamentējošo iestāžu sadarbības izveidošanai; ņem vērā valstu regulatoru iniciatīvas ciešākas sadarbības organizēšanai, piemēram, Eiropas Azartspēļu uzraudzības institūciju asociācijas (GREF — Gaming Regulators European Forum) tīklu un Eiropas normatīvo platformu; aicina dalībvalstis, Europol un Eurojust ciešāk sadarboties un labāk koordinēt cīņu pret nelegālajām azartspēlēm, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem finanšu noziegumiem tiešsaistes azartspēļu jomā; |
| --- | --- |

21.

tādēļ aicina izveidot ciešu sadarbību starp valstu reglamentējošajām iestādēm, Komisijai darbojoties kā koordinatoram, piešķirot tām pietiekami plašu kompetenci, lai attīstītu kopīgus standartus, kā arī lai kopīgi vērstos pret tiešsaistes azartspēļu organizatoriem, kuri darbojas bez nepieciešamās valsts licences; norāda, ka valstu individuāli risinājumi, jo īpaši attiecībā uz melnajā sarakstā iekļaujamo azartspēļu organizatoru noteikšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, negodīgu derību un citas organizētas noziedzības apkarošanu, nav sekmīgi; šajā kontekstā uzskata, ka regulatora ar piemērotu pilnvaru apjomu izveidošana katrā dalībvalstī ir vajadzīgs solis, lai izveidotu efektīvāku sadarbību regulēšanas jomā; apgalvo, ka iekšējā tirgus informācijas sistēma varētu būt par pamatu efektīvākas valstu reglamentējošo iestāžu sadarbības izveidošanai; ņem vērā valstu regulatoru iniciatīvas ciešākas sadarbības organizēšanai, piemēram, Eiropas Azartspēļu uzraudzības institūciju asociācijas (GREF — Gaming Regulators European Forum) tīklu un Eiropas normatīvo platformu; aicina dalībvalstis, Europol un Eurojust ciešāk sadarboties un labāk koordinēt cīņu pret nelegālajām azartspēlēm, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem finanšu noziegumiem tiešsaistes azartspēļu jomā;

| 22. | uzskata, ka dažāda veida tiešsaistes azartspēles, piemēram, interaktīvas azartspēles ar intensīvu pasākumu biežumu, kas mērāms sekundēs, derības un loterijas ar izlozi reizi nedēļā cita no citas atšķiras un tām ir vajadzīga atšķirīga pieeja, jo ļaunprātīgas izmantošanas iespējas noteiktos spēļu veidos ir lielākas nekā citos; jo īpaši norāda uz to, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ir atkarīga no identifikācijas stabilitātes, no spēles veida, kā arī no izmantotajiem maksāšanas veidiem, tādēļ dažiem azartspēļu veidiem ir nepieciešama spēles uzraudzība reālajā laikā un stingrāka kontrole nekā citiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka dažāda veida tiešsaistes azartspēles, piemēram, interaktīvas azartspēles ar intensīvu pasākumu biežumu, kas mērāms sekundēs, derības un loterijas ar izlozi reizi nedēļā cita no citas atšķiras un tām ir vajadzīga atšķirīga pieeja, jo ļaunprātīgas izmantošanas iespējas noteiktos spēļu veidos ir lielākas nekā citos; jo īpaši norāda uz to, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ir atkarīga no identifikācijas stabilitātes, no spēles veida, kā arī no izmantotajiem maksāšanas veidiem, tādēļ dažiem azartspēļu veidiem ir nepieciešama spēles uzraudzība reālajā laikā un stingrāka kontrole nekā citiem;

| 23. | uzsver nepieciešamību nodrošināt tādu patērētāju kontu aizsardzību, kas atvērti saistībā ar tiešsaistes azartspēlēm, gadījumā, ja pakalpojumu sniedzējs kļūst maksātnespējīgs; tādēļ ierosina, lai visos turpmākajos tiesību aktos tiktu paredzēta depozītu aizsardzība gadījumā, ja vietnēm tiek uzlikti naudas sodi vai pret tām tiek uzsākts tiesas process; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību nodrošināt tādu patērētāju kontu aizsardzību, kas atvērti saistībā ar tiešsaistes azartspēlēm, gadījumā, ja pakalpojumu sniedzējs kļūst maksātnespējīgs; tādēļ ierosina, lai visos turpmākajos tiesību aktos tiktu paredzēta depozītu aizsardzība gadījumā, ja vietnēm tiek uzlikti naudas sodi vai pret tām tiek uzsākts tiesas process;

| 24. | aicina Komisiju atbalstīt patērētājus, kas cietuši no nelikumīgām darbībām, un piedāvāt viņiem juridisku atbalstu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju atbalstīt patērētājus, kas cietuši no nelikumīgām darbībām, un piedāvāt viņiem juridisku atbalstu;

| 25. | iesaka ieviest vienotu minimālo standartu Eiropas līmenī e-identifikācijai; uzskata, ka reģistrēšanās jāveic tādā veidā, lai spēlētāja identitāte būtu pierādīta un tai pašā laikā tiktu nodrošināts, ka spēlētāja rīcībā ir ne vairāk kā viens spēles konts azartspēļu uzņēmumā; uzsver, ka stabilas reģistrācijas un verifikācijas sistēmas ir galvenie instrumenti tiešsaistes azartspēļu ļaunprātīgas izmantošanas, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, novēršanā; |
| --- | --- |

25.

iesaka ieviest vienotu minimālo standartu Eiropas līmenī e-identifikācijai; uzskata, ka reģistrēšanās jāveic tādā veidā, lai spēlētāja identitāte būtu pierādīta un tai pašā laikā tiktu nodrošināts, ka spēlētāja rīcībā ir ne vairāk kā viens spēles konts azartspēļu uzņēmumā; uzsver, ka stabilas reģistrācijas un verifikācijas sistēmas ir galvenie instrumenti tiešsaistes azartspēļu ļaunprātīgas izmantošanas, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, novēršanā;

| 26. | uzskata, ka efektīvai patērētāju, jo īpaši vismazāk aizsargāto un jauno spēlētāju, aizsardzībai no tiešsaistes azartspēļu kaitīgās ietekmes ES ir jāpieņem jauni patērētāju aizsardzības kopīgie standarti; šajā sakarībā uzsver, ka kontroles un aizsardzības pasākumi ir jāievieš vēl pirms azartspēļu darbības uzsākšanas un tajos varētu ietilpt arī vecuma pārbaude, ierobežojumi veikt elektroniskus maksājumus un līdzekļu pārskaitīšanu starp azartspēļu kontiem, kā arī prasība organizatoriem tiešsaistes azartspēļu vietnēs ievietot paziņojumus par pilngadību, augsta riska uzvedību, atkarību no azartspēlēm un norādes par valsts kontaktpunktiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka efektīvai patērētāju, jo īpaši vismazāk aizsargāto un jauno spēlētāju, aizsardzībai no tiešsaistes azartspēļu kaitīgās ietekmes ES ir jāpieņem jauni patērētāju aizsardzības kopīgie standarti; šajā sakarībā uzsver, ka kontroles un aizsardzības pasākumi ir jāievieš vēl pirms azartspēļu darbības uzsākšanas un tajos varētu ietilpt arī vecuma pārbaude, ierobežojumi veikt elektroniskus maksājumus un līdzekļu pārskaitīšanu starp azartspēļu kontiem, kā arī prasība organizatoriem tiešsaistes azartspēļu vietnēs ievietot paziņojumus par pilngadību, augsta riska uzvedību, atkarību no azartspēlēm un norādes par valsts kontaktpunktiem;

| 27. | aicina pielietot efektīvas metodes, lai cīnītos ar azartspēļu izraisītām problēmām, cita starpā, ar azartspēļu aizliegumu un stingru izdevumu limitu palīdzību noteiktā laikposmā, lai arī tos nosaka pats klients; turklāt uzsver, ka gadījumā, ja izdevumu limitu iespējams palielināt, tad ir jāpaiet zināmam laikam, pirms tas tiek īstenots; |
| --- | --- |

27.

aicina pielietot efektīvas metodes, lai cīnītos ar azartspēļu izraisītām problēmām, cita starpā, ar azartspēļu aizliegumu un stingru izdevumu limitu palīdzību noteiktā laikposmā, lai arī tos nosaka pats klients; turklāt uzsver, ka gadījumā, ja izdevumu limitu iespējams palielināt, tad ir jāpaiet zināmam laikam, pirms tas tiek īstenots;

| 28. | uzsver, ka atkarība no azartspēlēm ir patoloģiska uzvedība, kas dažās valstīs var būt raksturīga līdz 2 % iedzīvotāju; tādēļ aicina veikt pētījumu par atkarības līmeni dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai radītu pamatu, kas ļauj izstrādāt vispārēju politiku patērētāju aizsardzībai pret šo atkarības paveidu; uzskata, ka, tiklīdz spēlētājs izveido savu kontu tiešsaistes spēlei, viņam tūlīt jādara pieejama visaptveroša un precīza informācija par azartspēlēm, atbildīgu spēlēšanu un iespējām saņemt palīdzību, lai atbrīvotos no azartspēļu atkarības; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka atkarība no azartspēlēm ir patoloģiska uzvedība, kas dažās valstīs var būt raksturīga līdz 2 % iedzīvotāju; tādēļ aicina veikt pētījumu par atkarības līmeni dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai radītu pamatu, kas ļauj izstrādāt vispārēju politiku patērētāju aizsardzībai pret šo atkarības paveidu; uzskata, ka, tiklīdz spēlētājs izveido savu kontu tiešsaistes spēlei, viņam tūlīt jādara pieejama visaptveroša un precīza informācija par azartspēlēm, atbildīgu spēlēšanu un iespējām saņemt palīdzību, lai atbrīvotos no azartspēļu atkarības;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā jau veiktos pētījumus šai jomā, pievērsties azartspēļu atkarības biežuma, veidošanās un ārstēšanas izpētei, ievākt un publicēt statistikas datus par visu veidu (gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes) azartspēļu nozarē pastāvošajiem kanāliem, kā arī par spēļu atkarību, lai iegūtu visaptverošus datus par visu azartspēļu nozari ES; uzsver, ka ir nepieciešams iegūt statistikas datus no neatkarīgiem avotiem jo īpaši attiecībā uz azartspēļu atkarību; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā jau veiktos pētījumus šai jomā, pievērsties azartspēļu atkarības biežuma, veidošanās un ārstēšanas izpētei, ievākt un publicēt statistikas datus par visu veidu (gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes) azartspēļu nozarē pastāvošajiem kanāliem, kā arī par spēļu atkarību, lai iegūtu visaptverošus datus par visu azartspēļu nozari ES; uzsver, ka ir nepieciešams iegūt statistikas datus no neatkarīgiem avotiem jo īpaši attiecībā uz azartspēļu atkarību;

| 30. | aicina Komisiju sekmēt valsts organizāciju, kas rūpējas par azartspēļu atkarīgajiem, tīkla izveidi pieredzes un paraugprakses apmaiņai; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju sekmēt valsts organizāciju, kas rūpējas par azartspēļu atkarīgajiem, tīkla izveidi pieredzes un paraugprakses apmaiņai;

| 31. | konstatē, ka saskaņā ar nesen publicēto pētījumu (14) azartspēļu nozare tika noteikta kā nozare, kurā visbiežāk ir jūtams alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas trūkums; tādēļ ierosina, ka valstu regulatīvās iestādes varētu izveidot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas tiešsaistes azartspēļu nozarei; |
| --- | --- |

31.

konstatē, ka saskaņā ar nesen publicēto pētījumu (14) azartspēļu nozare tika noteikta kā nozare, kurā visbiežāk ir jūtams alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas trūkums; tādēļ ierosina, ka valstu regulatīvās iestādes varētu izveidot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas tiešsaistes azartspēļu nozarei;

Azartspēles un sports: vajadzība nodrošināt godīgumu

| 32. | norāda, ka risks saistībā ar krāpšanos sporta sacensībās, lai arī tas pastāv jau kopš paša iesākuma, ir palielinājies, kopš ir radusies tiešsaistes sporta derību nozare, un apdraud sporta integritāti; tādēļ uzskata, ka ir jāizstrādā vispārēja krāpšanas un maldināšanas sportā definīcija un ka visā Eiropā negodīgas derības būtu jāuzskata par kriminālpārkāpumu; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka risks saistībā ar krāpšanos sporta sacensībās, lai arī tas pastāv jau kopš paša iesākuma, ir palielinājies, kopš ir radusies tiešsaistes sporta derību nozare, un apdraud sporta integritāti; tādēļ uzskata, ka ir jāizstrādā vispārēja krāpšanas un maldināšanas sportā definīcija un ka visā Eiropā negodīgas derības būtu jāuzskata par kriminālpārkāpumu;

| 33. | aicina ieviest instrumentus policijas un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbības palielināšanai, iesaistot visu dalībvalstu kompetentās iestādes spēļu rezultātu pasūtīšanas novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā saistībā ar sporta derībām; šajā sakarībā aicina dalībvalstis apsvērt īpašu prokuratūras dienestu izveidošanu, kuru galvenais uzdevums ir izmeklēt spēļu rezultātu pasūtīšanas gadījumus; aicina apsvērt sadarbību ar sporta sacensību organizētājiem, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp sporta disciplinārstruktūrām un valstu aģentūrām, kas atbildīgas par izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, izveidojot, piemēram, īpašus valstu tīklus un kontaktpunktus, lai novērstu spēļu rezultātu pasūtīšanas gadījumus; tam attiecīgā gadījumā būtu jānotiek sadarbībā ar azartspēļu organizatoriem; |
| --- | --- |

33.

aicina ieviest instrumentus policijas un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbības palielināšanai, iesaistot visu dalībvalstu kompetentās iestādes spēļu rezultātu pasūtīšanas novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā saistībā ar sporta derībām; šajā sakarībā aicina dalībvalstis apsvērt īpašu prokuratūras dienestu izveidošanu, kuru galvenais uzdevums ir izmeklēt spēļu rezultātu pasūtīšanas gadījumus; aicina apsvērt sadarbību ar sporta sacensību organizētājiem, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp sporta disciplinārstruktūrām un valstu aģentūrām, kas atbildīgas par izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, izveidojot, piemēram, īpašus valstu tīklus un kontaktpunktus, lai novērstu spēļu rezultātu pasūtīšanas gadījumus; tam attiecīgā gadījumā būtu jānotiek sadarbībā ar azartspēļu organizatoriem;

| 34. | tādēļ uzskata, ka Eiropas līmenī ir jānosaka vienota sporta krāpniecības definīcija un tā jāiekļauj katras dalībvalsts krimināltiesībās; |
| --- | --- |

34.

tādēļ uzskata, ka Eiropas līmenī ir jānosaka vienota sporta krāpniecības definīcija un tā jāiekļauj katras dalībvalsts krimināltiesībās;

| 35. | pauž bažas par saikni starp noziedzīgām organizācijām un spēļu rezultātu pasūtīšanas attīstīšanos saistībā ar tiešsaistes derībām, no kurām gūtais labums sekmē citas noziedzīgas darbības; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par saikni starp noziedzīgām organizācijām un spēļu rezultātu pasūtīšanas attīstīšanos saistībā ar tiešsaistes derībām, no kurām gūtais labums sekmē citas noziedzīgas darbības;

| 36. | uzsver, ka vairākas Eiropas valstis jau ir pieņēmušas stingrus tiesību aktus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ar sporta derību, krāpšanu sportā palīdzību (klasificējot to kā īpašu pārkāpumu un noziedzīgu nodarījumu) un pret interešu konfliktu starp derību organizatoriem un sporta klubiem, komandām vai iesaistītiem sportistiem; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka vairākas Eiropas valstis jau ir pieņēmušas stingrus tiesību aktus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ar sporta derību, krāpšanu sportā palīdzību (klasificējot to kā īpašu pārkāpumu un noziedzīgu nodarījumu) un pret interešu konfliktu starp derību organizatoriem un sporta klubiem, komandām vai iesaistītiem sportistiem;

| 37. | norāda, ka tiešsaistes operatoriem, kuri ES ir saņēmuši licenci, jau ir būtiska nozīme, nosakot iespējamos korupcijas gadījumus sportā; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka tiešsaistes operatoriem, kuri ES ir saņēmuši licenci, jau ir būtiska nozīme, nosakot iespējamos korupcijas gadījumus sportā;

| 38. | uzsver, cik svarīgi ir izglītot par sporta integritātes aizsardzību; tādēļ aicina dalībvalstis un sporta federācijas jau no agra vecuma un visos līmeņos (gan amatieru, gan profesionāļu) atbilstīgi informēt un izglītot sportistus un patērētājus; |
| --- | --- |

38.

uzsver, cik svarīgi ir izglītot par sporta integritātes aizsardzību; tādēļ aicina dalībvalstis un sporta federācijas jau no agra vecuma un visos līmeņos (gan amatieru, gan profesionāļu) atbilstīgi informēt un izglītot sportistus un patērētājus;

| 39. | apzinās no azartspēlēm gūto ieņēmumu ieguldījumu īpašo nozīmi visu līmeņu profesionālā un iesācēju sporta finansēšanā dalībvalstīs, tostarp pasākumos, lai pasargātu sporta sacensību integritāti no derību ietekmes; pieprasa Komisijai izpētīt alternatīvus finansēšanas noteikumus, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu praksi, saskaņā ar kuriem sporta derību radītos ienākumus varētu regulāri izmantot, lai pasargātu sporta sacensību integritāti no derību manipulācijām, vienlaikus tomēr ņemot vērā, ka nevienam finansēšanas mehānismam nav jārada situācija, kurā ieguvēji būtu tikai nedaudzi profesionālā sporta veidi, kas tiek plaši atspoguļoti televīzijā, bet citu sporta veidu un īpaši tautas sporta finansējums no sporta derībām samazinātos; |
| --- | --- |

39.

apzinās no azartspēlēm gūto ieņēmumu ieguldījumu īpašo nozīmi visu līmeņu profesionālā un iesācēju sporta finansēšanā dalībvalstīs, tostarp pasākumos, lai pasargātu sporta sacensību integritāti no derību ietekmes; pieprasa Komisijai izpētīt alternatīvus finansēšanas noteikumus, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu praksi, saskaņā ar kuriem sporta derību radītos ienākumus varētu regulāri izmantot, lai pasargātu sporta sacensību integritāti no derību manipulācijām, vienlaikus tomēr ņemot vērā, ka nevienam finansēšanas mehānismam nav jārada situācija, kurā ieguvēji būtu tikai nedaudzi profesionālā sporta veidi, kas tiek plaši atspoguļoti televīzijā, bet citu sporta veidu un īpaši tautas sporta finansējums no sporta derībām samazinātos;

| 40. | atkārtoti uzsver, ka sporta derības ir sporta sacensību komerciālas izmantošanas veids; iesaka aizsargāt sporta sacensības no jebkādas neatļautas komerciālas izmantošanas, jo īpaši, atzīstot sporta pasākumu organizētāju īpašuma tiesības uz sacensībām, ko tie rīko, ne tikai, lai nodrošinātu taisnīgu finansiālu atalgojumu par peļņu visu līmeņu profesionālā un amatieru sportā, bet arī kā līdzekli, lai pastiprinātu cīņu pret krāpniecību sportā, jo īpaši pret spēļu rezultātu pasūtīšanu; |
| --- | --- |

40.

atkārtoti uzsver, ka sporta derības ir sporta sacensību komerciālas izmantošanas veids; iesaka aizsargāt sporta sacensības no jebkādas neatļautas komerciālas izmantošanas, jo īpaši, atzīstot sporta pasākumu organizētāju īpašuma tiesības uz sacensībām, ko tie rīko, ne tikai, lai nodrošinātu taisnīgu finansiālu atalgojumu par peļņu visu līmeņu profesionālā un amatieru sportā, bet arī kā līdzekli, lai pastiprinātu cīņu pret krāpniecību sportā, jo īpaši pret spēļu rezultātu pasūtīšanu;

| 41. | uzsver, ka juridiski saistošu nolīgumu noslēgšana starp sporta sacensību un tiešsaistes azartspēļu organizatoriem nodrošinātu līdzsvarotākas savstarpējās attiecības; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka juridiski saistošu nolīgumu noslēgšana starp sporta sacensību un tiešsaistes azartspēļu organizatoriem nodrošinātu līdzsvarotākas savstarpējās attiecības;

| 42. | norāda, ka ir svarīga tiešsaistes azartspēļu nozares pārredzamība; īpaši vērš uzmanību uz pienākumu iesniegt gada pārskatu, kas cita starpā ļautu noskaidrot, kuras sabiedrisko interešu jomas darbības un sporta pasākumi ir finansēti vai sponsorēti, izmantojot ieņēmumus no azartspēlēm; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju ieviest prasību attiecībā uz iesniegt gada pārskatu obligātu iesniegšanu; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka ir svarīga tiešsaistes azartspēļu nozares pārredzamība; īpaši vērš uzmanību uz pienākumu iesniegt gada pārskatu, kas cita starpā ļautu noskaidrot, kuras sabiedrisko interešu jomas darbības un sporta pasākumi ir finansēti vai sponsorēti, izmantojot ieņēmumus no azartspēlēm; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju ieviest prasību attiecībā uz iesniegt gada pārskatu obligātu iesniegšanu;

| 43. | norāda uz nepieciešamību nodrošināt uzticamu alternatīvu nelikumīgiem azartspēļu pakalpojumiem; uzsver, ka ir nepieciešami pragmatiski risinājumi attiecībā uz tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu sniedzēju rīkotu sporta pasākumu reklamēšanu un sponsorēšanu; uzskata, ka būtu jāpieņem kopīgi reklāmas standarti, kas ne vien pietiekami aizsargā vismazāk aizsargātos patērētājus, bet arī vienlaicīgi ļauj sponsorēt starptautiskus pasākumus; |
| --- | --- |

43.

norāda uz nepieciešamību nodrošināt uzticamu alternatīvu nelikumīgiem azartspēļu pakalpojumiem; uzsver, ka ir nepieciešami pragmatiski risinājumi attiecībā uz tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu sniedzēju rīkotu sporta pasākumu reklamēšanu un sponsorēšanu; uzskata, ka būtu jāpieņem kopīgi reklāmas standarti, kas ne vien pietiekami aizsargā vismazāk aizsargātos patērētājus, bet arī vienlaicīgi ļauj sponsorēt starptautiskus pasākumus;

| 44. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar visām sportā ieinteresētajām pusēm, lai noteiktu piemērotus mehānismus, kas nepieciešami sporta integritātes saglabāšanai un tautas sporta finansēšanai; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar visām sportā ieinteresētajām pusēm, lai noteiktu piemērotus mehānismus, kas nepieciešami sporta integritātes saglabāšanai un tautas sporta finansēšanai;

*

* *

| 45. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Jo īpaši nolēmumu 1994. gada Schindler lietā (C-275/92), 1995. gada Gebhard lietā (C-55/94), 1999. gada Läärä lietā (C-124/97), 1999. gada Zenatti lietā (C-67/98), 2003. gada Anomar lietā (C-6/01), 2003. gada Gambelli lietā (C-243/01), 2003. gada Lindman lietā (C-42/02), 2004. gada Fixtures Marketing Ltd pret OPAP lietā (C-444/02), 2004. gada Fixtures Marketing Ltd pret Svenska Spel AB lietā (C-338/02), 2005. gada Fixtures Marketing Ltd pret Oy Veikkaus Ab lietā (C-46/02), 2006. gada Stauffer lietā (C-386/04), 2007. gada Unibet lietā (C-432/05), 2007. gada Placanica u. c. lietā (C-338/04, C-359/04 un C-360/04), 2007. gada lietā Komisija pret Itāliju (C-206/04), 2009. gada Liga Portuguesa de Futebol Profissional lietā (C-42/07), 2010. gada Ladbrokes lietā (C-258/08), 2010. gada Sporting Exchange lietā (C-203/08), 2010. gada Sjöberg un Gerdin lietā (C-447/08 un C-448/08), 2010. gada Markus Stoß u. c. lietā (C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 un C-410/07), 2010. gada Carmen Media lietā (C-46/08) un 2010. gada Engelmann lietā (C-64/08).

(2)  OV C 87 E, 1.4.2010., 30. lpp.

(3)  OV C 271 E, 12.11.2009., 51. lpp.

(4)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(5)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(6)  OV L 144, 4.6.1997., 19. lpp.

(7)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(9)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(10)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

(11)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(12)  OV L 178, 17.07.2000., 1. lpp.

(13)  Nolēmums 2010. gada Carmen Media lietā (C-46/08).

(14)  Pētījums „Cross-Border Alternative Dispute Resolution in the European Union”, 2011. gads. http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/43

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisMedus bišu veselība un biškopības nozare

P7_TA(2011)0493

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par medus bišu veselību un biškopības nozares problēmām (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli biškopības nozarē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli biškopības nozarē (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. decembra paziņojumu par medus bišu veselību (COM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. decembra paziņojumu par medus bišu veselību (COM(2010)0714),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 17. maija secinājumus par medus bišu veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 17. maija secinājumus par medus bišu veselību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 3. maija paziņojumu „Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 3. maija paziņojumu „Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”) (2), kurā paredzēti īpaši noteikumi Eiropas Savienības biškopības nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”) (2), kurā paredzēti īpaši noteikumi Eiropas Savienības biškopības nozarē,

| — | ņemot vērā EFSA2008. gada 11. augusta zinātnisko ziņojumu un EFSA pasūtīto un 2009. gada 3. decembrī pieņemto zinātnisko ziņojumu par bišu mirstību un bišu uzraudzību Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EFSA2008. gada 11. augusta zinātnisko ziņojumu un EFSA pasūtīto un 2009. gada 3. decembrī pieņemto zinātnisko ziņojumu par bišu mirstību un bišu uzraudzību Eiropā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu lietā Nr. C-442/09 (3) par ģenētiski modificētu materiālu saturoša medus marķēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu lietā Nr. C-442/09 (3) par ģenētiski modificētu materiālu saturoša medus marķēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (5),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0359/2011),

| A. | tā kā biškopībai kā ekonomiskai un sociālai aktivitātei ir būtiska nozīme lauku apvidu ilgtspējīgā attīstībā un tā rada darbavietas un sniedz nozīmīgus ekosistēmiskos pakalpojumus, nodrošinot apputeksnēšanu, kas palīdz uzlabot bioloģisko daudzveidību, jo uztur augu ģenētisko daudzveidību; |
| --- | --- |

A.

tā kā biškopībai kā ekonomiskai un sociālai aktivitātei ir būtiska nozīme lauku apvidu ilgtspējīgā attīstībā un tā rada darbavietas un sniedz nozīmīgus ekosistēmiskos pakalpojumus, nodrošinot apputeksnēšanu, kas palīdz uzlabot bioloģisko daudzveidību, jo uztur augu ģenētisko daudzveidību;

| B. | tā kā biškopība un bioloģiskā daudzveidība ir savstarpēji atkarīgas; tā kā ar apputeksnēšanu bišu saimes sniedz nozīmīgu vides, ekonomisku un sociālu sabiedrisku labumu, tā garantējot pārtikas nodrošinājumu un saglabājot bioloģisko daudzveidību, un, kopdami savas bišu saimes, biškopji sniedz ārkārtīgi nozīmīgu vides pakalpojumu, kā arī nodrošina ilgtspējīgu ražošanas veidu lauku teritorijās; tā kā „bišu ganības”, daudzveidīgas barošanās iespējas un atsevišķas kultūras (rapsis, saulespuķes utt.) nodrošina bites ar bagātām uzturvielām, kas nepieciešamas, lai uzturētu spēcīgu imūnsistēmu un saglabātu veselību, |
| --- | --- |

B.

tā kā biškopība un bioloģiskā daudzveidība ir savstarpēji atkarīgas; tā kā ar apputeksnēšanu bišu saimes sniedz nozīmīgu vides, ekonomisku un sociālu sabiedrisku labumu, tā garantējot pārtikas nodrošinājumu un saglabājot bioloģisko daudzveidību, un, kopdami savas bišu saimes, biškopji sniedz ārkārtīgi nozīmīgu vides pakalpojumu, kā arī nodrošina ilgtspējīgu ražošanas veidu lauku teritorijās; tā kā „bišu ganības”, daudzveidīgas barošanās iespējas un atsevišķas kultūras (rapsis, saulespuķes utt.) nodrošina bites ar bagātām uzturvielām, kas nepieciešamas, lai uzturētu spēcīgu imūnsistēmu un saglabātu veselību,

| C. | tā kā tiek paustas bažas, ka biškopības uzņēmuma izveides lielo izmaksu dēļ nozarei pievienojas mazāk cilvēku, kā rezultātā trūkst spietu, kas vajadzīgi, lai apputeksnētu svarīgās lauksaimniecības kultūras; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek paustas bažas, ka biškopības uzņēmuma izveides lielo izmaksu dēļ nozarei pievienojas mazāk cilvēku, kā rezultātā trūkst spietu, kas vajadzīgi, lai apputeksnētu svarīgās lauksaimniecības kultūras;

| D. | tā kā gan ES, gan citur pasaulē ir ziņots par bišu saimju skaita samazināšanos; tā kā arvien izzūd lauksaimniecības produktivitātei nozīmīgās apputeksnētāju sugas; tā kā, šai tendencei pieaugot, ES lauksaimnieki, kā arī lauksaimnieki citās pasaules daļās, iespējams būs spiesti veikt apputeksnēšanu ar cilvēku darba palīdzību, tādējādi apputeksnēšanas izmaksas palielināsies divkārt; tā kā zinātne un veterinārijas prakse pašreiz nevar daudz izdarīt, lai nodrošinātu efektīvu profilaksi vai slimību kontroli pret dažiem kaitēkļiem un slimībām, jo bišu veselības jomā pēdējās desmitgadēs nav bijis pietiekami daudz jaunu zāļu pētījumu un izstrādes, kas skaidrojams ar ierobežoto tirgu un no tā izrietošo lielo farmācijas uzņēmumu zemo interesi; tā kā nedaudzās pieejamās zāles, lai cīnītos pret Varroa destructor ērci, vairumā gadījumu vairs nav efektīvas; |
| --- | --- |

D.

tā kā gan ES, gan citur pasaulē ir ziņots par bišu saimju skaita samazināšanos; tā kā arvien izzūd lauksaimniecības produktivitātei nozīmīgās apputeksnētāju sugas; tā kā, šai tendencei pieaugot, ES lauksaimnieki, kā arī lauksaimnieki citās pasaules daļās, iespējams būs spiesti veikt apputeksnēšanu ar cilvēku darba palīdzību, tādējādi apputeksnēšanas izmaksas palielināsies divkārt; tā kā zinātne un veterinārijas prakse pašreiz nevar daudz izdarīt, lai nodrošinātu efektīvu profilaksi vai slimību kontroli pret dažiem kaitēkļiem un slimībām, jo bišu veselības jomā pēdējās desmitgadēs nav bijis pietiekami daudz jaunu zāļu pētījumu un izstrādes, kas skaidrojams ar ierobežoto tirgu un no tā izrietošo lielo farmācijas uzņēmumu zemo interesi; tā kā nedaudzās pieejamās zāles, lai cīnītos pret Varroa destructor ērci, vairumā gadījumu vairs nav efektīvas;

| E. | tā kā atsevišķu bišu un saimju veselību ietekmē daudzi letāli un subletāli faktori, daudzi no tiem savstarpēji saistīti; tā kā nedaudzās tirgū pieejamās zāles, lai cīnītos pret Varroa destructor ērci, vairumā gadījumu vairs nav pietiekami efektīvas, jo veidojas rezistence; tā kā pesticīdu izmantošana, pārmaiņas klimatiskajos un vides apstākļos, augu bioloģiskās daudzveidības zudums, zemes izmantojuma maiņa, nepareizas biškopības prakses un invazīvu sugu klātbūtne var novājināt saimju imūnsistēmu un veicināt oportūnistiskas patoloģijas; tā kā medus bites var saskarties ar augu aizsardzības līdzekļiem gan tieši, gan netieši, piemēram, ar vēja pūsmas, virszemes ūdens, gutācijas pilienu, nektāra un ziedputekšņu starpniecību; |
| --- | --- |

E.

tā kā atsevišķu bišu un saimju veselību ietekmē daudzi letāli un subletāli faktori, daudzi no tiem savstarpēji saistīti; tā kā nedaudzās tirgū pieejamās zāles, lai cīnītos pret Varroa destructor ērci, vairumā gadījumu vairs nav pietiekami efektīvas, jo veidojas rezistence; tā kā pesticīdu izmantošana, pārmaiņas klimatiskajos un vides apstākļos, augu bioloģiskās daudzveidības zudums, zemes izmantojuma maiņa, nepareizas biškopības prakses un invazīvu sugu klātbūtne var novājināt saimju imūnsistēmu un veicināt oportūnistiskas patoloģijas; tā kā medus bites var saskarties ar augu aizsardzības līdzekļiem gan tieši, gan netieši, piemēram, ar vēja pūsmas, virszemes ūdens, gutācijas pilienu, nektāra un ziedputekšņu starpniecību;

| F. | tā kā biškopji var sniegt savu ieguldījumu un palīdzēt uzturēt savu bišu veselību un labturību, tomēr vides kvalitāte lielā mērā nosaka, vai viņu darbība būs veiksmīga; |
| --- | --- |

F.

tā kā biškopji var sniegt savu ieguldījumu un palīdzēt uzturēt savu bišu veselību un labturību, tomēr vides kvalitāte lielā mērā nosaka, vai viņu darbība būs veiksmīga;

| G. | tā kā tiek atbalstīta minimāla veterināro zāļu un aktīvo vielu izmantošana, tāpat kā veselīgas bišu saimes imūnsistēmas saglabāšana, bet tā kā jāsaskaras ar rezistences problēmu; tā kā bites nepārstrādā aktīvas vielas un zāles, un Eiropas ražotāju pastāvēšana ir atkarīga no tā, lai medus būtu tīrs, no atliekvielām brīvs un augstas kvalitātes; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiek atbalstīta minimāla veterināro zāļu un aktīvo vielu izmantošana, tāpat kā veselīgas bišu saimes imūnsistēmas saglabāšana, bet tā kā jāsaskaras ar rezistences problēmu; tā kā bites nepārstrādā aktīvas vielas un zāles, un Eiropas ražotāju pastāvēšana ir atkarīga no tā, lai medus būtu tīrs, no atliekvielām brīvs un augstas kvalitātes;

| H. | tā kā lielākā daļa Eiropas biškopju ir amatieri, nevis profesionāli dravnieki; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielākā daļa Eiropas biškopju ir amatieri, nevis profesionāli dravnieki;

Pētniecība un zinātnisko atziņu izplatīšana

| 1. | aicina Komisiju palielināt atbalsta līmeni ar bišu veselību saistītai pētniecībai saskaņā ar nākamo finanšu shēmu (FP8) un koncentrēt pētījumus uz tehnoloģisko attīstību, slimību profilaksi un kontroli, jo īpaši vides faktoru ietekmi uz bišu saimju imūnsistēmu un to mijiedarbību ar pataloģijām un ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses noteikšanu un neķīmisku alternatīvu veicināšanu (proti, preventīvas lauksaimnieciskās prakses, piemēram, augseka un bioloģiskās kontroles izmantošana) un uz kaitēkļu apkarošanas integrēto metožu vispārēju veicināšanu un veterināro zāļu izstrādi pašreizējiem ES medus bišu slimības izraisošajiem aģentiem, jo īpaši Varroa destructor ērcei, jo tā ir galvenais patogēnais aģents, kuras apkarošanai nepieciešams izmantot vairāku veidu aktīvās vielas izteiktās rezistences dēļ, kā arī uz to, lai cīnītos pret endoparazītiem un citām oportūnistiskām slimībām; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju palielināt atbalsta līmeni ar bišu veselību saistītai pētniecībai saskaņā ar nākamo finanšu shēmu (FP8) un koncentrēt pētījumus uz tehnoloģisko attīstību, slimību profilaksi un kontroli, jo īpaši vides faktoru ietekmi uz bišu saimju imūnsistēmu un to mijiedarbību ar pataloģijām un ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses noteikšanu un neķīmisku alternatīvu veicināšanu (proti, preventīvas lauksaimnieciskās prakses, piemēram, augseka un bioloģiskās kontroles izmantošana) un uz kaitēkļu apkarošanas integrēto metožu vispārēju veicināšanu un veterināro zāļu izstrādi pašreizējiem ES medus bišu slimības izraisošajiem aģentiem, jo īpaši Varroa destructor ērcei, jo tā ir galvenais patogēnais aģents, kuras apkarošanai nepieciešams izmantot vairāku veidu aktīvās vielas izteiktās rezistences dēļ, kā arī uz to, lai cīnītos pret endoparazītiem un citām oportūnistiskām slimībām;

| 2. | uzskata, ka ir svarīgi veikt steidzamus pasākumus, lai aizsargātu bišu veselību, ievērojot biškopības īpatnības, iesaistīto dalībnieku atšķirības un proporcionalitātes un subsidiaritātes principus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir svarīgi veikt steidzamus pasākumus, lai aizsargātu bišu veselību, ievērojot biškopības īpatnības, iesaistīto dalībnieku atšķirības un proporcionalitātes un subsidiaritātes principus;

| 3. | atkārtoti pauž bažas, ka medus bišu un savvaļas apputeksnētāju mirstības palielināšanās Eiropā — ja nekas netiks darīts — būtiski negatīvi ietekmēs lauksaimniecību, pārtikas ražošanu, nodrošinājumu ar pārtiku, bioloģisko daudzveidību, vides ilgtspēju un ekosistēmas; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti pauž bažas, ka medus bišu un savvaļas apputeksnētāju mirstības palielināšanās Eiropā — ja nekas netiks darīts — būtiski negatīvi ietekmēs lauksaimniecību, pārtikas ražošanu, nodrošinājumu ar pārtiku, bioloģisko daudzveidību, vides ilgtspēju un ekosistēmas;

| 4. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar biškopju asociācijām veicināt atbilstošu valsts uzraudzības sistēmu izveidi un izstrādāt saskaņotus standartus ES līmenī, lai varētu veikt salīdzināšanu; uzsver, ka valsts līmenī ir nepieciešama vienveidīga bišu stropu identifikācija un reģistrācija, kas būtu jāpārskata un jāatjauno katru gadu; uzstāj, ka finansējums identifikācijai un reģistrācijai nebūtu jāņem no spēkā esošajām programmām, kas paredzētas medus ražošanas un tirdzniecības veicināšanai Eiropas Savienībā (Padomes Regula (EK) Nr 1221/97 (7)); |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar biškopju asociācijām veicināt atbilstošu valsts uzraudzības sistēmu izveidi un izstrādāt saskaņotus standartus ES līmenī, lai varētu veikt salīdzināšanu; uzsver, ka valsts līmenī ir nepieciešama vienveidīga bišu stropu identifikācija un reģistrācija, kas būtu jāpārskata un jāatjauno katru gadu; uzstāj, ka finansējums identifikācijai un reģistrācijai nebūtu jāņem no spēkā esošajām programmām, kas paredzētas medus ražošanas un tirdzniecības veicināšanai Eiropas Savienībā (Padomes Regula (EK) Nr 1221/97 (7));

| 5. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt Eiropas bišu dravu references tīklu, lai uzraudzītu vides apstākļu, biškopības, kā arī lauksaimniecības prakses ietekmi uz bišu veselību; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt Eiropas bišu dravu references tīklu, lai uzraudzītu vides apstākļu, biškopības, kā arī lauksaimniecības prakses ietekmi uz bišu veselību;

| 6. | aicina Komisiju izstrādāt trīsgadu programmu, pamatojoties nevis uz pieņēmumiem, bet uz visu dalībvalstu faktiski deklarēto reģistrēto bišu saimju skaitu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju izstrādāt trīsgadu programmu, pamatojoties nevis uz pieņēmumiem, bet uz visu dalībvalstu faktiski deklarēto reģistrēto bišu saimju skaitu;

| 7. | atzinīgi vērtē ES references laboratorijas bišu veselībai izveidi, kurai būtu jāpievēršas tām aktivitātēm, ko neaptver esošie ekspertu tīkli un valstu laboratorijas, un jāsintezē no viņu pētījumiem izrietošās integrētās zināšanas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ES references laboratorijas bišu veselībai izveidi, kurai būtu jāpievēršas tām aktivitātēm, ko neaptver esošie ekspertu tīkli un valstu laboratorijas, un jāsintezē no viņu pētījumiem izrietošās integrētās zināšanas;

| 8. | uzsver, ka ir jāatbalsta diagnostikas laboratorijas un lauka izmēģinājumi valsts līmenī, un norāda, ka ir jāizvairās no finansējuma pārklāšanās; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir jāatbalsta diagnostikas laboratorijas un lauka izmēģinājumi valsts līmenī, un norāda, ka ir jāizvairās no finansējuma pārklāšanās;

| 9. | aicina Komisiju kopā ar biškopības nozares pārstāvjiem izveidot vadības komiteju, kas palīdzēs Komisijai izveidot ES references laboratorijas gada darba programmu; pauž nožēlu par to, ka ES references laboratorijas pirmā gada darba programma tika iesniegta iepriekš neapspriežoties ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju kopā ar biškopības nozares pārstāvjiem izveidot vadības komiteju, kas palīdzēs Komisijai izveidot ES references laboratorijas gada darba programmu; pauž nožēlu par to, ka ES references laboratorijas pirmā gada darba programma tika iesniegta iepriekš neapspriežoties ar ieinteresētajām personām;

| 10. | aicina Komisiju turpināt atbalstīt zinātniskos pētījumus par medus bišu veselību, kas pamatojas uz labiem COST COLOSS rīcības un BeeDoc un STEP iniciatīvu piemēriem, un mudināt dalībvalstis atbalstīt zinātnisko izpēti šajā jomā; tomēr uzsver, ka ir jāstiprina biškopju un biškopju organizāciju attiecības; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju turpināt atbalstīt zinātniskos pētījumus par medus bišu veselību, kas pamatojas uz labiem COST COLOSS rīcības un BeeDoc un STEP iniciatīvu piemēriem, un mudināt dalībvalstis atbalstīt zinātnisko izpēti šajā jomā; tomēr uzsver, ka ir jāstiprina biškopju un biškopju organizāciju attiecības;

| 11. | aicina Komisiju novērst pārklāšanos fondu izmantojumā, lai palielinātu to efektivitāti un nodrošinātu ekonomisku un ekoloģisku pievienoto vērtību gan biškopjiem, gan lauksaimniekiem; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis palielināt pētniecībai paredzēto finansējumu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju novērst pārklāšanos fondu izmantojumā, lai palielinātu to efektivitāti un nodrošinātu ekonomisku un ekoloģisku pievienoto vērtību gan biškopjiem, gan lauksaimniekiem; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis palielināt pētniecībai paredzēto finansējumu;

| 12. | aicina dalībvalstis veicināt un pārraudzīt valsts medus augu fenoloģijas uzraudzības tīklu izveidi; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis veicināt un pārraudzīt valsts medus augu fenoloģijas uzraudzības tīklu izveidi;

| 13. | aicina Komisiju aktīvi veicināt lielāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, laboratorijām, biškopjiem, lauksaimniekiem, ražotājiem un zinātniekiem par ekotoksikoloģijas pētījumiem, kas ietekmē medus bišu veselību, lai varētu veikt apzinātu, neatkarīgu zinātnisku pārbaudi; aicina Komisiju atbalstīt šo procesu, padarot pieejamu savu attiecīgo tīmekļa lapu visu attiecīgo dalībvalstu oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju aktīvi veicināt lielāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, laboratorijām, biškopjiem, lauksaimniekiem, ražotājiem un zinātniekiem par ekotoksikoloģijas pētījumiem, kas ietekmē medus bišu veselību, lai varētu veikt apzinātu, neatkarīgu zinātnisku pārbaudi; aicina Komisiju atbalstīt šo procesu, padarot pieejamu savu attiecīgo tīmekļa lapu visu attiecīgo dalībvalstu oficiālajās valodās;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu „Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”, bet aicina pagarināt programmu pēc 2011. gada un palielināt dalībnieku skaitu no valsts varas iestādēm; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu „Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”, bet aicina pagarināt programmu pēc 2011. gada un palielināt dalībnieku skaitu no valsts varas iestādēm;

| 15. | prasa atbalstīt biškopju mācību programmas par slimību profilaksi un kontroli un lauksaimnieku, kā arī mežsaimnieku mācību programmas par botāniskajām zināšanām, bitēm nekaitīgu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, pesticīdu ietekmi, kā arī neķīmiskajām agronomijas praksēm nezāļu novēršanai; aicina Komisiju sadarbībā ar biškopības organizācijām nākt klajā ar pamatnostādnēm stropu veterinārai aprūpei; |
| --- | --- |

15.

prasa atbalstīt biškopju mācību programmas par slimību profilaksi un kontroli un lauksaimnieku, kā arī mežsaimnieku mācību programmas par botāniskajām zināšanām, bitēm nekaitīgu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, pesticīdu ietekmi, kā arī neķīmiskajām agronomijas praksēm nezāļu novēršanai; aicina Komisiju sadarbībā ar biškopības organizācijām nākt klajā ar pamatnostādnēm stropu veterinārai aprūpei;

| 16. | aicina varas iestādes un pārstāvošās organizācijas dalībvalstīs atbalstīt atbilstošu zinātnisko un tehnisko zināšanu par bišu veselību izplatīšanu biškopju vidū; uzsver, ka jāizveido pastāvīgs dialogs starp biškopjiem, lauksaimniekiem un attiecīgajām varas iestādēm; |
| --- | --- |

16.

aicina varas iestādes un pārstāvošās organizācijas dalībvalstīs atbalstīt atbilstošu zinātnisko un tehnisko zināšanu par bišu veselību izplatīšanu biškopju vidū; uzsver, ka jāizveido pastāvīgs dialogs starp biškopjiem, lauksaimniekiem un attiecīgajām varas iestādēm;

| 17. | uzsver, ka ir jānodrošina pienācīgas mācības veterinārārstiem, kā arī iespējas biškopjiem saņemt veterināras konsultācijas un biškopības speciālistiem iesaistīties valsts veterināro iestāžu darbā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir jānodrošina pienācīgas mācības veterinārārstiem, kā arī iespējas biškopjiem saņemt veterināras konsultācijas un biškopības speciālistiem iesaistīties valsts veterināro iestāžu darbā;

Veterinārās zāles

| 18. | atzīst, ka ļoti būtiski ir izstrādāt novatoriskus un efektīvus ārstniecības līdzekļus cīņai ar Varroa ērcēm, kuras gadā rada zaudējumus aptuveni 10 % apmērā; uzskata, ka ir jāpalielina atbalsts apstiprinātai veterinārai aprūpei, lai samazinātu slimību un kaitēkļu radītās nelabvēlīgās sekas; aicina Komisiju ieviest kopīgas pamatnostādnes attiecībā uz veterināro aprūpi nozarē, turklāt uzsver, ka tās nepieciešams pareizi īstenot; aicina izstrādāt pamatnostādnes tādu vielu un/vai vielu maisījumu lietošanai, kuru pamatā ir organiskās skābes, ēteriskās eļļas un citas vielas, ko atļauts izmantot bioloģiskai kaitēkļu apkarošanai; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka ļoti būtiski ir izstrādāt novatoriskus un efektīvus ārstniecības līdzekļus cīņai ar Varroa ērcēm, kuras gadā rada zaudējumus aptuveni 10 % apmērā; uzskata, ka ir jāpalielina atbalsts apstiprinātai veterinārai aprūpei, lai samazinātu slimību un kaitēkļu radītās nelabvēlīgās sekas; aicina Komisiju ieviest kopīgas pamatnostādnes attiecībā uz veterināro aprūpi nozarē, turklāt uzsver, ka tās nepieciešams pareizi īstenot; aicina izstrādāt pamatnostādnes tādu vielu un/vai vielu maisījumu lietošanai, kuru pamatā ir organiskās skābes, ēteriskās eļļas un citas vielas, ko atļauts izmantot bioloģiskai kaitēkļu apkarošanai;

| 19. | aicina dalībvalstis nodrošināt finansiālu atbalstu bišu veselības jomā jaunu zāļu pētījumiem, izstrādei un lauka izmēģinājumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā biškopības nozares ieguldījumu bioloģiskajā daudzveidībā un apputeksnēšanas sniegto sabiedrisko labumu, kā arī ņemot vērā augstās veterinārās izmaksas, ar kādām jāsaskaras biškopjiem, salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības dzīvnieku nozarēm; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis nodrošināt finansiālu atbalstu bišu veselības jomā jaunu zāļu pētījumiem, izstrādei un lauka izmēģinājumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā biškopības nozares ieguldījumu bioloģiskajā daudzveidībā un apputeksnēšanas sniegto sabiedrisko labumu, kā arī ņemot vērā augstās veterinārās izmaksas, ar kādām jāsaskaras biškopjiem, salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības dzīvnieku nozarēm;

| 20. | uzsver, ka jānodrošina stimuli farmācijas nozarei, lai tā izstrādātu jaunas zāles bišu slimību apkarošanai; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka jānodrošina stimuli farmācijas nozarei, lai tā izstrādātu jaunas zāles bišu slimību apkarošanai;

| 21. | aicina Komisiju izstrādāt elastīgākus noteikumus attiecībā uz medus bitēm paredzēto veterināro zāļu atļaušanu un pieejamību, jo īpaši augu izcelsmes zālēm un citām zālēm, kas nenodara kaitējumu kukaiņiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt veterināro zāļu direktīvu, tomēr norāda, ka šādu produktu pašreizējā ierobežotā pieejamība nedrīkst būt pamatā tam, lai reģistrētu un tirgotu antibiotikas medus bišu saimju ārstēšanai no citām oportūnistiskām pataloģijām, ņemot vērā to ietekmi uz biškopības produktu kvalitāti un rezistenci; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju izstrādāt elastīgākus noteikumus attiecībā uz medus bitēm paredzēto veterināro zāļu atļaušanu un pieejamību, jo īpaši augu izcelsmes zālēm un citām zālēm, kas nenodara kaitējumu kukaiņiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt veterināro zāļu direktīvu, tomēr norāda, ka šādu produktu pašreizējā ierobežotā pieejamība nedrīkst būt pamatā tam, lai reģistrētu un tirgotu antibiotikas medus bišu saimju ārstēšanai no citām oportūnistiskām pataloģijām, ņemot vērā to ietekmi uz biškopības produktu kvalitāti un rezistenci;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu noteikt maksimāli pieļaujamos atliekvielu līmeņus attiecībā uz zāļu lietošanu, veicot „savstarpēji izrietošu noteikumu” procedūru, lai novērstu pašreizējo juridisko nenoteiktību, kas kavē slimu bišu ārstēšanu; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu noteikt maksimāli pieļaujamos atliekvielu līmeņus attiecībā uz zāļu lietošanu, veicot „savstarpēji izrietošu noteikumu” procedūru, lai novērstu pašreizējo juridisko nenoteiktību, kas kavē slimu bišu ārstēšanu;

| 23. | aicina grozīt tiesisko regulējumu, lai Eiropas Zāļu aģentūra intelektuālo tiesību aizsardzības interesēs varētu nodrošināt, ka noteiktā pārejas periodā tiek dotas ekskluzīvas iespējas ražot un tirgot jaunas aktīvas vielas, kas ietilpst novatoriskos bišu veselībai paredzētos veterināros produktos; |
| --- | --- |

23.

aicina grozīt tiesisko regulējumu, lai Eiropas Zāļu aģentūra intelektuālo tiesību aizsardzības interesēs varētu nodrošināt, ka noteiktā pārejas periodā tiek dotas ekskluzīvas iespējas ražot un tirgot jaunas aktīvas vielas, kas ietilpst novatoriskos bišu veselībai paredzētos veterināros produktos;

| 24. | aicina Komisiju apsvērt iespēju, nākamo reizi pārskatot Eiropas Savienības Veterinārā fonda darbību, paplašināt tā darbību jomu, iekļaujot arī bišu slimības; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju apsvērt iespēju, nākamo reizi pārskatot Eiropas Savienības Veterinārā fonda darbību, paplašināt tā darbību jomu, iekļaujot arī bišu slimības;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt visaptverošu tiesību aktu dzīvnieku veselības jomā; aicina Komisiju pielāgot Eiropas veterinārās politikas darbības jomu un finansējumu, ņemot vērā bišu un biškopības īpatnības, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti cīņā ar bišu slimībām, pateicoties pietiekamai efektīvu un standartizētu zāļu pieejamībai visās dalībvalstīs un finansējot bišu veselības jomu saistībā ar Eiropas veterināro politiku; aicina Komisiju nodrošināt labāku saskaņotību dalībvalstu starpā, lielākos centienus veltot varroatozes apkarošanai un kontrolei ES teritorijā; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt visaptverošu tiesību aktu dzīvnieku veselības jomā; aicina Komisiju pielāgot Eiropas veterinārās politikas darbības jomu un finansējumu, ņemot vērā bišu un biškopības īpatnības, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti cīņā ar bišu slimībām, pateicoties pietiekamai efektīvu un standartizētu zāļu pieejamībai visās dalībvalstīs un finansējot bišu veselības jomu saistībā ar Eiropas veterināro politiku; aicina Komisiju nodrošināt labāku saskaņotību dalībvalstu starpā, lielākos centienus veltot varroatozes apkarošanai un kontrolei ES teritorijā;

| 26. | atbalsta audzēšanas programmas, kas koncentrējas uz izturību pret slimībām un kaitēkļiem, jo īpaši attiecībā uz varroatozi; |
| --- | --- |

26.

atbalsta audzēšanas programmas, kas koncentrējas uz izturību pret slimībām un kaitēkļiem, jo īpaši attiecībā uz varroatozi;

Mūsdienu lauksaimniecības ietekme uz bitēm

| 27. | uzsver, ka Eiropas Savienība tikai nesen ar aktīvu Eiropas Parlamenta līdzdalību ir pieņēmusi jaunus, stingrākus noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu un ilgtspējīgu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka tie neapdraud cilvēkus un vidi; norāda, ka šajos noteikumos ietverti stingri papildu kritēriji saistībā ar bišu drošību; aicina Komisiju informēt Parlamentu par jauno noteikumu sekmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Eiropas Savienība tikai nesen ar aktīvu Eiropas Parlamenta līdzdalību ir pieņēmusi jaunus, stingrākus noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu un ilgtspējīgu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka tie neapdraud cilvēkus un vidi; norāda, ka šajos noteikumos ietverti stingri papildu kritēriji saistībā ar bišu drošību; aicina Komisiju informēt Parlamentu par jauno noteikumu sekmīgu īstenošanu;

| 28. | aicina Komisiju uzlabot riska novērtēšanas metodiku attiecībā uz pesticīdiem nolūkā aizsargāt bišu saimju veselību un attīstību un nodrošināt atbilstīgu piekļuvi atļauju dokumentos ietverto ekotoksikoloģisko pētījumu rezultātiem un metodoloģijai; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju uzlabot riska novērtēšanas metodiku attiecībā uz pesticīdiem nolūkā aizsargāt bišu saimju veselību un attīstību un nodrošināt atbilstīgu piekļuvi atļauju dokumentos ietverto ekotoksikoloģisko pētījumu rezultātiem un metodoloģijai;

| 29. | uzsver ilgtspējīgas lauksaimniecības nozīmību un aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzākā laikā transponēt un pilnīgi īstenot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, jo īpaši tās 14. pantu, kurā uzsvērts, ka no 2014. gada visiem lauksaimniekiem ES obligāti būs jāīsteno integrēta kaitēkļu apkarošana, un īpaši pievērst uzmanību tādu pesticīdu izmantošanai, kuri var kaitīgi ietekmēt bišu un bišu saimju veselību; |
| --- | --- |

29.

uzsver ilgtspējīgas lauksaimniecības nozīmību un aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzākā laikā transponēt un pilnīgi īstenot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, jo īpaši tās 14. pantu, kurā uzsvērts, ka no 2014. gada visiem lauksaimniekiem ES obligāti būs jāīsteno integrēta kaitēkļu apkarošana, un īpaši pievērst uzmanību tādu pesticīdu izmantošanai, kuri var kaitīgi ietekmēt bišu un bišu saimju veselību;

| 30. | aicina Komisiju, pamatojoties uz uzticamiem un efektīviem izmēģinājumiem reālos apstākļos, ar saskaņotiem protokoliem pesticīdu riska novērtējumos izvērtēt hronisku toksiskumu kāpuriem un subletālu toksiskumu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kas ir piemērojama kopš 2011. gada 14. jūnija; turklāt aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tādu atsevišķu pesticīdu izmantošanai, kuri noteiktos apstākļos varētu kaitīgi ietekmēt bišu un bišu saimju veselību; aicina Komisiju arī sekmēt izpēti par vielu un patogēnu un vielu – vielu iespējamo mijiedarbību; atzīmē, ka jāizvērtē arī visas lietošanas metodes; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju, pamatojoties uz uzticamiem un efektīviem izmēģinājumiem reālos apstākļos, ar saskaņotiem protokoliem pesticīdu riska novērtējumos izvērtēt hronisku toksiskumu kāpuriem un subletālu toksiskumu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kas ir piemērojama kopš 2011. gada 14. jūnija; turklāt aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tādu atsevišķu pesticīdu izmantošanai, kuri noteiktos apstākļos varētu kaitīgi ietekmēt bišu un bišu saimju veselību; aicina Komisiju arī sekmēt izpēti par vielu un patogēnu un vielu – vielu iespējamo mijiedarbību; atzīmē, ka jāizvērtē arī visas lietošanas metodes;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes speciālisti veic neatkarīgu novērtējumu attiecībā uz nozarei izvirzītajām prasībām sniegt informāciju par dažādiem pesticīdiem; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes speciālisti veic neatkarīgu novērtējumu attiecībā uz nozarei izvirzītajām prasībām sniegt informāciju par dažādiem pesticīdiem;

| 32. | aicina ar dialogu starp biškopjiem, lauksaimniecības nozarē ieinteresētajām personām un valsts varas iestādēm izveidot visās dalībvalstīs biškopju iepriekšējas brīdināšanas sistēmu pirms pesticīdu izmantošanas, jo īpaši pirms insekticīdu izsmidzināšanas no gaisa (piemēram, odu kontroles operācijas), ka arī sistēmu, lai pēc pieprasījuma nodrošinātu informāciju par stropu atrašanās vietām šādu pasākumu laikā; turklāt prasa uzlabot informācijas pārsūtīšanu interneta datubāzē starp biškopjiem un lauksaimniekiem, piemēram, attiecībā uz stropu izvietošanu lauku tuvumā; |
| --- | --- |

32.

aicina ar dialogu starp biškopjiem, lauksaimniecības nozarē ieinteresētajām personām un valsts varas iestādēm izveidot visās dalībvalstīs biškopju iepriekšējas brīdināšanas sistēmu pirms pesticīdu izmantošanas, jo īpaši pirms insekticīdu izsmidzināšanas no gaisa (piemēram, odu kontroles operācijas), ka arī sistēmu, lai pēc pieprasījuma nodrošinātu informāciju par stropu atrašanās vietām šādu pasākumu laikā; turklāt prasa uzlabot informācijas pārsūtīšanu interneta datubāzē starp biškopjiem un lauksaimniekiem, piemēram, attiecībā uz stropu izvietošanu lauku tuvumā;

| 33. | aicina dalībvalstis apsvērt, vai būtu lietderīgi lauksaimnieciskajā apmācībā iekļaut biškopības un bišu veselības jautājumus; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis apsvērt, vai būtu lietderīgi lauksaimnieciskajā apmācībā iekļaut biškopības un bišu veselības jautājumus;

| 34. | īpaši attiecībā uz EFSA 2009. gada projektu „Bišu mirstība un uzraudzība Eiropā” aicina Komisiju veikt objektīvu pētījumu par iespējamo ĢMO kultūraugu un monokultūru negatīvo ietekmi uz medus bišu veselību; |
| --- | --- |

34.

īpaši attiecībā uz EFSA 2009. gada projektu „Bišu mirstība un uzraudzība Eiropā” aicina Komisiju veikt objektīvu pētījumu par iespējamo ĢMO kultūraugu un monokultūru negatīvo ietekmi uz medus bišu veselību;

Ražošana un pārtikas nekaitīguma aspekti, izcelsmes aizsardzība

| 35. | aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt dzīvnieku veselības stāvokli izcelsmes valstīs, piemērot visstingrākās dzīvnieku veselības prasības un ieviest atbilstošu uzraudzības sistēmu attiecībā uz tādu pavairošanas materiālu, kas iegūts no trešām valstīm, lai izvairītos no tādu eksotisku bišu slimību/parazītu ievešanas ES kā Aethina tumida vaboles un Tropilaelaps ērces; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar biškopības organizācijām uzlabot pārredzamību attiecībā uz robežkontroles punktos veiktās drošības kontroles biežumu, procentuālo daļu, rādītājiem un it īpaši uz tās rezultātiem; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt dzīvnieku veselības stāvokli izcelsmes valstīs, piemērot visstingrākās dzīvnieku veselības prasības un ieviest atbilstošu uzraudzības sistēmu attiecībā uz tādu pavairošanas materiālu, kas iegūts no trešām valstīm, lai izvairītos no tādu eksotisku bišu slimību/parazītu ievešanas ES kā Aethina tumida vaboles un Tropilaelaps ērces; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar biškopības organizācijām uzlabot pārredzamību attiecībā uz robežkontroles punktos veiktās drošības kontroles biežumu, procentuālo daļu, rādītājiem un it īpaši uz tās rezultātiem;

| 36. | aicina Eiropas Savienībā atļautiem veterināriem ārstniecības līdzekļiem uz laiku noteikt robežvērtību (iedarbības atsauces vērtību) 10 ppb apmērā, ņemot vērā dažādās dalībvalstīs izmantotās atšķirīgās analīžu metodes un praksi; |
| --- | --- |

36.

aicina Eiropas Savienībā atļautiem veterināriem ārstniecības līdzekļiem uz laiku noteikt robežvērtību (iedarbības atsauces vērtību) 10 ppb apmērā, ņemot vērā dažādās dalībvalstīs izmantotās atšķirīgās analīžu metodes un praksi;

| 37. | aicina Komisiju noteikt maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu medū un citos biškopības produktos esošajām vielām, kas nevar tikt atļautas Eiropas biškopības nozarē, kā arī saskaņot robežkontroles un kontroles iekšējā tirgū, jo attiecībā uz medu zemas kvalitātes produkcijas imports, produkti ar piemaisījumiem un aizstājējprodukti kropļo tirgu un rada pastāvīgu spiedienu uz cenām un produkcijas gala kvalitāti ES iekšējā tirgū, un produkcijai un ražotājiem no ES un no trešām valstīm ir nepieciešami līdzvērtīgi konkurences apstākļi; norāda, ka saistībā ar pieļaujamo atliekvielu daudzumu ir jāņem vērā atliekvielas no labas veterinārās prakses; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju noteikt maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu medū un citos biškopības produktos esošajām vielām, kas nevar tikt atļautas Eiropas biškopības nozarē, kā arī saskaņot robežkontroles un kontroles iekšējā tirgū, jo attiecībā uz medu zemas kvalitātes produkcijas imports, produkti ar piemaisījumiem un aizstājējprodukti kropļo tirgu un rada pastāvīgu spiedienu uz cenām un produkcijas gala kvalitāti ES iekšējā tirgū, un produkcijai un ražotājiem no ES un no trešām valstīm ir nepieciešami līdzvērtīgi konkurences apstākļi; norāda, ka saistībā ar pieļaujamo atliekvielu daudzumu ir jāņem vērā atliekvielas no labas veterinārās prakses;

| 38. | aicina Komisiju ieviest vai grozīt Padomes Direktīvas 2001/110/EK (8) (Medus direktīvas) pielikumus, lai uzlabotu ES ražošanas standartus, nosakot skaidras juridiskas definīcijas visiem biškopības produktiem, tostarp medus šķirnēm, un nosakot svarīgus medus kvalitātes kritērijus, piemēram, prolīna un saharozes saturu, zemu HMF līmeni vai mitrumu un piejaukumus (piemēram, glicerīna saturu, cukura izotopa attiecību (C13/C14), ziedputekšņu spektru un aromātvielu un cukura daudzumu medū); prasa atbalstīt pētījumus par efektīvām metodēm, lai noteiktu medus viltošanas gadījumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai medus dabisko īpašību pārbaude, kas attiecas uz Eiropas izcelsmes produktiem, tāpat attiektos arī uz produktiem no trešām valstīm; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju ieviest vai grozīt Padomes Direktīvas 2001/110/EK (8) (Medus direktīvas) pielikumus, lai uzlabotu ES ražošanas standartus, nosakot skaidras juridiskas definīcijas visiem biškopības produktiem, tostarp medus šķirnēm, un nosakot svarīgus medus kvalitātes kritērijus, piemēram, prolīna un saharozes saturu, zemu HMF līmeni vai mitrumu un piejaukumus (piemēram, glicerīna saturu, cukura izotopa attiecību (C13/C14), ziedputekšņu spektru un aromātvielu un cukura daudzumu medū); prasa atbalstīt pētījumus par efektīvām metodēm, lai noteiktu medus viltošanas gadījumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai medus dabisko īpašību pārbaude, kas attiecas uz Eiropas izcelsmes produktiem, tāpat attiektos arī uz produktiem no trešām valstīm;

| 39. | aicina Komisiju saskaņot marķēšanas noteikumus ar noteikumiem Regulā par lauksaimniecības produktu kvalitātes sistēmām un ieviest obligātu izcelsmes valsts marķējumu importētiem un ES ražotiem biškopības produktiem vai — dažādas izcelsmes produktu maisījumu gadījumā — obligātu katras izcelsmes valsts marķējumu; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju saskaņot marķēšanas noteikumus ar noteikumiem Regulā par lauksaimniecības produktu kvalitātes sistēmām un ieviest obligātu izcelsmes valsts marķējumu importētiem un ES ražotiem biškopības produktiem vai — dažādas izcelsmes produktu maisījumu gadījumā — obligātu katras izcelsmes valsts marķējumu;

| 40. | ņemot vērā jauno ES kvalitātes politiku, aicina biškopjus, viņus pārstāvošās organizācijas un komercuzņēmumus labāk izmantot ES izcelsmes marķējuma sistēmas (ACVN un AĢIN) stropu produktiem, kas varētu veicināt biškopības aktivitāšu pieejamību, un aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar biškopības biedrībām ierosināt kvalitātes apzīmējumu, kā arī veicināt biškopības produktu tiešo tirdzniecību vietējos tirgos; |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā jauno ES kvalitātes politiku, aicina biškopjus, viņus pārstāvošās organizācijas un komercuzņēmumus labāk izmantot ES izcelsmes marķējuma sistēmas (ACVN un AĢIN) stropu produktiem, kas varētu veicināt biškopības aktivitāšu pieejamību, un aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar biškopības biedrībām ierosināt kvalitātes apzīmējumu, kā arī veicināt biškopības produktu tiešo tirdzniecību vietējos tirgos;

| 41. | aicina rīkoties, lai paaugstinātu Eiropas medus un biškopības produktu patēriņu, tostarp popularizējot medu, kura īpašības raksturīgas noteiktām šķirnēm un ģeogrāfiskiem apgabaliem; |
| --- | --- |

41.

aicina rīkoties, lai paaugstinātu Eiropas medus un biškopības produktu patēriņu, tostarp popularizējot medu, kura īpašības raksturīgas noteiktām šķirnēm un ģeogrāfiskiem apgabaliem;

Pasākumi saistībā ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un gaidāmo kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu

| 42. | uzsver, ka Eiropas un valstu varas iestādēm, izstrādājot biškopības programmas vai ar tām saistītus tiesību aktus jāapspriežas ar biškopjiem, lai nodrošinātu šo programmu efektivitāti un laicīgu īstenošanu; aicina Komisiju nodrošināt ievērojami vairāk finanšu līdzekļu, pastiprinot pašreizējo atbalstu biškopībai KLP pēc 2013. gada un garantējot spēkā esošo atbalsta programmu biškopības nozarei (Regula (EK) Nr. 1221/97) dzīvotspēju un pilnveidošanu, kā arī veicināt kopīgu projektu attīstību un aicina dalībvalstis nodrošināt tehnisku atbalstu biškopības nozarei; aicina Komisiju nodrošināt, ka līdzfinansējuma sistēma ir saderīga ar tieša atbalsta sniegšanu KLP pirmā pīlāra ietvaros (KLP pašreizējā 68. panta fakultatīva īstenošana) tām valstīm, kas to uzskata par nepieciešamu; uzsver, ka jāmudina jaunos biškopjus pievienoties nozarei; aicina Komisiju nodrošināt biškopībai drošības sistēmu vai kopēju apdrošināšanas sistēmu, lai mazinātu krīzes situāciju ietekmi uz biškopjiem; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka Eiropas un valstu varas iestādēm, izstrādājot biškopības programmas vai ar tām saistītus tiesību aktus jāapspriežas ar biškopjiem, lai nodrošinātu šo programmu efektivitāti un laicīgu īstenošanu; aicina Komisiju nodrošināt ievērojami vairāk finanšu līdzekļu, pastiprinot pašreizējo atbalstu biškopībai KLP pēc 2013. gada un garantējot spēkā esošo atbalsta programmu biškopības nozarei (Regula (EK) Nr. 1221/97) dzīvotspēju un pilnveidošanu, kā arī veicināt kopīgu projektu attīstību un aicina dalībvalstis nodrošināt tehnisku atbalstu biškopības nozarei; aicina Komisiju nodrošināt, ka līdzfinansējuma sistēma ir saderīga ar tieša atbalsta sniegšanu KLP pirmā pīlāra ietvaros (KLP pašreizējā 68. panta fakultatīva īstenošana) tām valstīm, kas to uzskata par nepieciešamu; uzsver, ka jāmudina jaunos biškopjus pievienoties nozarei; aicina Komisiju nodrošināt biškopībai drošības sistēmu vai kopēju apdrošināšanas sistēmu, lai mazinātu krīzes situāciju ietekmi uz biškopjiem;

| 43. | mudina Komisiju ES jaunās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas struktūrā iestrādāt, ka finanšu līdzekļi prioritāri ir pieejami biškopībai, un/vai noteikt augstāku likmi visiem KLP iesniegtajiem projektiem un darbībām, kuri ir saistīti tikai ar katra reģiona vietējām Apis mellifera pasugām un ekoloģiskajiem tipiem; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju ES jaunās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas struktūrā iestrādāt, ka finanšu līdzekļi prioritāri ir pieejami biškopībai, un/vai noteikt augstāku likmi visiem KLP iesniegtajiem projektiem un darbībām, kuri ir saistīti tikai ar katra reģiona vietējām Apis mellifera pasugām un ekoloģiskajiem tipiem;

| 44. | aicina Komisiju gaidāmajā KLP reformā precizēt atbalsta pasākumus un palīdzību, kas paredzēta Eiropas biškopības nozarei, ņemot vērā medus bišu saimju kā apputeksnētāju radīto labumu videi un sabiedrībai un biškopju sniegtos vides pakalpojumus, apsaimniekojot savas bišu saimes; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju gaidāmajā KLP reformā precizēt atbalsta pasākumus un palīdzību, kas paredzēta Eiropas biškopības nozarei, ņemot vērā medus bišu saimju kā apputeksnētāju radīto labumu videi un sabiedrībai un biškopju sniegtos vides pakalpojumus, apsaimniekojot savas bišu saimes;

| 45. | norāda, ka atbilstoši Komisijas 2010. gada 28. maija ziņojumam kopējais biškopju skaits Eiropas Savienībā ir nedaudz pieaudzis salīdzinājumā ar 2004. gadu; norāda, ka saskaņā ar ziņojumu šo pieaugumu izraisījusi vienīgi Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES un, neņemot vērā šo valstu biškopjus, ES biškopju skaits ir būtiski sarucis; uzskata, ka tas parāda ES biškopības nozares stāvokļa nopietnību un nepieciešamību sniegt nozarei atbalstu un īstenot noteiktus pasākumus, lai biškopji to neatstātu; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka atbilstoši Komisijas 2010. gada 28. maija ziņojumam kopējais biškopju skaits Eiropas Savienībā ir nedaudz pieaudzis salīdzinājumā ar 2004. gadu; norāda, ka saskaņā ar ziņojumu šo pieaugumu izraisījusi vienīgi Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES un, neņemot vērā šo valstu biškopjus, ES biškopju skaits ir būtiski sarucis; uzskata, ka tas parāda ES biškopības nozares stāvokļa nopietnību un nepieciešamību sniegt nozarei atbalstu un īstenot noteiktus pasākumus, lai biškopji to neatstātu;

| 46. | aicina Komisiju apsvērt iespēju radīt īpašu palīdzības shēmu biškopjiem pašreizējā tiešā atbalsta shēmas struktūrā, piemēram, maksājumus par bišu saimēm, kuri palīdzētu aizsargāt ES biškopības nozari, sekmētu biškopju palikšanu savā profesijā, mudinātu jauniešus kļūt par biškopjiem un nodrošinātu, ka bites turpina veikt apputeksnēšanu; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju apsvērt iespēju radīt īpašu palīdzības shēmu biškopjiem pašreizējā tiešā atbalsta shēmas struktūrā, piemēram, maksājumus par bišu saimēm, kuri palīdzētu aizsargāt ES biškopības nozari, sekmētu biškopju palikšanu savā profesijā, mudinātu jauniešus kļūt par biškopjiem un nodrošinātu, ka bites turpina veikt apputeksnēšanu;

| 47. | aicina Komisiju KLP veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, lai mudinātu visus lauksaimniekus piemērot vienkāršu agronomisko praksi saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK, kā arī stiprināt īpaši biškopības nozarei paredzētus agrovides pasākumus atbilstoši jaunajai ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijai; aicina dalībvalstis to lauku attīstības programmās iekļaut biškopībai paredzētus agrovides pasākumus un mudināt lauksaimniekus iesaistīties agrovides pasākumos, lai atbalstītu „medus bitēm draudzīgas” pļavas laukmalās, un izmantot augsta līmeņa integrēto ražošanu un holistisku pieeju lauksaimniecībai, un pēc iespējas izmantot bioloģiskās kontroles metodes; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju KLP veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, lai mudinātu visus lauksaimniekus piemērot vienkāršu agronomisko praksi saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK, kā arī stiprināt īpaši biškopības nozarei paredzētus agrovides pasākumus atbilstoši jaunajai ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijai; aicina dalībvalstis to lauku attīstības programmās iekļaut biškopībai paredzētus agrovides pasākumus un mudināt lauksaimniekus iesaistīties agrovides pasākumos, lai atbalstītu „medus bitēm draudzīgas” pļavas laukmalās, un izmantot augsta līmeņa integrēto ražošanu un holistisku pieeju lauksaimniecībai, un pēc iespējas izmantot bioloģiskās kontroles metodes;

| 48. | atkārtoti apliecina, ka Komisija uzskata medus biti par pieradinātu sugu un līdz ar to piederīgu lopkopības nozarei; tas atvieglo veselības veicināšanas, labturības un aizsardzības pasākumus (9) un palīdz gūt vairāk informācijas savvaļas apputeksnētāju aizsardzībai; tādēļ aicina izveidot bišu veselības aizsardzības stratēģiju un biškopības nozari iekļaut lauksaimniecības tiesību aktu un veterināro tiesību aktu darbības jomā, ņemot vērā nozares īpatnības, īpaši saistībā ar kompensācijām par biškopjiem radītajiem zaudējumiem to bišu populācijās; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti apliecina, ka Komisija uzskata medus biti par pieradinātu sugu un līdz ar to piederīgu lopkopības nozarei; tas atvieglo veselības veicināšanas, labturības un aizsardzības pasākumus (9) un palīdz gūt vairāk informācijas savvaļas apputeksnētāju aizsardzībai; tādēļ aicina izveidot bišu veselības aizsardzības stratēģiju un biškopības nozari iekļaut lauksaimniecības tiesību aktu un veterināro tiesību aktu darbības jomā, ņemot vērā nozares īpatnības, īpaši saistībā ar kompensācijām par biškopjiem radītajiem zaudējumiem to bišu populācijās;

| 49. | aicina visas biškopības nozarē ieinteresētās puses izmantot pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas piedāvātās iespējas un arī gaidāmās reformas iespējas, kas pienācīgi ņem vērā ražotājorganizācijas visā lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

49.

aicina visas biškopības nozarē ieinteresētās puses izmantot pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas piedāvātās iespējas un arī gaidāmās reformas iespējas, kas pienācīgi ņem vērā ražotājorganizācijas visā lauksaimniecības nozarē;

Bišu daudzveidības saglabāšana

| 50. | aicina Komisiju atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (10) (Dzīvotņu direktīva), noteikt saglabāšanas statusu Apis mellifera sugai un, attiecīgā gadījumā iekļaut to Direktīvas pielikumos; aicina Komisiju, ņemot vērā steidzamo nepieciešamību saglabāt Apis mellifera sugu un dažādās pasugas, kādas sastopamas Eiropas Savienībā, apsvērt iespēju izstrādāt īpašu programmu vai regulu Life+ finanšu instrumenta ietvaros, kas dos iespēju izveidot visas Eiropas projektu šīs sugas savvaļas populāciju saglabāšanai; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (10) (Dzīvotņu direktīva), noteikt saglabāšanas statusu Apis mellifera sugai un, attiecīgā gadījumā iekļaut to Direktīvas pielikumos; aicina Komisiju, ņemot vērā steidzamo nepieciešamību saglabāt Apis mellifera sugu un dažādās pasugas, kādas sastopamas Eiropas Savienībā, apsvērt iespēju izstrādāt īpašu programmu vai regulu Life+ finanšu instrumenta ietvaros, kas dos iespēju izveidot visas Eiropas projektu šīs sugas savvaļas populāciju saglabāšanai;

| 51. | mudina Komisiju saistībā ar Padomes Direktīvu 92/65/EEK (11) aizliegt, vismaz uz laiku, Bombus sp. ģints dzīvu bišu un sugu importu no trešām valstīm, lai novērstu eksotisku slimību ievazāšanu, jo īpaši ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā biškopībai netrūkst ģenētisko resursu, paturot prātā tās galvenās pasugas, no kurām radās patlaban biškopībā izmantotās šķirnes un paveidi; |
| --- | --- |

51.

mudina Komisiju saistībā ar Padomes Direktīvu 92/65/EEK (11) aizliegt, vismaz uz laiku, Bombus sp. ģints dzīvu bišu un sugu importu no trešām valstīm, lai novērstu eksotisku slimību ievazāšanu, jo īpaši ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā biškopībai netrūkst ģenētisko resursu, paturot prātā tās galvenās pasugas, no kurām radās patlaban biškopībā izmantotās šķirnes un paveidi;

| 52. | atgādina, ka pasākumi, kas sekmē bioloģisko daudzveidību, ir būtiski nepieciešami arī ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs; norāda, ka autoceļiem pieguļošās zaļās teritorijas, dzelzceļa līniju apkārtne, enerģijas pārvades tīklu izcirtumu joslas un publiskie un privātie dārzi ir vērā ņemamas platības, kurās ar racionālas apsaimniekošanas metodēm var ievērojami palielināt bitēm un citiem apputeksnētājiem kukaiņiem noderīgus ziedputekšņu un nektāra resursus; uzskata, ka šī attīstība jāīsteno atbilstoši saskaņotai teritorijas apsaimniekošanai, īpaši saglabājot ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka pasākumi, kas sekmē bioloģisko daudzveidību, ir būtiski nepieciešami arī ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs; norāda, ka autoceļiem pieguļošās zaļās teritorijas, dzelzceļa līniju apkārtne, enerģijas pārvades tīklu izcirtumu joslas un publiskie un privātie dārzi ir vērā ņemamas platības, kurās ar racionālas apsaimniekošanas metodēm var ievērojami palielināt bitēm un citiem apputeksnētājiem kukaiņiem noderīgus ziedputekšņu un nektāra resursus; uzskata, ka šī attīstība jāīsteno atbilstoši saskaņotai teritorijas apsaimniekošanai, īpaši saglabājot ceļu satiksmes drošību;

*

* *

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

53.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0440.

(2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

(3)  OV C 24, 30.1.2010., 28. lpp.

(4)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(5)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0084.

(7)  OV L 173, 1.7.1997., 1. lpp.

(8)  OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.

(9)  Ar tādām iniciatīvām kā Dzīvnieku veselības stratēģija ES 2007.–2013. gadam, kas palīdz nodrošināt vienu un precīzu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselībai, uzlabo attiecīgo Eiropas aģentūru koordināciju un resursu lietderīgu izmantošanu un uzsver, ka ir būtiski saglabāt un uzlabot diagnostikas spējas.

(10)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(11)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/51

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisValsts atbalsta noteikumi attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem

P7_TA(2011)0494

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. un 106. pantu, kā arī 26. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. un 106. pantu, kā arī 26. protokolu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. marta paziņojumu „ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. marta paziņojumu „ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2011)0146),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 23. marta darba dokumentu par ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem no 2005. gada, kā arī sabiedriskās apspriešanas rezultātus (SEC(2011)0397), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 23. marta darba dokumentu par ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem no 2005. gada, kā arī sabiedriskās apspriešanas rezultātus (SEC(2011)0397),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gadā organizēto sabiedrisko apspriešanu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gadā organizēto sabiedrisko apspriešanu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. decembra Rokasgrāmatu par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, publisko iepirkumu un iekšējā tirgus jomā (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. decembra Rokasgrāmatu par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, publisko iepirkumu un iekšējā tirgus jomā (SEC(2010)1545),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvu 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvu 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par 86. panta 2. punkta piemērošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, ko piešķir kā kompensāciju konkrētiem uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par 86. panta 2. punkta piemērošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, ko piešķir kā kompensāciju konkrētiem uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (2),

| — | ņemot vērā Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 19. janvāra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 19. janvāra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 1996. gada 26. septembra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 26. septembra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (5),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. jūlija atzinumu „ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. jūlija atzinumu „ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” ” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” ” (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH
   (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH
   (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (9), 2007. gada 14. marta rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (10), 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (11), 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Zaļo grāmatu vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā (12), 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (13) un 1997. gada 17. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (9), 2007. gada 14. marta rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (10), 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (11), 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Zaļo grāmatu vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā (12), 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (13) un 1997. gada 17. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0371/2011),

| A. | tā kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) ir būtiska nozīme Eiropas Savienības kopīgo vērtību skalā un tie veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un līdz ar to ir īpaši svarīgi cīņā pret sociālo nevienlīdzību, kā arī ievērojami sekmē ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) ir būtiska nozīme Eiropas Savienības kopīgo vērtību skalā un tie veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un līdz ar to ir īpaši svarīgi cīņā pret sociālo nevienlīdzību, kā arī ievērojami sekmē ilgtspējīgu attīstību;

| B. | tā kā VTNP sniedz būtisku ieguldījumu dalībvalstu tautsaimniecības rādītājos un konkurētspējā, un tādēļ tos var izmantot ne tikai ekonomisko krīžu novēršanai un pārvarēšanai, bet arī vispārējas tautsaimnieciskas labklājības sasniegšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā VTNP sniedz būtisku ieguldījumu dalībvalstu tautsaimniecības rādītājos un konkurētspējā, un tādēļ tos var izmantot ne tikai ekonomisko krīžu novēršanai un pārvarēšanai, bet arī vispārējas tautsaimnieciskas labklājības sasniegšanai;

| C. | tā kā VTNP sniegšana sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgu īstenošanu un tā kā šie pakalpojumi var veicināt izaugsmes mērķu īstenošanu, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un sociālās integrācijas jomā, tādējādi sasniedzot paredzēto produktivitātes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas līmeni; |
| --- | --- |

C.

tā kā VTNP sniegšana sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgu īstenošanu un tā kā šie pakalpojumi var veicināt izaugsmes mērķu īstenošanu, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un sociālās integrācijas jomā, tādējādi sasniedzot paredzēto produktivitātes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas līmeni;

| D. | tā kā iedzīvotāju interesēs ir svarīgi īstenot konkurējošu privātu uzņēmumu rentablus risinājumus, kas ir absolūti nepieciešami, ņemot vērā pašreizējo budžeta stāvokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā iedzīvotāju interesēs ir svarīgi īstenot konkurējošu privātu uzņēmumu rentablus risinājumus, kas ir absolūti nepieciešami, ņemot vērā pašreizējo budžeta stāvokli;

| E. | tā kā VTNP ir pakalpojumi, kurus nav iespējams sniegt bez publiskā sektora iejaukšanās vai arī tas ir iespējams tikai nepietiekamā līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā VTNP ir pakalpojumi, kurus nav iespējams sniegt bez publiskā sektora iejaukšanās vai arī tas ir iespējams tikai nepietiekamā līmenī;

| F. | tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP) ir svarīgi, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu un būtiski veicinātu iespēju vienlīdzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP) ir svarīgi, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu un būtiski veicinātu iespēju vienlīdzību;

| G. | tā kā saskaņā ar pašreizējo ES tiesību aktu noteikumiem paziņošanas pienākums neattiecas uz slimnīcām un sociālām dzīvojamām mājām, t. i., uz VTNP, kas risina sociālās pamatvajadzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar pašreizējo ES tiesību aktu noteikumiem paziņošanas pienākums neattiecas uz slimnīcām un sociālām dzīvojamām mājām, t. i., uz VTNP, kas risina sociālās pamatvajadzības;

| H. | tā kā LESD 106. un 107. pantā sniegts juridiskais pamats valsts atbalsta noteikumu reformai VTNP jomā un tā kā saskaņā ar LESD 14. pantu Eiropas Parlaments un Padome, neskarot dalībvalstu kompetenci, atbilstoši parastajam likumdošanas procesam regulās nosaka VTNP darbības principus un nosacījumus, jo īpaši ekonomiskos un finansiālos nosacījumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā LESD 106. un 107. pantā sniegts juridiskais pamats valsts atbalsta noteikumu reformai VTNP jomā un tā kā saskaņā ar LESD 14. pantu Eiropas Parlaments un Padome, neskarot dalībvalstu kompetenci, atbilstoši parastajam likumdošanas procesam regulās nosaka VTNP darbības principus un nosacījumus, jo īpaši ekonomiskos un finansiālos nosacījumus;

| I. | tā kā Lisabonas līguma 26. protokolā noteikts augsts VTNP kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis, vienlīdzīga attieksme un vispārējas piekļuves un patērētāju tiesību veicināšana, kā arī skaidri atzīta šo pakalpojumu svarīgā loma; |
| --- | --- |

I.

tā kā Lisabonas līguma 26. protokolā noteikts augsts VTNP kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis, vienlīdzīga attieksme un vispārējas piekļuves un patērētāju tiesību veicināšana, kā arī skaidri atzīta šo pakalpojumu svarīgā loma;

| J. | tā kā dalībvalstīm un to iestādēm ir lielākas iespējas pienācīgi nodrošināt savu iedzīvotāju vajadzības un tādējādi tās nosaka VTNP konkrēto apmēru un šo pakalpojumu sniegšanas veidu un metodes un tā kā Lisabonas līguma 26. protokola 1. pantā skaidri atzītas plašas valsts, reģionālo un vietējo iestāžu tiesības nodrošināt, pasūtīt un organizēt VTNP; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstīm un to iestādēm ir lielākas iespējas pienācīgi nodrošināt savu iedzīvotāju vajadzības un tādējādi tās nosaka VTNP konkrēto apmēru un šo pakalpojumu sniegšanas veidu un metodes un tā kā Lisabonas līguma 26. protokola 1. pantā skaidri atzītas plašas valsts, reģionālo un vietējo iestāžu tiesības nodrošināt, pasūtīt un organizēt VTNP;

| K. | tā kā kompensācijas summā iekļauj visas jebkāda veida valsts vai par valsts līdzekļiem sniegtās priekšrocības, |
| --- | --- |

K.

tā kā kompensācijas summā iekļauj visas jebkāda veida valsts vai par valsts līdzekļiem sniegtās priekšrocības,

| 1. | norāda Komisijas īstenotās reformas mērķus, proti, precizēt VTNP atbalsta noteikumu piemērošanu, ņemot vērā šo pakalpojumu daudzveidību; |
| --- | --- |

1.

norāda Komisijas īstenotās reformas mērķus, proti, precizēt VTNP atbalsta noteikumu piemērošanu, ņemot vērā šo pakalpojumu daudzveidību;

| 2. | prasa Komisijai precizēt iekšējā tirgus noteikumu saistību ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un panākt, lai sabiedrisko pakalpojumu noteikšanā, organizēšanā un finansēšanā tiktu piemērots subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai precizēt iekšējā tirgus noteikumu saistību ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un panākt, lai sabiedrisko pakalpojumu noteikšanā, organizēšanā un finansēšanā tiktu piemērots subsidiaritātes princips;

| 3. | uzsver, ka 2005. gadā veiktie pasākumi — tā dēvētā “Altmark pakete” — ir uzlabojuši noteikumu piemērošanu un saprotamību; norāda, ka sabiedriskās apspriešanas gaitā tomēr konstatēts, ka tiesiskajiem instrumentiem jākļūst daudz skaidrākiem, vienkāršākiem, samērīgākiem un efektīvākiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka 2005. gadā veiktie pasākumi — tā dēvētā “Altmark pakete” — ir uzlabojuši noteikumu piemērošanu un saprotamību; norāda, ka sabiedriskās apspriešanas gaitā tomēr konstatēts, ka tiesiskajiem instrumentiem jākļūst daudz skaidrākiem, vienkāršākiem, samērīgākiem un efektīvākiem;

| 4. | uzsver, ka sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina par to, ka noteikumu piemērošanu varētu kavēt ne vien administratīvais slogs, bet arī neskaidrības un pārpratumi, jo īpaši attiecībā uz VTNP valsts atbalsta noteikumu pamatjēdzieniem, piemēram, pilnvarojuma aktu, samērīgu peļņu, uzņēmumiem, saimnieciskiem un nesaimnieciskiem pakalpojumiem vai saistību ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina par to, ka noteikumu piemērošanu varētu kavēt ne vien administratīvais slogs, bet arī neskaidrības un pārpratumi, jo īpaši attiecībā uz VTNP valsts atbalsta noteikumu pamatjēdzieniem, piemēram, pilnvarojuma aktu, samērīgu peļņu, uzņēmumiem, saimnieciskiem un nesaimnieciskiem pakalpojumiem vai saistību ar iekšējo tirgu;

| 5. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sīkāk precizēt saimnieciskas un nesaimnieciskas darbības nošķīrumu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumos, lai kopumā panāktu lielāku juridisko noteiktību un mazinātu Eiropas Savienības Tiesā iesniegto sūdzību un Komisijas ierosināto pienākumu neizpildes procedūru skaitu; aicina Komisiju sīkāk precizēt ceturto kritēriju, ko Eiropas Savienības Tiesa norādīja Altmark lietas spriedumā, un nodrošināt, ka samērīgas peļņas aprēķināšanas metode ir pietiekami skaidra un piemērota dažādiem VTNP; tādēļ aicina Komisiju neizmantot slēgtu sarakstu; šajā sakarībā ierosina neaprobežoties ar vienkāršu Eiropas Savienības Tiesas judikatūras atreferējumu, bet drīzāk nodrošināt kritērijus, kas palīdzētu saprast un piemērot izmantotos jēdzienus; aicina Komisiju izvērstāk izskaidrot patiesu VTNP jēdzienu; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sīkāk precizēt saimnieciskas un nesaimnieciskas darbības nošķīrumu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumos, lai kopumā panāktu lielāku juridisko noteiktību un mazinātu Eiropas Savienības Tiesā iesniegto sūdzību un Komisijas ierosināto pienākumu neizpildes procedūru skaitu; aicina Komisiju sīkāk precizēt ceturto kritēriju, ko Eiropas Savienības Tiesa norādīja Altmark lietas spriedumā, un nodrošināt, ka samērīgas peļņas aprēķināšanas metode ir pietiekami skaidra un piemērota dažādiem VTNP; tādēļ aicina Komisiju neizmantot slēgtu sarakstu; šajā sakarībā ierosina neaprobežoties ar vienkāršu Eiropas Savienības Tiesas judikatūras atreferējumu, bet drīzāk nodrošināt kritērijus, kas palīdzētu saprast un piemērot izmantotos jēdzienus; aicina Komisiju izvērstāk izskaidrot patiesu VTNP jēdzienu;

| 6. | pauž bažas par papildu prasībām, kuras Komisija plāno ieviest, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, ka tas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, un uzskata, ka šādas prasības radīs juridisko nenoteiktību; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par papildu prasībām, kuras Komisija plāno ieviest, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, ka tas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, un uzskata, ka šādas prasības radīs juridisko nenoteiktību;

| 7. | uzsver, ka “pilnvarojuma akts” ir garantē pārredzamību un tas ir jāsaglabā, lai iedzīvotāji gūtu labāku pārskatu, taču būtu jāpaplašina pilnvaru darbības joma (pilnvarojuma akts), jo īpaši elastīgāk piemērojot noteikumus; aicina par pilntiesīgu pilnvarojuma aktu uzskatīt projektu, kam pievienots “mērķu līgums”; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka “pilnvarojuma akts” ir garantē pārredzamību un tas ir jāsaglabā, lai iedzīvotāji gūtu labāku pārskatu, taču būtu jāpaplašina pilnvaru darbības joma (pilnvarojuma akts), jo īpaši elastīgāk piemērojot noteikumus; aicina par pilntiesīgu pilnvarojuma aktu uzskatīt projektu, kam pievienots “mērķu līgums”;

| 8. | uzsver, ka jebkādā ES atbalsta noteikumu reformā ir jāņem vērā VTNP īpašā funkcija un stingri jāievēro subsidiaritātes princips, jo saskaņā ar LESD 26. protokolu galvenā atbildība par VTNP pasūtīšanu, nodrošināšanu, finansēšanu un organizēšanu ir dalībvalstīm un to valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kurām šajā jomā ir piešķirtas plašas pilnvaras un izvēles brīvība; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka jebkādā ES atbalsta noteikumu reformā ir jāņem vērā VTNP īpašā funkcija un stingri jāievēro subsidiaritātes princips, jo saskaņā ar LESD 26. protokolu galvenā atbildība par VTNP pasūtīšanu, nodrošināšanu, finansēšanu un organizēšanu ir dalībvalstīm un to valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kurām šajā jomā ir piešķirtas plašas pilnvaras un izvēles brīvība;

| 9. | uzsver, ka noteikumu reformas gaitā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izmantotos Kopienas jēdzienus un terminus skaidri pielāgotu sabiedrisko pakalpojumu būtībai, kā arī organizatoriskajai un dalībnieku daudzveidībai un pienācīgi ņemtu vērā faktisko iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka noteikumu reformas gaitā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izmantotos Kopienas jēdzienus un terminus skaidri pielāgotu sabiedrisko pakalpojumu būtībai, kā arī organizatoriskajai un dalībnieku daudzveidībai un pienācīgi ņemtu vērā faktisko iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm;

| 10. | vērš uzmanību uz VNTP īpašo raksturu reģionālajā un vietējā līmenī, kurš neietekmē konkurenci iekšējā tirgū un tādējādi ļauj piemērot vienkāršotu un pārredzamu kārtību, veicinot inovāciju un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalību; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz VNTP īpašo raksturu reģionālajā un vietējā līmenī, kurš neietekmē konkurenci iekšējā tirgū un tādējādi ļauj piemērot vienkāršotu un pārredzamu kārtību, veicinot inovāciju un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalību;

| 11. | atbalsta robežvērtību noteikšanu, kas atbrīvo no paziņošanas pienākuma par valsts kompensāciju par VTNP, un ar to saistīto administratīvā sloga mazināšanu; pamatojoties uz apspriedēs gūtajām atziņām, iesaka paaugstināt robežvērtības, kas nosaka VTNP lēmuma piemērošanu; |
| --- | --- |

11.

atbalsta robežvērtību noteikšanu, kas atbrīvo no paziņošanas pienākuma par valsts kompensāciju par VTNP, un ar to saistīto administratīvā sloga mazināšanu; pamatojoties uz apspriedēs gūtajām atziņām, iesaka paaugstināt robežvērtības, kas nosaka VTNP lēmuma piemērošanu;

| 12. | uzsver, ka LESD 14. pantā un Lisabonas līguma 26. protokolā ir atzīta VTNP īpašā loma, un atzīst valsts, reģionālo un vietējo iestāžu nozīmi šajā jomā; uzsver, ka ES atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz VTNP ir tikai viena daļa no precizējuma, kas jāveic VTNP piemērotajos tiesību aktos, lai panāktu saskaņotu Eiropas tiesisko regulējumu; norāda, ka jebkuram juridiskam instrumentam būs jānodrošina pietiekama juridiskā noteiktība; aicina Komisiju atbilstīgi Vienotā tirgus aktā paustajiem solījumiem līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar paziņojumu par pasākumiem, kuri attiecībā uz VTNP un VNSP nodrošinātu regulējumu, kas ļautu īstenot to uzdevumus; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka LESD 14. pantā un Lisabonas līguma 26. protokolā ir atzīta VTNP īpašā loma, un atzīst valsts, reģionālo un vietējo iestāžu nozīmi šajā jomā; uzsver, ka ES atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz VTNP ir tikai viena daļa no precizējuma, kas jāveic VTNP piemērotajos tiesību aktos, lai panāktu saskaņotu Eiropas tiesisko regulējumu; norāda, ka jebkuram juridiskam instrumentam būs jānodrošina pietiekama juridiskā noteiktība; aicina Komisiju atbilstīgi Vienotā tirgus aktā paustajiem solījumiem līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar paziņojumu par pasākumiem, kuri attiecībā uz VTNP un VNSP nodrošinātu regulējumu, kas ļautu īstenot to uzdevumus;

| 13. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, noteikumi par valsts atbalsta aizliegumu un kontroli attiecas tikai tiktāl, cik šo noteikumu piemērošana tiesiski vai faktiski netraucē īpašo uzdevumu izpildi, ko minētajiem uzņēmumiem piešķīrušas valsts, reģionālās vai vietējās iestādes; šajā kontekstā uzsver, ka LESD 14. pants skaidri nosaka, ka Eiropas Savienība un dalībvalstis, nepārsniedzot savas attiecīgās pilnvaras un Līgumu piemērošanas jomu, rūpējas, lai šādi pakalpojumi pamatotos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus; tādēļ aicina, lai ES valsts atbalsta noteikumu reformā būtu ņemti vērā abi minētie panti un būtu nodrošināts, ka par VTNP sniegšanu piešķirtā kompensācija nerada pārmērīgu slogu valsts budžetam vai nemazina sniegto pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, noteikumi par valsts atbalsta aizliegumu un kontroli attiecas tikai tiktāl, cik šo noteikumu piemērošana tiesiski vai faktiski netraucē īpašo uzdevumu izpildi, ko minētajiem uzņēmumiem piešķīrušas valsts, reģionālās vai vietējās iestādes; šajā kontekstā uzsver, ka LESD 14. pants skaidri nosaka, ka Eiropas Savienība un dalībvalstis, nepārsniedzot savas attiecīgās pilnvaras un Līgumu piemērošanas jomu, rūpējas, lai šādi pakalpojumi pamatotos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus; tādēļ aicina, lai ES valsts atbalsta noteikumu reformā būtu ņemti vērā abi minētie panti un būtu nodrošināts, ka par VTNP sniegšanu piešķirtā kompensācija nerada pārmērīgu slogu valsts budžetam vai nemazina sniegto pakalpojumu kvalitāti;

| 14. | uzskata, ka gaidāmais Komisijas priekšlikums par „Eiropa 2020” projektu obligācijām varētu un tam vajadzētu kļūt par vispārējas nozīmes pakalpojumu attīstības galveno veicinātāju gan dalībvalstu, gan Eiropas Savienības līmenī; uzsver, ka šajā nolūkā izstrādātās procedūras būtu skaidri jāparedz projekta atbilstības nostādnēs, kas jānosaka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka gaidāmais Komisijas priekšlikums par „Eiropa 2020” projektu obligācijām varētu un tam vajadzētu kļūt par vispārējas nozīmes pakalpojumu attīstības galveno veicinātāju gan dalībvalstu, gan Eiropas Savienības līmenī; uzsver, ka šajā nolūkā izstrādātās procedūras būtu skaidri jāparedz projekta atbilstības nostādnēs, kas jānosaka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| 15. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai atbalsts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem nekaitētu konkurencei vai neapdraudētu valsts atbalstu nesaņemošu uzņēmumu darbību tajās pašās nozarēs vai tirgos; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai atbalsts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem nekaitētu konkurencei vai neapdraudētu valsts atbalstu nesaņemošu uzņēmumu darbību tajās pašās nozarēs vai tirgos;

| 16. | norāda, ka nosacījumi attiecībā uz neto izmaksu kompensāciju pieejamību visiem uzņēmumiem, kuri sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ir ekonomiski un finansiāli nosacījumi, kas vajadzīgi, lai pareizi īstenotu uzdevumus, kurus tiem noteikušas valsts iestādes, jo īpaši šajā krīzes periodā, kad sabiedriskajiem pakalpojumiem ir būtiska nozīme kā automātiskiem stabilzatoriem, sniedzot atbalstu mazāk aizsargātām iedzīvotāju kategorijām un tādējādi ierobežojot krīzes sociālās sekas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka nosacījumi attiecībā uz neto izmaksu kompensāciju pieejamību visiem uzņēmumiem, kuri sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ir ekonomiski un finansiāli nosacījumi, kas vajadzīgi, lai pareizi īstenotu uzdevumus, kurus tiem noteikušas valsts iestādes, jo īpaši šajā krīzes periodā, kad sabiedriskajiem pakalpojumiem ir būtiska nozīme kā automātiskiem stabilzatoriem, sniedzot atbalstu mazāk aizsargātām iedzīvotāju kategorijām un tādējādi ierobežojot krīzes sociālās sekas;

| 17. | šajā sakarībā vēlas uzsvērt, ka publiskā sektora dalībnieku sadarbībai, apvienojot līdzekļus, ir liels potenciāls valsts līdzekļu efektivitātes palielināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, ņemot vērā vietējo iedzīvotāju jaunās vajadzības; turklāt uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi; |
| --- | --- |

17.

šajā sakarībā vēlas uzsvērt, ka publiskā sektora dalībnieku sadarbībai, apvienojot līdzekļus, ir liels potenciāls valsts līdzekļu efektivitātes palielināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, ņemot vērā vietējo iedzīvotāju jaunās vajadzības; turklāt uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi;

| 18. | uzsver, ka sabiedriskajiem pakalpojumiem jābūt kvalitatīviem un pieejamiem visiem sociālajiem slāņiem; šajā sakarībā pauž bažas par Komisijas ierobežojošo rīcību, klasificējot valsts atbalstu sociālo dzīvojamo māju celtniecībai kā VNSP tikai tad, ja pakalpojumi tiek sniegti vienīgi sociāli maznodrošinātiem iedzīvotājiem vai iedzīvotāju grupām, jo šāda šaura jēdziena interpretācija ir pretrunā prioritārajam mērķim par sociālās dažādības un vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka sabiedriskajiem pakalpojumiem jābūt kvalitatīviem un pieejamiem visiem sociālajiem slāņiem; šajā sakarībā pauž bažas par Komisijas ierobežojošo rīcību, klasificējot valsts atbalstu sociālo dzīvojamo māju celtniecībai kā VNSP tikai tad, ja pakalpojumi tiek sniegti vienīgi sociāli maznodrošinātiem iedzīvotājiem vai iedzīvotāju grupām, jo šāda šaura jēdziena interpretācija ir pretrunā prioritārajam mērķim par sociālās dažādības un vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanu;

| 19. | uzskata, ka kvalitatīvu pakalpojumu saņemšana ir Eiropas iedzīvotāju cilvēktiesības; un ka šāda tiesīborientēta pieeja būtu jānostiprina; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka kvalitatīvu pakalpojumu saņemšana ir Eiropas iedzīvotāju cilvēktiesības; un ka šāda tiesīborientēta pieeja būtu jānostiprina;

| 20. | atgādina — lai nākotnē būtu iespējams nodrošināt viedu energotīklu vai platjoslas pakalpojumus, ir nepieciešami būtiski ieguldījumi infrastruktūras modernizācijā, jo īpaši enerģētikas, telekomunikāciju un sabiedriskā transporta jomā, sevišķi reģionos, kur šīs modernizācijas visvairāk trūkst; |
| --- | --- |

20.

atgādina — lai nākotnē būtu iespējams nodrošināt viedu energotīklu vai platjoslas pakalpojumus, ir nepieciešami būtiski ieguldījumi infrastruktūras modernizācijā, jo īpaši enerģētikas, telekomunikāciju un sabiedriskā transporta jomā, sevišķi reģionos, kur šīs modernizācijas visvairāk trūkst;

| 21. | aicina Komisiju iekļaut kompensējamajās izmaksās arī ieguldījumus VTNP sniegšanas nodrošināšanai vajadzīgajā infrastruktūrā; atgādina Komisijai, ka dažkārt noteikumi VTNP jomā drīzāk pamatojas uz valsts atbalstu ilgtermiņa ieguldījumiem, nekā uz ikgadējiem kompensācijas maksājumiem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju iekļaut kompensējamajās izmaksās arī ieguldījumus VTNP sniegšanas nodrošināšanai vajadzīgajā infrastruktūrā; atgādina Komisijai, ka dažkārt noteikumi VTNP jomā drīzāk pamatojas uz valsts atbalstu ilgtermiņa ieguldījumiem, nekā uz ikgadējiem kompensācijas maksājumiem;

| 22. | aicina Komisiju sarunās par divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem ņemt vērā partnervalstu sniegtos VTNP un VNSP; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju sarunās par divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem ņemt vērā partnervalstu sniegtos VTNP un VNSP;

Vienkāršošana/proporcionalitāte

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par diversificētākas pieejas izstrādi attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, lai valsts iestāžu un pakalpojumu sniedzēju administratīvais slogs būtu proporcionāls pasākuma iespējamajai ietekmei uz konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par diversificētākas pieejas izstrādi attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, lai valsts iestāžu un pakalpojumu sniedzēju administratīvais slogs būtu proporcionāls pasākuma iespējamajai ietekmei uz konkurenci iekšējā tirgū;

| 24. | tādēļ prasa noteikumus izstrādāt tā, lai būtu nodrošināta to pareiza piemērošana un lai tie neradītu lieku slogu valsts iestādēm un vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā pilnvarotiem uzņēmumiem, tādējādi ļaujot tiem pilnībā izpildīt uzticētos īpašos uzdevumus; šajā sakarībā prasa Komisijai uzlabot noteikumu saprotamību un paredzēt pienākumus attiecībā uz valsts kompensācijas maksājumiem par VTNP, tādējādi panākot lielāku juridisko noteiktību valsts iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

24.

tādēļ prasa noteikumus izstrādāt tā, lai būtu nodrošināta to pareiza piemērošana un lai tie neradītu lieku slogu valsts iestādēm un vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā pilnvarotiem uzņēmumiem, tādējādi ļaujot tiem pilnībā izpildīt uzticētos īpašos uzdevumus; šajā sakarībā prasa Komisijai uzlabot noteikumu saprotamību un paredzēt pienākumus attiecībā uz valsts kompensācijas maksājumiem par VTNP, tādējādi panākot lielāku juridisko noteiktību valsts iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem;

| 25. | aicina Komisiju attiecībā uz ierosināto atbalsta noteikumu vienkāršošanu ieviest lielāku elastību un pārredzamību kompensāciju pārmaksu uzraudzībā, jo īpaši uzlabojot kompensāciju pārmaksas novēršanas pasākumus; šādā nolūkā ierosina daudzgadu līgumu gadījumā veikt kontroli par kompensāciju pārmaksu tikai līguma darbības laika beigās un jebkurā gadījumā par laikposmiem, kas nepārsniedz trīs gadus, un ieviest pārredzamus kritērijus VTNP kompensācijas maksājumu aprēķināšanā, jo šie uzlabojumi palīdzētu būtiski ietaupīt laiku un izmaksas gan pakalpojumu sniedzējiem, gan valsts iestādēm; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju attiecībā uz ierosināto atbalsta noteikumu vienkāršošanu ieviest lielāku elastību un pārredzamību kompensāciju pārmaksu uzraudzībā, jo īpaši uzlabojot kompensāciju pārmaksas novēršanas pasākumus; šādā nolūkā ierosina daudzgadu līgumu gadījumā veikt kontroli par kompensāciju pārmaksu tikai līguma darbības laika beigās un jebkurā gadījumā par laikposmiem, kas nepārsniedz trīs gadus, un ieviest pārredzamus kritērijus VTNP kompensācijas maksājumu aprēķināšanā, jo šie uzlabojumi palīdzētu būtiski ietaupīt laiku un izmaksas gan pakalpojumu sniedzējiem, gan valsts iestādēm;

| 26. | aicina Komisiju noskaidrot valsts iestādēs un uzņēmumos, vai 2010. gada 7. decembra„Rokasgrāmata par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, publisko iepirkumu un iekšējā tirgus jomā” pienācīgi pilda tai uzticēto uzdevumu; prasa Komisijai nepieciešamības gadījumā nodot valsts iestāžu un uzņēmumu rīcībā didaktisko metodoloģiju, kas tiem palīdzētu pienācīgi piemērot šos noteikumus; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju noskaidrot valsts iestādēs un uzņēmumos, vai 2010. gada 7. decembra„Rokasgrāmata par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, publisko iepirkumu un iekšējā tirgus jomā” pienācīgi pilda tai uzticēto uzdevumu; prasa Komisijai nepieciešamības gadījumā nodot valsts iestāžu un uzņēmumu rīcībā didaktisko metodoloģiju, kas tiem palīdzētu pienācīgi piemērot šos noteikumus;

| 27. | aicina Komisiju vienkāršot pilnvarošanas noteikumus; prasa, lai par pilnvarojuma aktu tiktu atzīts aicinājums iesniegt projektus, kam pievienots mērķu līgums; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju vienkāršot pilnvarošanas noteikumus; prasa, lai par pilnvarojuma aktu tiktu atzīts aicinājums iesniegt projektus, kam pievienots mērķu līgums;

Sociālie kritēriji

| 28. | aicina Komisiju izstrādāt īpašu de minimis regulējumu tādiem VNSP, kuri būtiski neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm; tādēļ ierosina šādiem sociāliem pakalpojumiem noteikt atbilstošas paaugstinātas robežvērtības; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju izstrādāt īpašu de minimis regulējumu tādiem VNSP, kuri būtiski neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm; tādēļ ierosina šādiem sociāliem pakalpojumiem noteikt atbilstošas paaugstinātas robežvērtības;

| 29. | piekrīt saglabāt pašreizējos atbrīvojumus, nenosakot robežvērtības slimīcām un sociālajām dzīvojamām mājām; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par citu VNSP jomu atbrīvošanu no paziņošanas pienākuma; aicina Komisiju nodrošināt, ka no paziņošanas pienākuma ir atbrīvoti visi kompensācijas maksājumus saņemošie VTNP, kas nodrošina dalībvalstu noteiktās sociālās pamatvajadzības, kā piemēram, vecāku cilvēku un invalīdu aprūpi, mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aprūpi un sociālo integrāciju, bērnu un jauniešu labklājību, veselības aprūpi un piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

29.

piekrīt saglabāt pašreizējos atbrīvojumus, nenosakot robežvērtības slimīcām un sociālajām dzīvojamām mājām; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par citu VNSP jomu atbrīvošanu no paziņošanas pienākuma; aicina Komisiju nodrošināt, ka no paziņošanas pienākuma ir atbrīvoti visi kompensācijas maksājumus saņemošie VTNP, kas nodrošina dalībvalstu noteiktās sociālās pamatvajadzības, kā piemēram, vecāku cilvēku un invalīdu aprūpi, mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aprūpi un sociālo integrāciju, bērnu un jauniešu labklājību, veselības aprūpi un piekļuvi darba tirgum;

| 30. | uzskata, ka VNSP īpašais uzdevums un specifika būtu jāaizsargā un skaidri jādefinē; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt to, kā visefektīvāk sasniegt šo mērķi, ņemot vērā iespēju ieviest konkrētām nozarēm piemērojamus noteikumus; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka VNSP īpašais uzdevums un specifika būtu jāaizsargā un skaidri jādefinē; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt to, kā visefektīvāk sasniegt šo mērķi, ņemot vērā iespēju ieviest konkrētām nozarēm piemērojamus noteikumus;

Vietējie pakalpojumi

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ieviest de minimis regulējumu attiecībā uz valsts atbalstu tiem uzņēmumiem, kam uzticēta VTNP sniegšana, ja vietēja līmeņa ierobežotās darbības dēļ būtu sagaidāma tikai nenozīmīga ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un ja tiek garantēts, ka kompensāciju maksā tikai attiecīgā VTNP nodrošināšanai; lūdz Komisiju pārbaudīt, vai īpašs regulējums vajadzīgs arī VTNP kultūras un izglītības jomās; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ieviest de minimis regulējumu attiecībā uz valsts atbalstu tiem uzņēmumiem, kam uzticēta VTNP sniegšana, ja vietēja līmeņa ierobežotās darbības dēļ būtu sagaidāma tikai nenozīmīga ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un ja tiek garantēts, ka kompensāciju maksā tikai attiecīgā VTNP nodrošināšanai; lūdz Komisiju pārbaudīt, vai īpašs regulējums vajadzīgs arī VTNP kultūras un izglītības jomās;

| 32. | aicina Komisiju ierosināt pienācīgas de minimis regulējuma robežvērtības kompensācijas maksājumiem, kurus piešķir uzņēmumiem VTNP nodrošināšanai, lai šo pakalpojumu izskatīšanai varētu piemērot vienkāršotu procedūru, tādējādi būtiski mazinot šo pakalpojumu sniedzēju administratīvo slogu bez nelabvēlīgas ietekmes uz iekšējo tirgu; šādā nolūkā kā iespējamus kombinācijas kritērijus iesaka kompensācijas lielumu un tā uzņēmuma apgrozījumu, kuram vietējā iestāde uzticējusi sniegt VTNP; turklāt uzskata — lai nodrošinātu nepieciešamo elastību, piemērotāka būtu robežvērtība par triju finanšu gadu laikposmu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju ierosināt pienācīgas de minimis regulējuma robežvērtības kompensācijas maksājumiem, kurus piešķir uzņēmumiem VTNP nodrošināšanai, lai šo pakalpojumu izskatīšanai varētu piemērot vienkāršotu procedūru, tādējādi būtiski mazinot šo pakalpojumu sniedzēju administratīvo slogu bez nelabvēlīgas ietekmes uz iekšējo tirgu; šādā nolūkā kā iespējamus kombinācijas kritērijus iesaka kompensācijas lielumu un tā uzņēmuma apgrozījumu, kuram vietējā iestāde uzticējusi sniegt VTNP; turklāt uzskata — lai nodrošinātu nepieciešamo elastību, piemērotāka būtu robežvērtība par triju finanšu gadu laikposmu;

| 33. | atgādina, ka VTNP sniedzējiem ir atšķirīgs tiesiskais statuss, piemēram, apvienības, fondi, brīvprātīgās un sabiedriskās organizācijas, bezpeļņas organizācijas vai sociālie uzņēmumi; atgādina, ka daži no šiem uzņēmumiem sniedz tikai vietējus pakalpojumus, neiesaistās komercdarbībā un visu peļņu atkārtoti iegulda vispārējas nozīmes vietējos pakalpojumos; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka VTNP sniedzējiem ir atšķirīgs tiesiskais statuss, piemēram, apvienības, fondi, brīvprātīgās un sabiedriskās organizācijas, bezpeļņas organizācijas vai sociālie uzņēmumi; atgādina, ka daži no šiem uzņēmumiem sniedz tikai vietējus pakalpojumus, neiesaistās komercdarbībā un visu peļņu atkārtoti iegulda vispārējas nozīmes vietējos pakalpojumos;

Kvalitātes un efektivitātes aspekti

| 34. | uzsver VTNP augstās kvalitātes un vispārējās pieejamības būtiskumu; norāda, ka saskaņā ar LESD konkurences noteikumiem Komisijas kompetence attiecas tikai uz VTNP sniegšanai paredzētā valsts atbalsta uzraudzību un ka šie noteikumi neparedz juridisku pamatu kvalitātes un efektivitātes kritēriju noteikšanai Eiropas līmenī; uzskata, ka kvalitātes un efektivitātes kritēriju noteikšana VTNP būtu jāveic, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

34.

uzsver VTNP augstās kvalitātes un vispārējās pieejamības būtiskumu; norāda, ka saskaņā ar LESD konkurences noteikumiem Komisijas kompetence attiecas tikai uz VTNP sniegšanai paredzētā valsts atbalsta uzraudzību un ka šie noteikumi neparedz juridisku pamatu kvalitātes un efektivitātes kritēriju noteikšanai Eiropas līmenī; uzskata, ka kvalitātes un efektivitātes kritēriju noteikšana VTNP būtu jāveic, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu;

*

* *

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.

(2)  OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.

(3)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

(4)  OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.

(5)  OV C 281, 26.9.1996., 3. lpp.

(6)  OV C 259, 2.9.2011., 40. lpp.

(7)  OV C 248, 25.8.2011., 149. lpp.

(8)  Lieta C-280/00, [2004] ECR I-07747.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0319.

(10)  OV C 301 E, 13.12.2007., 140. lpp.

(11)  OV C 306 E, 15.12.2006., 277. lpp.

(12)  OV C 92 E, 16.4.2004., 294. lpp.

(13)  OV C 140 E, 13.6.2002., 153. lpp.

(14)  OV C 14, 19.1.1998, 74. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/57

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisEiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību

P7_TA(2011)0495

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 9., 148., 160. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 9., 148., 160. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 16., 21., 23., 24., 25., 30., 31. un 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 16., 21., 23., 24., 25., 30., 31. un 34. pantu,

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 30. pantu (tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību), 31. pantu (tiesības uz mājokli) un 16. pantu (ģimenes tiesības uz sociālo, juridisko un ekonomisko aizsardzību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 30. pantu (tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību), 31. pantu (tiesības uz mājokli) un 16. pantu (ģimenes tiesības uz sociālo, juridisko un ekonomisko aizsardzību),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus par tematu „Taisnīgums un veselības aizsardzība visās politikas jomās — solidaritāte veselības jomā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus par tematu „Taisnīgums un veselības aizsardzība visās politikas jomās — solidaritāte veselības jomā” (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra deklarāciju par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību — sadarbība cīņā pret nabadzību 2010. gadā un pēc tam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra deklarāciju par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību — sadarbība cīņā pret nabadzību 2010. gadā un pēc tam (5),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes (EPSCO) 2011. gada 7. marta secinājumus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes (EPSCO) 2011. gada 7. marta secinājumus (6),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gada 15. februāra atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību — Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gada 15. februāra atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību — Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva (7),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gada 10. februāra ziņojumu SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy
   (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gada 10. februāra ziņojumu SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy
   (8),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu „Solidaritāte veselības jomā — nevienlīdzības samazināšana veselības jomā Eiropas Savienībā” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu „Solidaritāte veselības jomā — nevienlīdzības samazināšana veselības jomā Eiropas Savienībā” (9),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (12),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573),

| — | ņemot vērā Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) — atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) — atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem (COM(2010)0636),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā 2001. gada 4. oktobra rezolūciju par Apvienoto Nāciju Starptautisko nabadzības izskaušanas dienu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 4. oktobra rezolūciju par Apvienoto Nāciju Starptautisko nabadzības izskaušanas dienu (13),

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (14),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (15),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (16),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju „ES 2020” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju „ES 2020” (17),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanā (18),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (19),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 8. septembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas „Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 8. septembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas „Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (20),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (21),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (22),

| — | ņemot vērā 2011. gada 16. februāra rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par atbilstīgu, noturīgu un drošu Eiropas pensiju sistēmu veidošanu (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 16. februāra rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par atbilstīgu, noturīgu un drošu Eiropas pensiju sistēmu veidošanu (23),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (24),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā (25),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā (26),

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (27),

| — | ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (28) un 2010. gada 16. decembra deklarāciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības izskaušanai (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (28) un 2010. gada 16. decembra deklarāciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības izskaušanai (29),

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensa konferences 2010. gada 9. un 10. decembra galīgos ieteikumus par bezpajumtniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensa konferences 2010. gada 9. un 10. decembra galīgos ieteikumus par bezpajumtniecību,

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par ES bezpajumtniecības stratēģiju (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par ES bezpajumtniecības stratēģiju (30),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (31),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (32),

| — | ņemot vērā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju 2010.–2015. (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju 2010.–2015. (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (33),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (34),

| — | ņemot vērā 2010. gada 19. oktobra rezolūciju par sievietēm nestabilās darba attiecībās (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 19. oktobra rezolūciju par sievietēm nestabilās darba attiecībās (35),

| — | ņemot vērā Statistikas biroja 2010. gada izdevumu „Nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana: Eiropas Savienības statistiskais portrets 2010. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Statistikas biroja 2010. gada izdevumu „Nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana: Eiropas Savienības statistiskais portrets 2010. gadā”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0370/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0370/2011),

Skaitļi

| A. | tā kā 116 miljoni cilvēku Eiropas Savienībā dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku (jeb 8 %) dzīvo „dziļā materiālā trūkumā un nevar atļauties daudzas nepieciešamās lietas, kas uzskatāmas par būtiskām cilvēka cienīgai dzīvei Eiropā” (36), tā kā nabadzība ir nevienlīdzīgas bagātību, ienākumu un resursu sadales nepieņemams apliecinājums plaukstošajā ES ekonomikā; tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze vissmagāk skārusi vismazāk aizsargātos iedzīvotājus, piemēram, vecus cilvēkus un invalīdus; tā kā Eiropas Savienībā veiktie vai veicamie taupības pasākumi nevar ietekmēt nodarbinātību un sociālo aizsardzību, pasliktināt vistrūcīgāko iedzīvotāju stāvokli un radīt bezdarba draudus, nestabilitāti un nabadzību, šādi apdraudot miljoniem cilvēku, kuriem pagaidām ir izdevies izdzīvot vai nodrošināt savas vajadzības un iztiku, pārtiekot no darba algas vai vecuma pensijas, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu un sociālo pabalstu jomā veiktās budžeta līdzekļu samazināšanas dēļ; tā kā stingrāku nosacījumu un sankciju ieviešana sociālās integrācijas politikā, piemēram, reaģējot uz krīzi, lielākas grūtības sagādā vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, jo šajā laikā labu darbavietu piedāvājums ir pavisam neliels; tā kā krīzes dēļ plaisa starp turīgiem un nabadzīgiem iedzīvotājiem aizvien padziļinās; |
| --- | --- |

A.

tā kā 116 miljoni cilvēku Eiropas Savienībā dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku (jeb 8 %) dzīvo „dziļā materiālā trūkumā un nevar atļauties daudzas nepieciešamās lietas, kas uzskatāmas par būtiskām cilvēka cienīgai dzīvei Eiropā” (36), tā kā nabadzība ir nevienlīdzīgas bagātību, ienākumu un resursu sadales nepieņemams apliecinājums plaukstošajā ES ekonomikā; tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze vissmagāk skārusi vismazāk aizsargātos iedzīvotājus, piemēram, vecus cilvēkus un invalīdus; tā kā Eiropas Savienībā veiktie vai veicamie taupības pasākumi nevar ietekmēt nodarbinātību un sociālo aizsardzību, pasliktināt vistrūcīgāko iedzīvotāju stāvokli un radīt bezdarba draudus, nestabilitāti un nabadzību, šādi apdraudot miljoniem cilvēku, kuriem pagaidām ir izdevies izdzīvot vai nodrošināt savas vajadzības un iztiku, pārtiekot no darba algas vai vecuma pensijas, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu un sociālo pabalstu jomā veiktās budžeta līdzekļu samazināšanas dēļ; tā kā stingrāku nosacījumu un sankciju ieviešana sociālās integrācijas politikā, piemēram, reaģējot uz krīzi, lielākas grūtības sagādā vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, jo šajā laikā labu darbavietu piedāvājums ir pavisam neliels; tā kā krīzes dēļ plaisa starp turīgiem un nabadzīgiem iedzīvotājiem aizvien padziļinās;

Pamattiesību neievērošana

| B. | tā kā Komisijas jaunajā ES Pamattiesību hartas īstenošanas stratēģijā cita starpā paredzēts nodrošināt to cilvēku pamattiesības, kuri atrodas nelabvēlīgākajā situācijā; tā kā šī harta ir jāievēro pilnībā un tā kā galēja nabadzība ir cilvēktiesību pārkāpums un ievērojami aizskar cilvēka cieņu, sekmējot stigmatizāciju un netaisnību; tā kā ienākumu atbalsta shēmu galvenais mērķis ir palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas jaunajā ES Pamattiesību hartas īstenošanas stratēģijā cita starpā paredzēts nodrošināt to cilvēku pamattiesības, kuri atrodas nelabvēlīgākajā situācijā; tā kā šī harta ir jāievēro pilnībā un tā kā galēja nabadzība ir cilvēktiesību pārkāpums un ievērojami aizskar cilvēka cieņu, sekmējot stigmatizāciju un netaisnību; tā kā ienākumu atbalsta shēmu galvenais mērķis ir palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;

Neizpildītas saistības

| C. | tā kā laika posmā no 2000. līdz 2008. gadam ir pieaugusi nabadzība un sociālā atstumtība, kas aptver aizvien jaunas sociālās grupas, neraugoties uz Savienības apņēmību sasniegt savu mērķi līdz 2020. gadam izskaust nabadzību ES, kurš tika nosprausts Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā, un Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7. un 9. decembrī panākto vienošanos par virzību uz priekšu šajā jomā; tā kā nabadzību un atstumtību nevar samazināt tāpat kā nevar panākt integrējošo izaugsmi, neapkarojot nevienlīdzību un diskrimināciju, nenodrošinot dalībvalstu ekonomikas uzplaukumu un neizrādot solidaritāti ar vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām, tātad, nesadalot taisnīgi un pienācīgi valsts resursus; |
| --- | --- |

C.

tā kā laika posmā no 2000. līdz 2008. gadam ir pieaugusi nabadzība un sociālā atstumtība, kas aptver aizvien jaunas sociālās grupas, neraugoties uz Savienības apņēmību sasniegt savu mērķi līdz 2020. gadam izskaust nabadzību ES, kurš tika nosprausts Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā, un Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7. un 9. decembrī panākto vienošanos par virzību uz priekšu šajā jomā; tā kā nabadzību un atstumtību nevar samazināt tāpat kā nevar panākt integrējošo izaugsmi, neapkarojot nevienlīdzību un diskrimināciju, nenodrošinot dalībvalstu ekonomikas uzplaukumu un neizrādot solidaritāti ar vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām, tātad, nesadalot taisnīgi un pienācīgi valsts resursus;

| D. | tā kā nabadzības risks tieši skar lauku vidi un it īpaši mazās saimniecības, kā arī jaunos lauksaimniekus, kuri izjūt ekonomikas krīzes sekas, kā arī pārmērīgās izejvielu cenu svārstības; |
| --- | --- |

D.

tā kā nabadzības risks tieši skar lauku vidi un it īpaši mazās saimniecības, kā arī jaunos lauksaimniekus, kuri izjūt ekonomikas krīzes sekas, kā arī pārmērīgās izejvielu cenu svārstības;

-20 miljoni

| E. | tā kā viens no stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajiem pieciem mērķiem ir noteikts kā elastīgs mērķis, kas bez sankciju piemērošanas iespējas paredz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, pamatojoties uz trim rādītājiem, ko apstiprinājušas dalībvalstis (nabadzības riska koeficients, kuru nosaka pēc piešķirtajiem sociālajiem pabalstiem, galēja materiālā trūkuma rādītājs un to cilvēku procentuālais īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti un bezdarbnieku mājsaimniecībās), un tā kā, ņemot vērā, ka 116 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku dzīvo galējā materiālajā trūkumā, šis mērķis — kas, protams, apliecina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas nozīmi — jau no paša sākuma paredz atstāt novārtā miljoniem iedzīvotāju Eiropā, tādējādi radot sliekšņa efekta risku, kura dēļ vismazāk aizsargātie iedzīvotāji netiks ņemti vērā, īstenojot politiku, kas vērsta uz kvantitatīviem rezultātiem; tā kā īstenotā politika nesasniegs vēlamus rezultātus, ja vispirms netiks risinātas vissarežģītākās problēmas; tā kā Eiropas platforma cīņai pret nabadzību ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām; |
| --- | --- |

E.

tā kā viens no stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajiem pieciem mērķiem ir noteikts kā elastīgs mērķis, kas bez sankciju piemērošanas iespējas paredz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, pamatojoties uz trim rādītājiem, ko apstiprinājušas dalībvalstis (nabadzības riska koeficients, kuru nosaka pēc piešķirtajiem sociālajiem pabalstiem, galēja materiālā trūkuma rādītājs un to cilvēku procentuālais īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti un bezdarbnieku mājsaimniecībās), un tā kā, ņemot vērā, ka 116 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku dzīvo galējā materiālajā trūkumā, šis mērķis — kas, protams, apliecina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas nozīmi — jau no paša sākuma paredz atstāt novārtā miljoniem iedzīvotāju Eiropā, tādējādi radot sliekšņa efekta risku, kura dēļ vismazāk aizsargātie iedzīvotāji netiks ņemti vērā, īstenojot politiku, kas vērsta uz kvantitatīviem rezultātiem; tā kā īstenotā politika nesasniegs vēlamus rezultātus, ja vispirms netiks risinātas vissarežģītākās problēmas; tā kā Eiropas platforma cīņai pret nabadzību ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām;

| F. | tā kā arvien vairāk pieaug sociālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs, ko galvenokārt izraisa ekonomiskā nevienlīdzība saistībā ar ienākumu un bagātību pārdali un nevienlīdzība darba tirgū, tādējādi radot sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u.c.; |
| --- | --- |

F.

tā kā arvien vairāk pieaug sociālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs, ko galvenokārt izraisa ekonomiskā nevienlīdzība saistībā ar ienākumu un bagātību pārdali un nevienlīdzība darba tirgū, tādējādi radot sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u.c.;

Saikne starp ekonomiku un nabadzību

| G. | tā kā nabadzība, kas ES dalībvalstīs jau vairākus gadus ir sasniegusi ļoti augstu līmeni, joprojām ievērojami ietekmē ekonomiku, kavē izaugsmi, palielina valsts budžeta deficītu un mazina Eiropas konkurētspēju un tā kā tas savukārt veicina nabadzību un bezdarbu, jo īpaši ilgstošu bezdarbu, no kura cieš katrs trešais bezdarbnieks, un šis stāvoklis ir īpaši kritisks valstīs ar nestabilu ekonomiku; tā kā cīņā pret nabadzību būtiski svarīga nozīme ir sociālo tiesību saglabāšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā nabadzība, kas ES dalībvalstīs jau vairākus gadus ir sasniegusi ļoti augstu līmeni, joprojām ievērojami ietekmē ekonomiku, kavē izaugsmi, palielina valsts budžeta deficītu un mazina Eiropas konkurētspēju un tā kā tas savukārt veicina nabadzību un bezdarbu, jo īpaši ilgstošu bezdarbu, no kura cieš katrs trešais bezdarbnieks, un šis stāvoklis ir īpaši kritisks valstīs ar nestabilu ekonomiku; tā kā cīņā pret nabadzību būtiski svarīga nozīme ir sociālo tiesību saglabāšanai Eiropas Savienībā;

| H. | tā kā nabadzība, kas pielīdzināma cilvēktiesību pārkāpumam, apliecina, ka joprojām ir jāveic pasākumi, lai sasniegtu LES 3. panta 3. punktā paredzētos mērķus; |
| --- | --- |

H.

tā kā nabadzība, kas pielīdzināma cilvēktiesību pārkāpumam, apliecina, ka joprojām ir jāveic pasākumi, lai sasniegtu LES 3. panta 3. punktā paredzētos mērķus;

| I. | tā kā taupības politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstu ieguldījumu prioritārajās politikas jomās; |
| --- | --- |

I.

tā kā taupības politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstu ieguldījumu prioritārajās politikas jomās;

| J. | tā kā strukturālo reformu pieņemšana ir būtiski nepieciešama, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju, radītu darbavietas un apkarotu nabadzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā strukturālo reformu pieņemšana ir būtiski nepieciešama, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju, radītu darbavietas un apkarotu nabadzību;

Daudzveidīga nabadzība

| K. | tā kā nabadzība ir daudzveidīga parādība un tās novēršanai vajadzīga integrēta pieeja, kurā ņem vērā cilvēku dzīves posmus un daudzpusīgās vajadzības un kuras pamatā ir arī jābūt tiesību, resursu un pakalpojumu pieejamības garantijai, kā noteikts 2006. gadā pieņemtās atklātās koordinācijas metodes sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai kopīgajos mērķos, lai apmierinātu pamatvajadzības un nepieļautu sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

K.

tā kā nabadzība ir daudzveidīga parādība un tās novēršanai vajadzīga integrēta pieeja, kurā ņem vērā cilvēku dzīves posmus un daudzpusīgās vajadzības un kuras pamatā ir arī jābūt tiesību, resursu un pakalpojumu pieejamības garantijai, kā noteikts 2006. gadā pieņemtās atklātās koordinācijas metodes sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai kopīgajos mērķos, lai apmierinātu pamatvajadzības un nepieļautu sociālo atstumtību;

| L. | tā kā iniciatīva „2010. gads — Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” ir bijusi veiksmīga un veicinājusi izpratni sabiedrībā un politisko apņemšanos; |
| --- | --- |

L.

tā kā iniciatīva „2010. gads — Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” ir bijusi veiksmīga un veicinājusi izpratni sabiedrībā un politisko apņemšanos;

Cilvēka cienīgs darbs/ trūcīgi darba ņēmēji

| M. | tā kā izaugsme un pat augstas kvalitātes nodarbinātība pati par sevi nevar cilvēkus paglābt no nabadzības, tā kā ir pieaugusi darba tirgus segmentācija, tā kā ir ievērojami pasliktinājušies dzīves un darba apstākļi, jo īpaši finanšu krīzes iespaidā, tā kā strauji pieaug nedrošība par savu darbu, pret kuru vajadzētu cīnīties, tā kā pēdējos gados aizvien biežāk nākas atzīt tādu parādību kā trūcīgi darba ņēmēji, kas joprojām ir problēma, kura, šķiet, netiek pienācīgi risināta, neraugoties uz nopietnajām problēmām, ko tā rada mūsu sabiedrībai, un tā kā šo cilvēku skaits ir ievērojami palielinājies — 8 % strādājošo dzīvo nabadzībā un 22 % dzīvo uz nabadzības robežas, lai gan viņiem ir darbs (37); tā kā piekļuve cilvēka cienīgiem un vienlīdzīgiem darba apstākļiem ir solis uz priekšu, lai mazinātu nošķirti dzīvojošu ģimeņu un personu nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

M.

tā kā izaugsme un pat augstas kvalitātes nodarbinātība pati par sevi nevar cilvēkus paglābt no nabadzības, tā kā ir pieaugusi darba tirgus segmentācija, tā kā ir ievērojami pasliktinājušies dzīves un darba apstākļi, jo īpaši finanšu krīzes iespaidā, tā kā strauji pieaug nedrošība par savu darbu, pret kuru vajadzētu cīnīties, tā kā pēdējos gados aizvien biežāk nākas atzīt tādu parādību kā trūcīgi darba ņēmēji, kas joprojām ir problēma, kura, šķiet, netiek pienācīgi risināta, neraugoties uz nopietnajām problēmām, ko tā rada mūsu sabiedrībai, un tā kā šo cilvēku skaits ir ievērojami palielinājies — 8 % strādājošo dzīvo nabadzībā un 22 % dzīvo uz nabadzības robežas, lai gan viņiem ir darbs (37); tā kā piekļuve cilvēka cienīgiem un vienlīdzīgiem darba apstākļiem ir solis uz priekšu, lai mazinātu nošķirti dzīvojošu ģimeņu un personu nabadzību un sociālo atstumtību;

| N. | tā kā cilvēki ar zemu kvalifikāciju vai bez kvalifikācijas tomēr ir pakļauti riskam darba tirgū, nedrošam un maz apmaksātam darbam, kā arī nabadzībai; |
| --- | --- |

N.

tā kā cilvēki ar zemu kvalifikāciju vai bez kvalifikācijas tomēr ir pakļauti riskam darba tirgū, nedrošam un maz apmaksātam darbam, kā arī nabadzībai;

Bezpajumtnieki

| O. | tā kā bezpajumtniecība ir viena no galējas nabadzības izpausmēm un šī problēma joprojām nav atrisināta visās Eiropas Savienības dalībvalstīs; tā kā dažādu iemeslu dēļ visās Eiropas Savienības dalībvalstīs kopumā ir daudz bezpajumtnieku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai panāktu viņu sociālo integrāciju; tā kā saskaņā ar Eirobarometra datiem gandrīz katrs ceturtais eiropietis uzskata, ka viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem ir pieņemamu mājokļu pārmērīgā dārdzība, un gandrīz astoņi eiropieši no desmit uzskata, ka nabadzība traucē iegūt pieņemamu mājokli; tā kā valsts varas iestāžu saiknes zaudēšana ar pilsoņiem, ja tie zaudē mājokli, ne tikai kaitē jebkurai iniciatīvai palīdzēt pilsoņiem, bet arī norāda uz personas atstumšanas procesa ārkārtēju nopietnību; |
| --- | --- |

O.

tā kā bezpajumtniecība ir viena no galējas nabadzības izpausmēm un šī problēma joprojām nav atrisināta visās Eiropas Savienības dalībvalstīs; tā kā dažādu iemeslu dēļ visās Eiropas Savienības dalībvalstīs kopumā ir daudz bezpajumtnieku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai panāktu viņu sociālo integrāciju; tā kā saskaņā ar Eirobarometra datiem gandrīz katrs ceturtais eiropietis uzskata, ka viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem ir pieņemamu mājokļu pārmērīgā dārdzība, un gandrīz astoņi eiropieši no desmit uzskata, ka nabadzība traucē iegūt pieņemamu mājokli; tā kā valsts varas iestāžu saiknes zaudēšana ar pilsoņiem, ja tie zaudē mājokli, ne tikai kaitē jebkurai iniciatīvai palīdzēt pilsoņiem, bet arī norāda uz personas atstumšanas procesa ārkārtēju nopietnību;

| P. | tā kā nabadzību ietekmē arī tādu sociālo pakalpojumu pieejamība un kvalitāte kā veselības aprūpe, kultūra, mājoklis un izglītība; |
| --- | --- |

P.

tā kā nabadzību ietekmē arī tādu sociālo pakalpojumu pieejamība un kvalitāte kā veselības aprūpe, kultūra, mājoklis un izglītība;

| Q. | tā kā mājokļu trūkums vai ļoti slikti mājokļi ir rupjš cilvēka cieņas pārkāpums, kam ir ievērojama ietekme uz visām citām tiesībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā mājokļu trūkums vai ļoti slikti mājokļi ir rupjš cilvēka cieņas pārkāpums, kam ir ievērojama ietekme uz visām citām tiesībām;

Pamatvajadzību un pamatpakalpojumu grozs

| R. | tā kā nabadzības slieksnis 60 % apmērā no vidējā ienākuma attiecīgajā valstī ir steidzami nosakāms, noderīgs un vajadzīgs relatīvās nabadzības rādītājs, kurš tomēr jāpapildina ar citiem rādītājiem, piemēram, ar „pamatpreču un pamatpakalpojumu groza” koncepciju un aprēķiniem valsts mērogā (kas ir tikai tūlītēja reakcija uz konkrētiem apstākļiem, kādos dzīvo cilvēki, kuri ir nabadzības upuri), un ņemot vērā rādītājus, ko 2010. gada jūnijā noteica Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padome (EPSCO) (nabadzības risks, materiālā nenodrošinātība un mājsaimniecības, kurās gandrīz nevienam nav darba), reaģējot uz sabiedrības politikas vajadzībām; |
| --- | --- |

R.

tā kā nabadzības slieksnis 60 % apmērā no vidējā ienākuma attiecīgajā valstī ir steidzami nosakāms, noderīgs un vajadzīgs relatīvās nabadzības rādītājs, kurš tomēr jāpapildina ar citiem rādītājiem, piemēram, ar „pamatpreču un pamatpakalpojumu groza” koncepciju un aprēķiniem valsts mērogā (kas ir tikai tūlītēja reakcija uz konkrētiem apstākļiem, kādos dzīvo cilvēki, kuri ir nabadzības upuri), un ņemot vērā rādītājus, ko 2010. gada jūnijā noteica Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padome (EPSCO) (nabadzības risks, materiālā nenodrošinātība un mājsaimniecības, kurās gandrīz nevienam nav darba), reaģējot uz sabiedrības politikas vajadzībām;

Sociālā aizsardzība

| S. | tā kā sociālā aizsardzība, cita starpā minimālo ienākumu sistēmas, ir mūsdienu demokrātijas pamatelements, kas būtībā nodrošina katra cilvēka tiesības uz sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras līdzdalību sabiedrībā un kas ir svarīgs ekonomiku stabilizējošs faktors, kas ierobežo krīzes un pārdales ietekmi visas dzīves garumā, nodrošina pret sociālo risku un aizsargā pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī mazina to sekas visa dzīves cikla garumā; |
| --- | --- |

S.

tā kā sociālā aizsardzība, cita starpā minimālo ienākumu sistēmas, ir mūsdienu demokrātijas pamatelements, kas būtībā nodrošina katra cilvēka tiesības uz sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras līdzdalību sabiedrībā un kas ir svarīgs ekonomiku stabilizējošs faktors, kas ierobežo krīzes un pārdales ietekmi visas dzīves garumā, nodrošina pret sociālo risku un aizsargā pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī mazina to sekas visa dzīves cikla garumā;

| T. | tā kā saskaņā ar ESAO datiem 20 līdz 40 % gadījumos sociālie pakalpojumi netiek pieprasīti; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar ESAO datiem 20 līdz 40 % gadījumos sociālie pakalpojumi netiek pieprasīti;

Veselība

| U. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība joprojām ir galvenais sociālais faktors, kas ietekmē veselības stāvokli (38) un dzīves apstākļus, tostarp paredzamo dzīves ilgumu, jo īpaši ņemot vērā bērnu nabadzības ietekmi uz bērnu veselību un labklājību, un tā kā veselības jomā joprojām pastāv liela plaisa starp turīgajiem un nabadzīgajiem iedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, ienākumiem un bagātību un dažās jomās tā turpina paplašināties; |
| --- | --- |

U.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība joprojām ir galvenais sociālais faktors, kas ietekmē veselības stāvokli (38) un dzīves apstākļus, tostarp paredzamo dzīves ilgumu, jo īpaši ņemot vērā bērnu nabadzības ietekmi uz bērnu veselību un labklājību, un tā kā veselības jomā joprojām pastāv liela plaisa starp turīgajiem un nabadzīgajiem iedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, ienākumiem un bagātību un dažās jomās tā turpina paplašināties;

| V. | tā kā dažas sabiedrības grupas, piemēram, vienvecāka ģimenes, gados vecākas sievietes, minoritātes, cilvēki ar īpašām vajadzībām un bezpajumtnieki, ir vismazāk aizsargātas un visvairāk pakļautas nabadzības riskam; |
| --- | --- |

V.

tā kā dažas sabiedrības grupas, piemēram, vienvecāka ģimenes, gados vecākas sievietes, minoritātes, cilvēki ar īpašām vajadzībām un bezpajumtnieki, ir vismazāk aizsargātas un visvairāk pakļautas nabadzības riskam;

| W. | tā kā nediskriminācijas princips, piemēram, diskriminācijas novēršana saistībā ar sociālo izcelsmi, ir viens no pamattiesību galvenajiem elementiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā nediskriminācijas princips, piemēram, diskriminācijas novēršana saistībā ar sociālo izcelsmi, ir viens no pamattiesību galvenajiem elementiem;

Veci cilvēki

| X. | tā kā mūsu sabiedrības novecošanas dēļ aprūpējamo personu skaits tuvākajā nākotnē ievērojami pieaugs; tā kā vairākās valstīs veci cilvēki, it īpaši sievietes, ir pakļauti lielākam nabadzības riskam salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem sakarā ar ienākumu krasu samazināšanos pēc aiziešanas pensijā un citiem faktoriem, piemēram, fizisku atkarību, vientulību un sociālo atstumtību; tā kā paaudžu savstarpējās sociālās saiknes pārtrūkšana ir liela mūsu sabiedrības problēma; |
| --- | --- |

X.

tā kā mūsu sabiedrības novecošanas dēļ aprūpējamo personu skaits tuvākajā nākotnē ievērojami pieaugs; tā kā vairākās valstīs veci cilvēki, it īpaši sievietes, ir pakļauti lielākam nabadzības riskam salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem sakarā ar ienākumu krasu samazināšanos pēc aiziešanas pensijā un citiem faktoriem, piemēram, fizisku atkarību, vientulību un sociālo atstumtību; tā kā paaudžu savstarpējās sociālās saiknes pārtrūkšana ir liela mūsu sabiedrības problēma;

| Y. | tā kā pensiju politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pensiju politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību;

Dzimumu atšķirības

| Z. | tā kā sievietes parasti ir mazāk aizsargātas pret nabadzību nekā vīrieši, ņemot vērā vairākus faktorus, piemēram, diskrimināciju dzimuma dēļ profesionālajā jomā, kas izpaužas kā joprojām pastāvošās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu, ar to saistītās pensijas lieluma atšķirības, kā arī profesionālās darbības pārtraukšana, lai aprūpētu ģimenes locekļus, vai diskrimināciju darbavietā; tā kā Eiropā strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu un tā kā nav izveidoti atbalsta tīkli un nav izstrādāti konkrēti pasākumi ar mērķi palīdzēt strādājošiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, tostarp pieejami aprūpes pakalpojumi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā sievietes parasti ir mazāk aizsargātas pret nabadzību nekā vīrieši, ņemot vērā vairākus faktorus, piemēram, diskrimināciju dzimuma dēļ profesionālajā jomā, kas izpaužas kā joprojām pastāvošās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu, ar to saistītās pensijas lieluma atšķirības, kā arī profesionālās darbības pārtraukšana, lai aprūpētu ģimenes locekļus, vai diskrimināciju darbavietā; tā kā Eiropā strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu un tā kā nav izveidoti atbalsta tīkli un nav izstrādāti konkrēti pasākumi ar mērķi palīdzēt strādājošiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, tostarp pieejami aprūpes pakalpojumi;

| AA. | tā kā nabadzība atšķirīgi ietekmē nabadzīgas sievietes un vīriešus, zēnus un meitenes, jo nabadzīgām sievietēm un meitenēm bieži vien ir grūtāk piekļūt piemērotiem sociāliem pakalpojumiem un ienākumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā nabadzība atšķirīgi ietekmē nabadzīgas sievietes un vīriešus, zēnus un meitenes, jo nabadzīgām sievietēm un meitenēm bieži vien ir grūtāk piekļūt piemērotiem sociāliem pakalpojumiem un ienākumiem;

| AB. | tā kā platformā nav ņemti vērā ar dzimumu saistīti faktori, kas ietekmē sievietes un vīriešus, un ir pievērsta nepietiekama uzmanība nabadzības feminizācijai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā platformā nav ņemti vērā ar dzimumu saistīti faktori, kas ietekmē sievietes un vīriešus, un ir pievērsta nepietiekama uzmanība nabadzības feminizācijai;

| AC. | tā kā dzimumu darba samaksas atšķirības ietekme uz darba dzīves laikā gūtiem ienākumiem nozīmē, ka sievietēm būs zemākas pensijas, un tādēļ sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas ilgstošai un ārkārtējai nabadzībai — 22 % no 65 gadu vecām un vecākām sievietēm ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 16 % vīriešu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā dzimumu darba samaksas atšķirības ietekme uz darba dzīves laikā gūtiem ienākumiem nozīmē, ka sievietēm būs zemākas pensijas, un tādēļ sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas ilgstošai un ārkārtējai nabadzībai — 22 % no 65 gadu vecām un vecākām sievietēm ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 16 % vīriešu;

| AD. | tā kā 20 % bērnu ir pakļauti nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % ES kopējā iedzīvotāju skaita un ģimenes ar zemu ienākumu līmeni ir viena no sabiedrības grupām, kas visvairāk pakļauta nabadzības riskam; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 20 % bērnu ir pakļauti nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % ES kopējā iedzīvotāju skaita un ģimenes ar zemu ienākumu līmeni ir viena no sabiedrības grupām, kas visvairāk pakļauta nabadzības riskam;

| AE. | tā kā ģimenes politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ģimenes politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību;

| AF. | tā kā pirmās pazīmes, kas liecina par mācību pārtraukšanu pirms laika, ir svarīgs cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pirmās pazīmes, kas liecina par mācību pārtraukšanu pirms laika, ir svarīgs cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls;

Jaunieši

| AG. | tā kā Eiropas Savienībā, sākoties krīzei, ir ārkārtīgi palielinājies jauniešu bezdarbs, kas jau bija lielāks nekā citās vecuma grupās, tas nu jau pārsniedz 20 %, sasniedzot kritisku līmeni visās dalībvalstīs un radot risku viņus iegrūst nabadzībā jau kopš jaunības; tā kā šajā satraucošajā situācijā ir steidzami jāmeklē politiskie, ekonomiskie un sociālie risinājumi un tā kā, ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, ir sagaidāms aizvien lielāks prasmju trūkums; profesionālajai apmācībai var būt nozīmīga loma palīdzības sniegšanā jauniešiem un mazkvalificētiem strādniekiem, tos iekļaujot darba tirgū, bet tā kā darba atrašana pati par sevi vēl nenodrošina iespēju izvairīties no nabadzības un tā kā jaunieši it īpaši pakļauti riskam kļūt par nabadzīgiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas Savienībā, sākoties krīzei, ir ārkārtīgi palielinājies jauniešu bezdarbs, kas jau bija lielāks nekā citās vecuma grupās, tas nu jau pārsniedz 20 %, sasniedzot kritisku līmeni visās dalībvalstīs un radot risku viņus iegrūst nabadzībā jau kopš jaunības; tā kā šajā satraucošajā situācijā ir steidzami jāmeklē politiskie, ekonomiskie un sociālie risinājumi un tā kā, ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, ir sagaidāms aizvien lielāks prasmju trūkums; profesionālajai apmācībai var būt nozīmīga loma palīdzības sniegšanā jauniešiem un mazkvalificētiem strādniekiem, tos iekļaujot darba tirgū, bet tā kā darba atrašana pati par sevi vēl nenodrošina iespēju izvairīties no nabadzības un tā kā jaunieši it īpaši pakļauti riskam kļūt par nabadzīgiem darba ņēmējiem;

Migranti

| AH. | tā kā ekonomikas krīze un attiecīgi arī lielāka nabadzība un sociālā atstumtība ir smagi skārusi migrantus un etniskās minoritātes, kas ir īpaši neaizsargāti darba ņēmēji savas nedrošās darbavietas dēļ, jo viņiem tā ir jāpieņem izcelsmes vai kvalifikācijas dēļ; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem ir jānodrošina tādi paši darba apstākļi, atalgojums, piekļuve izglītībai un sociālā aizsardzība kā valstspiederīgajiem tajā valstī, kurā viņi strādā; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ekonomikas krīze un attiecīgi arī lielāka nabadzība un sociālā atstumtība ir smagi skārusi migrantus un etniskās minoritātes, kas ir īpaši neaizsargāti darba ņēmēji savas nedrošās darbavietas dēļ, jo viņiem tā ir jāpieņem izcelsmes vai kvalifikācijas dēļ; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem ir jānodrošina tādi paši darba apstākļi, atalgojums, piekļuve izglītībai un sociālā aizsardzība kā valstspiederīgajiem tajā valstī, kurā viņi strādā;

| AI. | tā kā invalīdiem, kuru nabadzības līmenis par 70 % pārsniedz vidējo līmeni, ir jābūt tādas stratēģijas centrā, kuras mērķis ir uzsvērt to radīto pievienoto vērtību, jo šie cilvēki ir iekļauti darba tirgū; |
| --- | --- |

AI.

tā kā invalīdiem, kuru nabadzības līmenis par 70 % pārsniedz vidējo līmeni, ir jābūt tādas stratēģijas centrā, kuras mērķis ir uzsvērt to radīto pievienoto vērtību, jo šie cilvēki ir iekļauti darba tirgū;

Romi

| AJ. | tā kā liela daļa Eiropas romu ir atstumti un dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un nereti cieš no nopietnas diskriminācijas un segregācijas visās dzīves jomās, tāpat kā citas marginālas kopienas; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā liela daļa Eiropas romu ir atstumti un dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un nereti cieš no nopietnas diskriminācijas un segregācijas visās dzīves jomās, tāpat kā citas marginālas kopienas;

| AK. | tā kā arvien pieaugošo nabadzību ES patlaban pastiprina ekonomikas un finanšu krīze un krasais pārtikas cenu pieaugums, jo ES gandrīz nav pārtikas rezervju, un tā kā 43 miljoni cilvēku patlaban ir pakļauti pārtikas trūkuma riskam; tā kā 1987. gadā izveidotā Savienības trūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētā pārtikas produktu izdalīšanas shēma patlaban nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem trūkumcietēju 19 dalībvalstīs un šajā izplatīšanas tīklā ietilpst aptuveni 240 tā dēvētās „pārtikas bankas” un labdarības biedrības; tā kā Eiropas Savienības Tiesas nesenais spriedums lietā T-576/08, ar ko šajā shēmā paredzētās pārtikas iegāde tirgū tiek atzīta par nelikumīgu, ņemot vērā shēmas lielo atkarību no produktu iegādes tirgū, apdraud ES pārtikas atbalstu vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, un tā kā Tiesas izdarītā Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. panta atcelšana tiešā veidā negatīvi ietekmē shēmas darbību 2012. gadā un turpmākajos gados, pēkšņi pārtraucot pārtikas atbalstu trūcīgākajiem iedzīvotājiem 19 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AK.

tā kā arvien pieaugošo nabadzību ES patlaban pastiprina ekonomikas un finanšu krīze un krasais pārtikas cenu pieaugums, jo ES gandrīz nav pārtikas rezervju, un tā kā 43 miljoni cilvēku patlaban ir pakļauti pārtikas trūkuma riskam; tā kā 1987. gadā izveidotā Savienības trūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētā pārtikas produktu izdalīšanas shēma patlaban nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem trūkumcietēju 19 dalībvalstīs un šajā izplatīšanas tīklā ietilpst aptuveni 240 tā dēvētās „pārtikas bankas” un labdarības biedrības; tā kā Eiropas Savienības Tiesas nesenais spriedums lietā T-576/08, ar ko šajā shēmā paredzētās pārtikas iegāde tirgū tiek atzīta par nelikumīgu, ņemot vērā shēmas lielo atkarību no produktu iegādes tirgū, apdraud ES pārtikas atbalstu vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, un tā kā Tiesas izdarītā Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. panta atcelšana tiešā veidā negatīvi ietekmē shēmas darbību 2012. gadā un turpmākajos gados, pēkšņi pārtraucot pārtikas atbalstu trūcīgākajiem iedzīvotājiem 19 dalībvalstīs;

| AL. | tā kā mājokļu un to energoapgādes izmaksas, kas veido vērā ņemamu mājsaimniecības budžeta daļu, ir pieaugušas pēdējā desmitgadē un tās ir uzskatāmas par nopietnu nabadzības riska faktoru; |
| --- | --- |

AL.

tā kā mājokļu un to energoapgādes izmaksas, kas veido vērā ņemamu mājsaimniecības budžeta daļu, ir pieaugušas pēdējā desmitgadē un tās ir uzskatāmas par nopietnu nabadzības riska faktoru;

| AM. | tā kā Eiropas Savienībā aprūpētāji ģimenēs uzņemas vissmagāko atbildības daļu; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Eiropas Savienībā aprūpētāji ģimenēs uzņemas vissmagāko atbildības daļu;

| AN. | tā kā nabadzīgo cilvēku nespēja izmantot banku pamatpakalpojumus, piemēram, izņemt naudu, veikt pārskaitījumus vai apstiprināt maksājumu uzdevumus, ievērojami kavē viņu atgriešanos darba tirgū un sabiedrībā, |
| --- | --- |

AN.

tā kā nabadzīgo cilvēku nespēja izmantot banku pamatpakalpojumus, piemēram, izņemt naudu, veikt pārskaitījumus vai apstiprināt maksājumu uzdevumus, ievērojami kavē viņu atgriešanos darba tirgū un sabiedrībā,

Līdzdalība

| 1. | aicina Komisiju, izstrādājot Eiropas stratēģiju visos pārvaldības līmeņos (Eiropas, valsts, reģiona un vietējā līmenī) ciešāk iesaistīt šajā procesā organizēto pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās personas, piemēram, NVO, sociālās ekonomikas organizācijas, pakalpojumu sniedzējus, sociālās inovācijas ekspertus un sociālos partnerus, kā arī pašus nabadzības skartos iedzīvotājus, sadarbojoties ar asociācijām, kurās tie var brīvi paust savu viedokli un izmantot uzkrāto pieredzi un zināšanas, jo īpaši katrā dalībvalstī izveidojot valsts platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; prasa Komisijai nodrošināt ciešāku sadarbību ar vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm un Eiropas iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu; uzskata, ka sinerģijai jāaptver visi dalībnieki, tostarp MVU un uzņēmumu vadītāji; prasa valsts līmenī plašāk izmantot sanāksmes ar nabadzības un sociālās atstumtības skartiem cilvēkiem un formalizēt to līdzdalību un ieguldījumu ikgadējā sanāksmē, kas veltīta nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem, uzskatot to par vienu no sanāksmes pamatelementiem un pienācīgi un regulāri sekojot līdzi sniegto ieteikumu izpildei; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju, izstrādājot Eiropas stratēģiju visos pārvaldības līmeņos (Eiropas, valsts, reģiona un vietējā līmenī) ciešāk iesaistīt šajā procesā organizēto pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās personas, piemēram, NVO, sociālās ekonomikas organizācijas, pakalpojumu sniedzējus, sociālās inovācijas ekspertus un sociālos partnerus, kā arī pašus nabadzības skartos iedzīvotājus, sadarbojoties ar asociācijām, kurās tie var brīvi paust savu viedokli un izmantot uzkrāto pieredzi un zināšanas, jo īpaši katrā dalībvalstī izveidojot valsts platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; prasa Komisijai nodrošināt ciešāku sadarbību ar vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm un Eiropas iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu; uzskata, ka sinerģijai jāaptver visi dalībnieki, tostarp MVU un uzņēmumu vadītāji; prasa valsts līmenī plašāk izmantot sanāksmes ar nabadzības un sociālās atstumtības skartiem cilvēkiem un formalizēt to līdzdalību un ieguldījumu ikgadējā sanāksmē, kas veltīta nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem, uzskatot to par vienu no sanāksmes pamatelementiem un pienācīgi un regulāri sekojot līdzi sniegto ieteikumu izpildei;

| 2. | aicina Eiropas Komisiju uzņemties koordinēšanu un norādīt dalībvalstīm virzienu pastāvošo problēmu risināšanā un cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, paturot prātā, ka cīņa pret nabadzību būtībā ir valsts politikas uzdevums, un nodrošināt nepieciešamo solidaritāti un tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Komisiju uzņemties koordinēšanu un norādīt dalībvalstīm virzienu pastāvošo problēmu risināšanā un cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, paturot prātā, ka cīņa pret nabadzību būtībā ir valsts politikas uzdevums, un nodrošināt nepieciešamo solidaritāti un tehnisko palīdzību;

| 3. | prasa, lai platforma cīņai pret nabadzību tiktu izmantota arī to valsts organizāciju apvienošanai Eiropas līmenī, kurās ir pārstāvētas pret nabadzības risku vismazāk aizsargātas grupas, bet kas vēl nav nabadzīgas; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai platforma cīņai pret nabadzību tiktu izmantota arī to valsts organizāciju apvienošanai Eiropas līmenī, kurās ir pārstāvētas pret nabadzības risku vismazāk aizsargātas grupas, bet kas vēl nav nabadzīgas;

Kopīga apmācība

| 4. | prasa, lai ar to organizāciju starpniecību, kam ir konkrēta pieredze cīņā pret nabadzību, Eiropas iestāžu un dalībvalstu valdību līmenī tiktu organizēti semināri informētības palielināšanai par nabadzību un lai tiktu izmēģināta kopīga Eiropas ierēdņu un cilvēku ar „dzīves pieredzi” cīņā pret nabadzību izglītošana par nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem; |
| --- | --- |

4.

prasa, lai ar to organizāciju starpniecību, kam ir konkrēta pieredze cīņā pret nabadzību, Eiropas iestāžu un dalībvalstu valdību līmenī tiktu organizēti semināri informētības palielināšanai par nabadzību un lai tiktu izmēģināta kopīga Eiropas ierēdņu un cilvēku ar „dzīves pieredzi” cīņā pret nabadzību izglītošana par nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem;

| 5. | aicina dalībvalstis padarīt kultūras mantojumu pieejamu visām sabiedrības grupām un pēc iespējas nesamazināt līdzekļus šai jomai, kas nodrošina sociālo integrāciju un kvalitatīvas darbavietas; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis padarīt kultūras mantojumu pieejamu visām sabiedrības grupām un pēc iespējas nesamazināt līdzekļus šai jomai, kas nodrošina sociālo integrāciju un kvalitatīvas darbavietas;

| 6. | atkārtoti uzsver, cik izšķirīga nozīme ir brīvprātīgajam darbam un aktīvam pilsoniskumam kā instrumentam, kas veicina kohēziju un izlīdzina ekonomiskās, sociālās un vides atšķirības, mudinot iedzīvotājus iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un aktīvi piedalīties sporta, kultūras un mākslas pasākumos, kā arī sabiedriskajās un politiskajās norisēs; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver, cik izšķirīga nozīme ir brīvprātīgajam darbam un aktīvam pilsoniskumam kā instrumentam, kas veicina kohēziju un izlīdzina ekonomiskās, sociālās un vides atšķirības, mudinot iedzīvotājus iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un aktīvi piedalīties sporta, kultūras un mākslas pasākumos, kā arī sabiedriskajās un politiskajās norisēs;

| 7. | prasa garantēt nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku piekļuvi izglītības un darba mobilitātes programmām un palielināt budžeta daļu, kas paredzēta šādām programmām; pievērš uzmanību tam, ka iniciatīvai „Jaunatne kustībā” ir jāveicina visu mācekļu, stažieru un studentu mobilitāte, kā arī neformālā un informālā izglītībā iegūto arodprasmju atzīšana; |
| --- | --- |

7.

prasa garantēt nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku piekļuvi izglītības un darba mobilitātes programmām un palielināt budžeta daļu, kas paredzēta šādām programmām; pievērš uzmanību tam, ka iniciatīvai „Jaunatne kustībā” ir jāveicina visu mācekļu, stažieru un studentu mobilitāte, kā arī neformālā un informālā izglītībā iegūto arodprasmju atzīšana;

| 8. | atbalsta iniciatīvas, kurām piemīt arī starppaaudžu iezīmes, nolūkā mazināt digitālo plaisu nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku vidū, nodrošinot viņiem piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai; |
| --- | --- |

8.

atbalsta iniciatīvas, kurām piemīt arī starppaaudžu iezīmes, nolūkā mazināt digitālo plaisu nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku vidū, nodrošinot viņiem piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai;

| 9. | aicina dalībvalstis atbalstīt jaunu tehnoloģiju apmācību no paša sākuma kā daļu no izglītības programmas; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis atbalstīt jaunu tehnoloģiju apmācību no paša sākuma kā daļu no izglītības programmas;

Novērtēšanas mehānisms

| 10. | prasa, pamatojoties uz precīziem rādītājiem valsts un Eiropas līmenī, izstrādāt mehānismu, tajā iesaistot Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, lai izvērtētu daudzos nabadzības aspektus un kritiski un regulāri uzraudzītu dalībvalstu progresu nabadzības samazināšanas mērķa īstenošanā, ņemot vērā sadalījumu pa dzimumiem un vecuma grupām, un to, kā dalībvalstis to transponē apakšmērķos, paturot prātā, ka bez precīzas nabadzības definīcijas tām ir pārāk liela novērtēšanas brīvība, kas rada atšķirīgas un neuzticamas interpretācijas draudus; prasa Komisijai uzlabot dalībvalstu un Eiropas rādītājus, kas saistīti ar dalībvalstu statistikas datu salīdzināmību attiecībā uz vismazāk aizsargāto cilvēku nabadzību, un mudina kopā ar Eirostatu sagatavot precīzākus statistikas datus par nabadzību un sociālo atstumtību, apkopojot tos vienotā tabulā, kas cita starpā ļautu gūt priekšstatu par to iedzīvotāju skaitu, kuru ienākumu līmenis ir mazāks par 50 % un 40 % no vidējā ienākumu līmeņa, un, pamatojoties uz šo informāciju, sagatavot ikgadēju nabadzības novērtējumu Eiropas Savienībā, statistisko pieeju papildinot ar kvalitatīviem aspektiem un līdzdalības pieeju; prasa Komisijai nodrošināt, ka ar īstenoto politiku tiek atbalstīti visi iedzīvotāji, nevis tikai tie, kas ir tuvu nabadzības slieksnim; |
| --- | --- |

10.

prasa, pamatojoties uz precīziem rādītājiem valsts un Eiropas līmenī, izstrādāt mehānismu, tajā iesaistot Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, lai izvērtētu daudzos nabadzības aspektus un kritiski un regulāri uzraudzītu dalībvalstu progresu nabadzības samazināšanas mērķa īstenošanā, ņemot vērā sadalījumu pa dzimumiem un vecuma grupām, un to, kā dalībvalstis to transponē apakšmērķos, paturot prātā, ka bez precīzas nabadzības definīcijas tām ir pārāk liela novērtēšanas brīvība, kas rada atšķirīgas un neuzticamas interpretācijas draudus; prasa Komisijai uzlabot dalībvalstu un Eiropas rādītājus, kas saistīti ar dalībvalstu statistikas datu salīdzināmību attiecībā uz vismazāk aizsargāto cilvēku nabadzību, un mudina kopā ar Eirostatu sagatavot precīzākus statistikas datus par nabadzību un sociālo atstumtību, apkopojot tos vienotā tabulā, kas cita starpā ļautu gūt priekšstatu par to iedzīvotāju skaitu, kuru ienākumu līmenis ir mazāks par 50 % un 40 % no vidējā ienākumu līmeņa, un, pamatojoties uz šo informāciju, sagatavot ikgadēju nabadzības novērtējumu Eiropas Savienībā, statistisko pieeju papildinot ar kvalitatīviem aspektiem un līdzdalības pieeju; prasa Komisijai nodrošināt, ka ar īstenoto politiku tiek atbalstīti visi iedzīvotāji, nevis tikai tie, kas ir tuvu nabadzības slieksnim;

| 11. | aicina Komisiju/Eirostatu vispusīgi analizēt nabadzību un sociālo atstumtību un, izmantojot kvalitatīvu un līdzdalības pieeju, apkopot statistikas datus atkarībā no dzimuma un vecuma, lai pievērstu uzmanību nabadzības problēmai gados vecāku sieviešu vidū; pauž cerību, ka Dzimumu līdztiesības institūts, tiklīdz tas sāks pienācīgi darboties, palīdzēs atrisināt problēmu, kas radusies tādēļ, ka nav pietiekamu sistemātisku un salīdzināmu datu, kuri iegūti atkarībā no dzimuma; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju/Eirostatu vispusīgi analizēt nabadzību un sociālo atstumtību un, izmantojot kvalitatīvu un līdzdalības pieeju, apkopot statistikas datus atkarībā no dzimuma un vecuma, lai pievērstu uzmanību nabadzības problēmai gados vecāku sieviešu vidū; pauž cerību, ka Dzimumu līdztiesības institūts, tiklīdz tas sāks pienācīgi darboties, palīdzēs atrisināt problēmu, kas radusies tādēļ, ka nav pietiekamu sistemātisku un salīdzināmu datu, kuri iegūti atkarībā no dzimuma;

| 12. | aicina panākt, lai dalībvalstu statistikas dati par nabadzību būtu kvalitatīvi un salīdzināmi, Eiropas līmenī izstrādājot attiecīgus rādītājus; |
| --- | --- |

12.

aicina panākt, lai dalībvalstu statistikas dati par nabadzību būtu kvalitatīvi un salīdzināmi, Eiropas līmenī izstrādājot attiecīgus rādītājus;

| 13. | ņemot vērā pašreizējo krīzi, prasa steidzami veikt detalizētu un aktualizētu pētījumu par to, cik iedzīvotāju jau dzīvo nabadzībā, un cik ir to, kuri var kļūt nabadzīgi tuvākajos mēnešos; |
| --- | --- |

13.

ņemot vērā pašreizējo krīzi, prasa steidzami veikt detalizētu un aktualizētu pētījumu par to, cik iedzīvotāju jau dzīvo nabadzībā, un cik ir to, kuri var kļūt nabadzīgi tuvākajos mēnešos;

| 14. | prasa Komisijai izstrādāt un iesniegt Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par dalībvalstu paveikto nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanā; |
| --- | --- |

14.

prasa Komisijai izstrādāt un iesniegt Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par dalībvalstu paveikto nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanā;

Horizontālā sociālā klauzula

| 15. | prasa Komisijai pilnībā ņemt vērā atbilstošo horizontālo sociālo klauzulu, kas paredzēta LESD 9. pantā, saskaņā ar kuru Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, kā arī izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu, un prasa tai precizēt platformas nozīmi klauzulas īstenošanas novērtēšanā; prasa padziļināti pētīt Eiropas politikas sociālo ietekmi, arī tad, kad tās ierosinātāja nav Komisija, bet Eiropadome, kā tas ir, piemēram, pakta „Euro plus” gadījumā; uzskata, ka šīs klauzulas padziļināta piemērošana ļaus izvairīties no sociālo normu pielīdzināšanas zemākajām sociālajām normām Eiropā un palīdzēs Eiropā izveidot vienotu sociālo sistēmu; prasa šo sociālās ietekmes pētījumu veikt kopā ar asociācijām, kas iesaistītas nabadzības apkarošanā, kā atskaites punktu ņemot nabadzīgāko iedzīvotāju stāvokli Eiropā; uzskata, ka šajā pētījumā vajadzētu iesaistīt Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, kā arī par sociālajiem jautājumiem atbildīgās Komisijas struktūrvienības, ģenerāldirektoram, kas piesaistīts Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, uzņemoties atbildību; |
| --- | --- |

15.

prasa Komisijai pilnībā ņemt vērā atbilstošo horizontālo sociālo klauzulu, kas paredzēta LESD 9. pantā, saskaņā ar kuru Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, kā arī izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu, un prasa tai precizēt platformas nozīmi klauzulas īstenošanas novērtēšanā; prasa padziļināti pētīt Eiropas politikas sociālo ietekmi, arī tad, kad tās ierosinātāja nav Komisija, bet Eiropadome, kā tas ir, piemēram, pakta „Euro plus” gadījumā; uzskata, ka šīs klauzulas padziļināta piemērošana ļaus izvairīties no sociālo normu pielīdzināšanas zemākajām sociālajām normām Eiropā un palīdzēs Eiropā izveidot vienotu sociālo sistēmu; prasa šo sociālās ietekmes pētījumu veikt kopā ar asociācijām, kas iesaistītas nabadzības apkarošanā, kā atskaites punktu ņemot nabadzīgāko iedzīvotāju stāvokli Eiropā; uzskata, ka šajā pētījumā vajadzētu iesaistīt Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, kā arī par sociālajiem jautājumiem atbildīgās Komisijas struktūrvienības, ģenerāldirektoram, kas piesaistīts Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, uzņemoties atbildību;

Budžets

| 16. | prasa Komisijai precīzāk noteikt budžeta pozīcijas, kas attiecas uz platformu, jo īpaši saistībā ar ESF un tā ieguldījumu šajā pamatiniciatīvā, izmantojot finansējumu tādām politikas prioritātēm kā mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas novēršana un cīņa pret bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un migrējošo darba ņēmēju nabadzību, kā arī šīm pozīcijām piešķirto budžeta līdzekļu apjomu; prasa Komisijai norādīt tās priekšlikumus nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā daudzgadu budžeta sistēmā 2014.–2020. gadam, lai uzsāktajām iniciatīvām cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību nodrošinātu atbilstošu finansējumu; prasa Komisijai noteikt vajadzīgo finansiālo atbalstu saskaņotajām tematiskajām prioritātēm un aicināt dalībvalstis atbalstīt valsts līmenī iesaistīto pilsoniskās sabiedrības dalībnieku finansēšanu, īstenojot pamatiniciatīvā un dalībvalstu stratēģijā iekļautās valsts reformu programmas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā; iesaka turpināt un palielināt budžeta atbalstu Eiropas programmām, pievēršoties dažādiem aspektiem sociālās atstumtības, nabadzības un sociālekonomiskās nevienlīdzības apkarošanas jomā, arī attiecībā uz nevienlīdzību veselības aprūpē (pētniecības pamatprogramma, programma „Progress”); |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai precīzāk noteikt budžeta pozīcijas, kas attiecas uz platformu, jo īpaši saistībā ar ESF un tā ieguldījumu šajā pamatiniciatīvā, izmantojot finansējumu tādām politikas prioritātēm kā mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas novēršana un cīņa pret bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un migrējošo darba ņēmēju nabadzību, kā arī šīm pozīcijām piešķirto budžeta līdzekļu apjomu; prasa Komisijai norādīt tās priekšlikumus nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā daudzgadu budžeta sistēmā 2014.–2020. gadam, lai uzsāktajām iniciatīvām cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību nodrošinātu atbilstošu finansējumu; prasa Komisijai noteikt vajadzīgo finansiālo atbalstu saskaņotajām tematiskajām prioritātēm un aicināt dalībvalstis atbalstīt valsts līmenī iesaistīto pilsoniskās sabiedrības dalībnieku finansēšanu, īstenojot pamatiniciatīvā un dalībvalstu stratēģijā iekļautās valsts reformu programmas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā; iesaka turpināt un palielināt budžeta atbalstu Eiropas programmām, pievēršoties dažādiem aspektiem sociālās atstumtības, nabadzības un sociālekonomiskās nevienlīdzības apkarošanas jomā, arī attiecībā uz nevienlīdzību veselības aprūpē (pētniecības pamatprogramma, programma „Progress”);

| 17. | pieņem zināšanai, ka Eiropas Komisija pamatiniciatīvai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību” 2012. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir paredzējusi 3,3 % palielinājumu; prasa Komisijai sniegt sīkākus paskaidrojumus par Eiropas Sociālā fonda (ESF) ieguldījumu saistībā ar šo pamatiniciatīvu un īpašajiem pasākumiem, kuros uzmanība pievērsta tādām prioritātēm kā nabadzības apkarošana bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un viesstrādnieku vidū, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, ar kurām būtu jāsasniedz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi, izmantojot ES budžetu; |
| --- | --- |

17.

pieņem zināšanai, ka Eiropas Komisija pamatiniciatīvai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību” 2012. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir paredzējusi 3,3 % palielinājumu; prasa Komisijai sniegt sīkākus paskaidrojumus par Eiropas Sociālā fonda (ESF) ieguldījumu saistībā ar šo pamatiniciatīvu un īpašajiem pasākumiem, kuros uzmanība pievērsta tādām prioritātēm kā nabadzības apkarošana bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un viesstrādnieku vidū, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, ar kurām būtu jāsasniedz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi, izmantojot ES budžetu;

Pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem (PPP)

| 18. | apstrīd Komisijas lēmumu no EUR 500 miljoniem uz EUR 113,5 miljoniem samazināt budžeta līdzekļus, kas piešķirti 2012. gada programmai, kuras ietvaros Eiropas Savienības trūcīgiem iedzīvotājiem tiks izdalīti pārtikas produkti; pauž dziļu nožēlu par šo situāciju, kas ir radusies smagas ekonomiskās un sociālās krīzes apstākļos; tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast veidu, kā turpināt šo pārtikas izdalīšanas shēmu divos atlikušajos finansēšanas perioda gados (2012. un 2013. gadā) un nākamajā finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot tādu juridisko pamatu, kuru Eiropas Savienības Tiesa nevarētu apstrīdēt, un saglabājot ikgadējā finansējuma maksimālo summu EUR 500 miljonu apmērā, lai nodrošinātu, ka no pārtikas palīdzības atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

18.

apstrīd Komisijas lēmumu no EUR 500 miljoniem uz EUR 113,5 miljoniem samazināt budžeta līdzekļus, kas piešķirti 2012. gada programmai, kuras ietvaros Eiropas Savienības trūcīgiem iedzīvotājiem tiks izdalīti pārtikas produkti; pauž dziļu nožēlu par šo situāciju, kas ir radusies smagas ekonomiskās un sociālās krīzes apstākļos; tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast veidu, kā turpināt šo pārtikas izdalīšanas shēmu divos atlikušajos finansēšanas perioda gados (2012. un 2013. gadā) un nākamajā finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot tādu juridisko pamatu, kuru Eiropas Savienības Tiesa nevarētu apstrīdēt, un saglabājot ikgadējā finansējuma maksimālo summu EUR 500 miljonu apmērā, lai nodrošinātu, ka no pārtikas palīdzības atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma;

Atklātā sociālās koordinācijas metode

| 19. | prasa nabadzības apkarošanas jomā nostiprināt un pareizi piemērot atklāto sociālās koordinēšanas metodi, jo īpaši izmantojot kopīgi izstrādātas, īstenotas un novērtētas dalībvalstu sociālās integrācijas un aizsardzības stratēģijas, balstoties uz kopīgi definētiem mērķiem, izmantojot dalībvalstu platformas cīņai pret nabadzību un labākās prakses apmaiņu saistībā ar efektīvas pamattiesību pieejamības politiku, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas un pārskatītās Sociālās hartas (kuru nav ratificējušas visas dalībvalstis) īstenošanu, jo īpaši tās 30. un 31. pantu; uzsver, ka šajā nolūkā arī turpmāk ir jāņem vērā Padomes Sociālās aizsardzības komitejas darbība; prasa ar šo platformu sekmēt un uzraudzīt vietējo varas iestāžu, sociālās ekonomikas uzņēmumu un citu vietējo dalībnieku līdzdalību dalībvalstu stratēģisko ziņojumu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

19.

prasa nabadzības apkarošanas jomā nostiprināt un pareizi piemērot atklāto sociālās koordinēšanas metodi, jo īpaši izmantojot kopīgi izstrādātas, īstenotas un novērtētas dalībvalstu sociālās integrācijas un aizsardzības stratēģijas, balstoties uz kopīgi definētiem mērķiem, izmantojot dalībvalstu platformas cīņai pret nabadzību un labākās prakses apmaiņu saistībā ar efektīvas pamattiesību pieejamības politiku, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas un pārskatītās Sociālās hartas (kuru nav ratificējušas visas dalībvalstis) īstenošanu, jo īpaši tās 30. un 31. pantu; uzsver, ka šajā nolūkā arī turpmāk ir jāņem vērā Padomes Sociālās aizsardzības komitejas darbība; prasa ar šo platformu sekmēt un uzraudzīt vietējo varas iestāžu, sociālās ekonomikas uzņēmumu un citu vietējo dalībnieku līdzdalību dalībvalstu stratēģisko ziņojumu izstrādē un īstenošanā;

Pamatpreču un pamatpakalpojumu grozs

| 20. | prasa Komisijai kopā ar Eiropas Centrālo banku nākt klajā ar „pamatpreču un pamatpakalpojumu groza” definīcijas vispārējiem principiem, kas vajadzīgi, lai visiem nodrošinātu cilvēka cienīgus dzīves apstākļus, un atgādina, ka šīs tūlītējās vajadzības nebūs iespējams apmierināt, nenodrošinot cienīgu attieksmi pret cilvēku un visu — pilsoņu, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras — pamattiesību efektīvu pieejamību bez izņēmuma; aicina izskaidrot mērķi, kā saglabāt stabilas cenas, lai būtu iespējams ņemt vērā tās dalībvalstu īpatnības, kuras ne vienmēr nelabvēlīgi ietekmē Eirosistēmas rādītājus; |
| --- | --- |

20.

prasa Komisijai kopā ar Eiropas Centrālo banku nākt klajā ar „pamatpreču un pamatpakalpojumu groza” definīcijas vispārējiem principiem, kas vajadzīgi, lai visiem nodrošinātu cilvēka cienīgus dzīves apstākļus, un atgādina, ka šīs tūlītējās vajadzības nebūs iespējams apmierināt, nenodrošinot cienīgu attieksmi pret cilvēku un visu — pilsoņu, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras — pamattiesību efektīvu pieejamību bez izņēmuma; aicina izskaidrot mērķi, kā saglabāt stabilas cenas, lai būtu iespējams ņemt vērā tās dalībvalstu īpatnības, kuras ne vienmēr nelabvēlīgi ietekmē Eirosistēmas rādītājus;

| 21. | prasa platformā piešķirt skaidri formulētu lomu Eiropas Parlamenta Nodarbinātības komitejai, jo īpaši attiecībā uz platformas, Eiropas Savienības un dalībvalstu politikas efektivitātes uzraudzību nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas jomā saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

21.

prasa platformā piešķirt skaidri formulētu lomu Eiropas Parlamenta Nodarbinātības komitejai, jo īpaši attiecībā uz platformas, Eiropas Savienības un dalībvalstu politikas efektivitātes uzraudzību nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas jomā saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”;

| 22. | prasa, lai platformā būtu veikta maksimāli precīza šo vajadzību (kuras atšķiras atkarībā no vietas un analizējamās grupas) pieejamības kartēšana, ņemot vērā dažādus atbalsta pasākumus trūcīgiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

22.

prasa, lai platformā būtu veikta maksimāli precīza šo vajadzību (kuras atšķiras atkarībā no vietas un analizējamās grupas) pieejamības kartēšana, ņemot vērā dažādus atbalsta pasākumus trūcīgiem iedzīvotājiem;

| 23. | prasa Komisijai precizēt mērķus un saturu, rīkojot ikgadējo sanāksmi par platformu cīņai pret nabadzību, kas cita starpā varētu ietvert paraugprakses apmaiņu, tiešas uzmanības pievēršanu nabadzībā nonākušiem iedzīvotājiem; ierosina, ka šī sanāksme varētu ilgt vismaz nedēļu un ietvert starptautisko dienu cīņai pret nabadzību (17. oktobris); |
| --- | --- |

23.

prasa Komisijai precizēt mērķus un saturu, rīkojot ikgadējo sanāksmi par platformu cīņai pret nabadzību, kas cita starpā varētu ietvert paraugprakses apmaiņu, tiešas uzmanības pievēršanu nabadzībā nonākušiem iedzīvotājiem; ierosina, ka šī sanāksme varētu ilgt vismaz nedēļu un ietvert starptautisko dienu cīņai pret nabadzību (17. oktobris);

| 24. | uzskata, ka Savienības politiku šajā jomā var pilnveidot, uzlabojot dalībvalstu statistikas datu kvalitāti un salīdzināmību platformā, kurus izmanto nevienlīdzības un labklājības attīstības tendenču noteikšanai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka Savienības politiku šajā jomā var pilnveidot, uzlabojot dalībvalstu statistikas datu kvalitāti un salīdzināmību platformā, kurus izmanto nevienlīdzības un labklājības attīstības tendenču noteikšanai;

| 25. | prasa Komisijai nodrošināt, ka platformā ņem vērā rezultātus, kas gūti, rīkojot Nabadzības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) un Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un starppaaudžu solidaritātei (2012. gads); |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai nodrošināt, ka platformā ņem vērā rezultātus, kas gūti, rīkojot Nabadzības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) un Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un starppaaudžu solidaritātei (2012. gads);

2008. gada ieteikums

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas informāciju par paziņojumu, kas skar Komisijas 2008. gada ieteikuma īstenošanu attiecībā uz aktīvas integrācijas stratēģiju, un prasa tajā īpaši norādīt šo triju sadaļu īstenošanas grafiku, precizējot daudzgadu rīcības programmu dalībvalstu un Eiropas Savienības līmenī; pauž bažas, ka paziņojums par aktīvo integrāciju ir atlikts uz 2012. gadu, un prasa Komisijai nodrošināt šā paziņojuma publicēšanu jau 2011. gadā; prasa Padomei, Komisijai un Parlamentam paust skaidru apņēmību mobilizēt visus centienus nabadzības mazināšanas politikas jomā un garantēt, ka ekonomikas, nodarbinātības un sociālās integrācijas politika veicina nabadzības izskaušanu, nevis tās palielināšanos; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas informāciju par paziņojumu, kas skar Komisijas 2008. gada ieteikuma īstenošanu attiecībā uz aktīvas integrācijas stratēģiju, un prasa tajā īpaši norādīt šo triju sadaļu īstenošanas grafiku, precizējot daudzgadu rīcības programmu dalībvalstu un Eiropas Savienības līmenī; pauž bažas, ka paziņojums par aktīvo integrāciju ir atlikts uz 2012. gadu, un prasa Komisijai nodrošināt šā paziņojuma publicēšanu jau 2011. gadā; prasa Padomei, Komisijai un Parlamentam paust skaidru apņēmību mobilizēt visus centienus nabadzības mazināšanas politikas jomā un garantēt, ka ekonomikas, nodarbinātības un sociālās integrācijas politika veicina nabadzības izskaušanu, nevis tās palielināšanos;

| 27. | atgādina par Komisijas 2008. gada ieteikumā iekļautajām trim sadaļām, kuras veido Eiropas stratēģiju no darba tirgus izstumto iedzīvotāju aktīvai integrācijai:






  — | atbilstīgs ienākumu nodrošinājums, dalībvalstīm ir jāatzīst ļoti būtiskas cilvēku tiesības saņemt pietiekamus iztikas līdzekļus un atbalstu, īstenojot visaptverošus un saskaņotus pasākumus, lai apkarotu sociālo atstumtību; |
| --- | --- | --- |

27.

atgādina par Komisijas 2008. gada ieteikumā iekļautajām trim sadaļām, kuras veido Eiropas stratēģiju no darba tirgus izstumto iedzīvotāju aktīvai integrācijai:

—

atbilstīgs ienākumu nodrošinājums, dalībvalstīm ir jāatzīst ļoti būtiskas cilvēku tiesības saņemt pietiekamus iztikas līdzekļus un atbalstu, īstenojot visaptverošus un saskaņotus pasākumus, lai apkarotu sociālo atstumtību;

| — | darba tirgus, kas veicina integrāciju, dalībvalstīm ir jāsniedz efektīvs atbalsts darbspējīgiem iedzīvotājiem, lai tos iesaistītu vai ļautu tiem atgriezties darba tirgū, nodrošinot viņiem nodarbinātību atbilstoši profesionālajām spējām; |
| --- | --- |

—

darba tirgus, kas veicina integrāciju, dalībvalstīm ir jāsniedz efektīvs atbalsts darbspējīgiem iedzīvotājiem, lai tos iesaistītu vai ļautu tiem atgriezties darba tirgū, nodrošinot viņiem nodarbinātību atbilstoši profesionālajām spējām;

| — | piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, dalībvalstīm jāgarantē atbilstošs sociālais atbalsts, lai veicinātu attiecīgo iedzīvotāju ekonomisko un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

—

piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, dalībvalstīm jāgarantē atbilstošs sociālais atbalsts, lai veicinātu attiecīgo iedzīvotāju ekonomisko un sociālo integrāciju;

Pamattiesību nodrošināšana

| 28. | prasa platformā lielāku vērību pievērst tādu tiesību nodrošināšanai, kuras garantē cilvēka cienīgu dzīvi visiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, mājokli, veselības aizsardzību, sociālo nodrošinājumu un pienācīgu dzīves līmeni, taisnīgumu, izglītību, apmācību un kultūru, ģimenes un bērnu aizsardzību; aicina Pamattiesību aģentūru veikt pētījumu par vistrūcīgāko iedzīvotāju efektīvu piekļuvi pamattiesību kopumam un par diskrimināciju, kurai tie pakļauti, ka arī par piekļuvi citām tiesībām, kuras ietvertas dalībvalstu parakstītajās konvencijās un citos starptautiskajos aktos, piesaistot NVO, kurās sociāli atstumtie iedzīvotāji var brīvi paust savu viedokli, un paturot prātā, ka tiesības uz mājokli ir jāīsteno, lai varētu pilnīgi nodrošināt arī citas pamattiesības, tostarp politiskās un sociālās tiesības; |
| --- | --- |

28.

prasa platformā lielāku vērību pievērst tādu tiesību nodrošināšanai, kuras garantē cilvēka cienīgu dzīvi visiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, mājokli, veselības aizsardzību, sociālo nodrošinājumu un pienācīgu dzīves līmeni, taisnīgumu, izglītību, apmācību un kultūru, ģimenes un bērnu aizsardzību; aicina Pamattiesību aģentūru veikt pētījumu par vistrūcīgāko iedzīvotāju efektīvu piekļuvi pamattiesību kopumam un par diskrimināciju, kurai tie pakļauti, ka arī par piekļuvi citām tiesībām, kuras ietvertas dalībvalstu parakstītajās konvencijās un citos starptautiskajos aktos, piesaistot NVO, kurās sociāli atstumtie iedzīvotāji var brīvi paust savu viedokli, un paturot prātā, ka tiesības uz mājokli ir jāīsteno, lai varētu pilnīgi nodrošināt arī citas pamattiesības, tostarp politiskās un sociālās tiesības;

| 29. | aicina Padomi Pamattiesību aģentūras nākamā daudzgadu plāna tematiskajās jomās iekļaut sadaļu "Galēja nabadzība un pamattiesības"; |
| --- | --- |

29.

aicina Padomi Pamattiesību aģentūras nākamā daudzgadu plāna tematiskajās jomās iekļaut sadaļu "Galēja nabadzība un pamattiesības";

Bezpajumtnieki

| 30. | uzskata, ka gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība bezpajumtnieku stāvoklim un jāizstrādā papildu pasākumi, lai līdz 2015. gadam panāktu to pilnīgu sociālo integrāciju, un šim nolūkam ir jāapkopo salīdzināmi un uzticami statistikas dati Kopienas līmenī, kā arī jānodrošina to izplatība kopā ar panāktā progresa aprakstu un mērķiem, kas noteikti dalībvalstu un Kopienas stratēģijā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; aicina Eiropas Komisiju steidzami izstrādāt Eiropas stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniecību, ņemot vērā Komisijas un Padomes kopīgo 2010. gada ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju, Eiropas Konsensa konferences par bezpajumtniecību (2010. gads) galīgo ieteikumu un Eiropas Parlamenta rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju par bezpajumtniekiem; prasa Eiropas Komisijai sagatavot detalizētu ceļvedi šīs stratēģijas īstenošanai laika posmā no 2011. līdz 2020. gadam; aicina ar platformas starpniecību veicināt paraugprakses apmaiņu, lai nepieļautu, ka zūd saikne starp valsts iestādēm un bezpajumtniekiem; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība bezpajumtnieku stāvoklim un jāizstrādā papildu pasākumi, lai līdz 2015. gadam panāktu to pilnīgu sociālo integrāciju, un šim nolūkam ir jāapkopo salīdzināmi un uzticami statistikas dati Kopienas līmenī, kā arī jānodrošina to izplatība kopā ar panāktā progresa aprakstu un mērķiem, kas noteikti dalībvalstu un Kopienas stratēģijā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; aicina Eiropas Komisiju steidzami izstrādāt Eiropas stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniecību, ņemot vērā Komisijas un Padomes kopīgo 2010. gada ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju, Eiropas Konsensa konferences par bezpajumtniecību (2010. gads) galīgo ieteikumu un Eiropas Parlamenta rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju par bezpajumtniekiem; prasa Eiropas Komisijai sagatavot detalizētu ceļvedi šīs stratēģijas īstenošanai laika posmā no 2011. līdz 2020. gadam; aicina ar platformas starpniecību veicināt paraugprakses apmaiņu, lai nepieļautu, ka zūd saikne starp valsts iestādēm un bezpajumtniekiem;

| 31. | aicina Sociālās aizsardzības komiteju katru gadu sekot līdzi dalībvalstu progresam bezpajumtniecības jomā, balstoties uz dalībvalstu tematiskajiem gada ziņojumiem par bezpajumtniekiem (2009. gads) un ņemot vērā Komisijas un Padomes 2010. gada kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju, |
| --- | --- |

31.

aicina Sociālās aizsardzības komiteju katru gadu sekot līdzi dalībvalstu progresam bezpajumtniecības jomā, balstoties uz dalībvalstu tematiskajiem gada ziņojumiem par bezpajumtniekiem (2009. gads) un ņemot vērā Komisijas un Padomes 2010. gada kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju,

Izglītība/Apmācība

| 32. | uzskata, ka efektīva un pilnīga nabadzības izskaušana ir iespējama tikai tad, ja aizsardzības instrumentu vajadzīgo efektivitātes palielināšanu panāk, vienlaikus visos līmeņos ievērojami uzlabojot izglītības un apmācības procesu; atbalsta iekļaujošāku izglītības sistēmu izstrādi, kuras vērstas pret priekšlaicīgu izglītības pārtraukšanu un nodrošina jauniešiem no nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām piekļuvi augstākam izglītības līmenim, lai cīnītos pret nabadzības pārmantošanu no paaudzes paaudzē; atzīst, ka uzkrātās pieredzes apliecināšanai un mūžizglītībai ir liela nozīme nabadzības mazināšanā, iekļaujoties darba tirgū, jo īpaši nelabvēlīgās iedzīvotāju grupās, lai veicinātu to piekļuvi kvalitatīvām darbavietām; tāpēc ir ļoti svarīgi pareizi īstenot un padziļināt mūžizglītības programmas un dalībvalstu sadarbību tādās jomās kā izglītība, profesionālā apmācība un individualizēta atbalsta pasākumi darba meklēšanā un uzsver, ka šiem pasākumiem jābūt vairāk vērstiem uz sociāli vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem; iesaka izstrādāt ES stratēģiju nodarbinātu personu nabadzības problēmas risināšanai un jaunu kvalitatīvu darbavietu radīšanai, vienojoties par kvalitatīva darba principiem; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka efektīva un pilnīga nabadzības izskaušana ir iespējama tikai tad, ja aizsardzības instrumentu vajadzīgo efektivitātes palielināšanu panāk, vienlaikus visos līmeņos ievērojami uzlabojot izglītības un apmācības procesu; atbalsta iekļaujošāku izglītības sistēmu izstrādi, kuras vērstas pret priekšlaicīgu izglītības pārtraukšanu un nodrošina jauniešiem no nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām piekļuvi augstākam izglītības līmenim, lai cīnītos pret nabadzības pārmantošanu no paaudzes paaudzē; atzīst, ka uzkrātās pieredzes apliecināšanai un mūžizglītībai ir liela nozīme nabadzības mazināšanā, iekļaujoties darba tirgū, jo īpaši nelabvēlīgās iedzīvotāju grupās, lai veicinātu to piekļuvi kvalitatīvām darbavietām; tāpēc ir ļoti svarīgi pareizi īstenot un padziļināt mūžizglītības programmas un dalībvalstu sadarbību tādās jomās kā izglītība, profesionālā apmācība un individualizēta atbalsta pasākumi darba meklēšanā un uzsver, ka šiem pasākumiem jābūt vairāk vērstiem uz sociāli vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem; iesaka izstrādāt ES stratēģiju nodarbinātu personu nabadzības problēmas risināšanai un jaunu kvalitatīvu darbavietu radīšanai, vienojoties par kvalitatīva darba principiem;

Cilvēka cienīgs darbs/ trūcīgi darba ņēmēji

| 33. | atgādina, ka pagaidu darba līgumu izplatība vairākumā dalībvalstu pastiprina darba tirgus segmentāciju un mazina vismazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzību; tādēļ uzsver, ka jaunu darbavietu radīšanā ir jāņem vērā ne tikai profesionālā apmācība un tālākizglītība, bet arī SDO pamatprincipi, īstenojot cilvēka cienīga darba un kvalitatīvu darbavietu koncepciju (cilvēka cienīgi darba apstākļi, darba ņēmēju tiesības uz darbu, drošību un veselību, sociālā aizsardzība, pārstāvība un dialogs ar darbiniekiem), kā arī ieviešot vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm un līdztiesīgu attieksmi pret Eiropas Savienības darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi dzīvo Savienības teritorijā; aicina dalībvalstis veltīt vairāk pūļu šajā svarīgajā un efektīvajā cīņa pret nelegālās nodarbinātības parādību, kam ir ne tikai ļoti negatīva ietekme uz sociālās drošības sistēmu dzīvotspēju, bet kas arī nav savietojama ar cilvēka cienīga darba principiem un liedz iedzīvotājiem piekļuvi sociālās drošības sistēmām, palielinot nabadzības risku; aicina Komisiju cīnīties pret darba ņēmēju nabadzību, atbalstīt drošu darbavietu radīšanu un garantēt elastīgu līgumattiecību pareizu piemērošanu, lai tās nevarētu ļaunprātīgi izmantot; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka pagaidu darba līgumu izplatība vairākumā dalībvalstu pastiprina darba tirgus segmentāciju un mazina vismazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzību; tādēļ uzsver, ka jaunu darbavietu radīšanā ir jāņem vērā ne tikai profesionālā apmācība un tālākizglītība, bet arī SDO pamatprincipi, īstenojot cilvēka cienīga darba un kvalitatīvu darbavietu koncepciju (cilvēka cienīgi darba apstākļi, darba ņēmēju tiesības uz darbu, drošību un veselību, sociālā aizsardzība, pārstāvība un dialogs ar darbiniekiem), kā arī ieviešot vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm un līdztiesīgu attieksmi pret Eiropas Savienības darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi dzīvo Savienības teritorijā; aicina dalībvalstis veltīt vairāk pūļu šajā svarīgajā un efektīvajā cīņa pret nelegālās nodarbinātības parādību, kam ir ne tikai ļoti negatīva ietekme uz sociālās drošības sistēmu dzīvotspēju, bet kas arī nav savietojama ar cilvēka cienīga darba principiem un liedz iedzīvotājiem piekļuvi sociālās drošības sistēmām, palielinot nabadzības risku; aicina Komisiju cīnīties pret darba ņēmēju nabadzību, atbalstīt drošu darbavietu radīšanu un garantēt elastīgu līgumattiecību pareizu piemērošanu, lai tās nevarētu ļaunprātīgi izmantot;

| 34. | uzsver, ka jauniešiem ir ļoti svarīga autonomija, veselības aprūpes un pieņemama mājokļa pieejamība par saprātīgu cenu un iespējai izglītoties, strādāt un realizēt savas spējas; tāpēc prasa dalībvalstīm novērst ar vecumu saistītu diskrimināciju attiecībā uz minimālā ienākuma shēmu pieejamību, kuras liedz jauniešiem piekļuvi minimālā ienākuma shēmām sociālās apdrošināšanas iemaksu nepietiekamības dēļ; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jauniešiem ir ļoti svarīga autonomija, veselības aprūpes un pieņemama mājokļa pieejamība par saprātīgu cenu un iespējai izglītoties, strādāt un realizēt savas spējas; tāpēc prasa dalībvalstīm novērst ar vecumu saistītu diskrimināciju attiecībā uz minimālā ienākuma shēmu pieejamību, kuras liedz jauniešiem piekļuvi minimālā ienākuma shēmām sociālās apdrošināšanas iemaksu nepietiekamības dēļ;

| 35. | uzstāj, ka ir vajadzīgi īpaši papildu pakalpojumi par labu visnelabvēlīgākajām iedzīvotāju grupām (invalīdiem vai hroniskiem slimniekiem, vienvecāka ģimenēm vai daudzbērnu ģimenēm), kas paredz segt viņu dzīves apstākļu radītos papildu izdevumus, jo īpaši nodrošinot individuālu atbalstu, īpašu infrastruktūru, medicīnisko aprūpi un sociālo atbalstu; |
| --- | --- |

35.

uzstāj, ka ir vajadzīgi īpaši papildu pakalpojumi par labu visnelabvēlīgākajām iedzīvotāju grupām (invalīdiem vai hroniskiem slimniekiem, vienvecāka ģimenēm vai daudzbērnu ģimenēm), kas paredz segt viņu dzīves apstākļu radītos papildu izdevumus, jo īpaši nodrošinot individuālu atbalstu, īpašu infrastruktūru, medicīnisko aprūpi un sociālo atbalstu;

| 36. | aicina dalībvalstis uzlabot valsts nodarbinātības iestāžu efektivitāti, cita starpā efektīvāk nosakot darba tirgus vajadzības, ņemot vērā, ka nodarbinātība ir pirmais solis pretī ne tikai nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai, bet arī apkarošanai; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis uzlabot valsts nodarbinātības iestāžu efektivitāti, cita starpā efektīvāk nosakot darba tirgus vajadzības, ņemot vērā, ka nodarbinātība ir pirmais solis pretī ne tikai nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai, bet arī apkarošanai;

| 37. | uzsver, ka pārejai no skolas, profesionālās apmācības vai augstākās izglītības ieguves uz nodarbinātību jābūt labāk sagatavotai un tai jānotiek tūlīt pēc izglītības vai apmācības pabeigšanas; tāpēc uzsver, cik ļoti svarīgi ir efektīvi īstenot Eiropas jauniešu nodarbinātības garantijas iniciatīvu un padarīt to par instrumentu aktīvai iekļaušanai darba tirgū; uzskata, ka sociālie partneri, vietējās un reģionālās iestādes un jaunatnes organizācijas ir jāiesaista ilgtspējīgas stratēģijas izstrādē, lai mazinātu jauniešu bezdarbu, paredzot tajā iegūtās kvalifikācijas oficiālu atzīšanu; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka pārejai no skolas, profesionālās apmācības vai augstākās izglītības ieguves uz nodarbinātību jābūt labāk sagatavotai un tai jānotiek tūlīt pēc izglītības vai apmācības pabeigšanas; tāpēc uzsver, cik ļoti svarīgi ir efektīvi īstenot Eiropas jauniešu nodarbinātības garantijas iniciatīvu un padarīt to par instrumentu aktīvai iekļaušanai darba tirgū; uzskata, ka sociālie partneri, vietējās un reģionālās iestādes un jaunatnes organizācijas ir jāiesaista ilgtspējīgas stratēģijas izstrādē, lai mazinātu jauniešu bezdarbu, paredzot tajā iegūtās kvalifikācijas oficiālu atzīšanu;

| 38. | iesaka dalībvalstīm saistībā ar elastdrošības principu īstenošanu darba tirgū pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem praktiski nodrošināt, ka vienlīdz liela uzmanība tiek pievērsta gan elastībai, gan darba ņēmēju drošībai, un ar dažādiem pamudinājumiem veicināt attiecīgo darba ņēmēju līdzdalību profesionālajā apmācībā; |
| --- | --- |

38.

iesaka dalībvalstīm saistībā ar elastdrošības principu īstenošanu darba tirgū pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem praktiski nodrošināt, ka vienlīdz liela uzmanība tiek pievērsta gan elastībai, gan darba ņēmēju drošībai, un ar dažādiem pamudinājumiem veicināt attiecīgo darba ņēmēju līdzdalību profesionālajā apmācībā;

| 39. | atgādina, ka ārkārtējas nabadzības risks vairāk apdraud sievietes nekā vīriešus, kas izskaidrojams ar sociālās aizsardzības sistēmu trūkumiem un sieviešu diskrimināciju, it sevišķi darba tirgū, un tālab ir jāizstrādā dažādi īpaši pasākumi, ņemot vērā ar dzimumu saistītās problēmas un konkrētās situācijas; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka ārkārtējas nabadzības risks vairāk apdraud sievietes nekā vīriešus, kas izskaidrojams ar sociālās aizsardzības sistēmu trūkumiem un sieviešu diskrimināciju, it sevišķi darba tirgū, un tālab ir jāizstrādā dažādi īpaši pasākumi, ņemot vērā ar dzimumu saistītās problēmas un konkrētās situācijas;

| 40. | prasa dalībvalstīm piešķirt vairāk līdzekļu valsts nodarbinātības dienestu efektivitātes veicināšanai; |
| --- | --- |

40.

prasa dalībvalstīm piešķirt vairāk līdzekļu valsts nodarbinātības dienestu efektivitātes veicināšanai;

| 41. | prasa Eiropas Komisijai mīkstināt uzraudzības noteikumus un procedūras attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildi, kas rada lielu slogu vietējām valsts iestādēm, kuras sniedz vietēja mēroga sabiedriskos pakalpojumus, palīdzot trūcīgākajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

41.

prasa Eiropas Komisijai mīkstināt uzraudzības noteikumus un procedūras attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildi, kas rada lielu slogu vietējām valsts iestādēm, kuras sniedz vietēja mēroga sabiedriskos pakalpojumus, palīdzot trūcīgākajiem iedzīvotājiem;

| 42. | prasa novērtēt nabadzībā nonākušu un sociāli atstumtu mazaizsargātu cilvēku un/vai tradicionālo kopienu zināšanas, pieredzi un neformāli iegūtās prasmes un iemaņas un veicināt tādu sistēmu izveidi, ar kurām atzīst neformālā un informālā izglītībā iegūtu pieredzi, un turpmāk apzināt, kā šīs prasmes varētu sekmēt šo cilvēku integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

42.

prasa novērtēt nabadzībā nonākušu un sociāli atstumtu mazaizsargātu cilvēku un/vai tradicionālo kopienu zināšanas, pieredzi un neformāli iegūtās prasmes un iemaņas un veicināt tādu sistēmu izveidi, ar kurām atzīst neformālā un informālā izglītībā iegūtu pieredzi, un turpmāk apzināt, kā šīs prasmes varētu sekmēt šo cilvēku integrāciju darba tirgū;

Migranti

| 43. | pilnībā atzīstot atšķirīgo praksi, darba koplīgumus, kā arī dalībvalstu tiesību aktu atšķirības un subsidiaritātes principu, prasa katrā dalībvalstī nodrošināt līdztiesību un vienlīdzīgu sociālo aizsardzību visiem Savienības pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; prasa dalībvalstīm cīnīties pret nelikumīgu un nedeklarētu nodarbinātību; |
| --- | --- |

43.

pilnībā atzīstot atšķirīgo praksi, darba koplīgumus, kā arī dalībvalstu tiesību aktu atšķirības un subsidiaritātes principu, prasa katrā dalībvalstī nodrošināt līdztiesību un vienlīdzīgu sociālo aizsardzību visiem Savienības pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; prasa dalībvalstīm cīnīties pret nelikumīgu un nedeklarētu nodarbinātību;

| 44. | jo īpaši aicina veikt pasākumus ar mērķi panākt integrāciju kultūras un valodas jomā mītnes zemē, lai pārvarētu sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

44.

jo īpaši aicina veikt pasākumus ar mērķi panākt integrāciju kultūras un valodas jomā mītnes zemē, lai pārvarētu sociālo atstumtību;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sadarbību izglītības un kultūras jomā ar trešām valstīm nolūkā tajās mazināt nabadzību un sociālo atstumtību, atbalstīt attīstību un arī novērst imigrāciju, ko izraisa tikai ekonomiskie faktori; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sadarbību izglītības un kultūras jomā ar trešām valstīm nolūkā tajās mazināt nabadzību un sociālo atstumtību, atbalstīt attīstību un arī novērst imigrāciju, ko izraisa tikai ekonomiskie faktori;

| 46. | uzskata, ka nodarbinātu personu nabadzība liecina par nevienlīdzīgiem darba apstākļiem, un prasa veltīt īpašas pūles, lai uzlabotu šo situāciju attiecībā uz atalgojumu kopumā un jo īpaši attiecībā uz minimālo algu neatkarīgi no tā, vai to reglamentē tiesību akti vai koplīgumi, un atalgojumam ir jānodrošina cilvēka cienīgs dzīves līmenis; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka nodarbinātu personu nabadzība liecina par nevienlīdzīgiem darba apstākļiem, un prasa veltīt īpašas pūles, lai uzlabotu šo situāciju attiecībā uz atalgojumu kopumā un jo īpaši attiecībā uz minimālo algu neatkarīgi no tā, vai to reglamentē tiesību akti vai koplīgumi, un atalgojumam ir jānodrošina cilvēka cienīgs dzīves līmenis;

| 47. | konstatē, ka ar darbu vien nepietiek, lai nodrošinātos pret nabadzību, jo ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai cīnītos pret nodarbinātu personu nabadzību un garantētu ilgstošu un kvalitatīvu nodarbinātību; |
| --- | --- |

47.

konstatē, ka ar darbu vien nepietiek, lai nodrošinātos pret nabadzību, jo ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai cīnītos pret nodarbinātu personu nabadzību un garantētu ilgstošu un kvalitatīvu nodarbinātību;

| 48. | aicina dalībvalstis veicināt sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību darba tirgū, pieņemt tiesību aktus par vienlīdzīgu atalgojumu un pievērst lielāku uzmanību tam, lai sievietes saņemtu pienācīgu pensiju; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis veicināt sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību darba tirgū, pieņemt tiesību aktus par vienlīdzīgu atalgojumu un pievērst lielāku uzmanību tam, lai sievietes saņemtu pienācīgu pensiju;

| 49. | iesaka piemērot atbilstošus nodokļus ļoti lielam atalgojumam, lai papildinātu sociālās aizsardzības sistēmu un minimālā ienākuma finansējumu, un mazināt ienākumu atšķirības; |
| --- | --- |

49.

iesaka piemērot atbilstošus nodokļus ļoti lielam atalgojumam, lai papildinātu sociālās aizsardzības sistēmu un minimālā ienākuma finansējumu, un mazināt ienākumu atšķirības;

Invalīdi

| 50. | iesaka dalībvalstīm īstenot jaunus pasākumus vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu un sociāli atstumto iedzīvotāju, jo īpaši invalīdu, iekļaušanai uzņēmumos, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumos, un sabiedriskajos pakalpojumos, lai veicinātu integrāciju, it sevišķi ekonomiski vājākajos un sociāli vismazāk aizsargātajos reģionos, vai pilnveidot spēkā esošos tiesību aktus, piemēram, 2000. gada direktīvu par invalīdu nodarbinātību; iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka viņi jau no pašas bērnības piedalās apmācībā, novēršot esošos šķēršļus un palīdzot viņiem; iesaka dalībvalstīm radīt invalīdiem pieejamu un labvēlīgu vidi un prasa dalībvalstīm pievērst īpašu uzmanību izglītības un aprūpes apstākļiem agrā bērnībā, lai nepieļautu pilnīgas atstumtības bez cerības reintegrēt bērnus, kuri jau no mazām dienām ir invalīdi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu, īstenojot daudzveidīgus pasākumus invalīdu iekļaušanai darba tirgū; iesaka dalībvalstīm nodrošināt veciem cilvēkiem un invalīdiem sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

50.

iesaka dalībvalstīm īstenot jaunus pasākumus vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu un sociāli atstumto iedzīvotāju, jo īpaši invalīdu, iekļaušanai uzņēmumos, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumos, un sabiedriskajos pakalpojumos, lai veicinātu integrāciju, it sevišķi ekonomiski vājākajos un sociāli vismazāk aizsargātajos reģionos, vai pilnveidot spēkā esošos tiesību aktus, piemēram, 2000. gada direktīvu par invalīdu nodarbinātību; iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka viņi jau no pašas bērnības piedalās apmācībā, novēršot esošos šķēršļus un palīdzot viņiem; iesaka dalībvalstīm radīt invalīdiem pieejamu un labvēlīgu vidi un prasa dalībvalstīm pievērst īpašu uzmanību izglītības un aprūpes apstākļiem agrā bērnībā, lai nepieļautu pilnīgas atstumtības bez cerības reintegrēt bērnus, kuri jau no mazām dienām ir invalīdi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu, īstenojot daudzveidīgus pasākumus invalīdu iekļaušanai darba tirgū; iesaka dalībvalstīm nodrošināt veciem cilvēkiem un invalīdiem sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību;

Dzimumu atšķirības

| 51. | asi kritizē to, ka Komisijas Eiropas platformā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību nemaz netiek ņemts vērā nabadzībai un sociālajai atstumtībai piemītošais ar dzimumu saistītais aspekts; |
| --- | --- |

51.

asi kritizē to, ka Komisijas Eiropas platformā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību nemaz netiek ņemts vērā nabadzībai un sociālajai atstumtībai piemītošais ar dzimumu saistītais aspekts;

| 52. | uzsver, ka bieži vien sievietes lauku apvidos netiek uzskatītas par darbaspēku, lai gan viņu ieguldījums ikdienas lauku darbos ir tikpat svarīgs kā vīriešu ieguldījums — tādējādi viņas tiek sociāli atstumtas no iespējām īstenot savas darba ņēmēja tiesības un viņas ir mazāk aizsargātas pret nabadzību; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka bieži vien sievietes lauku apvidos netiek uzskatītas par darbaspēku, lai gan viņu ieguldījums ikdienas lauku darbos ir tikpat svarīgs kā vīriešu ieguldījums — tādējādi viņas tiek sociāli atstumtas no iespējām īstenot savas darba ņēmēja tiesības un viņas ir mazāk aizsargātas pret nabadzību;

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot ar dzimumu saistīto perspektīvu, kas būtu svarīgs komponents visās kopējās politikas nostādnēs un valstu programmās, lai izskaustu nabadzību un apkarotu sociālo atstumtību; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm savos recesijas pārvarēšanas plānos ir jāņem vērā ar dzimumu saistītais aspekts; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot ar dzimumu saistīto perspektīvu, kas būtu svarīgs komponents visās kopējās politikas nostādnēs un valstu programmās, lai izskaustu nabadzību un apkarotu sociālo atstumtību; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm savos recesijas pārvarēšanas plānos ir jāņem vērā ar dzimumu saistītais aspekts;

| 54. | apzinoties sociālās aizsardzības politikas nozīmi nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā, uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvus un pienācīgus sociālos pakalpojumus, lai atbalstītu sociāli neaizsargātās grupas (piemēram, invalīdus, vienvecāka ģimenes, bezdarbniekus), kā arī īpašas iedzīvotāju grupas (piemēram, daudzbērnu ģimenes); |
| --- | --- |

54.

apzinoties sociālās aizsardzības politikas nozīmi nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā, uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvus un pienācīgus sociālos pakalpojumus, lai atbalstītu sociāli neaizsargātās grupas (piemēram, invalīdus, vienvecāka ģimenes, bezdarbniekus), kā arī īpašas iedzīvotāju grupas (piemēram, daudzbērnu ģimenes);

| 55. | aicina dalībvalstis uzlabot to darbinieku aizsardzību, kas nespēj pildīt darba pienākumus pēc slimības, negadījuma darbā vai arodslimības, nepieļaujot, ka viņi nonāk nestabilā finanšu situācijā; šajā sakarā vēlas nostiprināt dalībvalstu likumdošanu, lai būtu noteikts pienākums mēģināt mainīt kvalifikāciju pirms darba līguma laušanas; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis uzlabot to darbinieku aizsardzību, kas nespēj pildīt darba pienākumus pēc slimības, negadījuma darbā vai arodslimības, nepieļaujot, ka viņi nonāk nestabilā finanšu situācijā; šajā sakarā vēlas nostiprināt dalībvalstu likumdošanu, lai būtu noteikts pienākums mēģināt mainīt kvalifikāciju pirms darba līguma laušanas;

| 56. | aicina platformā izstrādāt darbinieka invalīda īpašā statusa definīciju, kas viņam garantētu darbu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

56.

aicina platformā izstrādāt darbinieka invalīda īpašā statusa definīciju, kas viņam garantētu darbu ilgtermiņā;

| 57. | saistībā ar pastiprinātu, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanu darbā aicina dalībvalstis palīdzēt iedzīvotājiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, uzlabot kvalitatīvu aizsardzības struktūru pieejamību par saprātīgu samaksu, paturot prātā to, ka ievērojama Eiropas iedzīvotāju daļa paliek ārpus darba tirgus, jo uzņemas rūpes par ģimenes locekļiem, kā rezultātā viņiem draud lielāks nabadzības risks; |
| --- | --- |

57.

saistībā ar pastiprinātu, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanu darbā aicina dalībvalstis palīdzēt iedzīvotājiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, uzlabot kvalitatīvu aizsardzības struktūru pieejamību par saprātīgu samaksu, paturot prātā to, ka ievērojama Eiropas iedzīvotāju daļa paliek ārpus darba tirgus, jo uzņemas rūpes par ģimenes locekļiem, kā rezultātā viņiem draud lielāks nabadzības risks;

Fondu izmantošana

| 58. | atzīst nepieciešamību, kur tas ir iespējams, izvērtēt ES fondu izmantošanas efektivitāti, ietekmi, koordināciju un optimālo ienesīgumu, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu (ESF), lai īstenotu nabadzības samazināšanas mērķi pat tad, ja tas nav fondu galvenais mērķis, samazinot ekonomikas atšķirības, nevienlīdzību turības ziņā un atšķirības starp dalībvalstu un Eiropas Savienības reģionu dzīves līmeni un attiecīgi veicinot ekonomisko un sociālo kohēziju; par prioritāriem uzskata projektus, kuros apvienoti nodarbinātības un aktīvas integrācijas mērķi un stratēģijas, kā arī integrēta pieeja, piemēram, projektus, kas paredz veicināt paaudžu solidaritāti reģionālā un vietējā līmenī vai kas īpaši sekmē dzimumu vienlīdzību un vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aktīvo integrāciju; uzsver, ka liela nozīme ir tādām efektīvām solidaritātes izpausmēm kā no dalībvalstu budžeta līdzfinansēto līdzekļu konsolidēšana, gaidāmā pārvietošana un samazināšana, lai radītu cilvēka cienīgas darbavietas, atbalstītu ražošanas nozares, cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību un izvairītos no jebkādas jaunas atkarības; uzsver, ka ir svarīgi turpināt cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību, nodrošināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību un novērst diskrimināciju, garantējot atbilstošus ienākumus un veicinot kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

58.

atzīst nepieciešamību, kur tas ir iespējams, izvērtēt ES fondu izmantošanas efektivitāti, ietekmi, koordināciju un optimālo ienesīgumu, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu (ESF), lai īstenotu nabadzības samazināšanas mērķi pat tad, ja tas nav fondu galvenais mērķis, samazinot ekonomikas atšķirības, nevienlīdzību turības ziņā un atšķirības starp dalībvalstu un Eiropas Savienības reģionu dzīves līmeni un attiecīgi veicinot ekonomisko un sociālo kohēziju; par prioritāriem uzskata projektus, kuros apvienoti nodarbinātības un aktīvas integrācijas mērķi un stratēģijas, kā arī integrēta pieeja, piemēram, projektus, kas paredz veicināt paaudžu solidaritāti reģionālā un vietējā līmenī vai kas īpaši sekmē dzimumu vienlīdzību un vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aktīvo integrāciju; uzsver, ka liela nozīme ir tādām efektīvām solidaritātes izpausmēm kā no dalībvalstu budžeta līdzfinansēto līdzekļu konsolidēšana, gaidāmā pārvietošana un samazināšana, lai radītu cilvēka cienīgas darbavietas, atbalstītu ražošanas nozares, cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību un izvairītos no jebkādas jaunas atkarības; uzsver, ka ir svarīgi turpināt cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību, nodrošināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību un novērst diskrimināciju, garantējot atbilstošus ienākumus un veicinot kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību;

| 59. | uzsver kohēzijas politikas un struktūrfondu izšķirīgo nozīmi nodarbinātības un sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības novēršanā gan pilsētās, kurās dzīvo vairākums nelabvēlīgā situācijā nonākušo cilvēku, gan lauku apvidos; uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) būtisko ieguldījumu krīzes skarto darba ņēmēju nabadzības novēršanā un to ieguldījumu, kādu uzņēmējdarbības atbalstīšanā ir devis Eiropas mikrofinansēšanas instruments „Progress”; prasa nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) saglabāt katra fonda īpašo funkciju; |
| --- | --- |

59.

uzsver kohēzijas politikas un struktūrfondu izšķirīgo nozīmi nodarbinātības un sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības novēršanā gan pilsētās, kurās dzīvo vairākums nelabvēlīgā situācijā nonākušo cilvēku, gan lauku apvidos; uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) būtisko ieguldījumu krīzes skarto darba ņēmēju nabadzības novēršanā un to ieguldījumu, kādu uzņēmējdarbības atbalstīšanā ir devis Eiropas mikrofinansēšanas instruments „Progress”; prasa nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) saglabāt katra fonda īpašo funkciju;

| 60. | uzsver, ka Eiropas Sociālais fonds joprojām ir galvenais instruments, kura īpašais mērķis ir sociālā integrācija, un uzskata, ka tas ir jāpilnveido, lai tas varētu pienācīgi sasniegt stratēģijā „Eiropa 2020” un platformā cīņai pret nabadzību noteiktos drosmīgos mērķus; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka Eiropas Sociālais fonds joprojām ir galvenais instruments, kura īpašais mērķis ir sociālā integrācija, un uzskata, ka tas ir jāpilnveido, lai tas varētu pienācīgi sasniegt stratēģijā „Eiropa 2020” un platformā cīņai pret nabadzību noteiktos drosmīgos mērķus;

| 61. | uzskata, ka tādiem instrumentiem kā mikrofinansēšanas instruments „Progress” un programma „Grundtvig” ir būtiska nozīme nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā, un uzskata, ka tie ir jāpilnveido, pamatojoties uz padziļinātu analīzi; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka tādiem instrumentiem kā mikrofinansēšanas instruments „Progress” un programma „Grundtvig” ir būtiska nozīme nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā, un uzskata, ka tie ir jāpilnveido, pamatojoties uz padziļinātu analīzi;

| 62. | prasa Eiropas Komisijai noteikt prioritārās jomas ES līdzekļu izlietojumam, lai varētu efektīvāk novirzīt finansējumu mikroreģioniem un/vai apdzīvotajām vietām, kurās iedzīvotājus ir vissmagāk skārusi nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

62.

prasa Eiropas Komisijai noteikt prioritārās jomas ES līdzekļu izlietojumam, lai varētu efektīvāk novirzīt finansējumu mikroreģioniem un/vai apdzīvotajām vietām, kurās iedzīvotājus ir vissmagāk skārusi nabadzība un sociālā atstumtība;

| 63. | uzskata, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam, ar kura palīdzību sniedz īpašu un individualizētu atbalstu krīzes vai globalizācijas ietekmē atlaistiem darbiniekiem, jāļauj darboties arī pēc 2013. gada un fonda finansējums ir pilnībā jānodrošina ES budžetā gan attiecībā uz saistībām, gan maksājumiem; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam, ar kura palīdzību sniedz īpašu un individualizētu atbalstu krīzes vai globalizācijas ietekmē atlaistiem darbiniekiem, jāļauj darboties arī pēc 2013. gada un fonda finansējums ir pilnībā jānodrošina ES budžetā gan attiecībā uz saistībām, gan maksājumiem;

Ekonomikas pārvaldība/ Eiropas pusgads

| 64. | aicina dalībvalstis iesniegt valsts reformu programmas, kas atbilst platformas mērķim un Savienības mērķiem sociālās un ilgtspējīgās attīstības jomā, pamatojoties uz Komisijas konstatējumu, ka nabadzība „ir nepieļaujama 21. gadsimta Eiropā”, neapšaubīt atalgojuma indeksācijas sistēmas un vispārējus koplīgumus un nesaprātīgi un nepamatoti neierobežot to ieguldījumu un sociālo izdevumu veiktspēju ekonomikas pārvaldībā, vienlaikus nodrošinot valsts finanšu ilgtspēju un ienesīgu darbavietu radīšanu, apzinoties, ka nabadzības mazināšana ir lietpratīgas, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes būtisks ieguvums; prasa precizēt dalībvalstu rīcības plānu statusu sociālās integrācijas jomā, jo īpaši jautājumu par to integrāciju dalībvalstu reformu programmās stratēģijas „Eiropa 2020” ietvaros; prasa Komisijai izstrādāt konkrētus ieteikumus valstīm, lai īstenotu nabadzības mazināšanas mērķi, jo īpaši neveiksmes gadījumā, apzinoties, ka, lai samazinātu nabadzību, ir jāpieliek lielas pūles un jāmobilizē visas iesaistītās personas un visi līdzekļi, lai būtiski mazinātu nabadzību un dziļo nabadzību vidējā termiņā un pazeminātu tās līmeni vai pat izskaustu nabadzību vēlākais līdz 2020. gadam; ierosina Komisijai Eiropas līmenī izstrādāt vadlīnijas dalībvalstīm, lai panāktu, ka vietējās pašvaldības un citas ieinteresētās personas lietderīgi piedalās dalībvalstu reformu programmu sagatavošanā; atgādina, ka „teritoriālie pakti” ir, iespējams, pilnīgākais un saskaņotākais vietējo pašpārvalžu sadarbības mehānisms šajā procesā, kā tas ir minēts piektajā ziņojumā par kohēziju; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, būs iespējams sasniegt tikai tad, ja Savienībā veiktie vai veicamie taupības pasākumi nelabvēlīgi neietekmēs nodarbinātību un sociālo aizsardzību, jo īpaši pasliktināt vistrūcīgāko iedzīvotāju stāvokli; |
| --- | --- |

64.

aicina dalībvalstis iesniegt valsts reformu programmas, kas atbilst platformas mērķim un Savienības mērķiem sociālās un ilgtspējīgās attīstības jomā, pamatojoties uz Komisijas konstatējumu, ka nabadzība „ir nepieļaujama 21. gadsimta Eiropā”, neapšaubīt atalgojuma indeksācijas sistēmas un vispārējus koplīgumus un nesaprātīgi un nepamatoti neierobežot to ieguldījumu un sociālo izdevumu veiktspēju ekonomikas pārvaldībā, vienlaikus nodrošinot valsts finanšu ilgtspēju un ienesīgu darbavietu radīšanu, apzinoties, ka nabadzības mazināšana ir lietpratīgas, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes būtisks ieguvums; prasa precizēt dalībvalstu rīcības plānu statusu sociālās integrācijas jomā, jo īpaši jautājumu par to integrāciju dalībvalstu reformu programmās stratēģijas „Eiropa 2020” ietvaros; prasa Komisijai izstrādāt konkrētus ieteikumus valstīm, lai īstenotu nabadzības mazināšanas mērķi, jo īpaši neveiksmes gadījumā, apzinoties, ka, lai samazinātu nabadzību, ir jāpieliek lielas pūles un jāmobilizē visas iesaistītās personas un visi līdzekļi, lai būtiski mazinātu nabadzību un dziļo nabadzību vidējā termiņā un pazeminātu tās līmeni vai pat izskaustu nabadzību vēlākais līdz 2020. gadam; ierosina Komisijai Eiropas līmenī izstrādāt vadlīnijas dalībvalstīm, lai panāktu, ka vietējās pašvaldības un citas ieinteresētās personas lietderīgi piedalās dalībvalstu reformu programmu sagatavošanā; atgādina, ka „teritoriālie pakti” ir, iespējams, pilnīgākais un saskaņotākais vietējo pašpārvalžu sadarbības mehānisms šajā procesā, kā tas ir minēts piektajā ziņojumā par kohēziju; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, būs iespējams sasniegt tikai tad, ja Savienībā veiktie vai veicamie taupības pasākumi nelabvēlīgi neietekmēs nodarbinātību un sociālo aizsardzību, jo īpaši pasliktināt vistrūcīgāko iedzīvotāju stāvokli;

| 65. | uzskata, ka dalībvalstīm jācenšas sociālās atstumtības/nabadzības mazināšanas mērķus pārvērst vērienīgos valsts un reģionu mērķos un jāiekļauj īpašs mērķis par bērnu nabadzību un īpašas stratēģijas, kurās izmantota daudzdimensiju pieeja bērna un ģimenes nabadzībai; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka dalībvalstīm jācenšas sociālās atstumtības/nabadzības mazināšanas mērķus pārvērst vērienīgos valsts un reģionu mērķos un jāiekļauj īpašs mērķis par bērnu nabadzību un īpašas stratēģijas, kurās izmantota daudzdimensiju pieeja bērna un ģimenes nabadzībai;

| 66. | prasa atbalstīt visas NVO un mazās biedrības to cīņā par pamattiesībām, lai veicinātu vajadzīgo cilvēku līdzdalību, ļautu tajā piedalīties nabadzībā nonākušiem iedzīvotājiem un labāk tos informētu par viņu tiesībām un taisnīgumu; |
| --- | --- |

66.

prasa atbalstīt visas NVO un mazās biedrības to cīņā par pamattiesībām, lai veicinātu vajadzīgo cilvēku līdzdalību, ļautu tajā piedalīties nabadzībā nonākušiem iedzīvotājiem un labāk tos informētu par viņu tiesībām un taisnīgumu;

| 67. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par vispārējām subsīdijām, kas varētu palīdzēt vairākām nelielām NVO un biedrībām to cīņā pret nabadzību; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par vispārējām subsīdijām, kas varētu palīdzēt vairākām nelielām NVO un biedrībām to cīņā pret nabadzību;

| 68. | mudina dalībvalstis iespējami drīz vienoties un pieņemt priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426); prasa Komisijai turpināt atbalsta sniegšanu tehnisko grūtību pārvarēšanai Padomē, lai nodrošinātu drīzu vienošanās panākšanu, un novērst nepilnības spēkā esošajos tiesību aktos, kuros šobrīd nav aptverti visi attiecīgie aspekti, lai turpinātu izskaust diskrimināciju, cita starpā diskrimināciju sociālajā jomā; |
| --- | --- |

68.

mudina dalībvalstis iespējami drīz vienoties un pieņemt priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426); prasa Komisijai turpināt atbalsta sniegšanu tehnisko grūtību pārvarēšanai Padomē, lai nodrošinātu drīzu vienošanās panākšanu, un novērst nepilnības spēkā esošajos tiesību aktos, kuros šobrīd nav aptverti visi attiecīgie aspekti, lai turpinātu izskaust diskrimināciju, cita starpā diskrimināciju sociālajā jomā;

| 69. | ierosina, ka platformā piedāvātajās darbībās ir jāatzīst daudzkārtējas diskriminācijas sekas un jāievieš uz politiku vērsti pasākumi, kādi pašlaik ir, piemēram, Spānijas un Rumānijas tiesību aktos, un jo īpaši jāizstrādā dzimumu līdztiesības integrētās pieejas jēdziens, lai tiktu galā ar daudzkārtēju diskrimināciju; |
| --- | --- |

69.

ierosina, ka platformā piedāvātajās darbībās ir jāatzīst daudzkārtējas diskriminācijas sekas un jāievieš uz politiku vērsti pasākumi, kādi pašlaik ir, piemēram, Spānijas un Rumānijas tiesību aktos, un jo īpaši jāizstrādā dzimumu līdztiesības integrētās pieejas jēdziens, lai tiktu galā ar daudzkārtēju diskrimināciju;

| 70. | prasa ieviest vienādu atalgojumu vīriešiem un sievietēm un vienlīdzīgu attieksmi pret Eiropas Savienības darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

70.

prasa ieviest vienādu atalgojumu vīriešiem un sievietēm un vienlīdzīgu attieksmi pret Eiropas Savienības darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem;

| 71. | mudina Komisiju iesaistīties konsultācijās, lai varētu sekmīgāk cīnīties pret negatīvo diskrimināciju sociālajā jomā; |
| --- | --- |

71.

mudina Komisiju iesaistīties konsultācijās, lai varētu sekmīgāk cīnīties pret negatīvo diskrimināciju sociālajā jomā;

Sociālā ekonomika

| 72. | atzinīgi vērtē Komisijas gatavību daudzajās iniciatīvās vairāk ņemt vērā sociālās ekonomikas dalībnieku lomu, kā tas noteikts Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcijā par sociālo ekonomiku, jo īpaši ar savu apņemšanos precizēt sociālās ekonomikas uzņēmumu tiesisko regulējumu (savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām, fondiem un kooperatīviem), lai tie varētu bez liekiem šķēršļiem un juridiskās noteiktības apstākļos pilnvērtīgi sniegt savu ieguldījumu nabadzības mazināšanā, piedāvājot novatoriskus un ilgtspējīgus risinājumus pilsoņu vajadzībām un uzsverot, ka sociālā ekonomika neaprobežojas tikai ar šo darbību jomu; tomēr pauž bažas par to, ka nav ietverta atsauce uz Eiropas asociāciju statusu, jo asociāciju nozare ir svarīgs dalībnieks cīņā pret nabadzību; tomēr uzsver, ka piedāvātie sociālās ekonomikas pasākumi, piemēram, asociācijas un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, ne pārāk sekmīgi veicina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politikas un ekonomikas un Eiropas sociālā modeļa īstenošanu un nepietiekami reaģē uz ekonomikas un sociālās krīzes sekām; īpaši uzsver tā prasības un gaidas attiecībā uz vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu (VNSP) atzīšanu, kuras no jauna apstiprinātas Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni; pieņem zināšanai priekšlikumus par Kopienas noteikumu pārskatīšanu publiskā iepirkuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un valsts atbalsta jomā un atkārtoti prasa pielāgot tos VNSP noteiktajiem īpašajiem uzdevumiem un to organizācijas veidam; atbalsta kvalitatīvu darbavietu radīšanu un individualizēta atbalsta pasākumus darba meklēšanā ar reintegrācijas uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu starpniecību, ņemot vērā to pieredzi nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju sociālprofesionālās integrācijas jomā; atkārtoti prasa nākt klajā ar nozares likumdošanas iniciatīvām par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, jo īpaši veselības aprūpes, izglītības, sabiedriskā transporta, enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē Komisijas gatavību daudzajās iniciatīvās vairāk ņemt vērā sociālās ekonomikas dalībnieku lomu, kā tas noteikts Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcijā par sociālo ekonomiku, jo īpaši ar savu apņemšanos precizēt sociālās ekonomikas uzņēmumu tiesisko regulējumu (savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām, fondiem un kooperatīviem), lai tie varētu bez liekiem šķēršļiem un juridiskās noteiktības apstākļos pilnvērtīgi sniegt savu ieguldījumu nabadzības mazināšanā, piedāvājot novatoriskus un ilgtspējīgus risinājumus pilsoņu vajadzībām un uzsverot, ka sociālā ekonomika neaprobežojas tikai ar šo darbību jomu; tomēr pauž bažas par to, ka nav ietverta atsauce uz Eiropas asociāciju statusu, jo asociāciju nozare ir svarīgs dalībnieks cīņā pret nabadzību; tomēr uzsver, ka piedāvātie sociālās ekonomikas pasākumi, piemēram, asociācijas un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, ne pārāk sekmīgi veicina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politikas un ekonomikas un Eiropas sociālā modeļa īstenošanu un nepietiekami reaģē uz ekonomikas un sociālās krīzes sekām; īpaši uzsver tā prasības un gaidas attiecībā uz vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu (VNSP) atzīšanu, kuras no jauna apstiprinātas Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni; pieņem zināšanai priekšlikumus par Kopienas noteikumu pārskatīšanu publiskā iepirkuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un valsts atbalsta jomā un atkārtoti prasa pielāgot tos VNSP noteiktajiem īpašajiem uzdevumiem un to organizācijas veidam; atbalsta kvalitatīvu darbavietu radīšanu un individualizēta atbalsta pasākumus darba meklēšanā ar reintegrācijas uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu starpniecību, ņemot vērā to pieredzi nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju sociālprofesionālās integrācijas jomā; atkārtoti prasa nākt klajā ar nozares likumdošanas iniciatīvām par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, jo īpaši veselības aprūpes, izglītības, sabiedriskā transporta, enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā;

| 73. | uzsver sociālo, veselības, aprūpes un izglītības pakalpojumu nozīmi nepilnīgu prasmju novēršanā, iedzīvotāju sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; atgādina par to potenciālu jaunu darbavietu radīšanā un aicina veikt lielus un ilgtspējīgus ieguldījumus šo būtisko pakalpojumu un infrastruktūras attīstībā; gaida Komisijas rīcības plānu, lai varētu novērst strādājošo deficītu veselības jomā; |
| --- | --- |

73.

uzsver sociālo, veselības, aprūpes un izglītības pakalpojumu nozīmi nepilnīgu prasmju novēršanā, iedzīvotāju sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; atgādina par to potenciālu jaunu darbavietu radīšanā un aicina veikt lielus un ilgtspējīgus ieguldījumus šo būtisko pakalpojumu un infrastruktūras attīstībā; gaida Komisijas rīcības plānu, lai varētu novērst strādājošo deficītu veselības jomā;

| 74. | prasa sniegt ievērojamu atbalstu, lai nodrošinātu sociālo pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, jo īpaši veselības, ilgstošas aprūpes, izglītības, transporta, enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā; |
| --- | --- |

74.

prasa sniegt ievērojamu atbalstu, lai nodrošinātu sociālo pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, jo īpaši veselības, ilgstošas aprūpes, izglītības, transporta, enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā;

Nodrošināšana ar mājokli

| 75. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt proaktīvu politiku mājokļu jomā, lai visiem nodrošinātu piekļuvi cilvēka cienīgam mājoklim par pieņemamu vai preferenciālu cenu, garantējot veselības un drošības pamatpakalpojumu pieejamību, un lai nepieļautu mājokļa zaudēšanu, jo tā nepieejamība ir smags cilvēka cieņas aizskārums, kā arī izstrādāt proaktīvu politiku enerģētikas jomā, veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti, lai cīnītos pret enerģētisko badu; prasa pievērst lielāku uzmanību mājokļu piešķiršanai migrantiem, kuri bieži vien pakļauti ekspluatācijai un spiesti dzīvot nepiemērotos mājokļos; atgādina par Lisabonas līguma 26. protokolu sociālo mājokļu jomā un aicina ievērot šajā protokolā ietvertos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu brīvību gādāt par sociālajiem mājokļiem un to finansēšanu; mudina dalībvalstis īstenot īpašas mājokļu programmas un radīt citas iespējas bezpajumtniekiem, lai nodrošinātu vienkāršākos dzīves apstākļus vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

75.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt proaktīvu politiku mājokļu jomā, lai visiem nodrošinātu piekļuvi cilvēka cienīgam mājoklim par pieņemamu vai preferenciālu cenu, garantējot veselības un drošības pamatpakalpojumu pieejamību, un lai nepieļautu mājokļa zaudēšanu, jo tā nepieejamība ir smags cilvēka cieņas aizskārums, kā arī izstrādāt proaktīvu politiku enerģētikas jomā, veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti, lai cīnītos pret enerģētisko badu; prasa pievērst lielāku uzmanību mājokļu piešķiršanai migrantiem, kuri bieži vien pakļauti ekspluatācijai un spiesti dzīvot nepiemērotos mājokļos; atgādina par Lisabonas līguma 26. protokolu sociālo mājokļu jomā un aicina ievērot šajā protokolā ietvertos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu brīvību gādāt par sociālajiem mājokļiem un to finansēšanu; mudina dalībvalstis īstenot īpašas mājokļu programmas un radīt citas iespējas bezpajumtniekiem, lai nodrošinātu vienkāršākos dzīves apstākļus vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām;

| 76. | iesaka dalībvalstīm paplašināt kvalitatīvu sociālo mājokļu piedāvājumu, lai garantētu visiem, jo īpaši trūcīgākajiem iedzīvotājiem, cilvēka cienīga mājokļa pieejamību par pieņemamu cenu; uzskata, ka no mājokļa izlikto personu pārcelšana uz citu dzīvokli rada sabiedrībai un pašvaldībai lielākas izmaksas nekā to uzturēšana; tāpēc iesaka īstenot tādu politiku, kas neparedz izlikšanu no dzīvokļa, jo īpaši pašvaldībām uzņemoties atbildību par to iedzīvotāju īres maksu un nokavēto īres maksu, kuriem draud izlikšana; |
| --- | --- |

76.

iesaka dalībvalstīm paplašināt kvalitatīvu sociālo mājokļu piedāvājumu, lai garantētu visiem, jo īpaši trūcīgākajiem iedzīvotājiem, cilvēka cienīga mājokļa pieejamību par pieņemamu cenu; uzskata, ka no mājokļa izlikto personu pārcelšana uz citu dzīvokli rada sabiedrībai un pašvaldībai lielākas izmaksas nekā to uzturēšana; tāpēc iesaka īstenot tādu politiku, kas neparedz izlikšanu no dzīvokļa, jo īpaši pašvaldībām uzņemoties atbildību par to iedzīvotāju īres maksu un nokavēto īres maksu, kuriem draud izlikšana;

| 77. | atgādina, ka dzīve trūcīgos rajonos veicina nabadzību un sociālo atstumtību un rada veselības problēmas; tāpēc uzskata, ka Eiropas pasākumi trūcīgajos rajonos ir lietderīgs veids, kā cīnīties pret atstumtību un samazināt izdevumus par veselības aprūpi, un aicina Eiropas Komisiju atbalstīt šos pasākumus nākamajās Kohēzijas politikas programmās un citās ES programmās; |
| --- | --- |

77.

atgādina, ka dzīve trūcīgos rajonos veicina nabadzību un sociālo atstumtību un rada veselības problēmas; tāpēc uzskata, ka Eiropas pasākumi trūcīgajos rajonos ir lietderīgs veids, kā cīnīties pret atstumtību un samazināt izdevumus par veselības aprūpi, un aicina Eiropas Komisiju atbalstīt šos pasākumus nākamajās Kohēzijas politikas programmās un citās ES programmās;

| 78. | prasa palielināt ERAF līdzekļus, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu finansēšanai sociālajos mājokļos, lai cīnītos pret enerģētisko badu; |
| --- | --- |

78.

prasa palielināt ERAF līdzekļus, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu finansēšanai sociālajos mājokļos, lai cīnītos pret enerģētisko badu;

| 79. | uzsver Savienības un dalībvalstu vērā ņemamos centienus attiecībā uz enerģijas izmaksu samazināšanu mājsaimniecību budžeta pozīcijās, pirmkārt, garantējot drošu piegādi, lai nodrošinātos pret lielām cenu svārstībām enerģijas tirgū, un, otrkārt, nostiprinot mājsaimniecību energoefektivitātes atbalsta politiku; |
| --- | --- |

79.

uzsver Savienības un dalībvalstu vērā ņemamos centienus attiecībā uz enerģijas izmaksu samazināšanu mājsaimniecību budžeta pozīcijās, pirmkārt, garantējot drošu piegādi, lai nodrošinātos pret lielām cenu svārstībām enerģijas tirgū, un, otrkārt, nostiprinot mājsaimniecību energoefektivitātes atbalsta politiku;

Romi

| 80. | prasa aktīvi iesaistīt romus un organizācijas, kas pārstāv viņus un sadarbojas ar viņiem, dalībvalstu romu integrācijas stratēģijas izstrādē un īstenošanā laika posmā līdz 2020. gadam, lai veicinātu ES nabadzības apkarošanas mērķa sasniegšanu; prasa Eiropas Savienībai un dalībvalstīm pēc iespējas drīz īstenot Eiropas stratēģiju romu integrācijas veicināšanai un prasa dalībvalstīm līdz šā gada beigām nākt klajā ar pasākumiem romu integrācijas veicināšanai atbilstoši Eiropas shēmai romu integrācijas valsts stratēģiju koordinēšanai, ar kuru Komisija iepazīstināja 2011. gada aprīlī; uzsver, ka romu iekļaušanā un integrācijā, tāpat kā cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību būs jāiegulda lielas pūles, lai līdz 2020. gadam panāktu viņu pilnīgu integrāciju un novērstu daudzos diskriminācijas veidus, kuriem viņi ir pakļauti; prasa iesaistīt romus un citas marginālās kopienas, piemēram, imigrantus, visās Eiropas Savienības vai dalībvalstu politikas jomās, kas vērstas uz to sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

80.

prasa aktīvi iesaistīt romus un organizācijas, kas pārstāv viņus un sadarbojas ar viņiem, dalībvalstu romu integrācijas stratēģijas izstrādē un īstenošanā laika posmā līdz 2020. gadam, lai veicinātu ES nabadzības apkarošanas mērķa sasniegšanu; prasa Eiropas Savienībai un dalībvalstīm pēc iespējas drīz īstenot Eiropas stratēģiju romu integrācijas veicināšanai un prasa dalībvalstīm līdz šā gada beigām nākt klajā ar pasākumiem romu integrācijas veicināšanai atbilstoši Eiropas shēmai romu integrācijas valsts stratēģiju koordinēšanai, ar kuru Komisija iepazīstināja 2011. gada aprīlī; uzsver, ka romu iekļaušanā un integrācijā, tāpat kā cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību būs jāiegulda lielas pūles, lai līdz 2020. gadam panāktu viņu pilnīgu integrāciju un novērstu daudzos diskriminācijas veidus, kuriem viņi ir pakļauti; prasa iesaistīt romus un citas marginālās kopienas, piemēram, imigrantus, visās Eiropas Savienības vai dalībvalstu politikas jomās, kas vērstas uz to sociālo integrāciju;

| 81. | uzsver sociālo, veselības, aprūpes un izglītības pakalpojumu nozīmi nepilnību novēršanā, iedzīvotāju sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; atgādina par jaunu darbavietu radīšanas potenciālu un aicina veikt vērā ņemamu un ilgtspējīgu ieguldījumu šo svarīgo pakalpojumu un infrastruktūras attīstībā; ar nepacietību gaida Komisijas rīcības plānu strādājošo trūkuma mazināšanai veselības jomā; |
| --- | --- |

81.

uzsver sociālo, veselības, aprūpes un izglītības pakalpojumu nozīmi nepilnību novēršanā, iedzīvotāju sociālās integrācijas veicināšanā un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; atgādina par jaunu darbavietu radīšanas potenciālu un aicina veikt vērā ņemamu un ilgtspējīgu ieguldījumu šo svarīgo pakalpojumu un infrastruktūras attīstībā; ar nepacietību gaida Komisijas rīcības plānu strādājošo trūkuma mazināšanai veselības jomā;

| 82. | prasa ņemt vērā iedzīvotāju invalīdu intereses Kopienas finansējuma plānošanā, izlietošanā un kontrolē, jo īpaši izglītības, apmācības, nodarbinātības un autonomijas (transporta un komunikāciju) veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

82.

prasa ņemt vērā iedzīvotāju invalīdu intereses Kopienas finansējuma plānošanā, izlietošanā un kontrolē, jo īpaši izglītības, apmācības, nodarbinātības un autonomijas (transporta un komunikāciju) veicināšanas jomā;

Bērni

| 83. | prasa, lai cīņa pret bērnu nabadzību būtu vērsta uz preventīviem pasākumiem, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi maziem bērniem domātiem kvalitatīviem izglītības un uzņemšanas pakalpojumiem, lai nepieļautu, ka bērni, jau sākot skolas gaitas, daudzējādā ziņā nonāk nelabvēlīgā situācijā, kā arī piekļuvi citiem uz bērniem orientētiem pasākumiem (aktivitātes centri mācību gada un brīvdienu laikā u.tml., pirmsskolas, kultūras, sporta u.c. dienas aprūpes pakalpojumi), izveidojot pareizu šo pakalpojumu un centru tīklu teritorijās, un aicina sniegt finansiālu atbalstu pakalpojumiem, kuru vērtība jau ir pierādīta, kā arī sistemātiski integrēt ģimeņu atbalsta politiku visās attiecīgajās iejaukšanās jomās, apvienojot vispārēju pieeju ar konkrētiem pasākumiem vismazāk aizsargātajām ģimenēm, jo īpaši ģimenēm, kurās aug bērni invalīdi, vienvecāka ģimenēm un daudzbērnu ģimenēm; prasa pievērst īpašu uzmanību vecāku/bērnu attiecībām programmās cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, lai izvairītos no bērnu izvietošanas ārpus ģimenes ārkārtējas nabadzības dēļ; |
| --- | --- |

83.

prasa, lai cīņa pret bērnu nabadzību būtu vērsta uz preventīviem pasākumiem, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi maziem bērniem domātiem kvalitatīviem izglītības un uzņemšanas pakalpojumiem, lai nepieļautu, ka bērni, jau sākot skolas gaitas, daudzējādā ziņā nonāk nelabvēlīgā situācijā, kā arī piekļuvi citiem uz bērniem orientētiem pasākumiem (aktivitātes centri mācību gada un brīvdienu laikā u.tml., pirmsskolas, kultūras, sporta u.c. dienas aprūpes pakalpojumi), izveidojot pareizu šo pakalpojumu un centru tīklu teritorijās, un aicina sniegt finansiālu atbalstu pakalpojumiem, kuru vērtība jau ir pierādīta, kā arī sistemātiski integrēt ģimeņu atbalsta politiku visās attiecīgajās iejaukšanās jomās, apvienojot vispārēju pieeju ar konkrētiem pasākumiem vismazāk aizsargātajām ģimenēm, jo īpaši ģimenēm, kurās aug bērni invalīdi, vienvecāka ģimenēm un daudzbērnu ģimenēm; prasa pievērst īpašu uzmanību vecāku/bērnu attiecībām programmās cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, lai izvairītos no bērnu izvietošanas ārpus ģimenes ārkārtējas nabadzības dēļ;

| 84. | uzsver, ka visiem bērniem un jauniešiem saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām ir tiesības uz izglītību, tostarp bērniem un jauniešiem, kuriem nav uzturēšanās atļaujas valstīs, kurās viņi dzīvo; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka visiem bērniem un jauniešiem saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām ir tiesības uz izglītību, tostarp bērniem un jauniešiem, kuriem nav uzturēšanās atļaujas valstīs, kurās viņi dzīvo;

| 85. | atgādina, ka tūkstošiem bērnu ir šķirti no vecākiem viņu dzīves apstākļu dēļ (mājokļa trūkums) vai arī tāpēc, ka ārkārtējas (materiālās, sociālās un kultūras) nabadzības situācijā nonākušie vecāki nav saņēmuši atbalstu, kas vajadzīgs, lai pildītu vecāku pienākumus; |
| --- | --- |

85.

atgādina, ka tūkstošiem bērnu ir šķirti no vecākiem viņu dzīves apstākļu dēļ (mājokļa trūkums) vai arī tāpēc, ka ārkārtējas (materiālās, sociālās un kultūras) nabadzības situācijā nonākušie vecāki nav saņēmuši atbalstu, kas vajadzīgs, lai pildītu vecāku pienākumus;

| 86. | prasa pievērst īpašu uzmanību jauniešu nākotnei un izstrādāt skaidru stratēģiju, lai veicinātu cilvēka cienīgas pirmās darbavietas pieejamību jauniešiem atbilstoši viņu izglītības līmenim; |
| --- | --- |

86.

prasa pievērst īpašu uzmanību jauniešu nākotnei un izstrādāt skaidru stratēģiju, lai veicinātu cilvēka cienīgas pirmās darbavietas pieejamību jauniešiem atbilstoši viņu izglītības līmenim;

| 87. | uzsver, ka cīņā pret nabadzību ir vajadzīga vispārēja un konsekventa pieeja, kas aptver visas politikas jomas; turklāt atgādina, ka ir īpaši svarīgi atbalstīt pasākumus, ko veic gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī saistībā ar attiecīgās parādības novēršanu un cīņu pret to; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka cīņā pret nabadzību ir vajadzīga vispārēja un konsekventa pieeja, kas aptver visas politikas jomas; turklāt atgādina, ka ir īpaši svarīgi atbalstīt pasākumus, ko veic gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī saistībā ar attiecīgās parādības novēršanu un cīņu pret to;

| 88. | atgādina, ka ir jānodrošina plašāka pieeja, risinot bērnu nabadzības problēmu, un vienlaikus uzsver panākumus, kas līdz šim gūti, ieviešot „kopējus principus”, un kas apkopoti Nodarbinātības padomes 2010. gada 6. decembra secinājumos, kuros ir izteikts aicinājums piešķirt bērnu nabadzībai prioritāti; |
| --- | --- |

88.

atgādina, ka ir jānodrošina plašāka pieeja, risinot bērnu nabadzības problēmu, un vienlaikus uzsver panākumus, kas līdz šim gūti, ieviešot „kopējus principus”, un kas apkopoti Nodarbinātības padomes 2010. gada 6. decembra secinājumos, kuros ir izteikts aicinājums piešķirt bērnu nabadzībai prioritāti;

| 89. | atbalsta Komisijas gatavību 2012. gada laikā sniegt ieteikumu par bērnu nabadzības apkarošanu; |
| --- | --- |

89.

atbalsta Komisijas gatavību 2012. gada laikā sniegt ieteikumu par bērnu nabadzības apkarošanu;

| 90. | atbalsta Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomes jūnija sanāksmes secinājumus, kuros ir pausts atbalsts integrētai pieejai bērnu nabadzības novēršanai un bērnu labklājības veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot pienācīgiem ģimenes ienākumiem, pakalpojumu pieejamībai, tostarp agrīnai apmācībai un bērnu aprūpei, kā arī bērnu līdzdalībai; prasa izstrādāt detalizētu ceļvedi piedāvātā paziņojuma īstenošanai 2012. gadā; |
| --- | --- |

90.

atbalsta Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomes jūnija sanāksmes secinājumus, kuros ir pausts atbalsts integrētai pieejai bērnu nabadzības novēršanai un bērnu labklājības veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot pienācīgiem ģimenes ienākumiem, pakalpojumu pieejamībai, tostarp agrīnai apmācībai un bērnu aprūpei, kā arī bērnu līdzdalībai; prasa izstrādāt detalizētu ceļvedi piedāvātā paziņojuma īstenošanai 2012. gadā;

| 91. | uzsver struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda kā galvenā instrumenta, nozīmi, lai palīdzētu dalībvalstīm cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību; aicina dalībvalstis izstrādāt vairāk līdzfinansētu pasākumu, lai atbalstītu pakalpojumus, piemēram, bērnu, vecu cilvēku un apgādājamo cilvēku aprūpes iestādes; |
| --- | --- |

91.

uzsver struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda kā galvenā instrumenta, nozīmi, lai palīdzētu dalībvalstīm cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību; aicina dalībvalstis izstrādāt vairāk līdzfinansētu pasākumu, lai atbalstītu pakalpojumus, piemēram, bērnu, vecu cilvēku un apgādājamo cilvēku aprūpes iestādes;

| 92. | prasa Komisijai rūpēties par to, lai stingrā taupības politika, par kuru panākta vienošanās ar dalībvalstīm, nebūtu pretrunā stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un netiktu apšaubīta to sasniegšana attiecībā uz 20 miljonu iedzīvotāju izkļūšanu no nabadzības; |
| --- | --- |

92.

prasa Komisijai rūpēties par to, lai stingrā taupības politika, par kuru panākta vienošanās ar dalībvalstīm, nebūtu pretrunā stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un netiktu apšaubīta to sasniegšana attiecībā uz 20 miljonu iedzīvotāju izkļūšanu no nabadzības;

| 93. | aicina cīnīties pret nabadzības apburto loku, lai nepieļautu nabadzības pārmantošanu no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

93.

aicina cīnīties pret nabadzības apburto loku, lai nepieļautu nabadzības pārmantošanu no paaudzes paaudzē;

| 94. | aicina dalībvalstis atzīt patieso vērtību, kāda piemīt mākslinieku ieguldījumam sociālajā integrācijā un cīņā pret nabadzību, jo īpaši uzlabojot viņu darba vidi un paaugstinot viņu statusu; |
| --- | --- |

94.

aicina dalībvalstis atzīt patieso vērtību, kāda piemīt mākslinieku ieguldījumam sociālajā integrācijā un cīņā pret nabadzību, jo īpaši uzlabojot viņu darba vidi un paaugstinot viņu statusu;

Minimālie ienākumi

| 95. | mudina Komisiju, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, sākt apspriešanos par iespēju nākt klajā ar likumdošanas iniciatīvu par minimālajiem ienākumiem, kuri būtu pienācīgi un veicinātu ekonomikas attīstību, kuri ļautu pārvarēt nabadzību, nodrošināt pamatu cilvēka cienīgai dzīvei, pilnvērtīgi un bez ierobežojumiem iesaistīties sabiedrībā un panākt progresu darba meklēšanā vai apmācībā un kuri automātiski stabilizētu ekonomiku, ievērojot atšķirīgo praksi, koplīgumus vai dalībvalstu tiesību aktus, katrai dalībvalstij paturot prerogatīvu noteikt šo minimālo ienākumu līmeni; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi par minimālo ienākumu līmeni un mudina dalībvalstis, nosakot minimālo ienākumu līmeni, par pamatu ņemt vismaz 60 % no katras dalībvalsts vidējiem ienākumiem; |
| --- | --- |

95.

mudina Komisiju, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, sākt apspriešanos par iespēju nākt klajā ar likumdošanas iniciatīvu par minimālajiem ienākumiem, kuri būtu pienācīgi un veicinātu ekonomikas attīstību, kuri ļautu pārvarēt nabadzību, nodrošināt pamatu cilvēka cienīgai dzīvei, pilnvērtīgi un bez ierobežojumiem iesaistīties sabiedrībā un panākt progresu darba meklēšanā vai apmācībā un kuri automātiski stabilizētu ekonomiku, ievērojot atšķirīgo praksi, koplīgumus vai dalībvalstu tiesību aktus, katrai dalībvalstij paturot prerogatīvu noteikt šo minimālo ienākumu līmeni; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi par minimālo ienākumu līmeni un mudina dalībvalstis, nosakot minimālo ienākumu līmeni, par pamatu ņemt vismaz 60 % no katras dalībvalsts vidējiem ienākumiem;

Neizmantotas iespējas

| 96. | atgādina, ka saskaņā ar ESAO datiem netiek izmantoti 20 līdz 40 % pakalpojumu; aicina dalībvalstis izvērtēt ienākumu atbalsta un sociālo pabalstu sistēmas, lai izvairītos no slēptas nabadzības radīšanas, palielinot pārredzamību, efektīvāk informējot palīdzības saņēmējus par viņu tiesībām, ieviešot efektīvākus konsultantu pakalpojumus, vienkāršojot procedūras un ieviešot pasākumus un politikas nostādnes, kuru mērķis ir cīnīties pret minimālo ienākumu saņēmēju stigmatizāciju un diskrimināciju; |
| --- | --- |

96.

atgādina, ka saskaņā ar ESAO datiem netiek izmantoti 20 līdz 40 % pakalpojumu; aicina dalībvalstis izvērtēt ienākumu atbalsta un sociālo pabalstu sistēmas, lai izvairītos no slēptas nabadzības radīšanas, palielinot pārredzamību, efektīvāk informējot palīdzības saņēmējus par viņu tiesībām, ieviešot efektīvākus konsultantu pakalpojumus, vienkāršojot procedūras un ieviešot pasākumus un politikas nostādnes, kuru mērķis ir cīnīties pret minimālo ienākumu saņēmēju stigmatizāciju un diskrimināciju;

| 97. | prasa dalībvalstīm sniegt attiecīgu atbalstu, apmācību un pagaidu aprūpes pakalpojumus ģimenes locekļu aprūpētājiem, lai veci cilvēki un aprūpējamie varētu palikt savās mājās un kopienās tik ilgi, cik viņi paši to vēlas; |
| --- | --- |

97.

prasa dalībvalstīm sniegt attiecīgu atbalstu, apmācību un pagaidu aprūpes pakalpojumus ģimenes locekļu aprūpētājiem, lai veci cilvēki un aprūpējamie varētu palikt savās mājās un kopienās tik ilgi, cik viņi paši to vēlas;

| 98. | prasa Komisijai izvērtēt, cik lielā mērā pārmērīgas parādsaistības veicina nabadzību, un ar platformas starpniecību veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz pasākumiem cīņai pret pārmērīgām parādsaistībām; |
| --- | --- |

98.

prasa Komisijai izvērtēt, cik lielā mērā pārmērīgas parādsaistības veicina nabadzību, un ar platformas starpniecību veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz pasākumiem cīņai pret pārmērīgām parādsaistībām;

Veci cilvēki — aprūpētāja atvaļinājums

| 99. | uzskata, ka visās dalībvalstīs ir jāizstrādā un jāpārskata veco ļaužu aprūpes, tostarp mājaprūpes, programmas, lai nepieļautu viņu atstumtību vai nabadzību, un piebilst, ka iespēju robežās finansiāli jāiedrošina ģimenes uzņemties rūpes par gados veciem ģimenes locekļiem saskaņā ar ilgtspējīgas sabiedrības veicināšanas mērķi, lai īpaši sekmētu atbalstu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei, veicinātu pieejamību un solidaritāti, kā arī ilgtermiņā uzlabotu aprūpes kvalitāti; prasa Komisijai izvērtēt, vai iepriekš minēto varētu veicināt direktīva par aprūpētāja atvaļinājumu; |
| --- | --- |

99.

uzskata, ka visās dalībvalstīs ir jāizstrādā un jāpārskata veco ļaužu aprūpes, tostarp mājaprūpes, programmas, lai nepieļautu viņu atstumtību vai nabadzību, un piebilst, ka iespēju robežās finansiāli jāiedrošina ģimenes uzņemties rūpes par gados veciem ģimenes locekļiem saskaņā ar ilgtspējīgas sabiedrības veicināšanas mērķi, lai īpaši sekmētu atbalstu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei, veicinātu pieejamību un solidaritāti, kā arī ilgtermiņā uzlabotu aprūpes kvalitāti; prasa Komisijai izvērtēt, vai iepriekš minēto varētu veicināt direktīva par aprūpētāja atvaļinājumu;

| 100. | prasa Komisijai likt pietiekamu uzsvaru uz sociālā novatorisma attīstību, uz faktiem balstītas sociālās politikas veicināšanu, kā arī uz labāk pārdomātu ietekmes novērtēšanu, lai radītu reālo pievienoto vērtību un piedāvātu ilgtspējīgus novatoriskus risinājumus atbilstoši demogrāfiskajām tendencēm; |
| --- | --- |

100.

prasa Komisijai likt pietiekamu uzsvaru uz sociālā novatorisma attīstību, uz faktiem balstītas sociālās politikas veicināšanu, kā arī uz labāk pārdomātu ietekmes novērtēšanu, lai radītu reālo pievienoto vērtību un piedāvātu ilgtspējīgus novatoriskus risinājumus atbilstoši demogrāfiskajām tendencēm;

| 101. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt politikas priekšlikumus dalībvalstu līmenī, lai risinātu ar nabadzību un atstumtību saistītās problēmas, piemēram, bezpajumtniecību un atkarību no narkotikām un alkohola; aicina šajās jomās nodrošināt efektīvāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

101.

uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt politikas priekšlikumus dalībvalstu līmenī, lai risinātu ar nabadzību un atstumtību saistītās problēmas, piemēram, bezpajumtniecību un atkarību no narkotikām un alkohola; aicina šajās jomās nodrošināt efektīvāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm;

| 102. | uzsver, ka ir svarīgi ierosināt pasākumus, lai vienkāršotu Eiropas finansējuma pieejamību brīvprātīgo organizācijām; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka ir svarīgi ierosināt pasākumus, lai vienkāršotu Eiropas finansējuma pieejamību brīvprātīgo organizācijām;

| 103. | prasa Komisijai ņemt vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par Zaļo grāmatu par pensiju nākotni Eiropā; |
| --- | --- |

103.

prasa Komisijai ņemt vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par Zaļo grāmatu par pensiju nākotni Eiropā;

| 104. | iesaka dalībvalstīm noteikt pienācīgu minimālo pensiju, kas ļautu veciem cilvēkiem dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

104.

iesaka dalībvalstīm noteikt pienācīgu minimālo pensiju, kas ļautu veciem cilvēkiem dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;

| 105. | prasa Komisijai paredzēt galveno pamatnostādņu un principu kopumu ar mērķi nodrošināt pienācīgu un ilgtspējīgu pensiju sistēmu, lai efektīvi novērstu nabadzības risku, kam pakļautas sievietes nestabilu un nepastāvīgu darba attiecību un zema atalgojuma dēļ; norāda, ka ir jānodrošina labklājības noteikumu labāka pieskaņošana individuālajiem un ģimenes apstākļiem, tai pašā laikā ceļot maternitātes un aprūpes sniegšanas vērtību; |
| --- | --- |

105.

prasa Komisijai paredzēt galveno pamatnostādņu un principu kopumu ar mērķi nodrošināt pienācīgu un ilgtspējīgu pensiju sistēmu, lai efektīvi novērstu nabadzības risku, kam pakļautas sievietes nestabilu un nepastāvīgu darba attiecību un zema atalgojuma dēļ; norāda, ka ir jānodrošina labklājības noteikumu labāka pieskaņošana individuālajiem un ģimenes apstākļiem, tai pašā laikā ceļot maternitātes un aprūpes sniegšanas vērtību;

*

* *

| 106. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

106.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(4)  ES Padome, paziņojums presei 10560/10 (presse 156), Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 3019. sanāksme 2010. gada 7. un 8. jūnijā Luksemburgā.

(5)  ES Padome, Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 3053. sanāksme 2010. gada 6. decembrī Briselē.

(6)  ES Padome, paziņojums presei 7360/11 (presse 52), Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 3073. sanāksme 2011. gada 7. martā Briselē.

(7)  Sociālās aizsardzības komitejas (SAK) atzinums Padomei, Eiropas Savienības Padome, 6491/11, SOC 124, 2011. gada 15. februāris.

(8)  Sociālās aizsardzības komitejas ziņojums Padomei, ES Padome, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 2011. gada 18. februāris.

(9)  Sociālās aizsardzības komitejas atzinums Padomei, ES Padome, 9960/10, SOC 357 SAN 122, 2010. gada 20. maijs.

(10)  OV C 166, 7.6.2011., 18. lpp.

(11)  OV C 248, 25.8.2011., 130. lpp.

(12)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(13)  OV C 87 E, 11.4.2002., 253. lpp.

(14)  OV C 9 E, 15.1.2010., 11. lpp.

(15)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(16)  OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp.

(17)  OV C 236 E, 12.8.2011., 57. lpp.

(18)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0262.

(20)  OV C 308 E, 20.10.2011., 116. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0375.

(23)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0058.

(24)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0086.

(25)  OV C 308 E, 20.10.2011., 49. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0338.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0092.

(28)  OV C 259 E, 29.10.2009., 19. lpp.

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0499.

(30)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0383.

(31)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0453.

(32)  Padomes 2011. gada 7. marta secinājumi, Brisele.

(33)  OV C 236 E, 12.8.2011., 79. lpp.

(34)  P7_TA(2011)0319.

(35)  P7_TA(2010)0365.

(36)  Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (COM(2010)0758).

(37)  Eurostat (2009), Sociālās aizsardzības komitejas ziņojums SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy (2011. gada 10. februāris).

(38)  Veselības stāvokli noteicošo sociālo faktoru komisija (2008). Novērst nevienlīdzību vienas paaudzes laikā — vienlīdzība veselības aprūpē, ietekmējot veselības stāvokli noteicošos sociālos faktorus. Veselības stāvokli noteicošo sociālo faktoru komisijas gala ziņojums. Ženēva, Pasaules Veselības organizācija.

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/79

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2010. gadā

P7_TA(2011)0501

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2010. gadā (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību, un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū nolīgums) (1) un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā un 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību, un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū nolīgums) (1) un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā un 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (2),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) Reglamentu, kas pieņemts 2003. gada 3. aprīlī (3) un pēdējo reizi grozīts Portmoresbijā (Papua-Jaungvineja) 2008. gada 28. novembrī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) Reglamentu, kas pieņemts 2003. gada 3. aprīlī (3) un pēdējo reizi grozīts Portmoresbijā (Papua-Jaungvineja) 2008. gada 28. novembrī (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5),

| — | ņemot vērā Deklarāciju par attīstībai labvēlīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko APA pieņēma 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par attīstībai labvēlīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko APA pieņēma 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda) (6),

| — | ņemot vērā Deklarāciju par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū partnerattiecību nolīgums) otro pārskatīšanu, ko APA pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū partnerattiecību nolīgums) otro pārskatīšanu, ko APA pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola) (7),

| — | ņemot vērā paziņojumu, kas tika pieņemts APA Austrumāfrikas un Indijas okeāna valstu reģionālajā sanāksmē 2010. gada 29. aprīlī Mae (Seišelu salas) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kas tika pieņemts APA Austrumāfrikas un Indijas okeāna valstu reģionālajā sanāksmē 2010. gada 29. aprīlī Mae (Seišelu salas) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, kuru parakstīja 2007. gada 18. decembrī (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, kuru parakstīja 2007. gada 18. decembrī (9),

| — | ņemot vērā 2010. gadā pieņemtās APA rezolūcijas:






  — | Tenerifē par






  — | klimata pārmaiņu radītajām finanšu un ekonomiskajām sekām ĀKK valstīs; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gadā pieņemtās APA rezolūcijas:

—

Tenerifē par

—

klimata pārmaiņu radītajām finanšu un ekonomiskajām sekām ĀKK valstīs;

| — | globālās krīzes sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

—

globālās krīzes sociālo ietekmi;

| — | pēckatastrofas atjaunošanu un rehabilitāciju Haiti un saikni starp nabadzību un dabas katastrofām; |
| --- | --- |

—

pēckatastrofas atjaunošanu un rehabilitāciju Haiti un saikni starp nabadzību un dabas katastrofām;

| — | atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā; un |
| --- | --- |

—

atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā; un

| — | Deklarācija par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu nozarē un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem un secinājumi par sešu ĀKK reģionu reģionālajiem stratēģijas dokumentiem (10); |
| --- | --- |

—

Deklarācija par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu nozarē un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem un secinājumi par sešu ĀKK reģionu reģionālajiem stratēģijas dokumentiem (10);

| — | Kinšasā par






  — | brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

—

Kinšasā par

—

brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem;

| — | pēc Kopenhāgenas konferences — tehnoloģiju nodošanu, jaunām tehnoloģijām un tehnoloģiju kapacitātes stiprināšanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

—

pēc Kopenhāgenas konferences — tehnoloģiju nodošanu, jaunām tehnoloģijām un tehnoloģiju kapacitātes stiprināšanu ĀKK valstīs;

| — | TAM sasniegšanu — inovatīvām atbildēm, lai risinātu sociālas un ekonomiskas problēmas; |
| --- | --- |

—

TAM sasniegšanu — inovatīvām atbildēm, lai risinātu sociālas un ekonomiskas problēmas;

| — | nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

—

nodrošinātību ar pārtiku;

| — | drošības problēmu Sahelas un Sahāras reģionā — terorismu un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

drošības problēmu Sahelas un Sahāras reģionā — terorismu un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecību;

| — | kopā ar Deklarāciju par prezidenta vēlēšanu otrās kārtas, kas notika 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā, rezultātu paziņošanu (11); |
| --- | --- |

—

kopā ar Deklarāciju par prezidenta vēlēšanu otrās kārtas, kas notika 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā, rezultātu paziņošanu (11);

| — | ņemot vērā ĀKK Parlamentārās asamblejas 2010. gada 28. septembra deklarāciju par reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu un nozīmi, kāda pievērsta homoseksualitātei ĀKK un ES valstu partnerībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Parlamentārās asamblejas 2010. gada 28. septembra deklarāciju par reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu un nozīmi, kāda pievērsta homoseksualitātei ĀKK un ES valstu partnerībā,

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. decembra deklarāciju, ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā iesaistītajām ES dalībvalstīm un Eiropas Parlamenta EPP, S&D, ALDE, Verts/ALE un GUE/NGL politiskajām grupām atbildot uz iepriekš minēto ĀKK valstu deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. decembra deklarāciju, ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā iesaistītajām ES dalībvalstīm un Eiropas Parlamenta EPP, S&D, ALDE, Verts/ALE un GUE/NGL politiskajām grupām atbildot uz iepriekš minēto ĀKK valstu deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0315/2011),

| A. | tā kā ES Padome nebija pārstāvēta 20. sesijā Kinšasā, |
| --- | --- |

A.

tā kā ES Padome nebija pārstāvēta 20. sesijā Kinšasā,

| B. | tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir lielākā parlamentārā struktūra, kas aptver gan ziemeļu, gan dienvidu reģiona valstis; |
| --- | --- |

B.

tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir lielākā parlamentārā struktūra, kas aptver gan ziemeļu, gan dienvidu reģiona valstis;

| C. | tā kā ĀKK sekretariāta budžets ļāva noorganizēt divas faktu vākšanas misijas uz Madagaskaru un Haiti un vienu vēlēšanu novērošanas misiju uz Burundi 2010. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĀKK sekretariāta budžets ļāva noorganizēt divas faktu vākšanas misijas uz Madagaskaru un Haiti un vienu vēlēšanu novērošanas misiju uz Burundi 2010. gadā;

| D. | tā kā komisārs, kas atbild par attīstību un humāno palīdzību, APA sesijā Vīsbādenē (Vācija) 2007. gada jūnijā uzņēmās saistības pakļaut valsts un reģionālos stratēģijas dokumentus attiecībā uz ĀKK valstīm (2008.–2013.) parlamentu demokrātiskai kontrolei; un atzinīgi vērtējot faktu, ka saistības ir izpildītas un ka secinājumi par reģionālajiem stratēģijas dokumentiem tika pieņemti 19. sesijā Tenerifē; |
| --- | --- |

D.

tā kā komisārs, kas atbild par attīstību un humāno palīdzību, APA sesijā Vīsbādenē (Vācija) 2007. gada jūnijā uzņēmās saistības pakļaut valsts un reģionālos stratēģijas dokumentus attiecībā uz ĀKK valstīm (2008.–2013.) parlamentu demokrātiskai kontrolei; un atzinīgi vērtējot faktu, ka saistības ir izpildītas un ka secinājumi par reģionālajiem stratēģijas dokumentiem tika pieņemti 19. sesijā Tenerifē;

| E. | tā kā Kotonū partnerattiecību nolīguma pārskatīšana 2010. gadā sniedza vērtīgu iespēju nostiprināt APA lomu un tās reģionālo dimensiju un attīstīt parlamentāro kontroli ĀKK reģionos un valstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kotonū partnerattiecību nolīguma pārskatīšana 2010. gadā sniedza vērtīgu iespēju nostiprināt APA lomu un tās reģionālo dimensiju un attīstīt parlamentāro kontroli ĀKK reģionos un valstīs;

| F. | tā kā APA reģionālajai sanāksmei, kas notika Seišelu salās 2010. gadā, bija ievērojami panākumi un rezultātā tika pieņemts iepriekš minētais Mae paziņojums; |
| --- | --- |

F.

tā kā APA reģionālajai sanāksmei, kas notika Seišelu salās 2010. gadā, bija ievērojami panākumi un rezultātā tika pieņemts iepriekš minētais Mae paziņojums;

| G. | tā kā situācija Haiti 20 mēnešus pēc zemestrīces, kas izpostīja salu, joprojām ir dramatiska, un atzinīgi vērtējot APA misijas uz valsti secinājumus un Tenerifē pieņemto rezolūciju, |
| --- | --- |

G.

tā kā situācija Haiti 20 mēnešus pēc zemestrīces, kas izpostīja salu, joprojām ir dramatiska, un atzinīgi vērtējot APA misijas uz valsti secinājumus un Tenerifē pieņemto rezolūciju,

| 1. | atzinīgi vērtē faktu, ka 2010. gadā APA turpināja nodrošināt pamatu atklātam, demokrātiskam un padziļinātam dialogam starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm par Kotonū partnerattiecību nolīgumu, tostarp EPN un arī sešu ĀKK reģionu stratēģijas dokumentiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē faktu, ka 2010. gadā APA turpināja nodrošināt pamatu atklātam, demokrātiskam un padziļinātam dialogam starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm par Kotonū partnerattiecību nolīgumu, tostarp EPN un arī sešu ĀKK reģionu stratēģijas dokumentiem;

| 2. | uzsver nepieciešamību pievērst vairāk uzmanības ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darba rezultātiem un nodrošināt saskaņotību starp tās un EP rezolūcijām; aicina Parlamenta deputātus vairāk piedalīties tās sanāksmēs un darbībās un sniegt lielāku ieguldījumu; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību pievērst vairāk uzmanības ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darba rezultātiem un nodrošināt saskaņotību starp tās un EP rezolūcijām; aicina Parlamenta deputātus vairāk piedalīties tās sanāksmēs un darbībās un sniegt lielāku ieguldījumu;

| 3. | pauž nožēlu, ka ES Padome nepiedalījās 20. sesijā Kinšasā un mudina augsto pārstāvi nodrošināt, ka ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi tiek ieviesta skaidrība par ES Padomes lomu un skaidri noteikti pienākumi starp EĀDD un Komisiju attiecībā uz Kotonū partnerattiecību nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka ES Padome nepiedalījās 20. sesijā Kinšasā un mudina augsto pārstāvi nodrošināt, ka ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi tiek ieviesta skaidrība par ES Padomes lomu un skaidri noteikti pienākumi starp EĀDD un Komisiju attiecībā uz Kotonū partnerattiecību nolīguma īstenošanu;

| 4. | īpaši uzsver ĀKK valstu parlamentu izšķirošo nozīmi pārvaldībā un uzraudzībā un vietējo varas iestāžu un nevalstisko dalībnieku lomu, pārvaldot valsts un reģionālo stratēģiju dokumentu izstrādi un Eiropas Attīstības fonda (EAF) īstenošanu, un aicina Komisiju garantēt to līdzdalību; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama stingra parlamentāra kontrole EPN sarunās un slēgšanā; |
| --- | --- |

4.

īpaši uzsver ĀKK valstu parlamentu izšķirošo nozīmi pārvaldībā un uzraudzībā un vietējo varas iestāžu un nevalstisko dalībnieku lomu, pārvaldot valsts un reģionālo stratēģiju dokumentu izstrādi un Eiropas Attīstības fonda (EAF) īstenošanu, un aicina Komisiju garantēt to līdzdalību; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama stingra parlamentāra kontrole EPN sarunās un slēgšanā;

| 5. | aicina ĀKK valstu parlamentus pieprasīt savām valdībām un Komisijai tos iesaistīt valsts un reģionālo stratēģijas dokumentu, kas attiecas uz sadarbību starp ES un to valstīm laika posmā no 2008.–2013. gadam, izstrādē un īstenošanā un nodrošināt pilnīgu to līdzdalību EPN sarunās; |
| --- | --- |

5.

aicina ĀKK valstu parlamentus pieprasīt savām valdībām un Komisijai tos iesaistīt valsts un reģionālo stratēģijas dokumentu, kas attiecas uz sadarbību starp ES un to valstīm laika posmā no 2008.–2013. gadam, izstrādē un īstenošanā un nodrošināt pilnīgu to līdzdalību EPN sarunās;

| 6. | aicina APA turpināt izdarīt spiedienu uz ES dalībvalstīm, lai tās veiktu steidzamus pasākumus nolūkā izpildīt savas 0,7 % NKI saistības ar mērķi sasniegt TAM, kā arī izpildīt savus īpašos solījumus Āfrikas un vismazāk attīstītajām valstīm, un ierosina veikt pārredzamus, daudzgadu un saistošus pasākumus, tostarp tiesību aktu jomā; |
| --- | --- |

6.

aicina APA turpināt izdarīt spiedienu uz ES dalībvalstīm, lai tās veiktu steidzamus pasākumus nolūkā izpildīt savas 0,7 % NKI saistības ar mērķi sasniegt TAM, kā arī izpildīt savus īpašos solījumus Āfrikas un vismazāk attīstītajām valstīm, un ierosina veikt pārredzamus, daudzgadu un saistošus pasākumus, tostarp tiesību aktu jomā;

| 7. | aicina Komisiju sniegt visu pieejamo informāciju ĀKK valstu parlamentiem un palīdzēt tiem īstenot demokrātisku kontroli, īpaši palielinot spējas; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju sniegt visu pieejamo informāciju ĀKK valstu parlamentiem un palīdzēt tiem īstenot demokrātisku kontroli, īpaši palielinot spējas;

| 8. | aicina ĀKK valstu parlamentus un valdības veikt pasākumus, lai apkarotu klimata pārmaiņas, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt izaugsmi, izskaust nabadzību un nodrošināt taisnīgu piekļuvi resursiem; šajā sakarībā aicina Komisiju sadarbībā ar ĀKK valstu valdībām un APA pārbaudīt, vai tiek pareizi un rentabli izmantots Ūdens fonds, kas tika izveidots, lai nodrošinātu ūdens apgādi un pamata higiēnas un sanitāro infrastruktūru visnabadzīgākajiem ĀKK valstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

8.

aicina ĀKK valstu parlamentus un valdības veikt pasākumus, lai apkarotu klimata pārmaiņas, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt izaugsmi, izskaust nabadzību un nodrošināt taisnīgu piekļuvi resursiem; šajā sakarībā aicina Komisiju sadarbībā ar ĀKK valstu valdībām un APA pārbaudīt, vai tiek pareizi un rentabli izmantots Ūdens fonds, kas tika izveidots, lai nodrošinātu ūdens apgādi un pamata higiēnas un sanitāro infrastruktūru visnabadzīgākajiem ĀKK valstu iedzīvotājiem;

| 9. | prasa APA, Eiropas Komisijai un ĀKK valstu parlamentiem un valdībām atbalstīt pilnīgas tiesības uz zemi un veikt pasākumus, lai ierobežotu zemes sagrābšanas parādību, kas var novest pie smagām sekām vides jomā, vietējo sīksaimnieku un strādājošo migrācijas, resursu ekspluatācijas un iztikas līdzekļu un uzturdrošības zaudēšanas; |
| --- | --- |

9.

prasa APA, Eiropas Komisijai un ĀKK valstu parlamentiem un valdībām atbalstīt pilnīgas tiesības uz zemi un veikt pasākumus, lai ierobežotu zemes sagrābšanas parādību, kas var novest pie smagām sekām vides jomā, vietējo sīksaimnieku un strādājošo migrācijas, resursu ekspluatācijas un iztikas līdzekļu un uzturdrošības zaudēšanas;

| 10. | šajā sakarībā vērš uzmanību uz nepieciešamību iesaistīt parlamentus demokrātiskajā procesā un valstu attīstības stratēģiju izstrādē; uzsver to būtisko nozīmi attīstības politikas izveidē, īstenošanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

10.

šajā sakarībā vērš uzmanību uz nepieciešamību iesaistīt parlamentus demokrātiskajā procesā un valstu attīstības stratēģiju izstrādē; uzsver to būtisko nozīmi attīstības politikas izveidē, īstenošanā un uzraudzībā;

| 11. | uzsver nepieciešamību saglabāt plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību, kas ir īpaši svarīgi elementi, lai nodrošinātu plurālismu un demokrātiskās opozīcijas grupu un minoritāšu līdzdalību politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

11.

uzsver nepieciešamību saglabāt plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību, kas ir īpaši svarīgi elementi, lai nodrošinātu plurālismu un demokrātiskās opozīcijas grupu un minoritāšu līdzdalību politiskajā dzīvē;

| 12. | aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis mudināt pilsoņus un jo īpaši sievietes piedalīties tādu jautājumu izskatīšanā kā ar dzimumu saistīta vardarbība vai cilvēku tirdzniecība, jo sabiedrības līdzdalība ir ļoti būtiska, lai gūtu panākumus šo problēmu atrisināšanā; atzīst sieviešu kompetenci problēmu un strīdu risināšanā un prasa Komisijai un APA nekavējoties iekļaut vairāk sieviešu darba grupās, kas risina jautājumus saistībā ar ģimenes dzīvi, bērnu aprūpi, izglītību utt.; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis mudināt pilsoņus un jo īpaši sievietes piedalīties tādu jautājumu izskatīšanā kā ar dzimumu saistīta vardarbība vai cilvēku tirdzniecība, jo sabiedrības līdzdalība ir ļoti būtiska, lai gūtu panākumus šo problēmu atrisināšanā; atzīst sieviešu kompetenci problēmu un strīdu risināšanā un prasa Komisijai un APA nekavējoties iekļaut vairāk sieviešu darba grupās, kas risina jautājumus saistībā ar ģimenes dzīvi, bērnu aprūpi, izglītību utt.;

| 13. | aicina parlamentus īstenot stingru parlamentāro EAF uzraudzību; uzsver APA privileģēto stāvokli šajās debatēs un aicina APA, kā arī ĀKK valstu parlamentus tajās aktīvi piedalīties, īpaši saistībā ar pārskatītā Kotonū partnerattiecību nolīguma ratifikāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina parlamentus īstenot stingru parlamentāro EAF uzraudzību; uzsver APA privileģēto stāvokli šajās debatēs un aicina APA, kā arī ĀKK valstu parlamentus tajās aktīvi piedalīties, īpaši saistībā ar pārskatītā Kotonū partnerattiecību nolīguma ratifikāciju;

| 14. | prasa Eiropas Komisijai atjaunināt APA atbilstīgi situācijai Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā pārskatītā Kotonū partnerattiecību nolīguma ratifikācijas jomā; |
| --- | --- |

14.

prasa Eiropas Komisijai atjaunināt APA atbilstīgi situācijai Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā pārskatītā Kotonū partnerattiecību nolīguma ratifikācijas jomā;

| 15. | atzinīgi vērtē arvien pieaugošo APA parlamentāro un līdz ar to arī politisko lomu, arvien aktīvāku tās locekļu nozīmi un labāku tās debašu kvalitāti, kas palīdz sniegt tai būtisku ieguldījumu ĀKK valstu un ES partnerattiecībās; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē arvien pieaugošo APA parlamentāro un līdz ar to arī politisko lomu, arvien aktīvāku tās locekļu nozīmi un labāku tās debašu kvalitāti, kas palīdz sniegt tai būtisku ieguldījumu ĀKK valstu un ES partnerattiecībās;

| 16. | pauž dziļu nožēlu par to, ka APA laikā Kinšasā gandrīz netika pieminēts masveida seksuālās vardarbības un vispārējas nesodāmības pieaugums, jo īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā; |
| --- | --- |

16.

pauž dziļu nožēlu par to, ka APA laikā Kinšasā gandrīz netika pieminēts masveida seksuālās vardarbības un vispārējas nesodāmības pieaugums, jo īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā;

| 17. | aicina Komisiju un APA veicināt taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību, iekļaujot sociālo dimensiju, ar ko tiktu atbalstītas jaunas uzņēmumu formas (piemēram, kooperatīvi); |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un APA veicināt taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību, iekļaujot sociālo dimensiju, ar ko tiktu atbalstītas jaunas uzņēmumu formas (piemēram, kooperatīvi);

| 18. | atkārtoti apliecina, ka nediskriminācijas princips, tostarp attiecībā uz diskrimināciju, kuras pamatā ir seksuālā orientācija, netiks vājināts ĀKK valstu un ES partnerattiecību nolīgumā; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti apliecina, ka nediskriminācijas princips, tostarp attiecībā uz diskrimināciju, kuras pamatā ir seksuālā orientācija, netiks vājināts ĀKK valstu un ES partnerattiecību nolīgumā;

| 19. | prasa Eiropas Komisijai nodrošināt APA locekļiem informāciju par Kopienas finansējumu, kas piešķirts uzņēmējām valstīm budžeta atbalsta veidā; uzsver, ka vairākas valstis, kurās ir pretrunīgs politiskais režīms, saņem budžeta atbalstu un ka Eiropas Parlamenta deputāti ir jāinformē par Komisijas veikto novērtējumu par budžeta atbalsta saņemšanas kritērijiem un īstenoto uzraudzību; |
| --- | --- |

19.

prasa Eiropas Komisijai nodrošināt APA locekļiem informāciju par Kopienas finansējumu, kas piešķirts uzņēmējām valstīm budžeta atbalsta veidā; uzsver, ka vairākas valstis, kurās ir pretrunīgs politiskais režīms, saņem budžeta atbalstu un ka Eiropas Parlamenta deputāti ir jāinformē par Komisijas veikto novērtējumu par budžeta atbalsta saņemšanas kritērijiem un īstenoto uzraudzību;

| 20. | uzskata, ka Kinšasā pirmoreiz notikusī viedokļu apmaiņa ar vietējām pašvaldībām par situāciju valstī ir nozīmīgs piemērs šim uzlabotajam dialogam; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Kinšasā pirmoreiz notikusī viedokļu apmaiņa ar vietējām pašvaldībām par situāciju valstī ir nozīmīgs piemērs šim uzlabotajam dialogam;

| 21. | vēlreiz uzsver iepriekš minētās APA deklarācijas nozīmi attiecībā uz ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu nozarē, ņemot vērā šā nolīguma turpmāko ietekmi uz ĀKK valstu un ES banānu ražotāju konkurētspēju; šajā sakarībā atgādina Eiropas Parlamentam un Padomei, ka ir jādara viss, kas ir to spēkos, lai panāktu vienošanos, kura ļautu ātri atbrīvot līdzekļus finanšu kompensācijai ĀKK valstu banānu ražotājiem saskaņā ar regulu par papildu pasākumiem banānu ražošanas nozarē; līdz ar to prasa APA Prezidijam un Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai turpināt cieši sekot šā jautājuma attīstībai; |
| --- | --- |

21.

vēlreiz uzsver iepriekš minētās APA deklarācijas nozīmi attiecībā uz ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu nozarē, ņemot vērā šā nolīguma turpmāko ietekmi uz ĀKK valstu un ES banānu ražotāju konkurētspēju; šajā sakarībā atgādina Eiropas Parlamentam un Padomei, ka ir jādara viss, kas ir to spēkos, lai panāktu vienošanos, kura ļautu ātri atbrīvot līdzekļus finanšu kompensācijai ĀKK valstu banānu ražotājiem saskaņā ar regulu par papildu pasākumiem banānu ražošanas nozarē; līdz ar to prasa APA Prezidijam un Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai turpināt cieši sekot šā jautājuma attīstībai;

| 22. | aicina APA turpināt uzraudzīt situāciju Haiti, Madagaskarā un Dienvidsudānā un nosūtīt novērošanas misiju, lai pārbaudītu bada skartajiem Āfrikas raga iedzīvotājiem piešķirtās humānās palīdzības efektivitāti un apjomu; vērš uzmanību uz nepieciešamību cieši sadarboties ar Haiti jaunajām iestādēm un tām palīdzēt organizēt struktūras un veidoties kā pilnībā darboties spējīgai demokrātijai visā rekonstrukcijas procesā; |
| --- | --- |

22.

aicina APA turpināt uzraudzīt situāciju Haiti, Madagaskarā un Dienvidsudānā un nosūtīt novērošanas misiju, lai pārbaudītu bada skartajiem Āfrikas raga iedzīvotājiem piešķirtās humānās palīdzības efektivitāti un apjomu; vērš uzmanību uz nepieciešamību cieši sadarboties ar Haiti jaunajām iestādēm un tām palīdzēt organizēt struktūras un veidoties kā pilnībā darboties spējīgai demokrātijai visā rekonstrukcijas procesā;

| 23. | aicina APA turpināt organizēt vēlēšanu novērošanas misijas uz tā paša pamata kā veiksmīgo misiju uz Burundi tiktāl, cik tās atbilst APA dubultajai leģitimitātei, nodrošinot tās misiju neatkarību un ciešu koordināciju ar citām reģionālām novērošanas iestādēm; |
| --- | --- |

23.

aicina APA turpināt organizēt vēlēšanu novērošanas misijas uz tā paša pamata kā veiksmīgo misiju uz Burundi tiktāl, cik tās atbilst APA dubultajai leģitimitātei, nodrošinot tās misiju neatkarību un ciešu koordināciju ar citām reģionālām novērošanas iestādēm;

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka 2010. gadā ir notikusi vēl viena Kotonū partnerattiecību nolīgumā un APA Reglamentā paredzētā reģionālā sanāksme; uzskata, ka šīs sanāksmes veicina patiesu viedokļu apmaiņu par reģionāliem jautājumiem, tostarp par konfliktu novēršanu un risināšanu, reģionālo kohēziju un sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; pauž atzinību organizētājiem par ārkārtīgi veiksmīgo sanāksmi Seišelu salās; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē to, ka 2010. gadā ir notikusi vēl viena Kotonū partnerattiecību nolīgumā un APA Reglamentā paredzētā reģionālā sanāksme; uzskata, ka šīs sanāksmes veicina patiesu viedokļu apmaiņu par reģionāliem jautājumiem, tostarp par konfliktu novēršanu un risināšanu, reģionālo kohēziju un sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; pauž atzinību organizētājiem par ārkārtīgi veiksmīgo sanāksmi Seišelu salās;

| 25. | atzinīgi vērtē darba grupas par darba metodēm izveidi un aicina APA Prezidiju īstenot tās ieteikumus, lai uzlabotu efektivitāti un APA politisko ietekmi gan uz Kotonū partnerattiecību nolīguma īstenošanu, gan starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē darba grupas par darba metodēm izveidi un aicina APA Prezidiju īstenot tās ieteikumus, lai uzlabotu efektivitāti un APA politisko ietekmi gan uz Kotonū partnerattiecību nolīguma īstenošanu, gan starptautiskā mērogā;

| 26. | uzsver APA laikā organizēto apmeklējumu uz vietas, kas papildina sesiju diskusijas, nozīmi; pauž nožēlu par Kinšasā organizēto apmeklējumu neatbilstību; |
| --- | --- |

26.

uzsver APA laikā organizēto apmeklējumu uz vietas, kas papildina sesiju diskusijas, nozīmi; pauž nožēlu par Kinšasā organizēto apmeklējumu neatbilstību;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES Padomei, Komisijai, ĀKK Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, APA Prezidijam, kā arī Spānijas un Kongo Demokrātiskās Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES Padomei, Komisijai, ĀKK Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, APA Prezidijam, kā arī Spānijas un Kongo Demokrātiskās Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

(3)  OV C 231, 26.9.2003., 68. lpp.

(4)  ĀKK-ES/100.291/08/galīgā redakcija.

(5)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(6)  OV C 58, 1.3.2008., 44. lpp.

(7)  OV C 68, 18.3.2010., 43. lpp.

(8)  AKK 100.746.

(9)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums „Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.).

(10)  OV C 193, 16.7.2010.

(11)  OV C 126, 28.4.2011.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/83

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisKlimata pārmaiņu konference Durbanā

P7_TA(2011)0504

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17)

2013/C 153 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un UNFCCC Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un UNFCCC Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā 2007. gadā Bali notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konferences rezultātus un Bali rīcības plānu (1. lēmums/COP 13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gadā Bali notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konferences rezultātus un Bali rīcības plānu (1. lēmums/COP 13),

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu 15. konferenci (COP 15) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu piekto konferenci (COP/MOP 5), kas notika no 2009. gada 7. līdz 18. decembrim Kopenhāgenā, Dānijā, un Kopenhāgenas vienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu 15. konferenci (COP 15) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu piekto konferenci (COP/MOP 5), kas notika no 2009. gada 7. līdz 18. decembrim Kopenhāgenā, Dānijā, un Kopenhāgenas vienošanos,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu 16. konferenci (COP 16) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu sesto konferenci (COP/MOP 6), kas notika no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim Kankunā, Meksikā, un Kankunas vienošanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu 16. konferenci (COP 16) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu sesto konferenci (COP/MOP 6), kas notika no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim Kankunā, Meksikā, un Kankunas vienošanās,

| — | ņemot vērā gaidāmo UNFCCC Pušu 17. konferenci (COP 17) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu septīto konferenci (COP/MOP 7), kam paredzēts notikt no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim Durbanā, Dienvidāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo UNFCCC Pušu 17. konferenci (COP 17) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu septīto konferenci (COP/MOP 7), kam paredzēts notikt no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim Durbanā, Dienvidāfrikā,

| — | ņemot vērā 2008. gada decembra ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada decembra ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (2), 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences (COP 15) rezultātiem (3) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (2), 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences (COP 15) rezultātiem (3) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 4. februāra rezolūciju par tematu „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 4. februāra rezolūciju par tematu „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (5),

| — | ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)0147) un Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju (6) par minēto dokumentu, kā arī Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2011. gada 9. maija īpašo ziņojumu par atjaunīgiem enerģijas avotiem un klimata pārmaiņu samazināšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)0147) un Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju (6) par minēto dokumentu, kā arī Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2011. gada 9. maija īpašo ziņojumu par atjaunīgiem enerģijas avotiem un klimata pārmaiņu samazināšanu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu „Meža aizsardzība un meža informācija ES — gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu „Meža aizsardzība un meža informācija ES — gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām” (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. marta secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc Kankunas konferences un Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 17. maija secinājumus par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. marta secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc Kankunas konferences un Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 17. maija secinājumus par klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Pušu desmitajā konferencē (COP 10) pieņemtos lēmumus, it īpaši COP 10 (2010) Lēmumu par ģeoinženieriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Pušu desmitajā konferencē (COP 10) pieņemtos lēmumus, it īpaši COP 10 (2010) Lēmumu par ģeoinženieriju,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas Konsenss attīstības jomā” un jo īpaši tā 22., 38., 75., 76. un 105. punktu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas Konsenss attīstības jomā” un jo īpaši tā 22., 38., 75., 76. un 105. punktu (9),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes parlamenta Apakšpalātas Vides audita komitejas 2011. gada 29. jūnijā publicēto ziņojumu “AK sniegtā starptautiskā atbalsta ietekme uz vides aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes parlamenta Apakšpalātas Vides audita komitejas 2011. gada 29. jūnijā publicēto ziņojumu “AK sniegtā starptautiskā atbalsta ietekme uz vides aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija secinājumus par vides aspekta iekļaušanu attīstības sadarbībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija secinājumus par vides aspekta iekļaušanu attīstības sadarbībā,

| — | ņemot vērā 2009. gada 25.–29. maijā izstrādāto Nairobi deklarāciju par klimata pārmaiņu novēršanas procesu Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25.–29. maijā izstrādāto Nairobi deklarāciju par klimata pārmaiņu novēršanas procesu Āfrikā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Padomei par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) un 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Komisijai par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Padomei par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) un 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Komisijai par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā zinātniskie pierādījumi pārlieku skaidri liecina par notiekošajām klimata pārmaiņām un to sekāms, tādējādi par obligātu padarot starptautisku rīcību, lai atrisinātu vienu no svarīgākajiem 21. gadsimta un vēl tālākas nākotnes uzdevumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā zinātniskie pierādījumi pārlieku skaidri liecina par notiekošajām klimata pārmaiņām un to sekāms, tādējādi par obligātu padarot starptautisku rīcību, lai atrisinātu vienu no svarīgākajiem 21. gadsimta un vēl tālākas nākotnes uzdevumiem;

| B. | tā kā vispārējam mērķim joprojām jābūt starptautiska juridiski saistoša nolīguma noslēgšanai, kurš atbilstu kopējas, bet diferencētas atbildības principam, tādējādi atzīstot, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas vadošā loma un jaunattīstības valstīm jāsniedz attiecīgs ieguldījums; |
| --- | --- |

B.

tā kā vispārējam mērķim joprojām jābūt starptautiska juridiski saistoša nolīguma noslēgšanai, kurš atbilstu kopējas, bet diferencētas atbildības principam, tādējādi atzīstot, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas vadošā loma un jaunattīstības valstīm jāsniedz attiecīgs ieguldījums;

| C. | tā kā pašreizējās saistības un solījumi, kas sniegti, panākot Kopenhāgenas vienošanos, un oficiāli apstiprināti, pieņemot Kankunas vienošanās, nav pietiekami, lai īstenotu mērķi ierobežot vispārējo ikgadējo zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniegtu 2 °C („2 °C mērķis”); |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējās saistības un solījumi, kas sniegti, panākot Kopenhāgenas vienošanos, un oficiāli apstiprināti, pieņemot Kankunas vienošanās, nav pietiekami, lai īstenotu mērķi ierobežot vispārējo ikgadējo zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniegtu 2 °C („2 °C mērķis”);

| D. | tā kā Komisijas ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni 2050. gadā, kurā noteikti ilgtermiņa mērķi, ir vēlreiz apstiprināts ES mērķis līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 80–95 %, lai klimata pārmaiņu līmeni noturētu zemāku par 2 °C, tajā pašā laikā secinot, ka 80 % līdz 2050. gadam panākamā samazinājuma būs jāpanāk Eiropas Savienības iekšienē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni 2050. gadā, kurā noteikti ilgtermiņa mērķi, ir vēlreiz apstiprināts ES mērķis līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 80–95 %, lai klimata pārmaiņu līmeni noturētu zemāku par 2 °C, tajā pašā laikā secinot, ka 80 % līdz 2050. gadam panākamā samazinājuma būs jāpanāk Eiropas Savienības iekšienē;

| E. | tā kā ir svarīgi balstīties uz Pušu 16. konferencē Kankunā atjaunoto uzticēšanos un pārredzamību, tā saglabājot politiskos impulsus, kas nepieciešami, lai pavērtu ceļu visaptverošam starptautiskam nolīgumam ar konkrētiem mērķiem un atbilstošiem politiskiem pasākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir svarīgi balstīties uz Pušu 16. konferencē Kankunā atjaunoto uzticēšanos un pārredzamību, tā saglabājot politiskos impulsus, kas nepieciešami, lai pavērtu ceļu visaptverošam starptautiskam nolīgumam ar konkrētiem mērķiem un atbilstošiem politiskiem pasākumiem;

| F. | tā kā Kankunas vienošanās dokumentos attīstītajām valstīm ir pausts aicinājums padarīt savus emisiju samazināšanas mērķus vērienīgākus, lai šo valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni pazeminātu atbilstoši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā 2020. gadam noteiktajam intervālam, proti, 25–40 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kankunas vienošanās dokumentos attīstītajām valstīm ir pausts aicinājums padarīt savus emisiju samazināšanas mērķus vērienīgākus, lai šo valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni pazeminātu atbilstoši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā 2020. gadam noteiktajam intervālam, proti, 25–40 %;

| G. | tā kā, lai 2 °C mērķi varētu sasniegt tikai ar 50 % varbūtību, attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni ir jāpanāk kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums tuvāk IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā minētā 25–40 % intervāla augšējai robežai; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai 2 °C mērķi varētu sasniegt tikai ar 50 % varbūtību, attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni ir jāpanāk kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums tuvāk IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā minētā 25–40 % intervāla augšējai robežai;

| H. | tā kā jāņem vērā pasaules ģeopolitiskās vides radikālās izmaiņas pēdējos gadu desmitos, dažām jaunattīstības valstīm kļūstot par nozīmīgiem saimnieciskiem un politiskiem dalībniekiem, kā rezultātā veidojies jauns varas un ietekmes sadalījums ar jaunām funkcijām un jaunu atbildību; |
| --- | --- |

H.

tā kā jāņem vērā pasaules ģeopolitiskās vides radikālās izmaiņas pēdējos gadu desmitos, dažām jaunattīstības valstīm kļūstot par nozīmīgiem saimnieciskiem un politiskiem dalībniekiem, kā rezultātā veidojies jauns varas un ietekmes sadalījums ar jaunām funkcijām un jaunu atbildību;

| I. | tā kā Eiropas valstīm ir jāizdara izšķiroša izvēle, lai turpmāk saglabātu labklājību un drošību, un tā kā virzību uz iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi, kas atbilst ES mērķiem klimata jomā, var apvienot ar veselīgāku tautsaimniecību, videi labvēlīgu darba vietu skaita un inovāciju palielināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas valstīm ir jāizdara izšķiroša izvēle, lai turpmāk saglabātu labklājību un drošību, un tā kā virzību uz iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi, kas atbilst ES mērķiem klimata jomā, var apvienot ar veselīgāku tautsaimniecību, videi labvēlīgu darba vietu skaita un inovāciju palielināšanu;

| J. | tā kā saskaņā ar dažām aplēsēm sievietes veido 70 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem, strādā divas trešdaļas no darba stundām, taču viņām pieder mazāk nekā 1 % īpašumu, un tāpēc viņas sliktāk spēj pielāgoties klimata pārmaiņām un ir neaizsargātākas pret tām; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar dažām aplēsēm sievietes veido 70 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem, strādā divas trešdaļas no darba stundām, taču viņām pieder mazāk nekā 1 % īpašumu, un tāpēc viņas sliktāk spēj pielāgoties klimata pārmaiņām un ir neaizsargātākas pret tām;

| K. | tā kā Kankunas vienošanās 7. pantā ir uzsvērts, ka „dzimumu līdztiesība, kā arī efektīva sieviešu un attiecīgo teritoriju pamatiedzīvotāju līdzdalība ir svarīgs nosacījums efektīvai rīcībai visos klimata pārmaiņu aspektos”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kankunas vienošanās 7. pantā ir uzsvērts, ka „dzimumu līdztiesība, kā arī efektīva sieviešu un attiecīgo teritoriju pamatiedzīvotāju līdzdalība ir svarīgs nosacījums efektīvai rīcībai visos klimata pārmaiņu aspektos”;

| L. | tā kā pušu centieniem mazināt klimata pārmaiņas kaitē tas, ka pastāv būtiskas atšķirības starp ziņojumiem par zemes izmantojumu, zemes izmantojuma veida maiņu un mežsaimniecības darbībām ((LULUCF), kuri sniedzami saskaņā ar UNFCCC konvenciju, un saskaņā ar Kioto protokolu veicamo uzskaiti par LULUCF nozares darbībām, šīm atšķirībām pastāvot gan darbības jomas, gan struktūras, gan izstrādes ziņā; |
| --- | --- |

L.

tā kā pušu centieniem mazināt klimata pārmaiņas kaitē tas, ka pastāv būtiskas atšķirības starp ziņojumiem par zemes izmantojumu, zemes izmantojuma veida maiņu un mežsaimniecības darbībām ((LULUCF), kuri sniedzami saskaņā ar UNFCCC konvenciju, un saskaņā ar Kioto protokolu veicamo uzskaiti par LULUCF nozares darbībām, šīm atšķirībām pastāvot gan darbības jomas, gan struktūras, gan izstrādes ziņā;

| M. | tā kā saskaņā ar Kioto protokolu uzskaite par mežu apsaimniekošanas darbībām, kuru rezultātā rodas lielākā daļa no LULUCF nozares emisijām, notiek pēc brīvprātības principa; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Kioto protokolu uzskaite par mežu apsaimniekošanas darbībām, kuru rezultātā rodas lielākā daļa no LULUCF nozares emisijām, notiek pēc brīvprātības principa;

| N. | tā kā 2010. gada Pasaules attīstības ziņojumā tiek lēsts, ka kopējās papildu izmaksas seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem nabadzīgajās valstīs līdz 2030. gadam sasniegs 170 līdz 275 miljardus ASV dolāru gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2010. gada Pasaules attīstības ziņojumā tiek lēsts, ka kopējās papildu izmaksas seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem nabadzīgajās valstīs līdz 2030. gadam sasniegs 170 līdz 275 miljardus ASV dolāru gadā;

| O. | tā kā ikvienā klimata pārmaiņu nolīgumā būtu jāņem vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā līmenī (galvenokārt TAM un Parīzes deklarācija par atbalsta efektivitāti), gan valstiskā līmenī (valstu pielāgošanās rīcības programmas); |
| --- | --- |

O.

tā kā ikvienā klimata pārmaiņu nolīgumā būtu jāņem vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā līmenī (galvenokārt TAM un Parīzes deklarācija par atbalsta efektivitāti), gan valstiskā līmenī (valstu pielāgošanās rīcības programmas);

| P. | tā kā ar ES atbalstu būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm pakāpeniski pārtraukt ar augstu oglekļa emisiju līmeni saistītu attīstību un veidot zemas oglekļa emisijas infrastruktūru un tam būtu jāveicina arī vietējās ekonomikas un videi draudzīgu darbavietu attīstība un nabadzības mazināšana, un šo atbalstu nedrīkst saistīt ar ES uzņēmumu līdzdalību vai izmantot ES uzņēmumu subsidēšanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar ES atbalstu būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm pakāpeniski pārtraukt ar augstu oglekļa emisiju līmeni saistītu attīstību un veidot zemas oglekļa emisijas infrastruktūru un tam būtu jāveicina arī vietējās ekonomikas un videi draudzīgu darbavietu attīstība un nabadzības mazināšana, un šo atbalstu nedrīkst saistīt ar ES uzņēmumu līdzdalību vai izmantot ES uzņēmumu subsidēšanai;

| Q. | tā kā pašreizējiem Pasaules Bankas aizdevumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu enerģijas ražošanu uz fosilā kurināmā bāzes, ir jābūt saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējiem Pasaules Bankas aizdevumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu enerģijas ražošanu uz fosilā kurināmā bāzes, ir jābūt saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi;

| R. | tā kā parlamentu deputātiem, jo īpaši jaunattīstības valstīs, var būt un būtu jāuzņemas nozīmīga loma šīs programmas īstenošanā, nodrošinot valdību pārskatatbildību un darbības efektivitāti, kā arī ārkārtīgi svarīgo „zināšanu tiltu” ar vēlētājiem, jo abi šie aspekti ir svarīgi, lai nodrošinātu valsts spēju elastīgi piemēroties klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

R.

tā kā parlamentu deputātiem, jo īpaši jaunattīstības valstīs, var būt un būtu jāuzņemas nozīmīga loma šīs programmas īstenošanā, nodrošinot valdību pārskatatbildību un darbības efektivitāti, kā arī ārkārtīgi svarīgo „zināšanu tiltu” ar vēlētājiem, jo abi šie aspekti ir svarīgi, lai nodrošinātu valsts spēju elastīgi piemēroties klimata pārmaiņām;

| S. | tā kā pašreizējie finansēšanas mehānismi ir sarežģīti un sadrumstaloti; tā kā lielākā daļa donorvalstu nav ievērojušas apņemšanos 0,7 % no NKP novirzīt oficiālajai attīstības palīdzībai, lai sasniegtu TAM; tā kā līdzekļu pieplūdums UNFCC finansēšanas mehānismos ir atkarīgs no līdzekļu devēju brīvprātīgām iemaksām; |
| --- | --- |

S.

tā kā pašreizējie finansēšanas mehānismi ir sarežģīti un sadrumstaloti; tā kā lielākā daļa donorvalstu nav ievērojušas apņemšanos 0,7 % no NKP novirzīt oficiālajai attīstības palīdzībai, lai sasniegtu TAM; tā kā līdzekļu pieplūdums UNFCC finansēšanas mehānismos ir atkarīgs no līdzekļu devēju brīvprātīgām iemaksām;

| T. | tā kā mežu apsaimniekošanas uzlabošana ir būtisks priekšnoteikums, lai noturīgi mazinātu atmežošanas apmērus; tā kā klimata jautājumiem veltītajās sarunās ir jāizvērtē līdzšinējie mēģinājumi risināt atmežošanas un mežu degradācijas problēmu, piemēram, ES Rīcības plāns par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežsaimniecības nozarē, kas paredz nelegālas mežizstrādes mazināšanu ar mežu apsaimniekošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā mežu apsaimniekošanas uzlabošana ir būtisks priekšnoteikums, lai noturīgi mazinātu atmežošanas apmērus; tā kā klimata jautājumiem veltītajās sarunās ir jāizvērtē līdzšinējie mēģinājumi risināt atmežošanas un mežu degradācijas problēmu, piemēram, ES Rīcības plāns par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežsaimniecības nozarē, kas paredz nelegālas mežizstrādes mazināšanu ar mežu apsaimniekošanas pasākumiem;

| U. | tā kā būtu jāizveido kopēja sistēma visu pielāgošanās pasākumiem pieejamo finansēšanas instrumentu uzraudzībai, lai nodrošinātu saprotamu un pārredzamu finansēšanas sistēmu, |
| --- | --- |

U.

tā kā būtu jāizveido kopēja sistēma visu pielāgošanās pasākumiem pieejamo finansēšanas instrumentu uzraudzībai, lai nodrošinātu saprotamu un pārredzamu finansēšanas sistēmu,

Galvenie mērķi

| 1. | mudina puses nodrošināt visaptveroša, starptautiska, taisnīga, vērienīga un juridiski saistoša nolīguma noslēgšanu laikposmam pēc 2012. gada, tam pamatā liekot uz starptautiskiem noteikumiem balstīto Kioto protokola sistēmu atbilstoši 2 °C mērķim un cik iespējams drīz pasaules un valstu līmenī nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju maksimumu; |
| --- | --- |

1.

mudina puses nodrošināt visaptveroša, starptautiska, taisnīga, vērienīga un juridiski saistoša nolīguma noslēgšanu laikposmam pēc 2012. gada, tam pamatā liekot uz starptautiskiem noteikumiem balstīto Kioto protokola sistēmu atbilstoši 2 °C mērķim un cik iespējams drīz pasaules un valstu līmenī nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju maksimumu;

| 2. | aicina pasaules valstu un to valdību vadītājus sarunu laikā demonstrēt patiesu politisko vadību un gribu un piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti; |
| --- | --- |

2.

aicina pasaules valstu un to valdību vadītājus sarunu laikā demonstrēt patiesu politisko vadību un gribu un piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti;

| 3. | mudina ES publiski un nepārprotami apstiprināt savu stingro apņemšanos īstenot Kioto protokolu un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai starp Kioto protokola saistību periodiem neiestātos pārrāvums; tāpēc aicina ES pirms Durbanas konferences atklāti paziņot, ka tā ir gatava pāriet uz Kioto protokola otro saistību periodu, un pieņemt konkrētus pasākumus, ar kuriem pārvarēt t. s. gigatonnu atšķirību, t. i., starpību starp pašreizējiem mērķiem un tiem, ko nepieciešams sasniegt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C; aicina ES nodrošināt, ka Durbanā tiek atzīta šī atšķirība un noteikts tās apjoms, kā arī uzstāt, ka šī atšķirība ir jālikvidē; |
| --- | --- |

3.

mudina ES publiski un nepārprotami apstiprināt savu stingro apņemšanos īstenot Kioto protokolu un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai starp Kioto protokola saistību periodiem neiestātos pārrāvums; tāpēc aicina ES pirms Durbanas konferences atklāti paziņot, ka tā ir gatava pāriet uz Kioto protokola otro saistību periodu, un pieņemt konkrētus pasākumus, ar kuriem pārvarēt t. s. gigatonnu atšķirību, t. i., starpību starp pašreizējiem mērķiem un tiem, ko nepieciešams sasniegt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C; aicina ES nodrošināt, ka Durbanā tiek atzīta šī atšķirība un noteikts tās apjoms, kā arī uzstāt, ka šī atšķirība ir jālikvidē;

| 4. | tomēr atzīst, ka ir vajadzīgs salīdzināms progress konvencijas īstenošanas gaitā, lai laikposmam pēc 2012. gada nodrošinātu starptautisku, taisnīgu, vērienīgu un juridiski saistošu nolīgumu, kurš nodrošinātu 2 °C mērķa sasniegšanu; šajā sakarībā uzsver, ka svarīgas ir (lielu pasaules reģionu) apvienības ar progresīvākajām valstīm, jo šādā veidā var nodrošināt jaunus stimulus sarunu procesam; prasa pušu konferencei vienoties par terminētu pilnvarojumu noslēgt konvencijai atbilstošu juridiski saistošu nolīgumu, kas jāīsteno iespējami drīz, ne vēlāk kā līdz 2015. gadam; šajā sakarībā atgādina, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm savas emisijas līdz 2020. gadam jāsamazina par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, savukārt jaunattīstības valstīm kopumā būtu jāpanāk būtiska atkāpe no patlaban prognozētā emisiju pieauguma līmeņa, lai līdz 2020. gadam panāktu 15–30 % samazinājumu; |
| --- | --- |

4.

tomēr atzīst, ka ir vajadzīgs salīdzināms progress konvencijas īstenošanas gaitā, lai laikposmam pēc 2012. gada nodrošinātu starptautisku, taisnīgu, vērienīgu un juridiski saistošu nolīgumu, kurš nodrošinātu 2 °C mērķa sasniegšanu; šajā sakarībā uzsver, ka svarīgas ir (lielu pasaules reģionu) apvienības ar progresīvākajām valstīm, jo šādā veidā var nodrošināt jaunus stimulus sarunu procesam; prasa pušu konferencei vienoties par terminētu pilnvarojumu noslēgt konvencijai atbilstošu juridiski saistošu nolīgumu, kas jāīsteno iespējami drīz, ne vēlāk kā līdz 2015. gadam; šajā sakarībā atgādina, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm savas emisijas līdz 2020. gadam jāsamazina par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, savukārt jaunattīstības valstīm kopumā būtu jāpanāk būtiska atkāpe no patlaban prognozētā emisiju pieauguma līmeņa, lai līdz 2020. gadam panāktu 15–30 % samazinājumu;

| 5. | mudina visus starptautiskos partnerus, lai sasniegtu 2 °C mērķi, novērst gigatonnās mērāmo atšķirību, kāda pastāv starp zinātniskajiem atzinumiem un pašreizējām pušu saistībām, un uzņemties saistības un ierosināt pasākumus emisiju līmeņa samazināšanai tādā mērā, lai pārsniegtu Kopenhāgenas vienošanās dokumentā iekļautos mērķus, pamatojoties uz kopējas, bet diferencētas atbildības principu, un pievērsties jautājumam par emisijām starptautiskās aviācijas un jūras transporta nozarē un fluorogļūdeņražiem; atzīmē, ka, cenšoties palielināt pušu izpratni un nodrošināt lielākus solījumus, nozīmīgs ir izvērstais pusēm adresētais paziņojums par gaidāmiem pašreizējo solījumu rezultātiem un par turpmāk veicamiem pasākumiem; |
| --- | --- |

5.

mudina visus starptautiskos partnerus, lai sasniegtu 2 °C mērķi, novērst gigatonnās mērāmo atšķirību, kāda pastāv starp zinātniskajiem atzinumiem un pašreizējām pušu saistībām, un uzņemties saistības un ierosināt pasākumus emisiju līmeņa samazināšanai tādā mērā, lai pārsniegtu Kopenhāgenas vienošanās dokumentā iekļautos mērķus, pamatojoties uz kopējas, bet diferencētas atbildības principu, un pievērsties jautājumam par emisijām starptautiskās aviācijas un jūras transporta nozarē un fluorogļūdeņražiem; atzīmē, ka, cenšoties palielināt pušu izpratni un nodrošināt lielākus solījumus, nozīmīgs ir izvērstais pusēm adresētais paziņojums par gaidāmiem pašreizējo solījumu rezultātiem un par turpmāk veicamiem pasākumiem;

| 6. | uzsver, ka Durbanas konferencē ir svarīgi panākt progresu, lai turpinātu īstenot Kankunas vienošanās, noteiktu maksimālo apjomu pasaules kopējam emisiju daudzumam un mērķi samazināt kopējās emisijas līdz 2050. gadam, izstrādātu skaidru virzību laikposmam līdz 2050. gadam, tostarp starpposma mērķus kopējo emisiju samazināšanā, vienotos par politikas instrumentiem šo mērķu izpildes nodrošināšanai, kā arī risinātu vispārējo jautājumu par rūpnieciski attīstīto un jaunattīstības valstu nākotnes saistību formu; atgādina, ka saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes iesniegtajiem zinātniskajiem datiem, lai sasniegtu 2 °C mērķi, pasaules maksimālajam siltumnīcefekta gāzu emisijas līmenim jāiestājas, vēlākais, 2015. gadā, un līdz 2050. gadam emisijas jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, un pēc tam tām jāturpina kristies; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Durbanas konferencē ir svarīgi panākt progresu, lai turpinātu īstenot Kankunas vienošanās, noteiktu maksimālo apjomu pasaules kopējam emisiju daudzumam un mērķi samazināt kopējās emisijas līdz 2050. gadam, izstrādātu skaidru virzību laikposmam līdz 2050. gadam, tostarp starpposma mērķus kopējo emisiju samazināšanā, vienotos par politikas instrumentiem šo mērķu izpildes nodrošināšanai, kā arī risinātu vispārējo jautājumu par rūpnieciski attīstīto un jaunattīstības valstu nākotnes saistību formu; atgādina, ka saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes iesniegtajiem zinātniskajiem datiem, lai sasniegtu 2 °C mērķi, pasaules maksimālajam siltumnīcefekta gāzu emisijas līmenim jāiestājas, vēlākais, 2015. gadā, un līdz 2050. gadam emisijas jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, un pēc tam tām jāturpina kristies;

| 7. | prasa Durbanas konferencē pieņemt kārtību, kā nosakāma atbilstība starp emisiju samazināšanas saistībām, kuru pamatā ir maksimuma gads, un 2050. gada perspektīvā izvirzīto samazināšanas mērķi, kā arī 2 °C mērķi; |
| --- | --- |

7.

prasa Durbanas konferencē pieņemt kārtību, kā nosakāma atbilstība starp emisiju samazināšanas saistībām, kuru pamatā ir maksimuma gads, un 2050. gada perspektīvā izvirzīto samazināšanas mērķi, kā arī 2 °C mērķi;

| 8. | atzinīgi vērtē ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni 2050. gadā, kurā ir noteikti ilgtermiņa mērķi, vēlreiz apstiprinot ES mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C; ņem vērā secinājumu, ka 80 % no samazinājuma, kas paredzēts līdz 2050. gadam, ir jāpanāk ES iekšienē un ka ekonomiski lietderīga ir lineāra samazināšana; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni 2050. gadā, kurā ir noteikti ilgtermiņa mērķi, vēlreiz apstiprinot ES mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C; ņem vērā secinājumu, ka 80 % no samazinājuma, kas paredzēts līdz 2050. gadam, ir jāpanāk ES iekšienē un ka ekonomiski lietderīga ir lineāra samazināšana;

| 9. | atkārtoti uzsver, ka kumulatīvās emisijas ir izšķirošas klimata sistēmai; atzīmē, ka, pat sasniegusi 2050. gada mērķus saskaņā ar Komisijas ceļvedī paredzēto virzību, Eiropas Savienība, rēķinot pēc siltumnīcefekta gāzu emisijām, joprojām būtu atbildīga par aptuveni divkāršu vienam iedzīvotājam aprēķināto daļu no kopējā oglekļa daudzuma, kas saderīgs ar 2 °C mērķi, un ka emisiju samazināšanas atlikšana būtiski palielina kumulatīvo daļu; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti uzsver, ka kumulatīvās emisijas ir izšķirošas klimata sistēmai; atzīmē, ka, pat sasniegusi 2050. gada mērķus saskaņā ar Komisijas ceļvedī paredzēto virzību, Eiropas Savienība, rēķinot pēc siltumnīcefekta gāzu emisijām, joprojām būtu atbildīga par aptuveni divkāršu vienam iedzīvotājam aprēķināto daļu no kopējā oglekļa daudzuma, kas saderīgs ar 2 °C mērķi, un ka emisiju samazināšanas atlikšana būtiski palielina kumulatīvo daļu;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas jaunākos paziņojumus un sniegto analīzi par to, kā iespējams sasniegt klimata aizsardzībai nepieciešamo 30 % mērķi; atbalsta šajos dokumentos pausto viedokli, ka neatkarīgi no starptautisko sarunu iznākuma ES interesēs ir klimata aizsardzības jomā izvirzīt augstāku mērķi, proti, pārsniegt 20 % samazinājumu, jo tas vienlaikus ļautu veidot videi labvēlīgas darba vietas un veicināt izaugsmi un drošību; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas jaunākos paziņojumus un sniegto analīzi par to, kā iespējams sasniegt klimata aizsardzībai nepieciešamo 30 % mērķi; atbalsta šajos dokumentos pausto viedokli, ka neatkarīgi no starptautisko sarunu iznākuma ES interesēs ir klimata aizsardzības jomā izvirzīt augstāku mērķi, proti, pārsniegt 20 % samazinājumu, jo tas vienlaikus ļautu veidot videi labvēlīgas darba vietas un veicināt izaugsmi un drošību;

| 11. | vadoties pēc reālistiskām prognozēm par COP 17 iespējamiem rezultātiem, aicina ES un dalībvalstis noslēgt iespējami daudz daļēju vienošanos, piemēram, par zinātnisko sadarbību, tehnoloģiju nodošanu un LULUCF, lai sarunās saglabātu vispārēju pozitīvu virzību un tādējādi radītu noteiktību par turpmākajām klimata pārmaiņu politikas nostādnēm un sarunām; |
| --- | --- |

11.

vadoties pēc reālistiskām prognozēm par COP 17 iespējamiem rezultātiem, aicina ES un dalībvalstis noslēgt iespējami daudz daļēju vienošanos, piemēram, par zinātnisko sadarbību, tehnoloģiju nodošanu un LULUCF, lai sarunās saglabātu vispārēju pozitīvu virzību un tādējādi radītu noteiktību par turpmākajām klimata pārmaiņu politikas nostādnēm un sarunām;

| 12. | aicina ES un tās dalībvalstis noteikt un pilnveidot klimata taisnīguma principu; uzstāj, ka tā būtu milzīga netaisnība, ja ES nerisinātu klimata pārmaiņu problēmu, jo sekas sevišķi smagi izjustu nabadzīgo valstu trūcīgie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un tās dalībvalstis noteikt un pilnveidot klimata taisnīguma principu; uzstāj, ka tā būtu milzīga netaisnība, ja ES nerisinātu klimata pārmaiņu problēmu, jo sekas sevišķi smagi izjustu nabadzīgo valstu trūcīgie iedzīvotāji;

| 13. | atgādina, ka visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu ietekmi ir nabadzīgās valstis un tām ir vismazākās pielāgošanās spējas; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu ietekmi ir nabadzīgās valstis un tām ir vismazākās pielāgošanās spējas;

| 14. | norāda, ka klimata pārmaiņu novēršanas pasākumi ietekmē dzimumu līdztiesību visos līmeņos un, lai panāktu savstarpēji izdevīgus risinājumus un nepieļautu nevienlīdzības palielināšanos, dzimumu aspekts būtu jāiekļauj klimata politikas nostādnēs saskaņā ar vispārējiem nolīgumiem par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu un saskaņā ar Konvenciju par sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka klimata pārmaiņu novēršanas pasākumi ietekmē dzimumu līdztiesību visos līmeņos un, lai panāktu savstarpēji izdevīgus risinājumus un nepieļautu nevienlīdzības palielināšanos, dzimumu aspekts būtu jāiekļauj klimata politikas nostādnēs saskaņā ar vispārējiem nolīgumiem par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu un saskaņā ar Konvenciju par sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

ES stratēģija

| 15. | uzsver, ka pirms Durbanas konferences visām ES iestādēm plašāk un efektīvāk jāizvērš ES diplomātija klimata jomā (sevišķi ES un Āfrikas attiecībās), cenšoties sniegt skaidrāku priekšstatu par ES klimata politikas modeli, radot jaunu dinamiku starptautiskajās sarunās par klimatu un mudinot partnerus visā pasaulē arī ieviest saistošus emisiju samazināšanas mērķus un piemērotus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, it īpaši atsaucoties uz ES priekšlikumu par pilnīgu dekarbonizāciju līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka pirms Durbanas konferences visām ES iestādēm plašāk un efektīvāk jāizvērš ES diplomātija klimata jomā (sevišķi ES un Āfrikas attiecībās), cenšoties sniegt skaidrāku priekšstatu par ES klimata politikas modeli, radot jaunu dinamiku starptautiskajās sarunās par klimatu un mudinot partnerus visā pasaulē arī ieviest saistošus emisiju samazināšanas mērķus un piemērotus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, it īpaši atsaucoties uz ES priekšlikumu par pilnīgu dekarbonizāciju līdz 2050. gadam;

| 16. | aicina Eiropas Savienību uzņemties vadību un censties noteikt vērienīgas ES politiskās nostādnes klimata jomā, kuras ļautu mazināt klimata pārmaiņas, lai apliecinātu šādas politikas priekšrocības un mudinātu citas valstis rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Savienību uzņemties vadību un censties noteikt vērienīgas ES politiskās nostādnes klimata jomā, kuras ļautu mazināt klimata pārmaiņas, lai apliecinātu šādas politikas priekšrocības un mudinātu citas valstis rīkoties tāpat;

| 17. | šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība kā ietekmīgs spēks COP 17 sarunās paustu vienu viedokli, tiecoties panākt vērienīgu starptautisku nolīgumu ar tālejošiem mērķiem, un arī turpmāk saglabātu vienotu nostāju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

17.

šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība kā ietekmīgs spēks COP 17 sarunās paustu vienu viedokli, tiecoties panākt vērienīgu starptautisku nolīgumu ar tālejošiem mērķiem, un arī turpmāk saglabātu vienotu nostāju šajā jautājumā;

| 18. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir unikāla pozīcija kā pārvalstiskai struktūrai, kura, cenšoties savas darba metodes padarīt efektīvākas, ir atteikusies no lēmumu pieņemšanas pēc vienprātības principa, tā vietā ieviešot kvalificētā vairākuma principu, kas varētu būt arī veids, kā turpmāk attīstīties UNFCCC; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir unikāla pozīcija kā pārvalstiskai struktūrai, kura, cenšoties savas darba metodes padarīt efektīvākas, ir atteikusies no lēmumu pieņemšanas pēc vienprātības principa, tā vietā ieviešot kvalificētā vairākuma principu, kas varētu būt arī veids, kā turpmāk attīstīties UNFCCC;

| 19. | uzsver — lai dotu jaunus stimulus un virzību turpmākajām sarunām, papildu uzsvars būtu jāliek uz to, ka klimata pārmaiņu apkarošana var piedāvāt arī saimnieciskas iespējas un kopumā pavērt ceļu virzībai uz resursu ziņā efektīvu sabiedrību; |
| --- | --- |

19.

uzsver — lai dotu jaunus stimulus un virzību turpmākajām sarunām, papildu uzsvars būtu jāliek uz to, ka klimata pārmaiņu apkarošana var piedāvāt arī saimnieciskas iespējas un kopumā pavērt ceļu virzībai uz resursu ziņā efektīvu sabiedrību;

| 20. | uzskata, ka veiktspējas palielināšana — ne tikai attiecībā uz tehnoloģiju nodošanu, bet arī kopumā — ir ļoti svarīga un ka šajā nolūkā nepieciešama integrēta pieeja un mērķtiecīgs institucionāls modelis, kas sekmē sinerģiju un koordinētību; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka veiktspējas palielināšana — ne tikai attiecībā uz tehnoloģiju nodošanu, bet arī kopumā — ir ļoti svarīga un ka šajā nolūkā nepieciešama integrēta pieeja un mērķtiecīgs institucionāls modelis, kas sekmē sinerģiju un koordinētību;

| 21. | uzsver, ka svarīgi ir dzimumu līdztiesību kā transversālu aspektu sistemātiski iekļaut klimata fonda pārvaldības struktūrā un darbības nostādnēs; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka svarīgi ir dzimumu līdztiesību kā transversālu aspektu sistemātiski iekļaut klimata fonda pārvaldības struktūrā un darbības nostādnēs;

| 22. | norāda, ka būtiska nozīme ir līdzsvarotai dzimumu līdzdalībai lēmumu pieņemšanā visos finansēšanas posmos un aspektos; aicina ES censties panākt, ka sieviešu pārstāvība visās attiecīgajās struktūrās ir vismaz 40 %; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka būtiska nozīme ir līdzsvarotai dzimumu līdzdalībai lēmumu pieņemšanā visos finansēšanas posmos un aspektos; aicina ES censties panākt, ka sieviešu pārstāvība visās attiecīgajās struktūrās ir vismaz 40 %;

| 23. | uzsver, ka gadījumā, ja ES vilcināsies iesaistīties Kioto protokolā paredzētajā otrajā saistību periodā, tas būs ļoti negatīvs vēstījums jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka gadījumā, ja ES vilcināsies iesaistīties Kioto protokolā paredzētajā otrajā saistību periodā, tas būs ļoti negatīvs vēstījums jaunattīstības valstīm;

Durbanas konferences pamatā — Kankunā noslēgtās vienošanās

| 24. | atzinīgi kā panākumu vērtē to, ka Pušu 16. konferencē 2010. gadā tika panāktas Kankunas vienošanās, kurās klimata pārmaiņas atzītas par globālu un steidzami risināmu problēmu un noteikti mērķi un veidi, kā to risināt, tajā pašā laikā atjaunojot ticību UNFCCC procesam kā veidam, kādā panākt klimata pārmaiņu vispārēju risinājumu; aicina visus dalībniekus saglabāt Kankunas sarunu pozitīvo gaisotni un cer, ka Durbanas konferencē tiks sperti nākamie soļi, turpinot īstenot uz noteikumiem balstītu daudzpusēju klimata režīmu un nostiprinot to; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi kā panākumu vērtē to, ka Pušu 16. konferencē 2010. gadā tika panāktas Kankunas vienošanās, kurās klimata pārmaiņas atzītas par globālu un steidzami risināmu problēmu un noteikti mērķi un veidi, kā to risināt, tajā pašā laikā atjaunojot ticību UNFCCC procesam kā veidam, kādā panākt klimata pārmaiņu vispārēju risinājumu; aicina visus dalībniekus saglabāt Kankunas sarunu pozitīvo gaisotni un cer, ka Durbanas konferencē tiks sperti nākamie soļi, turpinot īstenot uz noteikumiem balstītu daudzpusēju klimata režīmu un nostiprinot to;

| 25. | it īpaši atgādina, ka Kankunas vienošanās dokumentos ir atzīts 2 °C mērķis (tostarp atzīts, ka, ņemot vērā globālo vidējās temperatūras paaugstināšanos par 1,5°, pirmās pārskatīšanas laikā jāapsver kopēja ilgtermiņa mērķa nostiprināšana, pamatojoties uz vispilnīgākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām), ka ir izstrādāta procedūra, kā noteikt kopējo emisiju maksimālā apjoma sasniegšanas brīdi, ka ir nosprausts mērķis samazināt kopējās emisijas līdz 2050. gadam un ir noteikti politikas pasākumi izvirzīto mērķu izpildes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

25.

it īpaši atgādina, ka Kankunas vienošanās dokumentos ir atzīts 2 °C mērķis (tostarp atzīts, ka, ņemot vērā globālo vidējās temperatūras paaugstināšanos par 1,5°, pirmās pārskatīšanas laikā jāapsver kopēja ilgtermiņa mērķa nostiprināšana, pamatojoties uz vispilnīgākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām), ka ir izstrādāta procedūra, kā noteikt kopējo emisiju maksimālā apjoma sasniegšanas brīdi, ka ir nosprausts mērķis samazināt kopējās emisijas līdz 2050. gadam un ir noteikti politikas pasākumi izvirzīto mērķu izpildes nodrošināšanai;

| 26. | aicina puses izmantot Durbanas konferenci, lai panāktu, ka sāk darboties nepieciešamie saskaņotie mehānismi, piemēram, Zaļā klimata fonds un Pielāgošanās komiteja, kā arī aicina pievērst uzmanību Tehnoloģiju mehānisma (tostarp Klimata tehnoloģiju centra un tīkla) pilnveidošanai un reģistra izstrādei, kurā uzskaitītu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus jaunattīstības valstīs, kuras cenšas panākt starptautisku atbalstu, un izmantot šo konferenci, lai pievērstos atlikušajiem būtiskākajiem jautājumiem un turpinātu izskatīt jautājumu par laikposmam pēc 2012. gada paredzētās sistēmas juridisko formu, tostarp par termiņiem, kuros panākama vienošanās par minēto sistēmu; |
| --- | --- |

26.

aicina puses izmantot Durbanas konferenci, lai panāktu, ka sāk darboties nepieciešamie saskaņotie mehānismi, piemēram, Zaļā klimata fonds un Pielāgošanās komiteja, kā arī aicina pievērst uzmanību Tehnoloģiju mehānisma (tostarp Klimata tehnoloģiju centra un tīkla) pilnveidošanai un reģistra izstrādei, kurā uzskaitītu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus jaunattīstības valstīs, kuras cenšas panākt starptautisku atbalstu, un izmantot šo konferenci, lai pievērstos atlikušajiem būtiskākajiem jautājumiem un turpinātu izskatīt jautājumu par laikposmam pēc 2012. gada paredzētās sistēmas juridisko formu, tostarp par termiņiem, kuros panākama vienošanās par minēto sistēmu;

| 27. | uzsver, ka Durbanas konferencē jāturpina pilnveidot noteikumus par saistību un rīcības pārredzamību un jāvienojas par skaidru darba programmu šajā virzienā, tostarp attiecībā uz mērīšanas, uzrādīšanas un pārbaudīšanas sistēmām; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Durbanas konferencē jāturpina pilnveidot noteikumus par saistību un rīcības pārredzamību un jāvienojas par skaidru darba programmu šajā virzienā, tostarp attiecībā uz mērīšanas, uzrādīšanas un pārbaudīšanas sistēmām;

| 28. | atzīmē, ka vēl aizvien nepilnīgas ir nozaru un uz tirgus principiem nebalstītās koncepcijas, un uzsver, ka it īpaši ir jārisina jautājums par fluorogļūdeņražu ražošanu un patēriņu, kā noteikts Monreālas protokolā; norāda, ka ir nepieciešama visaptveroša starptautiska pieeja attiecībā uz klimatu ietekmējošām ar CO2 nosaistītām antropogēnajām emisijām — arī tādēļ, ka šo emisiju samazināšanas izmaksas ir zemākas par paredzamās oglekļa emisiju samazināšanas izmaksām, pat ņemot vērā pašreizējās oglekļa cenas; prasa pārveidot tādus uz projektiem balstītus mehānismus kā tīras attīstības mehānisms un kopīgā izpilde, taču izvairīties no piesaistes augsta oglekļa satura infrastruktūrai elastīgo mehānismu nepareizas izmantošanas dēļ, jo tāda piesaiste paaugstinātu kopējās izmaksas pasākumiem dekarbonizācijas mērķa sasniegšanai, kas notiktu, ieviešot stingrus projektu kvalitātes standartus, kuri garantē cilvēktiesību ievērošanu un ticamu, pārbaudāmu un faktisku emisijas vēl lielāku samazinājumu, tādējādi veicinot arī ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs; turklāt atbalsta Komisijas viedokli, ka attiecībā uz ekonomiski attīstītākajām jaunattīstības valstīm laikposmam pēc 2012. gada jāpieņem nozaru mehānismi, savukārt attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm jānodrošina, ka tām joprojām ir pieejams kvalitatīvs tīras attīstības mehānisms; prasa panākt, lai ikviens jauns starptautisks nozaru kompensāciju kreditēšanas mehānisms nodrošinātu vides integritāti un klimatam radīto ieguvumu līmenis būtu augstāks nekā tradicionāli paredzētie 15–30 %; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka vēl aizvien nepilnīgas ir nozaru un uz tirgus principiem nebalstītās koncepcijas, un uzsver, ka it īpaši ir jārisina jautājums par fluorogļūdeņražu ražošanu un patēriņu, kā noteikts Monreālas protokolā; norāda, ka ir nepieciešama visaptveroša starptautiska pieeja attiecībā uz klimatu ietekmējošām ar CO2 nosaistītām antropogēnajām emisijām — arī tādēļ, ka šo emisiju samazināšanas izmaksas ir zemākas par paredzamās oglekļa emisiju samazināšanas izmaksām, pat ņemot vērā pašreizējās oglekļa cenas; prasa pārveidot tādus uz projektiem balstītus mehānismus kā tīras attīstības mehānisms un kopīgā izpilde, taču izvairīties no piesaistes augsta oglekļa satura infrastruktūrai elastīgo mehānismu nepareizas izmantošanas dēļ, jo tāda piesaiste paaugstinātu kopējās izmaksas pasākumiem dekarbonizācijas mērķa sasniegšanai, kas notiktu, ieviešot stingrus projektu kvalitātes standartus, kuri garantē cilvēktiesību ievērošanu un ticamu, pārbaudāmu un faktisku emisijas vēl lielāku samazinājumu, tādējādi veicinot arī ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs; turklāt atbalsta Komisijas viedokli, ka attiecībā uz ekonomiski attīstītākajām jaunattīstības valstīm laikposmam pēc 2012. gada jāpieņem nozaru mehānismi, savukārt attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm jānodrošina, ka tām joprojām ir pieejams kvalitatīvs tīras attīstības mehānisms; prasa panākt, lai ikviens jauns starptautisks nozaru kompensāciju kreditēšanas mehānisms nodrošinātu vides integritāti un klimatam radīto ieguvumu līmenis būtu augstāks nekā tradicionāli paredzētie 15–30 %;

| 29. | prasa, lai I pielikumā noteikto emisijas mazināšanas mērķu ietekme uz vidi būtu vadošais ES pieejas princips attiecībā uz starptautiskiem uzskaites noteikumiem mežu apsaimniekošanā, attiecībā uz elastīgiem mehānismiem, kā arī attiecībā uz visu Kioto protokola pirmajā saistību posmā panākto pārsniegumu pārcelšanu uz mērķiem laikposmam pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

29.

prasa, lai I pielikumā noteikto emisijas mazināšanas mērķu ietekme uz vidi būtu vadošais ES pieejas princips attiecībā uz starptautiskiem uzskaites noteikumiem mežu apsaimniekošanā, attiecībā uz elastīgiem mehānismiem, kā arī attiecībā uz visu Kioto protokola pirmajā saistību posmā panākto pārsniegumu pārcelšanu uz mērķiem laikposmam pēc 2012. gada;

| 30. | atzīst, ka nozīmīga ir proaktīva pielāgošanās klimata pārmaiņu neizbēgamajām sekām, it īpaši tajos pasaules reģionos, ko klimata pārmaiņas skar visspēcīgāk, un sevišķi, lai rūpētos par neaizsargātākām sabiedrības grupām; tādēļ prasa Durbanā panākt vienošanos, kurā būtu paredzētas stingras politiskas un finansiālas saistības palīdzēt attiecīgajām jaunattīstības valstīm palielināt pielāgošanās spēju; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka nozīmīga ir proaktīva pielāgošanās klimata pārmaiņu neizbēgamajām sekām, it īpaši tajos pasaules reģionos, ko klimata pārmaiņas skar visspēcīgāk, un sevišķi, lai rūpētos par neaizsargātākām sabiedrības grupām; tādēļ prasa Durbanā panākt vienošanos, kurā būtu paredzētas stingras politiskas un finansiālas saistības palīdzēt attiecīgajām jaunattīstības valstīm palielināt pielāgošanās spēju;

Finansējums

| 31. | atgādina, ka attīstītās valstis ir apņēmušās laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam sniegt jaunus papildu līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem vismaz 30 miljardu ASV dolāru apmērā un līdz 2020. gadam — 100 miljardus ASV dolāru gadā, veltot īpašu uzmanību mazāk aizsargātajām un vismazāk attīstītajām valstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot savas saistības un gādāt par to, lai līdzekļi pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas vajadzībām tiktu piešķirti papildus OAP finansējumam, ko valstis apņēmušās nodrošināt 0,7 % apmērā no NKP, kā arī precizēt, cik lielu daļu no sniegtā finansējuma veidos publiskie finanšu līdzekļi; turklāt uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, jāizmanto gan iekšzemes, gan starptautiskie resursi no visiem iespējamiem avotiem un jāapzina iespējas, kā laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam īstenot papildu pasākumus emisiju samazināšanai; aicina pušu konferenci noteikt shēmu klimata pasākumu finansēšanai starpposmā no 2013. līdz 2020. gadam; arī uzsver, ka šāds finansējums jānodrošina saskaņā ar godīgiem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem, ko papildina efektīva veiktspējas palielināšana, tarifu un beztarifu barjeru samazināšana ar vidi saistītām precēm, pakalpojumiem un ieguldījumiem, konkrēts atbalsts zemas emisijas infrastruktūrai un labi izstrādāti, paredzami noteikumi; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka attīstītās valstis ir apņēmušās laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam sniegt jaunus papildu līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem vismaz 30 miljardu ASV dolāru apmērā un līdz 2020. gadam — 100 miljardus ASV dolāru gadā, veltot īpašu uzmanību mazāk aizsargātajām un vismazāk attīstītajām valstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot savas saistības un gādāt par to, lai līdzekļi pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas vajadzībām tiktu piešķirti papildus OAP finansējumam, ko valstis apņēmušās nodrošināt 0,7 % apmērā no NKP, kā arī precizēt, cik lielu daļu no sniegtā finansējuma veidos publiskie finanšu līdzekļi; turklāt uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, jāizmanto gan iekšzemes, gan starptautiskie resursi no visiem iespējamiem avotiem un jāapzina iespējas, kā laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam īstenot papildu pasākumus emisiju samazināšanai; aicina pušu konferenci noteikt shēmu klimata pasākumu finansēšanai starpposmā no 2013. līdz 2020. gadam; arī uzsver, ka šāds finansējums jānodrošina saskaņā ar godīgiem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem, ko papildina efektīva veiktspējas palielināšana, tarifu un beztarifu barjeru samazināšana ar vidi saistītām precēm, pakalpojumiem un ieguldījumiem, konkrēts atbalsts zemas emisijas infrastruktūrai un labi izstrādāti, paredzami noteikumi;

| 32. | uzsver, ka finansējuma avotiem jābūt dažādiem, un aicina puses turpināt tādu ilgtermiņa finansējuma avotu izvērtēšanu, kuri nodrošinātu nepieciešamās jaunās, papildinošās, pienācīgās un paredzamās finanšu plūsmas; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka finansējuma avotiem jābūt dažādiem, un aicina puses turpināt tādu ilgtermiņa finansējuma avotu izvērtēšanu, kuri nodrošinātu nepieciešamās jaunās, papildinošās, pienācīgās un paredzamās finanšu plūsmas;

| 33. | aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek sagatavoti visaptveroši un pārredzami ziņojumi par tūlītējā starta finansējuma īstenošanu, kā arī nodrošināt šā finansējuma sniegšanu laikus, lai atbalstītu klimata pārmaiņu samazināšanas un pielāgošanās pasākumu īstenošanu jaunattīstības valstīs, un uzsver, ka jācenšas nepieļaut finansējuma trūkumu pēc 2012. gada (kad beigsies tūlītējā starta finansējuma laikposms) un jānosaka, kā palielināt klimata pasākumu finansējumu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

33.

aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek sagatavoti visaptveroši un pārredzami ziņojumi par tūlītējā starta finansējuma īstenošanu, kā arī nodrošināt šā finansējuma sniegšanu laikus, lai atbalstītu klimata pārmaiņu samazināšanas un pielāgošanās pasākumu īstenošanu jaunattīstības valstīs, un uzsver, ka jācenšas nepieļaut finansējuma trūkumu pēc 2012. gada (kad beigsies tūlītējā starta finansējuma laikposms) un jānosaka, kā palielināt klimata pasākumu finansējumu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam;

| 34. | uzsver, ka liela nozīme ir ticamiem emisiju statistikas datiem, kā arī salīdzināmiem datiem un regulāriem novērtējuma ziņojumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka liela nozīme ir ticamiem emisiju statistikas datiem, kā arī salīdzināmiem datiem un regulāriem novērtējuma ziņojumiem;

| 35. | prasa Durbanas konferencē pieņemt Kankunas vienošanos īstenošanai paredzētus konkrētus pasākumus par ilgtermiņa finansējumu, tostarp finansējuma avotiem, un par tūlītējā starta finansējuma izvēršanu, sākot ar 2013. gadu; šajā sakarībā prasa izmantot inovatīvus finansējuma avotus, starptautiskā līmenī ieviest finanšu darījumu nodokli un nodokļa ienākumus izmantot, lai it īpaši atbalstītu klimata pasākumus jaunattīstības valstīs atbilstīgi UNFCCC noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

35.

prasa Durbanas konferencē pieņemt Kankunas vienošanos īstenošanai paredzētus konkrētus pasākumus par ilgtermiņa finansējumu, tostarp finansējuma avotiem, un par tūlītējā starta finansējuma izvēršanu, sākot ar 2013. gadu; šajā sakarībā prasa izmantot inovatīvus finansējuma avotus, starptautiskā līmenī ieviest finanšu darījumu nodokli un nodokļa ienākumus izmantot, lai it īpaši atbalstītu klimata pasākumus jaunattīstības valstīs atbilstīgi UNFCCC noteiktajiem mērķiem;

| 36. | aicina puses Durbanas konferencē panākt, ka pilnībā sāk darboties Zaļā klimata fonds, un pilnveidot to tādējādi, ka tiek nodrošināta jaunā fonda spēja atbalstīt pārveidojošas izmaiņas, lai jaunattīstības valstīs panāktu zemu oglekļa emisiju un klimatnoturīgu attīstību; |
| --- | --- |

36.

aicina puses Durbanas konferencē panākt, ka pilnībā sāk darboties Zaļā klimata fonds, un pilnveidot to tādējādi, ka tiek nodrošināta jaunā fonda spēja atbalstīt pārveidojošas izmaiņas, lai jaunattīstības valstīs panāktu zemu oglekļa emisiju un klimatnoturīgu attīstību;

| 37. | aicina pušu konferenci konkretizēt principa „jauns un papildinošs” definīciju; |
| --- | --- |

37.

aicina pušu konferenci konkretizēt principa „jauns un papildinošs” definīciju;

| 38. | uzsver, ka svarīga ir klimata pasākumu finansēšanas paredzamība un nepārtrauktība; prasa nodrošināt pilnīgu pārredzamību un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu klimata pasākumu finansējuma palielināšanu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam; šajā sakarībā prasa izbeigt dubulto uzskaiti; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka svarīga ir klimata pasākumu finansēšanas paredzamība un nepārtrauktība; prasa nodrošināt pilnīgu pārredzamību un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu klimata pasākumu finansējuma palielināšanu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam; šajā sakarībā prasa izbeigt dubulto uzskaiti;

| 39. | mudina Komisiju iespējami drīz noteikt procedūras un instrumentus tādu privātā sektora ieguldījumu veicināšanai un atvieglošanai, kuri paredzēti jaunattīstības valstu finansēšanai; |
| --- | --- |

39.

mudina Komisiju iespējami drīz noteikt procedūras un instrumentus tādu privātā sektora ieguldījumu veicināšanai un atvieglošanai, kuri paredzēti jaunattīstības valstu finansēšanai;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt, ka netiek apšaubīti Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgtie nolīgumi par starptautiskām īpašuma tiesībām, kas ir galvenais instruments, ar ko veicināt privātā sektora iesaistīšanos jauno tehnoloģiju izplatīšanā; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt, ka netiek apšaubīti Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgtie nolīgumi par starptautiskām īpašuma tiesībām, kas ir galvenais instruments, ar ko veicināt privātā sektora iesaistīšanos jauno tehnoloģiju izplatīšanā;

| 41. | atgādina, ka pašreizējās ar klimata pārmaiņām saistītās finansējuma plūsmas jaunattīstības valstīm pieaug, tomēr tās sedz vienīgi nelielu daļu (mazāk nekā 5 %) no līdzekļiem, kas jaunattīstības valstīm būs nepieciešami turpmāko desmitgažu laikā; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka pašreizējās ar klimata pārmaiņām saistītās finansējuma plūsmas jaunattīstības valstīm pieaug, tomēr tās sedz vienīgi nelielu daļu (mazāk nekā 5 %) no līdzekļiem, kas jaunattīstības valstīm būs nepieciešami turpmāko desmitgažu laikā;

| 42. | stingri prasa Durbanā izveidot saskaņotu finansējuma sistēmu attiecībā uz klimata pārmaiņām, jo īpaši lai garantētu, ka pēc 2012. gada nerodas finansējuma pārtraukums; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgi gan jauni resursi (piemēram, finanšu darījumu nodoklis, speciālo aizņēmuma tiesību piešķiršana, kuģniecības/aviācijas nodevas u. c.), gan efektīvi īstenošanas mehānismi; |
| --- | --- |

42.

stingri prasa Durbanā izveidot saskaņotu finansējuma sistēmu attiecībā uz klimata pārmaiņām, jo īpaši lai garantētu, ka pēc 2012. gada nerodas finansējuma pārtraukums; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgi gan jauni resursi (piemēram, finanšu darījumu nodoklis, speciālo aizņēmuma tiesību piešķiršana, kuģniecības/aviācijas nodevas u. c.), gan efektīvi īstenošanas mehānismi;

| 43. | atbalsta izpildes mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi pildītas saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanu, tehnoloģijām un spēju veidošanu; |
| --- | --- |

43.

atbalsta izpildes mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi pildītas saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanu, tehnoloģijām un spēju veidošanu;

| 44. | aicina līdzekļu devējus apņemties zināmu līdzekļu apjomu piešķirt Pasaules Vides fonda papildināšanai un arī turpmāk šajā jomā par prioritārām uzskatīt Āfrikas valstis, kā arī piešķirt finanšu līdzekļus, pamatojoties uz valstu vajadzībām un prioritātēm; |
| --- | --- |

44.

aicina līdzekļu devējus apņemties zināmu līdzekļu apjomu piešķirt Pasaules Vides fonda papildināšanai un arī turpmāk šajā jomā par prioritārām uzskatīt Āfrikas valstis, kā arī piešķirt finanšu līdzekļus, pamatojoties uz valstu vajadzībām un prioritātēm;

| 45. | aicina Komisiju un ES dalībvalstis panākt labāku saikni starp TAM un klimata pārmaiņām, TAM sasniegšanai paredzētajos projektos un programmās, kā arī visās plašākas nozīmes nabadzības izskaušanas stratēģijās un attīstības politikas virzienos iekļaujot klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgošanos tai; šajā sakarībā mudina Komisiju uzlabot savu finanšu ziņojumu instrumentu, lai sekmētu klimata pārmaiņu jomā noteikto ES saistību finansiālo analīzi, kā arī veicinātu klimata jomas integrāciju attīstības politikas virzienos; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un ES dalībvalstis panākt labāku saikni starp TAM un klimata pārmaiņām, TAM sasniegšanai paredzētajos projektos un programmās, kā arī visās plašākas nozīmes nabadzības izskaušanas stratēģijās un attīstības politikas virzienos iekļaujot klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgošanos tai; šajā sakarībā mudina Komisiju uzlabot savu finanšu ziņojumu instrumentu, lai sekmētu klimata pārmaiņu jomā noteikto ES saistību finansiālo analīzi, kā arī veicinātu klimata jomas integrāciju attīstības politikas virzienos;

| 46. | atgādina, ka tikai publiskais finansējums ļauj patiesi sasniegt visneaizsargātākās kopienas, kurām ir grūti pielāgoties klimata pārmaiņām, un palīdzēt nabadzīgajām valstīm pieņemt ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; turklāt uzsver — Komisijai un dalībvalstu valdībām ir jānodrošina, ka šis finansējums tiek piešķirts papildus finansējumam pašreizējo atbalsta mērķu sasniegšanai saskaņā ar UNFCCC 4. panta 3. punktu; aicina Komisiju saskaņā ar 2007. gada decembra Bali Rīcības plānu nodrošināt „klimatam paredzētā papildu finansējuma” kritērija īstenošanu izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka tikai publiskais finansējums ļauj patiesi sasniegt visneaizsargātākās kopienas, kurām ir grūti pielāgoties klimata pārmaiņām, un palīdzēt nabadzīgajām valstīm pieņemt ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; turklāt uzsver — Komisijai un dalībvalstu valdībām ir jānodrošina, ka šis finansējums tiek piešķirts papildus finansējumam pašreizējo atbalsta mērķu sasniegšanai saskaņā ar UNFCCC 4. panta 3. punktu; aicina Komisiju saskaņā ar 2007. gada decembra Bali Rīcības plānu nodrošināt „klimatam paredzētā papildu finansējuma” kritērija īstenošanu izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā;

| 47. | atgādina, ka principa „maksā piesārņotājs” mērķis ir labvēlīgi ietekmēt piesārņošanas mazināšanu, tomēr ir grūtības to piemērot jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina detalizētāk risināt šo jautājumu, izmantojot jaunattīstības valstīm paredzēto finansējumu saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka principa „maksā piesārņotājs” mērķis ir labvēlīgi ietekmēt piesārņošanas mazināšanu, tomēr ir grūtības to piemērot jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina detalizētāk risināt šo jautājumu, izmantojot jaunattīstības valstīm paredzēto finansējumu saistībā ar klimata pārmaiņām;

| 48. | aicina Pasaules Banku nodrošināt, lai tās portfelis būtu pielāgots klimata pārmaiņu aspektam; |
| --- | --- |

48.

aicina Pasaules Banku nodrošināt, lai tās portfelis būtu pielāgots klimata pārmaiņu aspektam;

| 49. | uzsver, ka dzimumu līdzsvars būtu jāgarantē visās struktūrās, kas pieņem lēmumus par klimata pasākumu finansēšanu, tostarp Zaļā klimata fonda valdē un iespējamo apakšstruktūru valdēs atsevišķiem finansējuma virzieniem; uzsver, ka būtu jādod iespēja pilsoniskās sabiedrības locekļiem, tostarp dzimumu līdztiesības organizāciju un sieviešu grupu pārstāvjiem, aktīvi piedalīties Zaļā klimata fonda valdes un visu šā fonda apakšstruktūru valžu darbā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka dzimumu līdzsvars būtu jāgarantē visās struktūrās, kas pieņem lēmumus par klimata pasākumu finansēšanu, tostarp Zaļā klimata fonda valdē un iespējamo apakšstruktūru valdēs atsevišķiem finansējuma virzieniem; uzsver, ka būtu jādod iespēja pilsoniskās sabiedrības locekļiem, tostarp dzimumu līdztiesības organizāciju un sieviešu grupu pārstāvjiem, aktīvi piedalīties Zaļā klimata fonda valdes un visu šā fonda apakšstruktūru valžu darbā;

| 50. | norāda, ka ietekmes mazināšanas pasākumu izveidē jāņem vērā dzimumu nevienlīdzīgās iespējas izmantot resursus, tostarp kredītus, paplašinātus pakalpojumus, informāciju un tehnoloģijas; uzsver, ka, īstenojot pielāgošanās pasākumus, būtu sistemātiski un efektīvi jānovērš klimata pārmaiņu ietekme uz dzimumu līdztiesību tādās jomās kā enerģētika, ūdens, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība un zivsaimniecība, bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmiskie pakalpojumi, veselība, rūpniecība, mājokļi, katastrofu pārvaldība, kā arī konflikti un drošība; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka ietekmes mazināšanas pasākumu izveidē jāņem vērā dzimumu nevienlīdzīgās iespējas izmantot resursus, tostarp kredītus, paplašinātus pakalpojumus, informāciju un tehnoloģijas; uzsver, ka, īstenojot pielāgošanās pasākumus, būtu sistemātiski un efektīvi jānovērš klimata pārmaiņu ietekme uz dzimumu līdztiesību tādās jomās kā enerģētika, ūdens, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība un zivsaimniecība, bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmiskie pakalpojumi, veselība, rūpniecība, mājokļi, katastrofu pārvaldība, kā arī konflikti un drošība;

Pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku un rūpniecību

| 51. | uzsver, ka daudzas valstis vairāku iemeslu, tostarp klimata aizsardzības, resursu ierobežotības un efektivitātes, energoapgādes drošības, inovācijas un konkurētspējas, dēļ strauji virzās uz jaunu videi labvēlīgu tautsaimniecību; norāda, piemēram, uz apjomīgajām ieguldījumu programmām, kas veltītas enerģētikas pārejas pasākumiem tādās valstīs kā ASV, Ķīna un Dienvidkoreja; aicina Komisiju analizēt šādas programmas, tostarp to vērienīguma līmeni, un novērtēt risku, ko Eiropas Savienībai rada līderpozīciju zaudēšana; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka daudzas valstis vairāku iemeslu, tostarp klimata aizsardzības, resursu ierobežotības un efektivitātes, energoapgādes drošības, inovācijas un konkurētspējas, dēļ strauji virzās uz jaunu videi labvēlīgu tautsaimniecību; norāda, piemēram, uz apjomīgajām ieguldījumu programmām, kas veltītas enerģētikas pārejas pasākumiem tādās valstīs kā ASV, Ķīna un Dienvidkoreja; aicina Komisiju analizēt šādas programmas, tostarp to vērienīguma līmeni, un novērtēt risku, ko Eiropas Savienībai rada līderpozīciju zaudēšana;

| 52. | atzinīgi vērtē šos starptautiskos centienus un atgādina, ka starptautiski saskaņota rīcība palīdz mazināt attiecīgo nozaru, it īpaši energoietilpīgo nozaru, bažas par oglekļa emisiju pārvirzi; prasa panākt vienošanos, lai oglekļa emisijas intensīvi radošajām nozarēm starptautiskā tirgū nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē šos starptautiskos centienus un atgādina, ka starptautiski saskaņota rīcība palīdz mazināt attiecīgo nozaru, it īpaši energoietilpīgo nozaru, bažas par oglekļa emisiju pārvirzi; prasa panākt vienošanos, lai oglekļa emisijas intensīvi radošajām nozarēm starptautiskā tirgū nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus;

| 53. | ir nobažījies par to, ka finanšu un budžeta krīzes dēļ, kas skar lielāko daļu no industriālajām tautsaimniecībām, valdības mazāk uzmanības velta starptautiskajām klimata sarunām Durbanā; uzskata, ka ES centieni pārveidot savu tautsaimniecību nedrīkst vājināties, lai, piemēram, izvairītos no darba vietu, it īpaši videi labvēlīgu darba vietu, skaita sarukšanas, un ka Eiropas Savienībai ir jāpārliecina partneri visā pasaulē, tostarp Ķīna un ASV, ka emisijas ir iespējams samazināt, nemazinot konkurētspēju un darba vietas, sevišķi, ja valstis to dara kopīgi; |
| --- | --- |

53.

ir nobažījies par to, ka finanšu un budžeta krīzes dēļ, kas skar lielāko daļu no industriālajām tautsaimniecībām, valdības mazāk uzmanības velta starptautiskajām klimata sarunām Durbanā; uzskata, ka ES centieni pārveidot savu tautsaimniecību nedrīkst vājināties, lai, piemēram, izvairītos no darba vietu, it īpaši videi labvēlīgu darba vietu, skaita sarukšanas, un ka Eiropas Savienībai ir jāpārliecina partneri visā pasaulē, tostarp Ķīna un ASV, ka emisijas ir iespējams samazināt, nemazinot konkurētspēju un darba vietas, sevišķi, ja valstis to dara kopīgi;

| 54. | uzsver, ka steidzami jāizstrādā un jāievieš visaptveroša izejvielu un resursu stratēģija, tostarp attiecībā uz resursu efektivitāti visās tautsaimniecības nozarēs gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, lai panāktu ilgtermiņa un ilgtspējīgu saimniecisko izaugsmi, un aicina ES un tās dalībvalstis rādīt piemēru šajā jomā; aicina ES un tās dalībvalstis gan valstu, gan vietējā līmenī atbalstīt jaunattīstības valstis, dodot tām iespēju izmantot pieredzi ilgtspējīgas ieguves rūpniecības, resursu efektivitātes palielināšanas, otrreizējas izmantošanas un pārstrādes jomā; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka steidzami jāizstrādā un jāievieš visaptveroša izejvielu un resursu stratēģija, tostarp attiecībā uz resursu efektivitāti visās tautsaimniecības nozarēs gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, lai panāktu ilgtermiņa un ilgtspējīgu saimniecisko izaugsmi, un aicina ES un tās dalībvalstis rādīt piemēru šajā jomā; aicina ES un tās dalībvalstis gan valstu, gan vietējā līmenī atbalstīt jaunattīstības valstis, dodot tām iespēju izmantot pieredzi ilgtspējīgas ieguves rūpniecības, resursu efektivitātes palielināšanas, otrreizējas izmantošanas un pārstrādes jomā;

| 55. | uzskata, ka sektoriālas pieejas apvienojumā ar visai tautsaimniecībai noteiktiem ierobežojumiem rūpnieciski attīstītajās valstīs var veicināt klimata pasākumu saskaņošanu ar konkurētspēju un saimniecisko izaugsmi; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt vienotu, horizontālu un sektoriālu pieeju par rūpnieciskajām emisijām, kura radītu pievienoto vērtību saistībā ar starptautiskajām sarunām un Eiropas mērķiem CO2 jomā; pauž cerību, ka šāda pieeja varētu būt arī daļa no starptautiskas klimata pasākumu programmas laikposmā pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka sektoriālas pieejas apvienojumā ar visai tautsaimniecībai noteiktiem ierobežojumiem rūpnieciski attīstītajās valstīs var veicināt klimata pasākumu saskaņošanu ar konkurētspēju un saimniecisko izaugsmi; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt vienotu, horizontālu un sektoriālu pieeju par rūpnieciskajām emisijām, kura radītu pievienoto vērtību saistībā ar starptautiskajām sarunām un Eiropas mērķiem CO2 jomā; pauž cerību, ka šāda pieeja varētu būt arī daļa no starptautiskas klimata pasākumu programmas laikposmā pēc 2012. gada;

| 56. | uzsver, ka Eiropas rūpniecībā, lai panāktu emisiju samazinājumu un paātrinātu tehnoloģiju nodošanu, liela nozīme ir tīras attīstības mehānismam (CDM); atgādina, ka tīras attīstības mehānisms ir jāpārveido, lai tajā noteiktu stingras projektu kvalitātes prasības, kuras garantētu augstus šādu projektu standartus ar papildu emisiju uzticamu, pārbaudāmu un reālu samazinājumu, kas arī veicina ilgtspējīgu attīstību šādās valstīs; uzskata, ka tīras attīstības mehānismam nākotnē būtu jāattiecas tikai uz vismazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka Eiropas rūpniecībā, lai panāktu emisiju samazinājumu un paātrinātu tehnoloģiju nodošanu, liela nozīme ir tīras attīstības mehānismam (CDM); atgādina, ka tīras attīstības mehānisms ir jāpārveido, lai tajā noteiktu stingras projektu kvalitātes prasības, kuras garantētu augstus šādu projektu standartus ar papildu emisiju uzticamu, pārbaudāmu un reālu samazinājumu, kas arī veicina ilgtspējīgu attīstību šādās valstīs; uzskata, ka tīras attīstības mehānismam nākotnē būtu jāattiecas tikai uz vismazāk attīstītajām valstīm;

| 57. | atkārto, ka pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus varētu būt labs pamats, lai sasniegtu gan būtisku emisiju samazinājumu, gan līdzvērtīgus konkurences apstākļus rūpniecībai; aicina ES un tās partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un citām tirdzniecības sistēmām, orientējoties uz globālu oglekļa dioksīda emisiju tirgu, nodrošinot lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabojot tirgus apjomu un likviditāti, pārredzamību un tādējādi — efektīvāku resursu sadalījumu; |
| --- | --- |

57.

atkārto, ka pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus varētu būt labs pamats, lai sasniegtu gan būtisku emisiju samazinājumu, gan līdzvērtīgus konkurences apstākļus rūpniecībai; aicina ES un tās partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un citām tirdzniecības sistēmām, orientējoties uz globālu oglekļa dioksīda emisiju tirgu, nodrošinot lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabojot tirgus apjomu un likviditāti, pārredzamību un tādējādi — efektīvāku resursu sadalījumu;

Pētniecība un tehnoloģijas

| 58. | atzinīgi vērtē Kankunā panākto vienošanos par pielāgošanās pamatregulējumu, ar kuru paredz uzlabot rīcību attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, par Tehnoloģiju mehānisma, tostarp Tehnoloģiskās izpildkomitejas un Klimata tehnoloģiskā centra un tīkla, izveidi, ar kuru pilnveidotu tehnoloģiju attīstību un nodošanu, pareizā līdzsvara panākšanu starp pielāgošanos un samazināšanu, kā arī intelektuālā īpašuma tiesību nodrošināšanu, tādējādi šo mehānismu padarot pilnībā darboties spējīgu; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē Kankunā panākto vienošanos par pielāgošanās pamatregulējumu, ar kuru paredz uzlabot rīcību attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, par Tehnoloģiju mehānisma, tostarp Tehnoloģiskās izpildkomitejas un Klimata tehnoloģiskā centra un tīkla, izveidi, ar kuru pilnveidotu tehnoloģiju attīstību un nodošanu, pareizā līdzsvara panākšanu starp pielāgošanos un samazināšanu, kā arī intelektuālā īpašuma tiesību nodrošināšanu, tādējādi šo mehānismu padarot pilnībā darboties spējīgu;

| 59. | uzsver, ka progresīvu tehnoloģiju attīstība un izplatīšana ir galvenie līdzekļi klimata pārmaiņu novēršanai un vienlaikus ES partneru pārliecināšanai visā pasaulē, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un darba vietas; prasa pieņemt starptautiskas saistības palielināt ieguldījumus progresīvu tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē attiecīgajās nozarēs; uzskata, ka Eiropai ļoti svarīgi būtu rādīt piemēru, būtiski palielinot izdevumus, kas paredzēti pētījumiem par klimatam labvēlīgām un energoefektīvām rūpniecības un enerģētikas tehnoloģijām, un ka šajā jomā Eiropai būtu jāveido cieša zinātniskā sadarbība ar starptautiskiem partneriem, piemēram, tā sauktajām BRIC valstīm (Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna) un Amerikas Savienotajām Valstīm; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka progresīvu tehnoloģiju attīstība un izplatīšana ir galvenie līdzekļi klimata pārmaiņu novēršanai un vienlaikus ES partneru pārliecināšanai visā pasaulē, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un darba vietas; prasa pieņemt starptautiskas saistības palielināt ieguldījumus progresīvu tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē attiecīgajās nozarēs; uzskata, ka Eiropai ļoti svarīgi būtu rādīt piemēru, būtiski palielinot izdevumus, kas paredzēti pētījumiem par klimatam labvēlīgām un energoefektīvām rūpniecības un enerģētikas tehnoloģijām, un ka šajā jomā Eiropai būtu jāveido cieša zinātniskā sadarbība ar starptautiskiem partneriem, piemēram, tā sauktajām BRIC valstīm (Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna) un Amerikas Savienotajām Valstīm;

| 60. | uzskata, ka inovācija ir neaizstājams līdzeklis, ar kura palīdzību nodrošināt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, un norāda, ka pastāv dažādas iespējas stimulēt inovāciju; aicina Komisiju izvērtēt dažādus mehānismus, kā atalgot izcilākos uzņēmumu atbilstoši to spējai rosināt inovāciju un nodot un izplatīt tehnoloģijas pasaules mērogā; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka inovācija ir neaizstājams līdzeklis, ar kura palīdzību nodrošināt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, un norāda, ka pastāv dažādas iespējas stimulēt inovāciju; aicina Komisiju izvērtēt dažādus mehānismus, kā atalgot izcilākos uzņēmumu atbilstoši to spējai rosināt inovāciju un nodot un izplatīt tehnoloģijas pasaules mērogā;

| 61. | uzsver, ka ir svarīgi veidot ciešāku Eiropas un vismazāk attīstīto valstu sadarbību; tāpēc aicina Komisiju laikus pirms Durbanas konferences nākt klajā ar idejām, kā veidot kopīgas pētniecības programmas par alternatīviem energoavotiem un par to, kā ES var dažādās rūpniecības nozarēs veicināt sadarbību starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikai; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka ir svarīgi veidot ciešāku Eiropas un vismazāk attīstīto valstu sadarbību; tāpēc aicina Komisiju laikus pirms Durbanas konferences nākt klajā ar idejām, kā veidot kopīgas pētniecības programmas par alternatīviem energoavotiem un par to, kā ES var dažādās rūpniecības nozarēs veicināt sadarbību starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikai;

| 62. | mudina ieviest institucionālu sistēmu, lai risinātu visus tehnoloģiju attīstības un nodošanas aspektus, īpaši pievēršoties piemērotajai tehnoloģijai (AT), kas izstrādāta, īpaši ņemot vērā kopienas, kurai tā paredzēta, vides, ētiskos, kultūras, sociālos, politiskos un ekonomiskos aspektus; prasa izveidot patentu kopfondus, kuros dažādu vienību, piemēram, uzņēmumu, universitāšu vai pētniecības institūtu, patentus kopīgā fondā dara pieejamus pārējiem ražošanas vai turpmākas pētniecības vajadzībām; prasa atzīt jaunattīstības valstu tiesības pilnībā izmantot intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektu (TRIPS) elastīgās iespējas; |
| --- | --- |

62.

mudina ieviest institucionālu sistēmu, lai risinātu visus tehnoloģiju attīstības un nodošanas aspektus, īpaši pievēršoties piemērotajai tehnoloģijai (AT), kas izstrādāta, īpaši ņemot vērā kopienas, kurai tā paredzēta, vides, ētiskos, kultūras, sociālos, politiskos un ekonomiskos aspektus; prasa izveidot patentu kopfondus, kuros dažādu vienību, piemēram, uzņēmumu, universitāšu vai pētniecības institūtu, patentus kopīgā fondā dara pieejamus pārējiem ražošanas vai turpmākas pētniecības vajadzībām; prasa atzīt jaunattīstības valstu tiesības pilnībā izmantot intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektu (TRIPS) elastīgās iespējas;

| 63. | norāda uz milzīgo atjaunojamās enerģijas potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un sniegt tām tehnoloģijas, pieredzi un ieguldījumus; |
| --- | --- |

63.

norāda uz milzīgo atjaunojamās enerģijas potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un sniegt tām tehnoloģijas, pieredzi un ieguldījumus;

| 64. | uzskata, ka būtu attiecīgi jāizpēta klimata pārmaiņu izraisītā migrācija, lai varētu pienācīgi risināt šo jautājumu; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka būtu attiecīgi jāizpēta klimata pārmaiņu izraisītā migrācija, lai varētu pienācīgi risināt šo jautājumu;

Enerģija, energoefektivitāte un resursu efektivitāte

| 65. | pauž nožēlu par to, ka starptautiskā līmenī un Eiropas Savienībā netiek atbilstoši risināts jautājums par energotaupību; uzsver, ka enerģijas ietaupīšana ļauj radīt darba vietas, ietaupīt līdzekļus, palielināt energodrošību un konkurētspēju un samazināt emisijas; aicina Eiropas Savienību vairāk uzmanības energotaupībai veltīt starptautiskās sarunās, spriežot gan par tehnoloģiju nodošanu, gan jaunattīstības valstu attīstības plāniem vai finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

65.

pauž nožēlu par to, ka starptautiskā līmenī un Eiropas Savienībā netiek atbilstoši risināts jautājums par energotaupību; uzsver, ka enerģijas ietaupīšana ļauj radīt darba vietas, ietaupīt līdzekļus, palielināt energodrošību un konkurētspēju un samazināt emisijas; aicina Eiropas Savienību vairāk uzmanības energotaupībai veltīt starptautiskās sarunās, spriežot gan par tehnoloģiju nodošanu, gan jaunattīstības valstu attīstības plāniem vai finansiālo palīdzību;

| 66. | uzskata — lai risinātu sarunas par klimata pārmaiņām, ārkārtīgi svarīgi ir rūpnieciski attīstītajām valstīm izpildīt savas Kopenhāgenā un Kankunā pieņemtās finansiālās saistības; prasa pēc iespējas drīzāk un starptautiski koordinēti īstenot G–20 valstu Pitsburgas sanāksmē izvirzīto mērķi vidējā termiņā pakāpeniski izbeigt neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju piešķiršanu, jo tas būtu svarīgs ieguldījums klimata aizsardzībā un būtu īpaši atbilstoši pašreizējai budžeta deficīta situācijai daudzās valstīs; |
| --- | --- |

66.

uzskata — lai risinātu sarunas par klimata pārmaiņām, ārkārtīgi svarīgi ir rūpnieciski attīstītajām valstīm izpildīt savas Kopenhāgenā un Kankunā pieņemtās finansiālās saistības; prasa pēc iespējas drīzāk un starptautiski koordinēti īstenot G–20 valstu Pitsburgas sanāksmē izvirzīto mērķi vidējā termiņā pakāpeniski izbeigt neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju piešķiršanu, jo tas būtu svarīgs ieguldījums klimata aizsardzībā un būtu īpaši atbilstoši pašreizējai budžeta deficīta situācijai daudzās valstīs;

| 67. | norāda, ka visā pasaulē aptuveni diviem miljardiem cilvēku joprojām nav iespējas izmantot ilgtspējīgus energoresursus par pieņemamu cenu; uzsver, ka enerģijas trūkuma problēma jārisina saskaņā ar klimata politikas mērķiem; norāda, ka ir pieejamas enerģijas tehnoloģijas, ar kurām var nodrošināt gan pasaules vides aizsardzības, gan vietējās attīstības vajadzības; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka visā pasaulē aptuveni diviem miljardiem cilvēku joprojām nav iespējas izmantot ilgtspējīgus energoresursus par pieņemamu cenu; uzsver, ka enerģijas trūkuma problēma jārisina saskaņā ar klimata politikas mērķiem; norāda, ka ir pieejamas enerģijas tehnoloģijas, ar kurām var nodrošināt gan pasaules vides aizsardzības, gan vietējās attīstības vajadzības;

| 68. | uzskata, ka Eiropai būtu jāatbalsta Dienvidāfrikas centieni radīt iespējas Āfrikas valstīm atrast partnerus un finansējumu ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu izmantošanā un videi labvēlīgās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka Eiropai būtu jāatbalsta Dienvidāfrikas centieni radīt iespējas Āfrikas valstīm atrast partnerus un finansējumu ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu izmantošanā un videi labvēlīgās tehnoloģijās;

Zemes izmantojums, izmaiņas zemes izmantojumā un mežsaimniecība (LULUCF)

| 69. | prasa Durbanā vienoties par stingriem LULUCF noteikumiem, kuri stiprinātu I pielikuma pušu pasākumu vērienīgumu, kuri veidoti mežsaimniecības un zemes izmantošanas emisiju faktiskai samazināšanai, kuros paredzēta prasība I pielikuma pusēm atskaitīties par visiem emisiju pieaugumiem no LULUCF un kuri atbilst pašreizējām pušu saistībām aizsargāt un pilnveidot siltumnīcefekta gāzu novadnes un krātuves, lai nodrošinātu, ka nozares ieguldījums emisiju samazināšanā ir ekoloģiski integrēts; prasa
  līdzās rūpīgai atskaitei par LULUCF darbībām
  noteikt
  politikas
  pasākumus, ar kuriem tiktu atzīts mežizstrādes produktos uzkrātā oglekļa nozīmīgums; |
| --- | --- |

69.

prasa Durbanā vienoties par stingriem LULUCF noteikumiem, kuri stiprinātu I pielikuma pušu pasākumu vērienīgumu, kuri veidoti mežsaimniecības un zemes izmantošanas emisiju faktiskai samazināšanai, kuros paredzēta prasība I pielikuma pusēm atskaitīties par visiem emisiju pieaugumiem no LULUCF un kuri atbilst pašreizējām pušu saistībām aizsargāt un pilnveidot siltumnīcefekta gāzu novadnes un krātuves, lai nodrošinātu, ka nozares ieguldījums emisiju samazināšanā ir ekoloģiski integrēts; prasa
  līdzās rūpīgai atskaitei par LULUCF darbībām
  noteikt
  politikas
  pasākumus, ar kuriem tiktu atzīts mežizstrādes produktos uzkrātā oglekļa nozīmīgums;

| 70. | uzskata, ka LULUCF ziņojumos jāiekļauj atsauce uz fiksētu bāzes gadu/periodu un tie jāpiemēro visos Kioto protokola un konvencijas sarunu virzienos; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka LULUCF ziņojumos jāiekļauj atsauce uz fiksētu bāzes gadu/periodu un tie jāpiemēro visos Kioto protokola un konvencijas sarunu virzienos;

| 71. | šajā sakarībā prasa meža apsaimniekošanas emisijas (izstrāde un izplūde) obligāti iekļaut I pielikuma pušu samazināšanas saistībās attiecībā uz LULUCF pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

71.

šajā sakarībā prasa meža apsaimniekošanas emisijas (izstrāde un izplūde) obligāti iekļaut I pielikuma pušu samazināšanas saistībās attiecībā uz LULUCF pēc 2012. gada;

| 72. | aicina Komisiju, dalībvalstis un visas puses darboties Zinātniskajā un tehnoloģiskajā konsultatīvajā padomē, kā arī citos starptautiskos forumos, lai izstrādātu jaunu ANO mežu definīciju uz biomu pamata, atspoguļojot bioloģiskās daudzveidības plaša mēroga atšķirības, kā arī atšķirīgo biomu oglekļa vērtības un vienlaikus nodalot vietējos mežus no tiem, kuros dominē koku monokultūras un svešzemju sugas; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju, dalībvalstis un visas puses darboties Zinātniskajā un tehnoloģiskajā konsultatīvajā padomē, kā arī citos starptautiskos forumos, lai izstrādātu jaunu ANO mežu definīciju uz biomu pamata, atspoguļojot bioloģiskās daudzveidības plaša mēroga atšķirības, kā arī atšķirīgo biomu oglekļa vērtības un vienlaikus nodalot vietējos mežus no tiem, kuros dominē koku monokultūras un svešzemju sugas;

| 73. | ar bažām norāda, ka oglekļa neitralitātes principu, ko piemēro uzskaitei saskaņā ar UNFCCC, attiecina uz enerģētikā izmantoto biomasu; prasa izstrādāt jaunus un stingrākus uzskaites noteikumus, kuros būtu iekļauts patiesais bioenerģijas potenciāls ietaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

73.

ar bažām norāda, ka oglekļa neitralitātes principu, ko piemēro uzskaitei saskaņā ar UNFCCC, attiecina uz enerģētikā izmantoto biomasu; prasa izstrādāt jaunus un stingrākus uzskaites noteikumus, kuros būtu iekļauts patiesais bioenerģijas potenciāls ietaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| 74. | mudina izveidot fondu, kas atalgotu vai stimulētu emisiju samazināšanu, ko nodrošina ar ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanas praksi, tostarp mežu saglabāšanu, ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, izvairīšanos no atmežošanas, apmežošanu un ilgtspējīgu lauksaimniecību; |
| --- | --- |

74.

mudina izveidot fondu, kas atalgotu vai stimulētu emisiju samazināšanu, ko nodrošina ar ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanas praksi, tostarp mežu saglabāšanu, ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, izvairīšanos no atmežošanas, apmežošanu un ilgtspējīgu lauksaimniecību;

| 75. | atgādina — lai mazinātu atmežošanas un mežu degradācijas radītās emisijas, ir jāpāriet no šaurā mežu oglekļa uzkrājumu izmaiņu uzskaites procesa uz plašāku pieeju, tostarp identificējot tiešos un netiešos mežu izciršanas veicinātājus, pamatojoties uz apspriežu procesu, kas līdzīgs brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma apspriežu procesam; |
| --- | --- |

75.

atgādina — lai mazinātu atmežošanas un mežu degradācijas radītās emisijas, ir jāpāriet no šaurā mežu oglekļa uzkrājumu izmaiņu uzskaites procesa uz plašāku pieeju, tostarp identificējot tiešos un netiešos mežu izciršanas veicinātājus, pamatojoties uz apspriežu procesu, kas līdzīgs brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma apspriežu procesam;

Mežu izciršanas un degradācijas radītā emisiju samazināšana

| 76. | atzīst, ka ir nepieciešama REDD+ programmas ilgtermiņa finansēšanas mehānisma regulatīvā noteiktība; mudina pušu konferenci izstrādāt mehānismu turpmākai REDD+ finansējuma piesaistīšanai no publiskiem, kā arī privātiem avotiem; |
| --- | --- |

76.

atzīst, ka ir nepieciešama REDD+ programmas ilgtermiņa finansēšanas mehānisma regulatīvā noteiktība; mudina pušu konferenci izstrādāt mehānismu turpmākai REDD+ finansējuma piesaistīšanai no publiskiem, kā arī privātiem avotiem;

| 77. | uzsver, ka 17. pušu konferencē nepieciešama turpmāka rīcība, lai īstenotu REDD+ programmu (mežu izciršanas un degradācijas radītas emisijas samazināšanai) un novērstu visas iespējamās nepilnības šā mērķa izpildē, it īpaši attiecībā uz ilgtermiņa finansējumu un stabilām un pārredzamām mežu uzraudzības sistēmām un jo sevišķi attiecībā uz efektīvu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pamatiedzīvotājiem un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka 17. pušu konferencē nepieciešama turpmāka rīcība, lai īstenotu REDD+ programmu (mežu izciršanas un degradācijas radītas emisijas samazināšanai) un novērstu visas iespējamās nepilnības šā mērķa izpildē, it īpaši attiecībā uz ilgtermiņa finansējumu un stabilām un pārredzamām mežu uzraudzības sistēmām un jo sevišķi attiecībā uz efektīvu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pamatiedzīvotājiem un vietējām kopienām;

| 78. | uzsver, ka izstrādātajam REDD+ mehānismam jānodrošina ne tikai klimata pārmaiņu samazināšana, bet arī būtiski ieguvumi bioloģiskās daudzveidības un ļoti svarīgu ekosistēmisko pakalpojumu jomā, kā arī jāveicina no meža atkarīgo personu, it īpaši pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu, tiesību nostiprināšana un iztikas līdzekļu uzlabošana; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka izstrādātajam REDD+ mehānismam jānodrošina ne tikai klimata pārmaiņu samazināšana, bet arī būtiski ieguvumi bioloģiskās daudzveidības un ļoti svarīgu ekosistēmisko pakalpojumu jomā, kā arī jāveicina no meža atkarīgo personu, it īpaši pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu, tiesību nostiprināšana un iztikas līdzekļu uzlabošana;

| 79. | pauž viedokli, ka REDD finansēšanas mehānismam jāpamatojas uz izpildes kritērijiem, tostarp mežu apsaimniekošanas jomā, un jāņem vērā mērķi, kas noteikti Bioloģiskās daudzveidības konvencijas pušu konferences 10. sanāksmē (CBD COP 10) Nagojā pieņemtajā Bioloģiskās daudzveidības stratēģiskajā plānā (2011–2020); |
| --- | --- |

79.

pauž viedokli, ka REDD finansēšanas mehānismam jāpamatojas uz izpildes kritērijiem, tostarp mežu apsaimniekošanas jomā, un jāņem vērā mērķi, kas noteikti Bioloģiskās daudzveidības konvencijas pušu konferences 10. sanāksmē (CBD COP 10) Nagojā pieņemtajā Bioloģiskās daudzveidības stratēģiskajā plānā (2011–2020);

| 80. | uzsver nepieciešamību paātrināt publiskā finansējuma piešķiršanu par rezultātiem, kuru pamatā ir REDD+ pasākumu īstenošana, atalgojot atmežošanas samazināšanu saskaņā ar valsts pamatnostādnēm, lai ne vēlāk kā līdz 2020. gadam apturētu tropu mežu apjomīgo izciršanu; |
| --- | --- |

80.

uzsver nepieciešamību paātrināt publiskā finansējuma piešķiršanu par rezultātiem, kuru pamatā ir REDD+ pasākumu īstenošana, atalgojot atmežošanas samazināšanu saskaņā ar valsts pamatnostādnēm, lai ne vēlāk kā līdz 2020. gadam apturētu tropu mežu apjomīgo izciršanu;

| 81. | pauž nožēlu par to, ka REDD finansējums ir balstīts uz tik plašu mežu definīciju, ka tas var attiekties pat uz vienas svešzemju sugas audzēm; uzskata, ka šī definīcija var radīt nepareizu stimulu novirzīt finansējumu no veciem un seniem mežiem ļoti nepieciešamās aizsardzības un no inovācijas uz jaunām komerciālām audzēm; |
| --- | --- |

81.

pauž nožēlu par to, ka REDD finansējums ir balstīts uz tik plašu mežu definīciju, ka tas var attiekties pat uz vienas svešzemju sugas audzēm; uzskata, ka šī definīcija var radīt nepareizu stimulu novirzīt finansējumu no veciem un seniem mežiem ļoti nepieciešamās aizsardzības un no inovācijas uz jaunām komerciālām audzēm;

| 82. | turklāt aicina ES panākt, lai REDD+ būtu iekļauti aizsardzības mehānismi, kas nodrošinātu, ka netiek pārkāptas mežos dzīvojošo cilvēku tiesības un tiek efektīvi apturēta mežu bojāeja; jo īpaši prasa, lai REDD+ nekaitētu līdz šim panāktajiem uzlabojumiem, īstenojot mežu tiesību aktu īstenošanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT), sevišķi attiecībā uz mežu apsaimniekošanu un paražu īpašumtiesību precizēšanu un atzīšanu; |
| --- | --- |

82.

turklāt aicina ES panākt, lai REDD+ būtu iekļauti aizsardzības mehānismi, kas nodrošinātu, ka netiek pārkāptas mežos dzīvojošo cilvēku tiesības un tiek efektīvi apturēta mežu bojāeja; jo īpaši prasa, lai REDD+ nekaitētu līdz šim panāktajiem uzlabojumiem, īstenojot mežu tiesību aktu īstenošanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT), sevišķi attiecībā uz mežu apsaimniekošanu un paražu īpašumtiesību precizēšanu un atzīšanu;

Jūras transports un starptautiskā aviācija

| 83. | atzinīgi vērtē nesen Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā panākto progresu attiecībā uz obligātajiem energoefektivitātes pasākumiem starptautiskajai jūras satiksmei, taču norāda, ka to var uzskatīt tikai par pirmo soli; aicina ES censties panākt vērienīgākus kuģniecības emisiju samazināšanas mērķus, kas veicinātu turpmāku attīstību Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā attiecībā uz nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai saskaņā ar UNFCCC panāktu vispārēji saistošus jūras transporta emisiju samazinājumus; |
| --- | --- |

83.

atzinīgi vērtē nesen Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā panākto progresu attiecībā uz obligātajiem energoefektivitātes pasākumiem starptautiskajai jūras satiksmei, taču norāda, ka to var uzskatīt tikai par pirmo soli; aicina ES censties panākt vērienīgākus kuģniecības emisiju samazināšanas mērķus, kas veicinātu turpmāku attīstību Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā attiecībā uz nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai saskaņā ar UNFCCC panāktu vispārēji saistošus jūras transporta emisiju samazinājumus;

| 84. | vēlas uzsvērt, ka, neraugoties uz šiem pasākumiem, jūras transporta emisijas pieaugs kuģu satiksmes palielināšanās dēļ, jo pasākumi attiecas tikai uz jauniem kuģiem; tāpēc uzskata, ka šajā sakarā jāuzsver alternatīvās pieejas (piemēram, oglekļa dioksīda cenu noteikšana un turpmāki tehnoloģiski pasākumi arī ekspluatācijā jau esošiem kuģiem); |
| --- | --- |

84.

vēlas uzsvērt, ka, neraugoties uz šiem pasākumiem, jūras transporta emisijas pieaugs kuģu satiksmes palielināšanās dēļ, jo pasākumi attiecas tikai uz jauniem kuģiem; tāpēc uzskata, ka šajā sakarā jāuzsver alternatīvās pieejas (piemēram, oglekļa dioksīda cenu noteikšana un turpmāki tehnoloģiski pasākumi arī ekspluatācijā jau esošiem kuģiem);

| 85. | aicina Eiropas Savienību nodrošināt, lai starptautiskā nolīgumā tiktu ņemta vērā visa aviācijas ietekme un aviācijai tiktu noteikti saistoši samazināšanas mērķi, un mudina visas ieinteresētās personas pārliecināties, ka šos mērķus atbalsta izpildes struktūras; uzskata, ka šī jautājuma risināšana kļūst aizvien neatliekamāka, un atbalsta aviācijas iekļaušanu Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā; |
| --- | --- |

85.

aicina Eiropas Savienību nodrošināt, lai starptautiskā nolīgumā tiktu ņemta vērā visa aviācijas ietekme un aviācijai tiktu noteikti saistoši samazināšanas mērķi, un mudina visas ieinteresētās personas pārliecināties, ka šos mērķus atbalsta izpildes struktūras; uzskata, ka šī jautājuma risināšana kļūst aizvien neatliekamāka, un atbalsta aviācijas iekļaušanu Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā;

| 86. | atzīst „kopējas, bet diferencētas atbildības” principu un atbalsta starptautisku instrumentu ieviešanu, nosakot globālus emisiju samazināšanas mērķus, lai ierobežotu starptautiskās aviācijas un jūras transporta ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

86.

atzīst „kopējas, bet diferencētas atbildības” principu un atbalsta starptautisku instrumentu ieviešanu, nosakot globālus emisiju samazināšanas mērķus, lai ierobežotu starptautiskās aviācijas un jūras transporta ietekmi uz klimatu;

Eiropas Parlamenta delegācija

| 87. | uzskata, ka ES delegācijai ir nozīmīga loma sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc par nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Parlamenta deputāti nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; cer, ka vismaz Eiropas Parlamenta delegācijas vadītāji varēs piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs Durbanā; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka ES delegācijai ir nozīmīga loma sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc par nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Parlamenta deputāti nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; cer, ka vismaz Eiropas Parlamenta delegācijas vadītāji varēs piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs Durbanā;

| 88. | norāda, ka saskaņā ar pamatnolīgumu, ko Komisija un Parlaments noslēdza 2010. gada novembrī, Komisijai ir jāveicina Parlamenta deputātu iekļaušana novērotāju statusā Savienības delegācijās, kuras risina sarunas par daudzpusējiem nolīgumiem; atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu (LESD 218. pants) Savienības un trešo valstu vai starptautisko organizāciju nolīgumus noslēdz ar Parlamenta piekrišanu; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka saskaņā ar pamatnolīgumu, ko Komisija un Parlaments noslēdza 2010. gada novembrī, Komisijai ir jāveicina Parlamenta deputātu iekļaušana novērotāju statusā Savienības delegācijās, kuras risina sarunas par daudzpusējiem nolīgumiem; atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu (LESD 218. pants) Savienības un trešo valstu vai starptautisko organizāciju nolīgumus noslēdz ar Parlamenta piekrišanu;

| 89. | atgādina par UNFCCC pušu pienākumu veicināt visplašāko līdzdalību UNFCCC procesā, tostarp līdzdalību nevalstiskajās organizācijās; prasa ļaut 17. pušu konferences sarunās piedalīties Pirmiedzīvotāju starptautiskā foruma pārstāvjiem, jo šos cilvēkus īpaši skar klimata pārmaiņas un pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

89.

atgādina par UNFCCC pušu pienākumu veicināt visplašāko līdzdalību UNFCCC procesā, tostarp līdzdalību nevalstiskajās organizācijās; prasa ļaut 17. pušu konferences sarunās piedalīties Pirmiedzīvotāju starptautiskā foruma pārstāvjiem, jo šos cilvēkus īpaši skar klimata pārmaiņas un pielāgošanās klimata pārmaiņām;

*

* *

| 90. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNFCCC sekretariātam ar pieprasījumu to izsūtīt visām ārpussavienības līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

90.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNFCCC sekretariātam ar pieprasījumu to izsūtīt visām ārpussavienības līgumslēdzējām pusēm.

---

(1)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

(2)  OV C 285 E, 21.10.2010., 1. lpp.

(3)  OV C 341 E, 16.12.2010., 25. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0442.

(5)  OV C 67 E, 18.3.2010., 44. lpp.

(6)  OV C 81 E, 15.3.2011., 115. lpp.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0226.

(9)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/97

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPārskatatbildības ziņojums par attīstības finansējumu

P7_TA(2011)0505

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par atbildības ziņojumu par attīstības finansējumu

2013/C 153 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī, Londonā 2009. gada 2. aprīlī, Toronto 2010.gada 26.–27. jūnijā un Seulā 2010. gada 11.–12. novembrī notikušos G20 valstu sammitus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī, Londonā 2009. gada 2. aprīlī, Toronto 2010.gada 26.–27. jūnijā un Seulā 2010. gada 11.–12. novembrī notikušos G20 valstu sammitus,

| — | ņemot vērā Akvilā, Itālijā 2009. gada 8.–10. jūlijā, Dovilā, Francijā 2011. gada 26.–27. maijā un Muskokā, Kanādā 2010. gada 26. jūnijā notikušos G8 valstu sammitus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Akvilā, Itālijā 2009. gada 8.–10. jūlijā, Dovilā, Francijā 2011. gada 26.–27. maijā un Muskokā, Kanādā 2010. gada 26. jūnijā notikušos G8 valstu sammitus,

| — | ņemot vērā Monterejā, Meksikā 2002. gada 18.–22. martā un Dohā, Katārā 2008. gada 29. novembrī – 2. decembrī notikušajās attiecīgajās starptautiskajās konferencēs par attīstības finansējumu pieņemto Monterejas konsensu un Dohas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejā, Meksikā 2002. gada 18.–22. martā un Dohā, Katārā 2008. gada 29. novembrī – 2. decembrī notikušajās attiecīgajās starptautiskajās konferencēs par attīstības finansējumu pieņemto Monterejas konsensu un Dohas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1) un ES rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1) un ES rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu „oficiālā attīstības palīdzība plus” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu „oficiālā attīstības palīdzība plus” (5),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par turpmāko darbu saistībā ar Monterejas 2002. gada konferenci par attīstības finansēšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par turpmāko darbu saistībā ar Monterejas 2002. gada konferenci par attīstības finansēšanu (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pērn ES dalībvalstis piešķīra oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) tikai 0,43 % no NKI, neskatoties uz Tūkstošgades apņemšanos līdz 2015. gadam piešķirt 0,7 % un pagaidu mērķi 2010. gadā piešķirt 0,56 % no NKI; |
| --- | --- |

A.

tā kā pērn ES dalībvalstis piešķīra oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) tikai 0,43 % no NKI, neskatoties uz Tūkstošgades apņemšanos līdz 2015. gadam piešķirt 0,7 % un pagaidu mērķi 2010. gadā piešķirt 0,56 % no NKI;

| B. | tā kā 15 dalībvalstis 2009. vai 2010. gadā ir samazinājušas atbalstam paredzēto budžetu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 15 dalībvalstis 2009. vai 2010. gadā ir samazinājušas atbalstam paredzēto budžetu;

| C. | tā kā dalībvalstis apsolīja 2005. gadā novirzīt 50 % no visa jaunā atbalsta Subsahāras Āfrikai, bet tā kā tās faktiski ir piešķīrušas tikai pusi no šā apjoma un arī nav izpildījušas savu solījumu līdz 2010. gadam piešķirt 0,15 % no NKI vismazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstis apsolīja 2005. gadā novirzīt 50 % no visa jaunā atbalsta Subsahāras Āfrikai, bet tā kā tās faktiski ir piešķīrušas tikai pusi no šā apjoma un arī nav izpildījušas savu solījumu līdz 2010. gadam piešķirt 0,15 % no NKI vismazāk attīstītajām valstīm;

| D. | tā kā šādas saistības ir noteiktas kā NKI procentuālā daļa un līdz ar to lejupslīdes laikā atbilst reālajam samazinājumam, ekonomikas krīze ir nepiemērots attaisnojums, lai proporcionāli samazinātu atbalstam paredzēto budžetu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šādas saistības ir noteiktas kā NKI procentuālā daļa un līdz ar to lejupslīdes laikā atbilst reālajam samazinājumam, ekonomikas krīze ir nepiemērots attaisnojums, lai proporcionāli samazinātu atbalstam paredzēto budžetu;

| E. | tā kā atbalsta solījumu neizpilde izraisīs būtisku uzticības mazināšanos ES un iedragās jaunattīstības valstu partneru uzticēšanos, savukārt saistību izpilde sniegtu spēcīgu un nepārprotamu signālu nabadzīgajām valstīm un citiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbalsta solījumu neizpilde izraisīs būtisku uzticības mazināšanos ES un iedragās jaunattīstības valstu partneru uzticēšanos, savukārt saistību izpilde sniegtu spēcīgu un nepārprotamu signālu nabadzīgajām valstīm un citiem līdzekļu devējiem;

| F. | tā kā slikta nodokļu pārvaldība jaunattīstības valstīs neļauj vienlīdzīgi sadalīt ienākumus, rada līdzekļu nepietiekamību valdībām un kavē nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā slikta nodokļu pārvaldība jaunattīstības valstīs neļauj vienlīdzīgi sadalīt ienākumus, rada līdzekļu nepietiekamību valdībām un kavē nabadzības izskaušanu;

| G. | tā kā tiek lēsts, ka nelikumīga kapitāla plūsma no jaunattīstības valstīm ir aptuveni desmit reižu lielāka par kopējās attīstības palīdzības līmeni; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiek lēsts, ka nelikumīga kapitāla plūsma no jaunattīstības valstīm ir aptuveni desmit reižu lielāka par kopējās attīstības palīdzības līmeni;

| H. | tā kā novatoriski finansēšanas mehānismi pašlaik aptver tikai 3 % no ES attīstības palīdzības; |
| --- | --- |

H.

tā kā novatoriski finansēšanas mehānismi pašlaik aptver tikai 3 % no ES attīstības palīdzības;

| I. | tā kā sistēmas, lai nabadzīgās valstīs uzlabotu finanšu pakalpojumu pieejamību, piemēram, mikrofinanšu sistēmas, var sniegt ārkārtīgi noderīgu palīdzību lauku sīksaimniekiem, jo īpaši sievietēm, nolūkā panākt saimniecisku patstāvību pārtikas jomā un nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

I.

tā kā sistēmas, lai nabadzīgās valstīs uzlabotu finanšu pakalpojumu pieejamību, piemēram, mikrofinanšu sistēmas, var sniegt ārkārtīgi noderīgu palīdzību lauku sīksaimniekiem, jo īpaši sievietēm, nolūkā panākt saimniecisku patstāvību pārtikas jomā un nodrošinātību ar pārtiku;

| J. | tā kā migrantu sūtījumi uz jaunattīstības valstīm pārsniedz kopējo attīstības palīdzības budžetu un tā kā, lai gan ES 2008. gadā apņēmās samazināt sūtījumu izmaksas, ir panāktas vienīgi nelielas pārmaiņas; |
| --- | --- |

J.

tā kā migrantu sūtījumi uz jaunattīstības valstīm pārsniedz kopējo attīstības palīdzības budžetu un tā kā, lai gan ES 2008. gadā apņēmās samazināt sūtījumu izmaksas, ir panāktas vienīgi nelielas pārmaiņas;

| K. | tā kā ES tirdzniecības palīdzības apjoms 2009. gadā bija EUR 10,5 miljardi un tā kā ar tirdzniecību saistītas palīdzības apjoms bija EUR 3 miljardi, kas ir daudz vairāk, nekā tika paredzēts mērķī; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES tirdzniecības palīdzības apjoms 2009. gadā bija EUR 10,5 miljardi un tā kā ar tirdzniecību saistītas palīdzības apjoms bija EUR 3 miljardi, kas ir daudz vairāk, nekā tika paredzēts mērķī;

| L. | tā kā LESD 208. pantā ir noteikts: „Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”; |
| --- | --- |

L.

tā kā LESD 208. pantā ir noteikts: „Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”;

| M. | tā kā jaunattīstības valstis un jo īpaši vismazāk attīstītās valstis ir ļoti smagi skārusi krīze, novedot pie vēl viena parādu līmeņa pieauguma; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunattīstības valstis un jo īpaši vismazāk attīstītās valstis ir ļoti smagi skārusi krīze, novedot pie vēl viena parādu līmeņa pieauguma;

| N. | tā kā ES jaunattīstības valstīm 2009. gadā sniedza finansējumu EUR 2,3 miljardu apjomā klimata jomā tūlītēji īstenojamiem pasākumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES jaunattīstības valstīm 2009. gadā sniedza finansējumu EUR 2,3 miljardu apjomā klimata jomā tūlītēji īstenojamiem pasākumiem;

| O. | tā kā ES ir apsolījusi nodrošināt, ka finansējums klimata jomā ir „jauns un papildinošs”; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES ir apsolījusi nodrošināt, ka finansējums klimata jomā ir „jauns un papildinošs”;

| P. | tā kā neefektīvā palīdzībā katru gadu tiek izšķērdēti sabiedrības līdzekļi līdz pat EUR 6 miljardu apjomā, |
| --- | --- |

P.

tā kā neefektīvā palīdzībā katru gadu tiek izšķērdēti sabiedrības līdzekļi līdz pat EUR 6 miljardu apjomā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES 2011. gada atbildības ziņojumu par attīstības finansējumu kā īpaši noderīgu pasākumu pārredzamības un profesionālapskates jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES 2011. gada atbildības ziņojumu par attīstības finansējumu kā īpaši noderīgu pasākumu pārredzamības un profesionālapskates jomā;

Attīstības palīdzība

| 2. | atzīst pieaugošo spiedienu uz valstu budžetiem, ko izraisa finanšu un ekonomikas krīze; tomēr uzskata, ka nabadzības izskaušanas mērķa sasniegšana vispirms prasa izmaiņas politikas jomās rūpnieciski attīstītajās un jaunattīstības valstīs, lai novērstu nabadzības strukturālos cēloņus; |
| --- | --- |

2.

atzīst pieaugošo spiedienu uz valstu budžetiem, ko izraisa finanšu un ekonomikas krīze; tomēr uzskata, ka nabadzības izskaušanas mērķa sasniegšana vispirms prasa izmaiņas politikas jomās rūpnieciski attīstītajās un jaunattīstības valstīs, lai novērstu nabadzības strukturālos cēloņus;

| 3. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par valdības atbalstīto ārvalstu investoru pašreiz veikto lauksaimniecības zemes iegādi, jo īpaši Āfrikā, kas var negatīvi ietekmēt vietējo nodrošinātību ar pārtiku; prasa Komisijai iekļaut zemes piesavināšanās jautājumu tās politiskajā dialogā ar jaunattīstības valstīm, lai padarītu politikas saskaņotību par attīstības sadarbības politikas stūrakmeni gan valsts, gan starptautiskajā līmenī un izvairītos no īpašuma atsavināšanas mazajiem lauksaimniekiem un neilgtspējīgas zemes un ūdens izmantošanas; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti pauž nopietnas bažas par valdības atbalstīto ārvalstu investoru pašreiz veikto lauksaimniecības zemes iegādi, jo īpaši Āfrikā, kas var negatīvi ietekmēt vietējo nodrošinātību ar pārtiku; prasa Komisijai iekļaut zemes piesavināšanās jautājumu tās politiskajā dialogā ar jaunattīstības valstīm, lai padarītu politikas saskaņotību par attīstības sadarbības politikas stūrakmeni gan valsts, gan starptautiskajā līmenī un izvairītos no īpašuma atsavināšanas mazajiem lauksaimniekiem un neilgtspējīgas zemes un ūdens izmantošanas;

| 4. | pauž atzinību par to, ka ES un tās dalībvalstis, neskatoties uz krīzi, joprojām ir līderi oficiālās attīstības palīdzības (OAP) līdzekļu piešķiršanā pasaulē; |
| --- | --- |

4.

pauž atzinību par to, ka ES un tās dalībvalstis, neskatoties uz krīzi, joprojām ir līderi oficiālās attīstības palīdzības (OAP) līdzekļu piešķiršanā pasaulē;

| 5. | atzinīgi vērtē dalībvalstu nesen atjaunināto apņemšanos ievērot saistības OAP jomā, jo īpaši mērķi piešķirt 0,7 % no NKI; piekrīt Padomei, ka ar OAP nepietiek, lai izskaustu nabadzību visā pasaulē; uzskata, ka ar ES attīstības politiku vajadzētu novērst strukturālos šķēršļus, kas kavē nabadzības izskaušanas mērķa sasniegšanu, saskaņojot attīstības politiku starp ES politikas virzieniem lauksaimniecības, tirdzniecības, ieguldījumu, nodokļu oāžu, piekļuves izejvielām un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē dalībvalstu nesen atjaunināto apņemšanos ievērot saistības OAP jomā, jo īpaši mērķi piešķirt 0,7 % no NKI; piekrīt Padomei, ka ar OAP nepietiek, lai izskaustu nabadzību visā pasaulē; uzskata, ka ar ES attīstības politiku vajadzētu novērst strukturālos šķēršļus, kas kavē nabadzības izskaušanas mērķa sasniegšanu, saskaņojot attīstības politiku starp ES politikas virzieniem lauksaimniecības, tirdzniecības, ieguldījumu, nodokļu oāžu, piekļuves izejvielām un klimata pārmaiņu jomā;

| 6. | tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka 2010. gadā ES pietrūka aptuveni EUR 15 miljardu, lai sasniegtu savu tā gada OAP mērķi, ka ES faktiski vajadzēs dubultot savu atbalstu, lai sasniegtu 2015. gada Tūkstošgades mērķi, ka ES nav būtiski palielinājusi atbalstu Āfrikai un vismazāk attīstītajām valstīm, neskatoties uz solījumiem to darīt, un ka daudzas dalībvalstis 2009. un 2010. gadā ir ierobežojušas savu palīdzības budžetu, paredzot veikt turpmākus samazinājumus 2011. gadā un arī turpmākajos gados; |
| --- | --- |

6.

tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka 2010. gadā ES pietrūka aptuveni EUR 15 miljardu, lai sasniegtu savu tā gada OAP mērķi, ka ES faktiski vajadzēs dubultot savu atbalstu, lai sasniegtu 2015. gada Tūkstošgades mērķi, ka ES nav būtiski palielinājusi atbalstu Āfrikai un vismazāk attīstītajām valstīm, neskatoties uz solījumiem to darīt, un ka daudzas dalībvalstis 2009. un 2010. gadā ir ierobežojušas savu palīdzības budžetu, paredzot veikt turpmākus samazinājumus 2011. gadā un arī turpmākajos gados;

| 7. | uzsver labi pārvaldīta atbalsta lielo ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā veselības, izglītības, dzimumu līdztiesības, bioloģiskās daudzveidības un daudzās citās jomās; |
| --- | --- |

7.

uzsver labi pārvaldīta atbalsta lielo ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā veselības, izglītības, dzimumu līdztiesības, bioloģiskās daudzveidības un daudzās citās jomās;

| 8. | tādēļ aicina visas dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus, lai izpildītu savas saistības piešķirt 0,7 % no NKI, kā arī savus īpašos solījumus Āfrikas un vismazāk attīstītajām valstīm, un ierosina veikt pārredzamus, saistošus un daudzgadu pasākumus, tostarp tiesību aktu jomā; |
| --- | --- |

8.

tādēļ aicina visas dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus, lai izpildītu savas saistības piešķirt 0,7 % no NKI, kā arī savus īpašos solījumus Āfrikas un vismazāk attīstītajām valstīm, un ierosina veikt pārredzamus, saistošus un daudzgadu pasākumus, tostarp tiesību aktu jomā;

Citi attīstības finansējuma aspekti

| 9. | piekrīt Padomei un Komisijai, ka vietējo resursu mobilizēšana partnervalstīs ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; aicina ES līdzekļu devējus piešķirt prioritāti veiktspējas palielināšanai šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz spēcīgākām nodokļu sistēmām un labāku nodokļu pārvaldību, un palielināt pūliņus visā pasaulē, lai veicinātu pārredzamību nodokļu jomā un pārskatu sniegšanu par valstīm, kā arī apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kapitāla nelikumīgu aizplūšanu, vajadzības gadījumā izmantojot tiesību aktus; |
| --- | --- |

9.

piekrīt Padomei un Komisijai, ka vietējo resursu mobilizēšana partnervalstīs ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; aicina ES līdzekļu devējus piešķirt prioritāti veiktspējas palielināšanai šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz spēcīgākām nodokļu sistēmām un labāku nodokļu pārvaldību, un palielināt pūliņus visā pasaulē, lai veicinātu pārredzamību nodokļu jomā un pārskatu sniegšanu par valstīm, kā arī apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kapitāla nelikumīgu aizplūšanu, vajadzības gadījumā izmantojot tiesību aktus;

| 10. | prasa Komisijai ietvert cīņu pret nodokļu oāžu nelikumīgu izmantošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu kā prioritāru jautājumu savā attīstības politikā; |
| --- | --- |

10.

prasa Komisijai ietvert cīņu pret nodokļu oāžu nelikumīgu izmantošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu kā prioritāru jautājumu savā attīstības politikā;

| 11. | aicina dalībvalstis turpmāk pastiprināt atbalstu ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai un aicina Eiropas Komisiju nekavējoties ierosināt ES tiesību aktus, kas vismaz līdzinātos ASV tiesību aktiem attiecībā uz mērķi nodrošināt pienācīgu nodokļu nomaksu un ražošanu saskaņā ar sociālajiem un vides standartiem ieguves rūpniecībā jaunattīstības valstīs, ievērojot standartus, kas paredz rīkoties ar pienācīgu rūpību; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis turpmāk pastiprināt atbalstu ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai un aicina Eiropas Komisiju nekavējoties ierosināt ES tiesību aktus, kas vismaz līdzinātos ASV tiesību aktiem attiecībā uz mērķi nodrošināt pienācīgu nodokļu nomaksu un ražošanu saskaņā ar sociālajiem un vides standartiem ieguves rūpniecībā jaunattīstības valstīs, ievērojot standartus, kas paredz rīkoties ar pienācīgu rūpību;

| 12. | aicina ES un tās dalībvalstis aktivizēt ne tikai OAP, bet arī citus starptautiskā attīstības finansējuma atbalsta avotus, tostarp:






  — | ierosināt novatoriskus maksājumus, piemēram, nodokli par finanšu pārskaitījumiem, lai finansētu sabiedriskos pamatpakalpojumus pasaulē, tostarp attīstības palīdzību; |
| --- | --- | --- |

12.

aicina ES un tās dalībvalstis aktivizēt ne tikai OAP, bet arī citus starptautiskā attīstības finansējuma atbalsta avotus, tostarp:

—

ierosināt novatoriskus maksājumus, piemēram, nodokli par finanšu pārskaitījumiem, lai finansētu sabiedriskos pamatpakalpojumus pasaulē, tostarp attīstības palīdzību;

| — | ievērojami samazināt sūtījumu izmaksas; |
| --- | --- |

—

ievērojami samazināt sūtījumu izmaksas;

| — | pastiprināt ES piešķīrumu un EIB kredītu apvienošanu, nesamazinot atbalsta izdevumus; |
| --- | --- |

—

pastiprināt ES piešķīrumu un EIB kredītu apvienošanu, nesamazinot atbalsta izdevumus;

| — | atbalstīt sistēmas, lai uzlabotu piekļuvi finanšu pakalpojumiem, piemēram, mikrofinansējuma sistēmas, jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

atbalstīt sistēmas, lai uzlabotu piekļuvi finanšu pakalpojumiem, piemēram, mikrofinansējuma sistēmas, jaunattīstības valstīs,

| 13. | atzinīgi vērtē ES ievērojamo un pieaugošo atbalstu tirdzniecības palīdzībai un ar tirdzniecību saistītai palīdzībai; sagaida, ka vismazāk attīstītās valstis nākotnē gūs lielāku labumu no šāda atbalsta; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē ES ievērojamo un pieaugošo atbalstu tirdzniecības palīdzībai un ar tirdzniecību saistītai palīdzībai; sagaida, ka vismazāk attīstītās valstis nākotnē gūs lielāku labumu no šāda atbalsta;

| 14. | atgādina, ka ES tirdzniecības politikai tāpat kā lauksaimniecības, zivsaimniecības, migrācijas un drošības politikai saskaņā ar Lisabonas līgumu ir jāatbilst ES attīstības politikas mērķiem, un prasa saskaņot attīstības politiku (Lisabonas līguma 208. pants), lai novērstu nabadzības izskaušanas strukturālo problēmu; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka ES tirdzniecības politikai tāpat kā lauksaimniecības, zivsaimniecības, migrācijas un drošības politikai saskaņā ar Lisabonas līgumu ir jāatbilst ES attīstības politikas mērķiem, un prasa saskaņot attīstības politiku (Lisabonas līguma 208. pants), lai novērstu nabadzības izskaušanas strukturālo problēmu;

| 15. | prasa dalībvalstīm pastiprināt centienus, lai nodrošinātu pašreizējo parādu atvieglošanas iniciatīvu pilnīgu īstenošanu, jo īpaši nabadzīgām valstīm ar lielu parādu slogu, kā arī daudzpusējo parādu atvieglošanu; |
| --- | --- |

15.

prasa dalībvalstīm pastiprināt centienus, lai nodrošinātu pašreizējo parādu atvieglošanas iniciatīvu pilnīgu īstenošanu, jo īpaši nabadzīgām valstīm ar lielu parādu slogu, kā arī daudzpusējo parādu atvieglošanu;

| 16. | atzinīgi vērtē ES nesen piešķirto būtisko atbalstu pasākumiem klimata jomā jaunattīstības valstīs, taču atkārtoti prasa, lai šie pasākumi papildinātu pašreizējo attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ES nesen piešķirto būtisko atbalstu pasākumiem klimata jomā jaunattīstības valstīs, taču atkārtoti prasa, lai šie pasākumi papildinātu pašreizējo attīstības palīdzību;

| 17. | sagaida, ka novembrī Busanā paredzētais ceturtais augsta līmeņa forums par palīdzības efektivitāti sniegs taustāmus rezultātus efektīvākās un lietderīgākas palīdzības jomā; norāda, ka 2011. gada atbildības ziņojumā tika noteikti panākumi, kas, lai arī ir nevienmērīgi, tomēr prasa ES dalībvalstīm pielikt lielākas pūles nolūkā uzlabot koordināciju starp līdzekļu devējiem (tostarp gadījumos, kas attiecas uz ES Ārējās darbības dienestu), kopīgo plānošanu un darba dalīšanu šajā jomā; |
| --- | --- |

17.

sagaida, ka novembrī Busanā paredzētais ceturtais augsta līmeņa forums par palīdzības efektivitāti sniegs taustāmus rezultātus efektīvākās un lietderīgākas palīdzības jomā; norāda, ka 2011. gada atbildības ziņojumā tika noteikti panākumi, kas, lai arī ir nevienmērīgi, tomēr prasa ES dalībvalstīm pielikt lielākas pūles nolūkā uzlabot koordināciju starp līdzekļu devējiem (tostarp gadījumos, kas attiecas uz ES Ārējās darbības dienestu), kopīgo plānošanu un darba dalīšanu šajā jomā;

| 18. | prasa ES līdzekļu devējiem uzlabot politisko dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm par attīstības sadarbību un mudina dalībvalstis atbalstīt dienvidu – dienvidu un trīspusējās attīstības sadarbības iniciatīvas; uzskata, ka vairs nav nekāda pamatojuma piešķirt palīdzību dotāciju veidā ar skaidru naudu bagātām valstīm; |
| --- | --- |

18.

prasa ES līdzekļu devējiem uzlabot politisko dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm par attīstības sadarbību un mudina dalībvalstis atbalstīt dienvidu – dienvidu un trīspusējās attīstības sadarbības iniciatīvas; uzskata, ka vairs nav nekāda pamatojuma piešķirt palīdzību dotāciju veidā ar skaidru naudu bagātām valstīm;

ESAO un Attīstības palīdzības komitejas profesionālapskate

| 19. | prasa iesaistīt Parlamentu nākamajā ES attīstības sadarbības ESAO un APK profesionālapskatē; |
| --- | --- |

19.

prasa iesaistīt Parlamentu nākamajā ES attīstības sadarbības ESAO un APK profesionālapskatē;

*

* *

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, EIB, ANO struktūrām, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, G20, SVF un Pasaules Bankai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, EIB, ANO struktūrām, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, G20, SVF un Pasaules Bankai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 6. lpp.

(2)  Padomes secinājumi 9558/2007, 2007. gada 15. maijs.

(3)  OV C 236 E, 12.8.2011., 48. lpp.

(4)  OV C 4 E, 7.1.2011., 34. lpp.

(5)  OV C 161 E, 31.5.2011., 47. lpp.

(6)  OV C 8 E, 14.1.2010., 1. lpp.

(7)  OV C 279 E, 19.11.2009., 100. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/102

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas kino digitālajā laikmetā

P7_TA(2011)0506

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra ieteikumu par filmu mantojumu un ar to saistītu industriālo darbību konkurētspēju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra ieteikumu par filmu mantojumu un ar to saistītu industriālo darbību konkurētspēju (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. augusta ieteikumu par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. augusta ieteikumu par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, to pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, to pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. un 19. novembra secinājumus par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. un 19. novembra secinājumus par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta vērtēšanas kritērijiem, kas ietverti Komisijas 2001. gada 26. septembra paziņojumā par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem (Paziņojums par kinematogrāfiju) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta vērtēšanas kritērijiem, kas ietverti Komisijas 2001. gada 26. septembra paziņojumā par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem (Paziņojums par kinematogrāfiju) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) (SEC(2010)0853), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) (SEC(2010)0853),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 24. septembra paziņojumu „Par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā” (COM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 24. septembra paziņojumu „Par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā” (COM(2010)0487),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu „Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu „Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija zaļo grāmatu „Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”(COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija zaļo grāmatu „Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”(COM(2011)0427),

| — | ņemot vērā 2002. gada 2. jūlija rezolūciju par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 2. jūlija rezolūciju par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem (8),

| — | ņemot vērā 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Eiropas filmu aprites uzlabošanu iekšējā tirgū un kandidātvalstīs (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Eiropas filmu aprites uzlabošanu iekšējā tirgū un kandidātvalstīs (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (10),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 2. aprīļa atzinumu „Eiropas kino digitālajā laikmetā” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 2. aprīļa atzinumu „Eiropas kino digitālajā laikmetā” (11),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0366/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0366/2011),

| A. | tā kā kultūra veido Eiropas identitāšu un kopīgo vērtību fundamentālu pamatu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kultūra veido Eiropas identitāšu un kopīgo vērtību fundamentālu pamatu;

| B. | tā kā kultūra ir būtisks temats mūsdienu debatēs par identitāti, sociālo kohēziju un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kā norādīts 2001. gada UNESCO Vispārējā deklarācijā par kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

B.

tā kā kultūra ir būtisks temats mūsdienu debatēs par identitāti, sociālo kohēziju un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kā norādīts 2001. gada UNESCO Vispārējā deklarācijā par kultūras daudzveidību;

| C. | tā kā ikvienam ir tiesības piedalīties kopienas kultūras dzīvē un baudīt mākslu un tā kā kinomāksla turklāt palīdz cilvēkiem gūt informāciju citam par citu, daloties kopīgā cilvēces pieredzē un palīdzot radīt Eiropas identitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ikvienam ir tiesības piedalīties kopienas kultūras dzīvē un baudīt mākslu un tā kā kinomāksla turklāt palīdz cilvēkiem gūt informāciju citam par citu, daloties kopīgā cilvēces pieredzē un palīdzot radīt Eiropas identitāti;

| D. | tā kā ieguldījumiem kultūrā ir ilgtermiņa, nemateriāli un daudzas paaudzes ietekmējoši rezultāti attiecībā uz Eiropas identitātes veidošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ieguldījumiem kultūrā ir ilgtermiņa, nemateriāli un daudzas paaudzes ietekmējoši rezultāti attiecībā uz Eiropas identitātes veidošanu;

| E. | tā kā Eiropas audiovizuālais sektors, tostarp kino, veido nozīmīgu ES ekonomikas daļu un tam vajadzētu būt konkurētspējīgākam globālā līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas audiovizuālais sektors, tostarp kino, veido nozīmīgu ES ekonomikas daļu un tam vajadzētu būt konkurētspējīgākam globālā līmenī;

| F. | tā kā Eiropas kinematogrāfija ir nozīmīga kultūras daļa, kas veicina dialogu un izpratni, iemiesojot un demonstrējot Eiropas vērtības Eiropas Savienībā un ārpus tās, vienlaikus veicot nozīmīgu uzdevumu kultūru un valodu daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas kinematogrāfija ir nozīmīga kultūras daļa, kas veicina dialogu un izpratni, iemiesojot un demonstrējot Eiropas vērtības Eiropas Savienībā un ārpus tās, vienlaikus veicot nozīmīgu uzdevumu kultūru un valodu daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā;

| G. | tā kā Eiropas kino nozarei būtu jāstiprina teritoriālā un sociālā integritāte; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas kino nozarei būtu jāstiprina teritoriālā un sociālā integritāte;

| H. | tā kā digitālais laikmets sniedz jaunas iespējas audiovizuālajai nozarei, jo īpaši kinoindustrijai, attiecībā uz filmu efektīvāku izplatīšanu, demonstrēšanu un pieejamību un attiecībā uz labāku skaņas un attēla kvalitāti, ko šis laikmets piedāvā Eiropas auditorijai, tomēr pārejas procesā uz digitālajām tehnoloģijām tas rada arī vairākas nopietnas problēmas Eiropas kino, jo īpaši attiecībā uz finansējumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā digitālais laikmets sniedz jaunas iespējas audiovizuālajai nozarei, jo īpaši kinoindustrijai, attiecībā uz filmu efektīvāku izplatīšanu, demonstrēšanu un pieejamību un attiecībā uz labāku skaņas un attēla kvalitāti, ko šis laikmets piedāvā Eiropas auditorijai, tomēr pārejas procesā uz digitālajām tehnoloģijām tas rada arī vairākas nopietnas problēmas Eiropas kino, jo īpaši attiecībā uz finansējumu;

| I. | tā kā digitālās tehnoloģijas tādējādi veicina to ES un valstu mērķu īstenošanu, kas saistīti ar Eiropas darbu demonstrēšanu un pieejamību, kā arī ar sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālās tehnoloģijas tādējādi veicina to ES un valstu mērķu īstenošanu, kas saistīti ar Eiropas darbu demonstrēšanu un pieejamību, kā arī ar sociālo kohēziju;

| J. | tā kā digitālo kino tehnoloģiju dēļ ir iespējams elastīgi plānot popularizēšanu un pēdējā brīdī veikt izmaiņas materiālā; |
| --- | --- |

J.

tā kā digitālo kino tehnoloģiju dēļ ir iespējams elastīgi plānot popularizēšanu un pēdējā brīdī veikt izmaiņas materiālā;

| K. | tā kā Eiropa kino digitalizācijas pirmais posms nav bijis visos līmeņos vienlīdz sekmīgs; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropa kino digitalizācijas pirmais posms nav bijis visos līmeņos vienlīdz sekmīgs;

| L. | tā kā jaunākās paaudzes digitālais aprīkojums ir aptuveni par 25–30 % lētāks nekā iepriekšējie modeļi un tagad Eiropas kinoteātriem un finansējuma programmām tas ir pieejamāks; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunākās paaudzes digitālais aprīkojums ir aptuveni par 25–30 % lētāks nekā iepriekšējie modeļi un tagad Eiropas kinoteātriem un finansējuma programmām tas ir pieejamāks;

| M. | tā kā ne visi kinoteātri spēj vienādi tikt galā ar kinoteātru digitalizācijas uzdevumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ne visi kinoteātri spēj vienādi tikt galā ar kinoteātru digitalizācijas uzdevumu;

| N. | tā kā steidzami ir jāveic Eiropas kinoindustrijas un kinoteātru digitalizācija, lai nesamazinātos pieeja kultūru daudzveidībai un pieejamība dažādās platformās, un tā būtu jāatbalsta Eiropas un valsts līmenī; |
| --- | --- |

N.

tā kā steidzami ir jāveic Eiropas kinoindustrijas un kinoteātru digitalizācija, lai nesamazinātos pieeja kultūru daudzveidībai un pieejamība dažādās platformās, un tā būtu jāatbalsta Eiropas un valsts līmenī;

| O. | tā kā neatkarīgie un nekomerciālie kinoteātri Eiropā veido unikālu kinoteātru tīklu, piedāvājot daudzveidīgas programmas, kas piesaista skatītājus ārpus komerciālā kino; |
| --- | --- |

O.

tā kā neatkarīgie un nekomerciālie kinoteātri Eiropā veido unikālu kinoteātru tīklu, piedāvājot daudzveidīgas programmas, kas piesaista skatītājus ārpus komerciālā kino;

| P. | tā kā būtu jāatzīst nekomerciālo kinoorganizāciju paustās bažas, piekrītot to ieteikumiem izveidot īpašus un prioritārus pasākumus Eiropas neatkarīgo filmu ražošanas un izplatīšanas veicināšanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtu jāatzīst nekomerciālo kinoorganizāciju paustās bažas, piekrītot to ieteikumiem izveidot īpašus un prioritārus pasākumus Eiropas neatkarīgo filmu ražošanas un izplatīšanas veicināšanai;

| Q. | tā kā vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir nozīmīgs faktors Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā, jo īpaši filmu un kinoteātru digitalizācijas jomā, un tādēļ ir būtiski partneri digitalizācijas procesā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir nozīmīgs faktors Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā, jo īpaši filmu un kinoteātru digitalizācijas jomā, un tādēļ ir būtiski partneri digitalizācijas procesā;

| R. | tā kā kinoteātriem ir būtiska loma dzīves kvalitātes un sociālās mijiedarbības saglabāšanā vecpilsētu centros un piepilsētās, kā arī būtiska loma pilsētu teritoriju atdzīvināšanā; |
| --- | --- |

R.

tā kā kinoteātriem ir būtiska loma dzīves kvalitātes un sociālās mijiedarbības saglabāšanā vecpilsētu centros un piepilsētās, kā arī būtiska loma pilsētu teritoriju atdzīvināšanā;

| S. | tā kā Eiropas kinematogrāfijas darbiem jāgūst panākumi Eiropā, lai tos varētu izplatīt starptautiski, tādējādi ļaujot tiem sasniegt finansiālos mērķus un tikt izmantotiem kultūras sadarbībā un diplomātijā, tādējādi palīdzot trešās valstīs izplatīt ne tikai darbus, bet arī Eiropas valstu dažādās kultūras; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas kinematogrāfijas darbiem jāgūst panākumi Eiropā, lai tos varētu izplatīt starptautiski, tādējādi ļaujot tiem sasniegt finansiālos mērķus un tikt izmantotiem kultūras sadarbībā un diplomātijā, tādējādi palīdzot trešās valstīs izplatīt ne tikai darbus, bet arī Eiropas valstu dažādās kultūras;

| T. | tā kā pārejai uz digitālajām tehnoloģijām vajadzētu notikt pēc iespējas ātrāk, lai novērstu ražošanas un izplatīšanas izmaksu dubultošanos; |
| --- | --- |

T.

tā kā pārejai uz digitālajām tehnoloģijām vajadzētu notikt pēc iespējas ātrāk, lai novērstu ražošanas un izplatīšanas izmaksu dubultošanos;

| U. | tā kā Eiropas kinoindustrija pašreiz ir sadrumstalota valstu un valodu robežu dēļ un tā kā filmas galvenokārt tiek veidotas izcelsmes valsts vietējai auditorijai un patēriņam, |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas kinoindustrija pašreiz ir sadrumstalota valstu un valodu robežu dēļ un tā kā filmas galvenokārt tiek veidotas izcelsmes valsts vietējai auditorijai un patēriņam,

Pašreizējais stāvoklis

| 1. | uzsver, ka Eiropas kino ievērojami sekmē ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās, inovācijā, izaugsmē un nodarbinātībā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Eiropas kino ievērojami sekmē ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās, inovācijā, izaugsmē un nodarbinātībā;

| 2. | norāda, ka 2010. gadā ES tika pārdots gandrīz 1 miljards kinobiļešu un tas liecina par to, ka kinomāksla joprojām ir populāra un nozarē ir ievērojamas finansiālās, izaugsmes un nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka 2010. gadā ES tika pārdots gandrīz 1 miljards kinobiļešu un tas liecina par to, ka kinomāksla joprojām ir populāra un nozarē ir ievērojamas finansiālās, izaugsmes un nodarbinātības iespējas;

| 3. | uzsver, ka Eiropas kinematogrāfijai ir pieaugoša nozīme ekonomikā, jo tā nodrošina vairāk nekā 30 000 darba vietu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas kinematogrāfijai ir pieaugoša nozīme ekonomikā, jo tā nodrošina vairāk nekā 30 000 darba vietu;

| 4. | uzsver, ka papildus ekonomiskajam stimulam, ko Eiropas Savienībā nodrošina mākslas nozare, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijai ir arī ļoti nozīmīga kultūras un sociālā dimensija, un tas ir svarīgs kultūras attīstības un Eiropas identitātes faktors; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka papildus ekonomiskajam stimulam, ko Eiropas Savienībā nodrošina mākslas nozare, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijai ir arī ļoti nozīmīga kultūras un sociālā dimensija, un tas ir svarīgs kultūras attīstības un Eiropas identitātes faktors;

| 5. | norāda, ka Eiropas kinotirgus ir ļoti sadrumstalots un diversificēts un lielākajai daļai kinoteātru ir tikai viena vai divas kinozāles; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Eiropas kinotirgus ir ļoti sadrumstalots un diversificēts un lielākajai daļai kinoteātru ir tikai viena vai divas kinozāles;

| 6. | norāda, ka lielākā daļa digitalizēto kinoteātru ir daudzzāļu kinoteātri jeb multipleksi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka lielākā daļa digitalizēto kinoteātru ir daudzzāļu kinoteātri jeb multipleksi;

| 7. | norāda, ka Eiropā kinoteātru un filmu pieejamība tās pilsoņiem nav ģeogrāfiski līdzsvarota, jo īpaši Austrumeiropā un lauku apvidos; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Eiropā kinoteātru un filmu pieejamība tās pilsoņiem nav ģeogrāfiski līdzsvarota, jo īpaši Austrumeiropā un lauku apvidos;

| 8. | uzsver kinoteātru nozīmīgo sociālo un kultūras lomu, kura ir jāsaglabā, jo īpaši lauku un attālos rajonos; |
| --- | --- |

8.

uzsver kinoteātru nozīmīgo sociālo un kultūras lomu, kura ir jāsaglabā, jo īpaši lauku un attālos rajonos;

| 9. | norāda, ka Eiropas kinoindustrijas potenciāls pastāvīgi pieaug, bet kinoteātros rādīto Eiropas filmu īpatsvars ir pakāpeniski jāpalielina; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Eiropas kinoindustrijas potenciāls pastāvīgi pieaug, bet kinoteātros rādīto Eiropas filmu īpatsvars ir pakāpeniski jāpalielina;

| 10. | norāda, ka mazi komerciālie un nekomerciālie kinoteātri, iekļaujot savās programmās Eiropas ražojumus, sniedz būtisku ieguldījumu kultūras mantojuma saglabāšanā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka mazi komerciālie un nekomerciālie kinoteātri, iekļaujot savās programmās Eiropas ražojumus, sniedz būtisku ieguldījumu kultūras mantojuma saglabāšanā;

| 11. | norāda, ka filmu demonstrēšanā notiek pārmaiņas, pieaugot multipleksu skaitam un ievērojami samazinoties ekrānu skaitam mazpilsētās un vecpilsētu centros; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka filmu demonstrēšanā notiek pārmaiņas, pieaugot multipleksu skaitam un ievērojami samazinoties ekrānu skaitam mazpilsētās un vecpilsētu centros;

| 12. | uzskata, ka jāsaglabā ES kinematogrāfiskā klāsta daudzveidība; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka jāsaglabā ES kinematogrāfiskā klāsta daudzveidība;

| 13. | norāda, ka daļēji tāpēc, ka supergrāvējiem piešķirta prioritārā loma, filmu daudzveidība Eiropā un kinoteātru iespējas veidot savas programmas ir apdraudētas, un tādējādi ir pamats bažām par neatgriezenisku tirgus koncentrāciju šajā kino jomā; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka daļēji tāpēc, ka supergrāvējiem piešķirta prioritārā loma, filmu daudzveidība Eiropā un kinoteātru iespējas veidot savas programmas ir apdraudētas, un tādējādi ir pamats bažām par neatgriezenisku tirgus koncentrāciju šajā kino jomā;

| 14. | tāpēc uzsver, ka digitalizācijas izvēršanā ir jāsaglabā programmu daudzveidība un kultūras iespējas visu ES dalībvalstu lauku un pilsētu rajonos un tā nedrīkst būt iemesls mazo un nekomerciālo kinoteātru slēgšanai par labu multipleksiem; |
| --- | --- |

14.

tāpēc uzsver, ka digitalizācijas izvēršanā ir jāsaglabā programmu daudzveidība un kultūras iespējas visu ES dalībvalstu lauku un pilsētu rajonos un tā nedrīkst būt iemesls mazo un nekomerciālo kinoteātru slēgšanai par labu multipleksiem;

| 15. | norāda, ka digitalizācija rada iespēju kultūras saturu visā iekšējā tirgū izplatīt ar mazākām izmaksām un tādējādi aizsargā Eiropas kino konkurētspēju un daudzveidību; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka digitalizācija rada iespēju kultūras saturu visā iekšējā tirgū izplatīt ar mazākām izmaksām un tādējādi aizsargā Eiropas kino konkurētspēju un daudzveidību;

| 16. | norāda, ka pieaug pieprasījums pēc tā, lai visas filmas būtu digitāli projicējamas, bet atsevišķi Eiropas kinoteātri ir pilnībā pārgājuši uz digitālo projekciju; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka pieaug pieprasījums pēc tā, lai visas filmas būtu digitāli projicējamas, bet atsevišķi Eiropas kinoteātri ir pilnībā pārgājuši uz digitālo projekciju;

| 17. | ar bažām norāda, ka daudzu neatkarīgo kinoteātru turpmākā darbība ir apdraudēta, jo izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz digitālajām tehnoloģijām, ir augstas un ir jākonkurē ar kinoteātriem, kuri galvenokārt demonstrē ASV ražotas filmas; |
| --- | --- |

17.

ar bažām norāda, ka daudzu neatkarīgo kinoteātru turpmākā darbība ir apdraudēta, jo izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz digitālajām tehnoloģijām, ir augstas un ir jākonkurē ar kinoteātriem, kuri galvenokārt demonstrē ASV ražotas filmas;

| 18. | norāda, ka neatkarīgajiem izplatītājiem ir grūtības segt pārejas perioda dubultās izmaksas, kas viļņveidīgi ietekmē visu kinoindustriju; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka neatkarīgajiem izplatītājiem ir grūtības segt pārejas perioda dubultās izmaksas, kas viļņveidīgi ietekmē visu kinoindustriju;

| 19. | norāda, ka daudzteritoriāla vai Eiropas mēroga licencēšana ir būtiska, lai izmantotu filmu tiešsaistes izplatīšanas tirgu potenciālu, veicinātu Eiropas filmu plašāku apriti, palielinātu patērētāju piekļuvi Eiropas filmām un nodrošinātu Eiropas filmu pieejamību pieprasījuma video (VOD) platformās; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka daudzteritoriāla vai Eiropas mēroga licencēšana ir būtiska, lai izmantotu filmu tiešsaistes izplatīšanas tirgu potenciālu, veicinātu Eiropas filmu plašāku apriti, palielinātu patērētāju piekļuvi Eiropas filmām un nodrošinātu Eiropas filmu pieejamību pieprasījuma video (VOD) platformās;

| 20. | norāda, ka pastāv vairākas ES shēmas, piemēram, MEDIA programma, kam ir potenciāls atbalstīt kinoindustrijas pāreju uz digitālo laikmetu; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pastāv vairākas ES shēmas, piemēram, MEDIA programma, kam ir potenciāls atbalstīt kinoindustrijas pāreju uz digitālo laikmetu;

| 21. | norāda, ka neatbilstoša finansējuma dēļ Eiropas kinematogrāfija tiek nepietiekami popularizēta starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka neatbilstoša finansējuma dēļ Eiropas kinematogrāfija tiek nepietiekami popularizēta starptautiskā līmenī;

| 22. | uzsver, ka kinorepertuāra veidošanā nozīmīgi ir visi ražošanas ķēdes posmi un tie visi ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka kinorepertuāra veidošanā nozīmīgi ir visi ražošanas ķēdes posmi un tie visi ir jāatbalsta;

| 23. | norāda, ka multivides tehnoloģijas aizstāj citus saziņas veidus un ka tādēļ nepieciešams mācīt cilvēkiem, kā tos izmantot; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka multivides tehnoloģijas aizstāj citus saziņas veidus un ka tādēļ nepieciešams mācīt cilvēkiem, kā tos izmantot;

Iespējas un problēmas

| 24. | aicina dalībvalstis un Komisiju finansiāli atbalstīt ES kinoteātru pilnīgu digitalizāciju attiecībā uz aprīkojumu, izveidot Eiropas un valstu līmenī programmas pēc iespējas drīzākai pārejai uz digitālajām tehnoloģijām un veicināt Eiropas filmu apriti audiovizuālajā sektorā, kur notiek asa konkurences cīņa visā pasaulē; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis un Komisiju finansiāli atbalstīt ES kinoteātru pilnīgu digitalizāciju attiecībā uz aprīkojumu, izveidot Eiropas un valstu līmenī programmas pēc iespējas drīzākai pārejai uz digitālajām tehnoloģijām un veicināt Eiropas filmu apriti audiovizuālajā sektorā, kur notiek asa konkurences cīņa visā pasaulē;

| 25. | šajā sakarā uzsver, ka programmas elastīgi jāsaskaņo ar praktiskajām prasībām; |
| --- | --- |

25.

šajā sakarā uzsver, ka programmas elastīgi jāsaskaņo ar praktiskajām prasībām;

| 26. | uzsver, ka digitālā kino mērķim jābūt attēla un skaņas kvalitātes uzlabošanai (ieviešot vismaz 2K izšķirtspēju), kas ļautu veidot daudzveidīgākas un elastīgākas notikumu tiešraides, kā arī ierakstītu pārraižu un izglītības, kultūras un sporta pasākumu programmas un izmantot dažādas inovatīvas tehnoloģijas, kas turpinās piesaistīt publiku arī nākotnē; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka digitālā kino mērķim jābūt attēla un skaņas kvalitātes uzlabošanai (ieviešot vismaz 2K izšķirtspēju), kas ļautu veidot daudzveidīgākas un elastīgākas notikumu tiešraides, kā arī ierakstītu pārraižu un izglītības, kultūras un sporta pasākumu programmas un izmantot dažādas inovatīvas tehnoloģijas, kas turpinās piesaistīt publiku arī nākotnē;

| 27. | uzsver, ka ir būtiski atbalstīt un veicināt ES filmu uzņemšanu un atzīst, ka ES ievērojami veicina digitālo jaunradi un inovācijas, piemēram, 3D projekciju; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir būtiski atbalstīt un veicināt ES filmu uzņemšanu un atzīst, ka ES ievērojami veicina digitālo jaunradi un inovācijas, piemēram, 3D projekciju;

| 28. | atzīst, ka kinoteātru digitalizācija ir būtiska prioritāte, tomēr ir jāņem vērā pastāvīga tehnoloģiskā attīstība, jo vidējā termiņā un ilgtermiņā var rasties vajadzība pielāgoties jaunākiem demonstrēšanas formātiem; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka kinoteātru digitalizācija ir būtiska prioritāte, tomēr ir jāņem vērā pastāvīga tehnoloģiskā attīstība, jo vidējā termiņā un ilgtermiņā var rasties vajadzība pielāgoties jaunākiem demonstrēšanas formātiem;

| 29. | atgādina, ka par Eiropas mērķiem pārejā uz digitālo kino jānosaka jaunu iespēju radīšana Eiropas filmu izplatīšanai, Eiropas filmu uzņemšanas daudzveidības saglabāšana un labāka to pieejamība Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka par Eiropas mērķiem pārejā uz digitālo kino jānosaka jaunu iespēju radīšana Eiropas filmu izplatīšanai, Eiropas filmu uzņemšanas daudzveidības saglabāšana un labāka to pieejamība Eiropas pilsoņiem;

| 30. | uzsver, ka pieprasījuma video var nodrošināt Eiropas kinokompānijām iespēju sasniegt plašāku auditoriju; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka pieprasījuma video var nodrošināt Eiropas kinokompānijām iespēju sasniegt plašāku auditoriju;

| 31. | atzīst, ka jaunrade un inovācija ir vispārējas nozīmes jautājumi, un mudina ieguldījumus programmās noteikt par prioritāti un atbalstīt, lai veicinātu kvalitatīva tīklos pieejamā satura nodrošināšanu; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka jaunrade un inovācija ir vispārējas nozīmes jautājumi, un mudina ieguldījumus programmās noteikt par prioritāti un atbalstīt, lai veicinātu kvalitatīva tīklos pieejamā satura nodrošināšanu;

| 32. | mudina mazos un neatkarīgos kinoteātrus pilnībā izmantot savu komerciālo potenciālu, diversificējot piedāvāto produkciju, pievienojot vērtību sniegtajiem pakalpojumiem un izmantojot savu tirgus nišu; |
| --- | --- |

32.

mudina mazos un neatkarīgos kinoteātrus pilnībā izmantot savu komerciālo potenciālu, diversificējot piedāvāto produkciju, pievienojot vērtību sniegtajiem pakalpojumiem un izmantojot savu tirgus nišu;

| 33. | uzskata, ka digitalizācija ir ļoti svarīga iespēja veicināt oficiālu reģionālo valodu klātbūtni kinoteātros, kā arī sekmēt svešvalodu mācīšanos; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka digitalizācija ir ļoti svarīga iespēja veicināt oficiālu reģionālo valodu klātbūtni kinoteātros, kā arī sekmēt svešvalodu mācīšanos;

Draudi

| 34. | atzīst, ka digitalizācijas augstās izmaksas, kas komerciālu labumu sniegs ilgtermiņā, tomēr var radīt ievērojamas grūtības daudziem mazajiem un neatkarīgajiem kinoteātriem, kuru programmās ir iekļautas arī nekomerciālas filmas, kā arī liels Eiropas filmu īpatsvars; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka digitalizācijas augstās izmaksas, kas komerciālu labumu sniegs ilgtermiņā, tomēr var radīt ievērojamas grūtības daudziem mazajiem un neatkarīgajiem kinoteātriem, kuru programmās ir iekļautas arī nekomerciālas filmas, kā arī liels Eiropas filmu īpatsvars;

| 35. | šajā sakarā atzīst, ka šādiem kinoteātriem darbības turpināšanai un grūtību pārvarēšanai ir vajadzīgs īpašs un prioritārs atbalsts; |
| --- | --- |

35.

šajā sakarā atzīst, ka šādiem kinoteātriem darbības turpināšanai un grūtību pārvarēšanai ir vajadzīgs īpašs un prioritārs atbalsts;

| 36. | tāpēc aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, lai atbalstītu šos kinoteātrus; |
| --- | --- |

36.

tāpēc aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, lai atbalstītu šos kinoteātrus;

| 37. | atzīst, ka uz kinoteātriem gulstas vislielākais digitalizācijas izmaksu slogs un ka būtisks ir publiskais finansējums, it īpaši maziem un neatkarīgiem kinoteātriem, jo digitalizācija ietver tādas pamatinfrastruktūras izveidi, kas ir svarīga sabiedrībai un neatkarīgi no dzīvesvietas sekmēs labāku kultūras pakalpojumu sniegšanu nekā līdz šim; |
| --- | --- |

37.

atzīst, ka uz kinoteātriem gulstas vislielākais digitalizācijas izmaksu slogs un ka būtisks ir publiskais finansējums, it īpaši maziem un neatkarīgiem kinoteātriem, jo digitalizācija ietver tādas pamatinfrastruktūras izveidi, kas ir svarīga sabiedrībai un neatkarīgi no dzīvesvietas sekmēs labāku kultūras pakalpojumu sniegšanu nekā līdz šim;

| 38. | atzīst, ka kinoteātri ir vietas, kur cilvēki satiekas un apmainās viedokļiem, un uzsver, ka mazo un neatkarīgo kinoteātru izzušana, jo īpaši mazpilsētās un mazāk attīstītos reģionos, ierobežo piekļuvi Eiropas kultūras resursiem, kultūrai un kultūru dialogam; |
| --- | --- |

38.

atzīst, ka kinoteātri ir vietas, kur cilvēki satiekas un apmainās viedokļiem, un uzsver, ka mazo un neatkarīgo kinoteātru izzušana, jo īpaši mazpilsētās un mazāk attīstītos reģionos, ierobežo piekļuvi Eiropas kultūras resursiem, kultūrai un kultūru dialogam;

| 39. | uzsver, ka mazo kinoteātru problēma galvenokārt pastāv lauku teritorijās, kur tiem kā tikšanās vietām var būt īpaši nozīmīga sociālā loma; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka mazo kinoteātru problēma galvenokārt pastāv lauku teritorijās, kur tiem kā tikšanās vietām var būt īpaši nozīmīga sociālā loma;

| 40. | vērš uzmanību uz sarežģītajiem apstākļiem, ar kuriem saskaras mazie pilsētu kinoteātri, kuri kā nekomerciāli kinoteātri palīdz saglabāt kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

40.

vērš uzmanību uz sarežģītajiem apstākļiem, ar kuriem saskaras mazie pilsētu kinoteātri, kuri kā nekomerciāli kinoteātri palīdz saglabāt kultūras mantojumu;

| 41. | atzīst, ka pēc iespējas drīzāk jānotiek mazo un neatkarīgo kinoteātru digitalizācijai, lai šīs vietas būtu pieejamas filmām, kultūras daudzveidībai un auditorijām; |
| --- | --- |

41.

atzīst, ka pēc iespējas drīzāk jānotiek mazo un neatkarīgo kinoteātru digitalizācijai, lai šīs vietas būtu pieejamas filmām, kultūras daudzveidībai un auditorijām;

| 42. | uzsver, ka autortiesību pārkāpumi un nelegāla lejupielāde apdraud kinoindustriju; aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka autortiesību pārkāpumi un nelegāla lejupielāde apdraud kinoindustriju; aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot intelektuālā īpašuma tiesības;

| 43. | turklāt atzīst, ka projicēto darbu kvalitāti un autoru morālo tiesību ievērošanu apdraud metāliskie ekrāni, kas rada ievērojamas spilgtuma atšķirības dažādās attēla daļās; ņemot vērā, ka metāliskie ekrāni ir paredzēti 3D formātam, iesaka izvairīties no 2D formāta filmu demonstrēšanas uz metāliskajiem ekrāniem, lai ievērotu autoru morālās tiesības un skatītāji arī turpmāk varētu saņemt kvalitatīvu pakalpojumu; |
| --- | --- |

43.

turklāt atzīst, ka projicēto darbu kvalitāti un autoru morālo tiesību ievērošanu apdraud metāliskie ekrāni, kas rada ievērojamas spilgtuma atšķirības dažādās attēla daļās; ņemot vērā, ka metāliskie ekrāni ir paredzēti 3D formātam, iesaka izvairīties no 2D formāta filmu demonstrēšanas uz metāliskajiem ekrāniem, lai ievērotu autoru morālās tiesības un skatītāji arī turpmāk varētu saņemt kvalitatīvu pakalpojumu;

| 44. | norāda, ka Eiropas kinoindustrija saskaras ar filmu aprites un izplatīšanas problēmām, jo īpaši mazbudžeta filmu gadījumā, un ka daudzas filmas nonāk tikai iekšzemes tirgū un reti tiek demonstrētas starptautiskā mērogā, kas tām neļauj sasniegt plašāku auditoriju visā kontinentā un pasaulē; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka Eiropas kinoindustrija saskaras ar filmu aprites un izplatīšanas problēmām, jo īpaši mazbudžeta filmu gadījumā, un ka daudzas filmas nonāk tikai iekšzemes tirgū un reti tiek demonstrētas starptautiskā mērogā, kas tām neļauj sasniegt plašāku auditoriju visā kontinentā un pasaulē;

| 45. | brīdina par to, ka pašlaik kinomehāniķi nav atbilstoši apmācīti darbam ar jauno digitālā kino aprīkojumu un tā pielāgošanai katrai konkrētajai filmai, lai ievērotu projicējamā darba kvalitāti; |
| --- | --- |

45.

brīdina par to, ka pašlaik kinomehāniķi nav atbilstoši apmācīti darbam ar jauno digitālā kino aprīkojumu un tā pielāgošanai katrai konkrētajai filmai, lai ievērotu projicējamā darba kvalitāti;

| 46. | atzīst, ka audiovizuālās produkcijas radīšanas un izplatīšanas digitalizācija rada filmu mantojuma saglabāšanas iestādēm jaunas grūtības Eiropas audiovizuālā mantojuma apkopošanā, uzglabāšanā un saglabāšanā; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka audiovizuālās produkcijas radīšanas un izplatīšanas digitalizācija rada filmu mantojuma saglabāšanas iestādēm jaunas grūtības Eiropas audiovizuālā mantojuma apkopošanā, uzglabāšanā un saglabāšanā;

Savietojamība, standartizācija un arhivēšana

| 47. | uzsver vajadzību nodrošināt digitālās demonstrēšanas sistēmu un materiālu, kā arī citu ierīču savietojamību, jo tās ir īpaši nepieciešamas mazākiem un vidēja izmēra ekrāniem, attiecībā uz kuriem tiek ņemta vērā Eiropas kino tirgus ekonomiskā situācija un tādējādi tiek saglabāta kinoteātru un filmu daudzveidība; |
| --- | --- |

47.

uzsver vajadzību nodrošināt digitālās demonstrēšanas sistēmu un materiālu, kā arī citu ierīču savietojamību, jo tās ir īpaši nepieciešamas mazākiem un vidēja izmēra ekrāniem, attiecībā uz kuriem tiek ņemta vērā Eiropas kino tirgus ekonomiskā situācija un tādējādi tiek saglabāta kinoteātru un filmu daudzveidība;

| 48. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai kinoteātru digitalizācija tehnoloģiju ziņā ir pēc iespējas neitrālāka; |
| --- | --- |

48.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai kinoteātru digitalizācija tehnoloģiju ziņā ir pēc iespējas neitrālāka;

| 49. | iesaka sistēmas standartizēt atbilstoši ISO standartiem filmu ražošanas, izplatīšanas un demonstrēšanas jomā; |
| --- | --- |

49.

iesaka sistēmas standartizēt atbilstoši ISO standartiem filmu ražošanas, izplatīšanas un demonstrēšanas jomā;

| 50. | tomēr uzskata, ka saistībā ar konkrēto digitālās demonstrēšanas gadījumu kinoteātru digitalizācijas rezultātā nekādā gadījumā nedrīkst izveidoties vienots standarts; |
| --- | --- |

50.

tomēr uzskata, ka saistībā ar konkrēto digitālās demonstrēšanas gadījumu kinoteātru digitalizācijas rezultātā nekādā gadījumā nedrīkst izveidoties vienots standarts;

| 51. | norāda, ka tas nebūtu pieņemami arī attiecībā uz turpmākiem jauniem tehniskajiem sasniegumiem, piemēram, tādām demonstrēšanas sistēmām kinoteātros, kurās izmanto lāzertehnoloģiju; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka tas nebūtu pieņemami arī attiecībā uz turpmākiem jauniem tehniskajiem sasniegumiem, piemēram, tādām demonstrēšanas sistēmām kinoteātros, kurās izmanto lāzertehnoloģiju;

| 52. | uzsver 2K izšķirtspējas sistēmas standartizēšanas nozīmīgumu, jo šī sistēma ļauj demonstrēt filmas 3D, HDTV un Blu-Ray formātā, kā arī izmantot pieprasījuma video pakalpojumus; |
| --- | --- |

52.

uzsver 2K izšķirtspējas sistēmas standartizēšanas nozīmīgumu, jo šī sistēma ļauj demonstrēt filmas 3D, HDTV un Blu-Ray formātā, kā arī izmantot pieprasījuma video pakalpojumus;

| 53. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka līdz ar 2K standarta izstrādāšanu digitālajai projicēšanai ir izveidots unikāls, atvērts un saderīgs pasaules mēroga ISO standarts, ar kuru var ņemt vērā Eiropas demonstrētāju īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

53.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka līdz ar 2K standarta izstrādāšanu digitālajai projicēšanai ir izveidots unikāls, atvērts un saderīgs pasaules mēroga ISO standarts, ar kuru var ņemt vērā Eiropas demonstrētāju īpašās vajadzības;

| 54. | aicina Eiropas un valstu standartizācijas organizācijas attiecīgi veicināt minētā standarta izmantošanu; |
| --- | --- |

54.

aicina Eiropas un valstu standartizācijas organizācijas attiecīgi veicināt minētā standarta izmantošanu;

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2010.–2013. gada standartizācijas darba programmā rūpniecisko jauninājumu jomā ir norādījusi, ka līdz 2013. gadam ir plānots noteikt brīvprātīgus standartus attiecībā uz digitālo filmu iesniegšanu arhīvos, saglabāšanu un 3D projekciju; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2010.–2013. gada standartizācijas darba programmā rūpniecisko jauninājumu jomā ir norādījusi, ka līdz 2013. gadam ir plānots noteikt brīvprātīgus standartus attiecībā uz digitālo filmu iesniegšanu arhīvos, saglabāšanu un 3D projekciju;

| 56. | pieļauj iespēju arī finansēt lētāku projektoru iegādi, kurus var sekmīgi izmantot vietās, kur tiek demonstrēts alternatīvāks saturs, un kuri varētu labvēlīgi ietekmēt noteiktu žanru filmas, piemēram, dokumentālās filmas un filmas svešvalodās; |
| --- | --- |

56.

pieļauj iespēju arī finansēt lētāku projektoru iegādi, kurus var sekmīgi izmantot vietās, kur tiek demonstrēts alternatīvāks saturs, un kuri varētu labvēlīgi ietekmēt noteiktu žanru filmas, piemēram, dokumentālās filmas un filmas svešvalodās;

| 57. | piekrīt tam, ka, lai gan filmu arhivēšana to digitalizācijas vai digitālās ražošanas dēļ kļūs tehniski vienkāršāka, turpmāk radīsies citi sarežģījumi standartu un autortiesību jautājumu dēļ; |
| --- | --- |

57.

piekrīt tam, ka, lai gan filmu arhivēšana to digitalizācijas vai digitālās ražošanas dēļ kļūs tehniski vienkāršāka, turpmāk radīsies citi sarežģījumi standartu un autortiesību jautājumu dēļ;

| 58. | iesaka dalībvalstīm pieņemt tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka audiovizuālie darbi, kas turpmāk varētu veidot Eiropas multivides bibliotēkas sākumu un kļūt par būtisku instrumentu nacionālā kultūras mantojuma aizsardzībai un veicināšanai, tiktu digitalizēti, apkopoti, izmantojot obligātus iesniegšanas mehānismus, kataloģizēti, saglabāti un izplatīti kultūras, izglītības un zinātnes mērķiem, ievērojot uz šiem darbiem attiecināmās autortiesības; |
| --- | --- |

58.

iesaka dalībvalstīm pieņemt tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka audiovizuālie darbi, kas turpmāk varētu veidot Eiropas multivides bibliotēkas sākumu un kļūt par būtisku instrumentu nacionālā kultūras mantojuma aizsardzībai un veicināšanai, tiktu digitalizēti, apkopoti, izmantojot obligātus iesniegšanas mehānismus, kataloģizēti, saglabāti un izplatīti kultūras, izglītības un zinātnes mērķiem, ievērojot uz šiem darbiem attiecināmās autortiesības;

| 59. | iesaka pēc iespējas drīzāk pāriet uz digitālajām tehnoloģijām, lai novērstu izmaksas saistībā ar celuloīda un digitālo filmu versiju paralēlu ražošanu un abējādu izplatīšanas un demonstrēšanas sistēmu, vienlaikus arī mudinot reklamētājus pāriet no 35 mm formāta uz digitālo formātu; |
| --- | --- |

59.

iesaka pēc iespējas drīzāk pāriet uz digitālajām tehnoloģijām, lai novērstu izmaksas saistībā ar celuloīda un digitālo filmu versiju paralēlu ražošanu un abējādu izplatīšanas un demonstrēšanas sistēmu, vienlaikus arī mudinot reklamētājus pāriet no 35 mm formāta uz digitālo formātu;

| 60. | aicina Komisiju izmantot Eiropas digitālo bibliotēku Europeana ne tikai kā drukāto materiālu, bet arī kā Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma digitālo bibliotēku un attiecīgi definēt Europeana uzdevumus; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju izmantot Eiropas digitālo bibliotēku Europeana ne tikai kā drukāto materiālu, bet arī kā Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma digitālo bibliotēku un attiecīgi definēt Europeana uzdevumus;

| 61. | uzsver nepieciešamību atbalstīt kinoteātrus un filmotēkas, kas popularizē un saglabā kinematogrāfisko mantojumu; |
| --- | --- |

61.

uzsver nepieciešamību atbalstīt kinoteātrus un filmotēkas, kas popularizē un saglabā kinematogrāfisko mantojumu;

| 62. | iesaka dalībvalstīm izveidot mehānismus digitāla formāta darbu obligātai nodošanai glabāšanā vai pielāgot spēkā esošos mehānismus digitāliem formātiem, pieprasot iesniegt digitālās filmas standarta digitālās oriģinālmatricās; |
| --- | --- |

62.

iesaka dalībvalstīm izveidot mehānismus digitāla formāta darbu obligātai nodošanai glabāšanā vai pielāgot spēkā esošos mehānismus digitāliem formātiem, pieprasot iesniegt digitālās filmas standarta digitālās oriģinālmatricās;

Valsts atbalsts

| 63. | aicina dalībvalstis, izstrādājot valsts atbalsta shēmas pārejai uz digitālo formātu, ņemt vērā ES konkurences noteikumus, lai nepieļautu digitālā kino finansēšanas noteikumu sagrozīšanu; |
| --- | --- |

63.

aicina dalībvalstis, izstrādājot valsts atbalsta shēmas pārejai uz digitālo formātu, ņemt vērā ES konkurences noteikumus, lai nepieļautu digitālā kino finansēšanas noteikumu sagrozīšanu;

| 64. | aicina Komisiju, pamatojoties uz dažādu dalībvalstu pieredzi, sagatavot skaidras vadlīnijas valsts atbalstam, lai palielinātu juridisko noteiktību, vienlaicīgi nodrošinot dalībvalstīm tiesības valsts līmenī brīvi noteikt finansējumu filmām un kinoteātriem; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju, pamatojoties uz dažādu dalībvalstu pieredzi, sagatavot skaidras vadlīnijas valsts atbalstam, lai palielinātu juridisko noteiktību, vienlaicīgi nodrošinot dalībvalstīm tiesības valsts līmenī brīvi noteikt finansējumu filmām un kinoteātriem;

| 65. | uzsver — lai gan publiskajam atbalstam jābūt neitrālam tehnoloģiju ziņā, tam tomēr jānodrošina ieguldījumu ilgtspējība, ņemot vērā demonstrētāju īpašos uzņēmējdarbības modeļus un izplatītāju tehniskās vajadzības; |
| --- | --- |

65.

uzsver — lai gan publiskajam atbalstam jābūt neitrālam tehnoloģiju ziņā, tam tomēr jānodrošina ieguldījumu ilgtspējība, ņemot vērā demonstrētāju īpašos uzņēmējdarbības modeļus un izplatītāju tehniskās vajadzības;

| 66. | aicina dalībvalstis sniegt atbalstu valsts kinostudiju un citu attiecīgo iestāžu pārejai uz darbu ar digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

66.

aicina dalībvalstis sniegt atbalstu valsts kinostudiju un citu attiecīgo iestāžu pārejai uz darbu ar digitālajām tehnoloģijām;

Finansēšanas modeļi

| 67. | uzsver, ka, pielāgojot kinematogrāfijas nozari digitālajam laikmetam, ir nepieciešami publiskie un privātie ieguldījumi; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka, pielāgojot kinematogrāfijas nozari digitālajam laikmetam, ir nepieciešami publiskie un privātie ieguldījumi;

| 68. | uzsver, ka digitalizācijas procesa atvieglošanas nolūkā ir jābūt pieejamam elastīgam un daudzpusīgam finansējumam no publiskā un privātā sektora vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, lai jo īpaši atbalstītu mazos un neatkarīgos kinoteātrus, tādas sistēmas ietvaros, kurā ir izklāstītas prioritātes un papildināmība dažādos līmeņos un ir izvirzīti kvantitatīvi nosakāmi mērķi; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka digitalizācijas procesa atvieglošanas nolūkā ir jābūt pieejamam elastīgam un daudzpusīgam finansējumam no publiskā un privātā sektora vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, lai jo īpaši atbalstītu mazos un neatkarīgos kinoteātrus, tādas sistēmas ietvaros, kurā ir izklāstītas prioritātes un papildināmība dažādos līmeņos un ir izvirzīti kvantitatīvi nosakāmi mērķi;

| 69. | uzsver, ka Eiropas struktūrfondi ir nozīmīgs finansējuma avots digitalizācijas projektiem un apmācību iniciatīvām, tomēr jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam vajadzētu palielināt finansējumu, saīsināt gaidīšanas laiku un vienkāršot pieteikšanās procedūru; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka Eiropas struktūrfondi ir nozīmīgs finansējuma avots digitalizācijas projektiem un apmācību iniciatīvām, tomēr jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam vajadzētu palielināt finansējumu, saīsināt gaidīšanas laiku un vienkāršot pieteikšanās procedūru;

| 70. | iesaka, finansējot digitalizācijas projektus no Eiropas struktūrfondu līdzekļiem, uzlikt atbalstītajiem kinoteātriem saistības izrādīt Eiropas filmas; |
| --- | --- |

70.

iesaka, finansējot digitalizācijas projektus no Eiropas struktūrfondu līdzekļiem, uzlikt atbalstītajiem kinoteātriem saistības izrādīt Eiropas filmas;

| 71. | turklāt prasa izveidot mehānismus ar Eiropas Reģionālās attīstības programmu sniegtā atbalsta uzlabošanai; |
| --- | --- |

71.

turklāt prasa izveidot mehānismus ar Eiropas Reģionālās attīstības programmu sniegtā atbalsta uzlabošanai;

| 72. | aicina Komisiju un dalībvalstis izplatīt labāko praksi digitalizācijas finansēšanas jomā, tostarp veicinot tirgus risinājumus, piemēram, mazu kinoteātru apvienošanos tīklos, lai slēgtu koplīgumus ar izplatītājiem; aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus publisko finansējumu orientēt uz to kinoteātru digitalizāciju, kuri nespēj savas finanšu vajadzības nodrošināt no citiem finansēšanas avotiem, un pēc iespējas saīsināt pārejas posma ilgumu; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju un dalībvalstis izplatīt labāko praksi digitalizācijas finansēšanas jomā, tostarp veicinot tirgus risinājumus, piemēram, mazu kinoteātru apvienošanos tīklos, lai slēgtu koplīgumus ar izplatītājiem; aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus publisko finansējumu orientēt uz to kinoteātru digitalizāciju, kuri nespēj savas finanšu vajadzības nodrošināt no citiem finansēšanas avotiem, un pēc iespējas saīsināt pārejas posma ilgumu;

| 73. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt sekas, ko visām ieinteresētajām pusēm varētu radīt pāreja no tradicionālā kino uz digitālo; uzsver, ka dalībvalstīm, izstrādājot valsts digitalizācijas programmas, būtu jāņem vērā izmaksas maziem vietējiem kinoteātriem un potenciālās iespējas un ietekme attiecībā uz darba tirgu; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt sekas, ko visām ieinteresētajām pusēm varētu radīt pāreja no tradicionālā kino uz digitālo; uzsver, ka dalībvalstīm, izstrādājot valsts digitalizācijas programmas, būtu jāņem vērā izmaksas maziem vietējiem kinoteātriem un potenciālās iespējas un ietekme attiecībā uz darba tirgu;

| 74. | uzskata, ka kinoteātri, kas atrodas mazāk apdzīvotās vietās, kur kultūras pasākumi notiek reti, un kas nespēj segt ar pāreju uz digitālajām tehnoloģijām saistītās izmaksas, ir jāaprīko ar digitālo aprīkojumu; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka kinoteātri, kas atrodas mazāk apdzīvotās vietās, kur kultūras pasākumi notiek reti, un kas nespēj segt ar pāreju uz digitālajām tehnoloģijām saistītās izmaksas, ir jāaprīko ar digitālo aprīkojumu;

| 75. | uzsver Eiropas Investīciju bankas preferenciālo aizdevumu pieejamību kinoteātriem, kuriem nav piemērotu finansiālo līdzekļu digitalizācijas veikšanai; |
| --- | --- |

75.

uzsver Eiropas Investīciju bankas preferenciālo aizdevumu pieejamību kinoteātriem, kuriem nav piemērotu finansiālo līdzekļu digitalizācijas veikšanai;

| 76. | uzsver publiskā un privātā sektora partnerību nozīmi kinoteātru digitalizācijas finansēšanā un uzsver, ka šī metode ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

76.

uzsver publiskā un privātā sektora partnerību nozīmi kinoteātru digitalizācijas finansēšanā un uzsver, ka šī metode ir jāatbalsta;

| 77. | uzsver, ka valsts finansēta kinoteātru digitalizācija nedrīkst apdraudēt kinoteātru neatkarību vai samazināt programmu daudzveidību un Eiropas filmu tirgus daļu; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka valsts finansēta kinoteātru digitalizācija nedrīkst apdraudēt kinoteātru neatkarību vai samazināt programmu daudzveidību un Eiropas filmu tirgus daļu;

| 78. | aicina Komisiju atrisināt šo jautājumu, ņemot vērā arī to, ka ir pagarināts piemērošanas termiņš Paziņojumam par kinematogrāfiju; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju atrisināt šo jautājumu, ņemot vērā arī to, ka ir pagarināts piemērošanas termiņš Paziņojumam par kinematogrāfiju;

| 79. | šajā sakarā norāda, ka visi publiskā finansējuma līdzekļi, kas tiek piešķirti kinoteātru un filmu digitalizācijai, jāpārbauda tikpat rūpīgi kā citām nozarēm piešķirtais valsts atbalsts; |
| --- | --- |

79.

šajā sakarā norāda, ka visi publiskā finansējuma līdzekļi, kas tiek piešķirti kinoteātru un filmu digitalizācijai, jāpārbauda tikpat rūpīgi kā citām nozarēm piešķirtais valsts atbalsts;

| 80. | mudina nodrošināt sadarbību starp kinoteātru uzņēmumiem, vietējām iestādēm, kinozālēm, filmu klubiem un biedrībām un filmu festivāliem, lai pēc iespējas labāk izmantotu digitālās tehnoloģijas, kas tiek finansētas no ES līdzekļiem; |
| --- | --- |

80.

mudina nodrošināt sadarbību starp kinoteātru uzņēmumiem, vietējām iestādēm, kinozālēm, filmu klubiem un biedrībām un filmu festivāliem, lai pēc iespējas labāk izmantotu digitālās tehnoloģijas, kas tiek finansētas no ES līdzekļiem;

| 81. | uzskata, ka ir jāievieš izplatītājus un demonstrētājus integrējoši mehānismi, un prasa stiprināt mazo kinoteātru savstarpējo sadarbību, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumiem digitālajā aprīkojumā; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ir jāievieš izplatītājus un demonstrētājus integrējoši mehānismi, un prasa stiprināt mazo kinoteātru savstarpējo sadarbību, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumiem digitālajā aprīkojumā;

| 82. | mudina dalībvalstis palielināt finansējumu pētniecībai par digitālā kino tehnoloģiju un jo īpaši par kanāliem filmu izplatīšanai un metodēm to saspiešanai, lai izveidotais tīkls būtu interaktīvs un piedāvātu augstas kvalitātes projekciju, un vienlaikus ļautu vieglāk izmantot saspiestos un atspiestos attēlus; |
| --- | --- |

82.

mudina dalībvalstis palielināt finansējumu pētniecībai par digitālā kino tehnoloģiju un jo īpaši par kanāliem filmu izplatīšanai un metodēm to saspiešanai, lai izveidotais tīkls būtu interaktīvs un piedāvātu augstas kvalitātes projekciju, un vienlaikus ļautu vieglāk izmantot saspiestos un atspiestos attēlus;

| 83. | uzsver atbilstīgu ieguldījumu nozīmīgumu pētniecībā, finansēšanā un to speciālistu apmācībā, kuri jau strādā šajā nozarē, lai viņi varētu pielāgoties jaunu tehnoloģiju izmantošanai un lai garantētu sociālo integrāciju un nodarbinātības aizsardzību; |
| --- | --- |

83.

uzsver atbilstīgu ieguldījumu nozīmīgumu pētniecībā, finansēšanā un to speciālistu apmācībā, kuri jau strādā šajā nozarē, lai viņi varētu pielāgoties jaunu tehnoloģiju izmantošanai un lai garantētu sociālo integrāciju un nodarbinātības aizsardzību;

| 84. | uzsver vajadzību ieviest apmācību programmas profesionāļiem audiovizuālajā sektorā, lai ļautu tiem apgūt digitālo tehnoloģiju izmantošanu un pielāgoties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, un atzīst šajā jomā uzsākto iniciatīvu panākumus; uzskata, ka Eiropas Savienībai jānodrošina atbalsts un finansējums šīm programmām; |
| --- | --- |

84.

uzsver vajadzību ieviest apmācību programmas profesionāļiem audiovizuālajā sektorā, lai ļautu tiem apgūt digitālo tehnoloģiju izmantošanu un pielāgoties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, un atzīst šajā jomā uzsākto iniciatīvu panākumus; uzskata, ka Eiropas Savienībai jānodrošina atbalsts un finansējums šīm programmām;

Virtuālās kopijas maksa

| 85. | atzīst, ka tā sauktais virtuālās kopijas maksas (VPF) komerciālais modelis digitālā aprīkojuma uzstādīšanai ir piemērots lieliem kinoteātru tīkliem, bet nav optimāls risinājums maziem un neatkarīgiem kinoteātriem, kurus ierobežo finanšu investīciju trūkums, un ka tādēļ VPF finansēšanas modelis var arī traucēt kultūras daudzveidībai; |
| --- | --- |

85.

atzīst, ka tā sauktais virtuālās kopijas maksas (VPF) komerciālais modelis digitālā aprīkojuma uzstādīšanai ir piemērots lieliem kinoteātru tīkliem, bet nav optimāls risinājums maziem un neatkarīgiem kinoteātriem, kurus ierobežo finanšu investīciju trūkums, un ka tādēļ VPF finansēšanas modelis var arī traucēt kultūras daudzveidībai;

| 86. | uzsver, ka VPF modelis netiek izmantots daudziem maziem, lauku un nekomerciāliem kinoteātriem, kuros galvenokārt demonstrē Eiropas filmas, un ka var būt nepieciešami alternatīvi finansēšanas modeļi, tostarp publiskā finansējuma atbalsts, lai saglabātu un vairotu kultūras daudzveidību un nodrošinātu konkurētspēju; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka VPF modelis netiek izmantots daudziem maziem, lauku un nekomerciāliem kinoteātriem, kuros galvenokārt demonstrē Eiropas filmas, un ka var būt nepieciešami alternatīvi finansēšanas modeļi, tostarp publiskā finansējuma atbalsts, lai saglabātu un vairotu kultūras daudzveidību un nodrošinātu konkurētspēju;

| 87. | tāpēc aicina VPF finansēšanas modeļus pielāgot atbilstoši neatkarīgo programmu un nekomerciālo kinoteātru prasībām un specifikai; |
| --- | --- |

87.

tāpēc aicina VPF finansēšanas modeļus pielāgot atbilstoši neatkarīgo programmu un nekomerciālo kinoteātru prasībām un specifikai;

| 88. | norāda, ka jāveicina finansēšanas modeļi, kas ļauj neatkarīgiem kinoteātriem piekļūt visu izplatītāju veiktajiem VPF maksājumiem; iesaka izveidot iepirkumu kooperatīvus, lai varētu izmantot grupu cenas, kas ir pieejamas visiem kinoteātriem; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka jāveicina finansēšanas modeļi, kas ļauj neatkarīgiem kinoteātriem piekļūt visu izplatītāju veiktajiem VPF maksājumiem; iesaka izveidot iepirkumu kooperatīvus, lai varētu izmantot grupu cenas, kas ir pieejamas visiem kinoteātriem;

Kinoizglītība

| 89. | uzsver, ka kinoizglītība palīdz attīstīt analītisko domāšanu un vispusīgi apmācīt jauniešus, jo tādējādi mācības par kultūras mantojumu var apvienot ar izpratni par attēlu un skaņu visuma sarežģītību; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka kinoizglītība palīdz attīstīt analītisko domāšanu un vispusīgi apmācīt jauniešus, jo tādējādi mācības par kultūras mantojumu var apvienot ar izpratni par attēlu un skaņu visuma sarežģītību;

| 90. | uzsver, ka izglītošana ar filmu, tostarp ar kino kultūras un valodas starpniecību ļauj pilsoņiem izkopt kritisku izpratni par dažādu veidu medijiem, tādējādi paplašinot un uzlabojot „digitālo prasmju” piedāvātos resursus un iespējas; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka izglītošana ar filmu, tostarp ar kino kultūras un valodas starpniecību ļauj pilsoņiem izkopt kritisku izpratni par dažādu veidu medijiem, tādējādi paplašinot un uzlabojot „digitālo prasmju” piedāvātos resursus un iespējas;

| 91. | uzsver, ka kinoizglītībai ir jāpaplašina iedzīvotāju zināšanas un jāsniedz iespēja novērtēt kinomākslu un pārdomāt filmās paustās vērtības; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka kinoizglītībai ir jāpaplašina iedzīvotāju zināšanas un jāsniedz iespēja novērtēt kinomākslu un pārdomāt filmās paustās vērtības;

| 92. | aicina dalībvalstis iekļaut kinoizglītību savās izglītības programmās; |
| --- | --- |

92.

aicina dalībvalstis iekļaut kinoizglītību savās izglītības programmās;

| 93. | uzsver, cik būtiski ir visos izglītības līmeņos iekļaut kinoizglītību neatkarīgos kinoteātros, lai tādējādi veidotu Eiropas filmu auditoriju; |
| --- | --- |

93.

uzsver, cik būtiski ir visos izglītības līmeņos iekļaut kinoizglītību neatkarīgos kinoteātros, lai tādējādi veidotu Eiropas filmu auditoriju;

| 94. | mudina dalībvalstis kinoskolās un citās attiecīgās iestādēs atbalstīt izglītības programmas par filmu veidošanas iespējām ar digitālajām tehnoloģijām un par digitālo filmu ražošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

94.

mudina dalībvalstis kinoskolās un citās attiecīgās iestādēs atbalstīt izglītības programmas par filmu veidošanas iespējām ar digitālajām tehnoloģijām un par digitālo filmu ražošanu un izplatīšanu;

| 95. | prasa izveidot tehniskajam un pārvaldības personālam kvalitatīvu un modernu apmācību par ES finanšu līdzekļiem vai finanšu līdzekļiem, kas piešķirti pieteikumu iesniedzējiem, lai nodrošinātu ES finansēto digitālo tehnoloģiju optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

95.

prasa izveidot tehniskajam un pārvaldības personālam kvalitatīvu un modernu apmācību par ES finanšu līdzekļiem vai finanšu līdzekļiem, kas piešķirti pieteikumu iesniedzējiem, lai nodrošinātu ES finansēto digitālo tehnoloģiju optimālu izmantošanu;

| 96. | aicina dalībvalstis izstrādāt un veicināt īpašas programmas un pasākumus, piemēram, filmu festivālu ietvaros, lai attīstītu Eiropas jauniešu izglītību un gaumi attiecībā uz Eiropas filmām; |
| --- | --- |

96.

aicina dalībvalstis izstrādāt un veicināt īpašas programmas un pasākumus, piemēram, filmu festivālu ietvaros, lai attīstītu Eiropas jauniešu izglītību un gaumi attiecībā uz Eiropas filmām;

MEDIA programma

| 97. | atzīst, ka MEDIA programma ir atbalstījusi Eiropas audiovizuālo industriju jau vairāk nekā divas desmitgades un ir sniegusi ieguldījumu Eiropas filmu attīstībā, izplatīšanā un popularizēšanā un kinoteātru uzņēmumu apmācībā par digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

97.

atzīst, ka MEDIA programma ir atbalstījusi Eiropas audiovizuālo industriju jau vairāk nekā divas desmitgades un ir sniegusi ieguldījumu Eiropas filmu attīstībā, izplatīšanā un popularizēšanā un kinoteātru uzņēmumu apmācībā par digitālajām tehnoloģijām;

| 98. | šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso2011. gada 18. martā pausto apņemšanos turpināt un pilnveidot MEDIA programmu; |
| --- | --- |

98.

šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso2011. gada 18. martā pausto apņemšanos turpināt un pilnveidot MEDIA programmu;

| 99. | uzsver MEDIA programmas nozīmīgumu kinoteātru digitalizācijā un prasa saglabāt esošās pozīcijas un finansēšanas iespējas, kā arī palielināt finansiālos ieguldījumus programmas nākamajā fāzē, lai atrisinātu ar digitālajām tehnoloģijām saistītās problēmas; |
| --- | --- |

99.

uzsver MEDIA programmas nozīmīgumu kinoteātru digitalizācijā un prasa saglabāt esošās pozīcijas un finansēšanas iespējas, kā arī palielināt finansiālos ieguldījumus programmas nākamajā fāzē, lai atrisinātu ar digitālajām tehnoloģijām saistītās problēmas;

| 100. | aicina Komisiju piešķirt līdzekļus no jaunās MEDIA programmas laikposmam pēc 2013. gada un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuros demonstrē Eiropas filmas; |
| --- | --- |

100.

aicina Komisiju piešķirt līdzekļus no jaunās MEDIA programmas laikposmam pēc 2013. gada un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuros demonstrē Eiropas filmas;

| 101. | norāda, ka programmas nākamajā fāzē jāparedz pasākumi, kas rada ievērojamu pievienoto vērtību un kopumā sniedz ieguldījumu stratēģijā „Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

101.

norāda, ka programmas nākamajā fāzē jāparedz pasākumi, kas rada ievērojamu pievienoto vērtību un kopumā sniedz ieguldījumu stratēģijā „Eiropa 2020”;

| 102. | uzsver, ka jaunas iniciatīvas ir jāievieš kā daļa no MEDIA programmas nākamās fāzes, lai uzlabotu un veicinātu tulkošanu, dublēšanu, subtitrēšanu un virstitrēšanu ar mērķi atbalstīt Eiropas filmām paredzētus neatkarīgos kinoteātrus; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka jaunas iniciatīvas ir jāievieš kā daļa no MEDIA programmas nākamās fāzes, lai uzlabotu un veicinātu tulkošanu, dublēšanu, subtitrēšanu un virstitrēšanu ar mērķi atbalstīt Eiropas filmām paredzētus neatkarīgos kinoteātrus;

| 103. | atgādina, ka ieguldījumi jaunās kino tehnoloģijās un pāreja uz digitālajām tehnoloģijām uzlabo kino pieejamību invalīdiem, jo īpaši nodrošinot audio aprakstu; |
| --- | --- |

103.

atgādina, ka ieguldījumi jaunās kino tehnoloģijās un pāreja uz digitālajām tehnoloģijām uzlabo kino pieejamību invalīdiem, jo īpaši nodrošinot audio aprakstu;

| 104. | tāpēc prasa iekļaut MEDIA programmā sadaļu „digitāla programma”, lai vienkāršotu pāreju uz digitālajiem formātiem; |
| --- | --- |

104.

tāpēc prasa iekļaut MEDIA programmā sadaļu „digitāla programma”, lai vienkāršotu pāreju uz digitālajiem formātiem;

| 105. | vērš uzmanību uz to, cik nozīmīga ir MEDIA tālākapmācības programma kā instruments, ar kura palīdzību nozares profesionāļi var pilnveidot savas spējas, lai pielāgotos mainīgajām tehnoloģijām un ražošanas metodēm; |
| --- | --- |

105.

vērš uzmanību uz to, cik nozīmīga ir MEDIA tālākapmācības programma kā instruments, ar kura palīdzību nozares profesionāļi var pilnveidot savas spējas, lai pielāgotos mainīgajām tehnoloģijām un ražošanas metodēm;

| 106. | uzsver pievienoto vērtību, kas piemīt MEDIA sākotnējās apmācības programmai, kura veicina kinematogrāfijas studentu mobilitāti Eiropā, uzlabojot integrāciju profesionālajā nozarē un palielinot sadarbību un kopražojumu apjomu Eiropā; šajā sakarā prasa palielināt šo finansējuma pozīciju; |
| --- | --- |

106.

uzsver pievienoto vērtību, kas piemīt MEDIA sākotnējās apmācības programmai, kura veicina kinematogrāfijas studentu mobilitāti Eiropā, uzlabojot integrāciju profesionālajā nozarē un palielinot sadarbību un kopražojumu apjomu Eiropā; šajā sakarā prasa palielināt šo finansējuma pozīciju;

| 107. | iesaka MEDIA programmas līdzekļus ieguldīt VOD pakalpojumā, iekļaujot tos šīs programmas centienos atbalstīt Eiropas mēroga izplatīšanu, veicināt transnacionālu sadarbību starp platformām un atbalstīt pārrobežu sadarbības iniciatīvas; |
| --- | --- |

107.

iesaka MEDIA programmas līdzekļus ieguldīt VOD pakalpojumā, iekļaujot tos šīs programmas centienos atbalstīt Eiropas mēroga izplatīšanu, veicināt transnacionālu sadarbību starp platformām un atbalstīt pārrobežu sadarbības iniciatīvas;

| 108. | uzsver Eiropas atbalsta pievienoto vērtību, jo īpaši attiecībā uz atbalstu filmu pārrobežu demonstrēšanai un turpmākas Eiropas kino tirgus sadrumstalošanās novēršanai; |
| --- | --- |

108.

uzsver Eiropas atbalsta pievienoto vērtību, jo īpaši attiecībā uz atbalstu filmu pārrobežu demonstrēšanai un turpmākas Eiropas kino tirgus sadrumstalošanās novēršanai;

Izplatīšanas modeļi

| 109. | norāda, ka digitālās tehnoloģijas ir ietekmējušas filmu izplatīšanas veidus uz dažādām platformām un ar dažādām ierīcēm, izmantojot lineārus vai nelineārus pakalpojumus; |
| --- | --- |

109.

norāda, ka digitālās tehnoloģijas ir ietekmējušas filmu izplatīšanas veidus uz dažādām platformām un ar dažādām ierīcēm, izmantojot lineārus vai nelineārus pakalpojumus;

| 110. | atzīst, ka pēc digitalizācijas procesa sākotnējiem izdevumiem digitālā infrastruktūra ievērojami samazinās izplatīšanas izmaksas un mazi neatkarīgo filmu izplatītāji varēs vairāk izplatīt savas filmas un tādējādi sasniegt lielāku auditoriju; |
| --- | --- |

110.

atzīst, ka pēc digitalizācijas procesa sākotnējiem izdevumiem digitālā infrastruktūra ievērojami samazinās izplatīšanas izmaksas un mazi neatkarīgo filmu izplatītāji varēs vairāk izplatīt savas filmas un tādējādi sasniegt lielāku auditoriju;

| 111. | atzīst, ka veiksmīga pāreja uz digitālajām tehnoloģijām nav nodalāma no pieejas ātrdarbīgam platjoslas pieslēgumam digitāla satura izplatīšanai, digitālās programmatūras atjaunināšanai un daudzām citām būtiskām funkcijām, un tāpēc aicina iestādes, kas vēlas pāriet uz digitālajām tehnoloģijām, paredzēt noteikumus šīs saiknes regulēšanai; |
| --- | --- |

111.

atzīst, ka veiksmīga pāreja uz digitālajām tehnoloģijām nav nodalāma no pieejas ātrdarbīgam platjoslas pieslēgumam digitāla satura izplatīšanai, digitālās programmatūras atjaunināšanai un daudzām citām būtiskām funkcijām, un tāpēc aicina iestādes, kas vēlas pāriet uz digitālajām tehnoloģijām, paredzēt noteikumus šīs saiknes regulēšanai;

| 112. | norāda, ka digitālās tehnoloģijas ir veicinājušas īsfilmu un videomateriālu strauju attīstību un ļauj izmantot jaunus izplatīšanas modeļus un elastīgu izplatīšanu, piemēram, iespēju izplatīt filmu uz dažādām platformām drīz pēc tam, kad filmu sāk demonstrēt kinoteātros; |
| --- | --- |

112.

norāda, ka digitālās tehnoloģijas ir veicinājušas īsfilmu un videomateriālu strauju attīstību un ļauj izmantot jaunus izplatīšanas modeļus un elastīgu izplatīšanu, piemēram, iespēju izplatīt filmu uz dažādām platformām drīz pēc tam, kad filmu sāk demonstrēt kinoteātros;

| 113. | turklāt uzskata, ka kinoteātriem atvēlētais ekskluzīvas izmantošanas periods ir jāsaglabā, lai aizsargātu kinoteātru daudzveidību; |
| --- | --- |

113.

turklāt uzskata, ka kinoteātriem atvēlētais ekskluzīvas izmantošanas periods ir jāsaglabā, lai aizsargātu kinoteātru daudzveidību;

| 114. | norāda, ka digitalizācijas procesa trūkums ir tas, ka izplatītāji un jo īpaši neatkarīgie izplatītāji nesaņem pietiekamu atbalstu digitālajai izplatīšanai un tādējādi nespēj iet kopsolī ar šo procesu; |
| --- | --- |

114.

norāda, ka digitalizācijas procesa trūkums ir tas, ka izplatītāji un jo īpaši neatkarīgie izplatītāji nesaņem pietiekamu atbalstu digitālajai izplatīšanai un tādējādi nespēj iet kopsolī ar šo procesu;

| 115. | mudina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību izplatīšanas finansiālam atbalstam; |
| --- | --- |

115.

mudina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību izplatīšanas finansiālam atbalstam;

| 116. | mudina Eiropas iestādes īstenot sagatavošanas darbības un izmēģinājumprojektus, lai pārbaudītu jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kas varētu uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti; |
| --- | --- |

116.

mudina Eiropas iestādes īstenot sagatavošanas darbības un izmēģinājumprojektus, lai pārbaudītu jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kas varētu uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti;

| 117. | mudina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju digitālu kinoteātru tīkla izveidei, kurā būtu iekļautas filmu studijas, viena ekrāna kinoteātri un multipleksi, kā arī telpas tiešraižu pārraidēm, izmantojot visus datu pārraides kanālus, tostarp satelītus; |
| --- | --- |

117.

mudina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju digitālu kinoteātru tīkla izveidei, kurā būtu iekļautas filmu studijas, viena ekrāna kinoteātri un multipleksi, kā arī telpas tiešraižu pārraidēm, izmantojot visus datu pārraides kanālus, tostarp satelītus;

| 118. | uzsver nepieciešamību, izstrādājot jaunus tiešsaistes lietojumus, īstenot Eiropas līmenī sistēmu taisnīgas atlīdzības izmaksai audiovizuālo darbu autoriem proporcionāli ieņēmumiem, kas gūti no šiem jaunajiem formātiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

118.

uzsver nepieciešamību, izstrādājot jaunus tiešsaistes lietojumus, īstenot Eiropas līmenī sistēmu taisnīgas atlīdzības izmaksai audiovizuālo darbu autoriem proporcionāli ieņēmumiem, kas gūti no šiem jaunajiem formātiem un pakalpojumiem;

Eiropas kinomākslas popularizēšana

| 119. | aicina dalībvalstis nodrošināt pēc iespējas plašāku Eiropas filmu iekļaušanu savu kinoteātru programmās, lai uzlabotu to apriti un popularizēšanu visā ES, kā arī ļautu ES pilsoņiem baudīt šo filmu krāšņumu un daudzveidību, izmantojot visdažādākās platformas; |
| --- | --- |

119.

aicina dalībvalstis nodrošināt pēc iespējas plašāku Eiropas filmu iekļaušanu savu kinoteātru programmās, lai uzlabotu to apriti un popularizēšanu visā ES, kā arī ļautu ES pilsoņiem baudīt šo filmu krāšņumu un daudzveidību, izmantojot visdažādākās platformas;

| 120. | norāda, ka ir nepieciešams veicināt un atbalstīt Eiropas kopražojumus un ka, pieaugot kopražojumu skaitam, Eiropas filmas varētu kļūt plašāk izplatītas visā kontinentā; |
| --- | --- |

120.

norāda, ka ir nepieciešams veicināt un atbalstīt Eiropas kopražojumus un ka, pieaugot kopražojumu skaitam, Eiropas filmas varētu kļūt plašāk izplatītas visā kontinentā;

| 121. | atbalsta kinoteātru tīklu, piemēram, Europa Cinemas, pasākumus Eiropas filmu popularizēšanai pasaulē, finansiāli un organizatoriski palīdzot kinoteātriem, kuros liels skaits izrādīto filmu ir Eiropas filmas; |
| --- | --- |

121.

atbalsta kinoteātru tīklu, piemēram, Europa Cinemas, pasākumus Eiropas filmu popularizēšanai pasaulē, finansiāli un organizatoriski palīdzot kinoteātriem, kuros liels skaits izrādīto filmu ir Eiropas filmas;

| 122. | atzinīgi vērtē to, cik būtiski ir atbalstīt neatkarīgos kinoteātrus, kuros izrāda Eiropas filmas (piemēram, Europa Cinemas biedrus), lai nostiprinātu šo kinoteātru Eiropas filmu programmu politiku un daudzveidību un to konkurētspēju tirgū; |
| --- | --- |

122.

atzinīgi vērtē to, cik būtiski ir atbalstīt neatkarīgos kinoteātrus, kuros izrāda Eiropas filmas (piemēram, Europa Cinemas biedrus), lai nostiprinātu šo kinoteātru Eiropas filmu programmu politiku un daudzveidību un to konkurētspēju tirgū;

| 123. | prasa sniegt tehnoloģiju ziņā neitrālu atbalstu visiem kinoteātriem, kuros liela daļa demonstrēto filmu ir Eiropas filmas un ir plaša programma, neatkarīgi no to peļņas vai apmeklētāju skaita; |
| --- | --- |

123.

prasa sniegt tehnoloģiju ziņā neitrālu atbalstu visiem kinoteātriem, kuros liela daļa demonstrēto filmu ir Eiropas filmas un ir plaša programma, neatkarīgi no to peļņas vai apmeklētāju skaita;

| 124. | aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt Eiropas filmu izplatīšanu un apriti savās teritorijās, šā mērķa sasniegšanai izmantojot attiecīgus pasākumus un festivālus; mudina dalībvalstis atbalstīt arī dažādas Eiropā esošās kinoskolas; |
| --- | --- |

124.

aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt Eiropas filmu izplatīšanu un apriti savās teritorijās, šā mērķa sasniegšanai izmantojot attiecīgus pasākumus un festivālus; mudina dalībvalstis atbalstīt arī dažādas Eiropā esošās kinoskolas;

| 125. | uzsver, ka tirgvedības ziņā jāatbalsta filmas, kas ieguvušas apbalvojumus Eiropas festivālos, lai turpmāk veicinātu VOD izlaišanu starptautiskā mērogā un palīdzētu popularizēt Eiropas kinematogrāfiju; |
| --- | --- |

125.

uzsver, ka tirgvedības ziņā jāatbalsta filmas, kas ieguvušas apbalvojumus Eiropas festivālos, lai turpmāk veicinātu VOD izlaišanu starptautiskā mērogā un palīdzētu popularizēt Eiropas kinematogrāfiju;

| 126. | atzīst, ka Eiropas Parlamenta LUX balvai ir būtiska nozīme Eiropas filmu popularizēšanā un daudzvalodības veicināšanā, nodrošinot uzvarētājas filmas subtitru tulkošanu visās 23 oficiālajās ES valodās, kā arī rosinot sabiedriskas diskusijas ES pilsoņu vidū; |
| --- | --- |

126.

atzīst, ka Eiropas Parlamenta LUX balvai ir būtiska nozīme Eiropas filmu popularizēšanā un daudzvalodības veicināšanā, nodrošinot uzvarētājas filmas subtitru tulkošanu visās 23 oficiālajās ES valodās, kā arī rosinot sabiedriskas diskusijas ES pilsoņu vidū;

| 127. | ierosina izveidot labāku sadarbību un mijiedarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu Eiropas ražojumu vērtējumu pasaules tirgū un jo īpaši Vidusjūras reģionā, veicinot kultūras apmaiņu un uzsākot jaunas iniciatīvas Eiropas un Vidusjūras reģiona dialoga atbalstam un visa reģiona demokrātiskai attīstībai, atbilstoši saistībām, kas izriet no Eiropas un Vidusjūras reģiona konferences par kino; |
| --- | --- |

127.

ierosina izveidot labāku sadarbību un mijiedarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu Eiropas ražojumu vērtējumu pasaules tirgū un jo īpaši Vidusjūras reģionā, veicinot kultūras apmaiņu un uzsākot jaunas iniciatīvas Eiropas un Vidusjūras reģiona dialoga atbalstam un visa reģiona demokrātiskai attīstībai, atbilstoši saistībām, kas izriet no Eiropas un Vidusjūras reģiona konferences par kino;

*

* *

| 128. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

128.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

(3)  OV L 323, 9.12.2005., 57. lpp.

(4)  OV L 236, 31.8.2006., 28. lpp.

(5)  OV C 297, 7.12.2006., 1. lpp.

(6)  OV C 323, 30.11.2010., 15. lpp.

(7)  OV C 31, 7.2.2009., 1. lpp.

(8)  OV C 271 E, 12.11.2003., 176. lpp.

(9)  OV C 140 E, 13.6.2002., 143. lpp.

(10)  OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp.

(11)  OV C 104, 2.4.2011., 31. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0240.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/115

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisES atbalsts Starptautiskajai Krimināltiesai

P7_TA(2011)0507

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kuri stājās spēkā 2002. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kuri stājās spēkā 2002. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, kura stājās spēkā 1951. gada 12. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, kura stājās spēkā 1951. gada 12. janvārī,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Starptautisko Krimināltiesu, īpaši 1998. gada 19. novembra (1), 2001. gada 18. janvāra (2), 2002. gada 28. februāra (3), 2002. gada 26. septembra (4) un 2010. gada 19. maija (5) rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Starptautisko Krimināltiesu, īpaši 1998. gada 19. novembra (1), 2001. gada 18. janvāra (2), 2002. gada 28. februāra (3), 2002. gada 26. septembra (4) un 2010. gada 19. maija (5) rezolūcijas,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par gada ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē, jaunākā no tām — 2010. gada 16. decembra rezolūcija (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par gada ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē, jaunākā no tām — 2010. gada 16. decembra rezolūcija (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (8),

| — | ņemot vērā 2004. gada 4. februāra rīcības plānu un 2011. gada 12. jūlija rīcības plānu attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Lēmumu par Starptautisko Krimināltiesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 4. februāra rīcības plānu un 2011. gada 12. jūlija rīcības plānu attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Lēmumu par Starptautisko Krimināltiesu,

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Starptautisko Krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Starptautisko Krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu (9),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju (EDS) „Droša Eiropa labākā pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju (EDS) „Droša Eiropa labākā pasaulē”,

| — | ņemot vērā Stokholmas programmu 2010.–2014. gadam „Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (2009. gada decembris) (10) un Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu (2010. gada aprīlis, COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas programmu 2010.–2014. gadam „Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (2009. gada decembris) (10) un Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu (2010. gada aprīlis, COM(2010)0171),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Lēmumu 2002/494/TI par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem (11), un Padomes 2003. gada 8. maija Lēmumu 2003/335/TI par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Lēmumu 2002/494/TI par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem (11), un Padomes 2003. gada 8. maija Lēmumu 2003/335/TI par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (12),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1593(2005) par stāvokli Sudānā/Dārfūrā un Rezolūciju Nr. 1970(2011) par stāvokli Lībijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1593(2005) par stāvokli Sudānā/Dārfūrā un Rezolūciju Nr. 1970(2011) par stāvokli Lībijā,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0368/2011),

| A. | tā kā taisnīgums, tiesiskums un cīņa pret nesodāmību ir ilgtspējīga miera pamatā, jo tie nodrošina cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

A.

tā kā taisnīgums, tiesiskums un cīņa pret nesodāmību ir ilgtspējīga miera pamatā, jo tie nodrošina cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| B. | tā kā līdz 2011. gada septembrim 117 valstis ir ratificējušas Romas statūtus; tā kā to vispārējās ratifikācijas panākšanai tomēr arī turpmāk jābūt vienam no galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz 2011. gada septembrim 117 valstis ir ratificējušas Romas statūtus; tā kā to vispārējās ratifikācijas panākšanai tomēr arī turpmāk jābūt vienam no galvenajiem mērķiem;

| C. | tā kā taisnīguma vispārējā būtība paredz, ka tas tiek piemērots vienlīdzīgi, bez izņēmumiem un dubultiem standartiem; tā kā nekur nedrīkstētu būt drošs patvērums personām, kas īstenojušas genocīdu, noziegumus pret cilvēci, nāves sodus bez tiesas sprieduma, kara noziegumus, spīdzināšanu, masveida izvarošanu vai saistītas ar piespiedu pazušanas gadījumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā taisnīguma vispārējā būtība paredz, ka tas tiek piemērots vienlīdzīgi, bez izņēmumiem un dubultiem standartiem; tā kā nekur nedrīkstētu būt drošs patvērums personām, kas īstenojušas genocīdu, noziegumus pret cilvēci, nāves sodus bez tiesas sprieduma, kara noziegumus, spīdzināšanu, masveida izvarošanu vai saistītas ar piespiedu pazušanas gadījumiem;

| D. | tā kā tiesiskums būtu jāuzskata par neatņemamu elementu, kas nostiprina mieru un palīdz risināt konfliktus; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesiskums būtu jāuzskata par neatņemamu elementu, kas nostiprina mieru un palīdz risināt konfliktus;

| E. | tā kā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) neatkarības saglabāšana ir svarīga ne tikai tās pilnīgas efektivitātes nodrošināšanai, bet arī lai veicinātu Romas statūtu universālumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) neatkarības saglabāšana ir svarīga ne tikai tās pilnīgas efektivitātes nodrošināšanai, bet arī lai veicinātu Romas statūtu universālumu;

| F. | tā kā SKT ir pirmā pastāvīgā starptautiskā tiesu iestāde, kas var tiesāt personas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, sniedzot izšķirošu ieguldījumu cilvēktiesību un starptautisko tiesību uzturēšanā, apkarojot nesodāmību, kā arī ieņemot īpaši nozīmīgu atturošu lomu un skaidri apliecinot, ka nesodāmība par šādiem noziegumiem netiks pieļauta; |
| --- | --- |

F.

tā kā SKT ir pirmā pastāvīgā starptautiskā tiesu iestāde, kas var tiesāt personas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, sniedzot izšķirošu ieguldījumu cilvēktiesību un starptautisko tiesību uzturēšanā, apkarojot nesodāmību, kā arī ieņemot īpaši nozīmīgu atturošu lomu un skaidri apliecinot, ka nesodāmība par šādiem noziegumiem netiks pieļauta;

| G. | tā kā tiesas dibināšanas princips ir „taisnīguma intereses” neatkarīgi no politiskiem apsvērumiem (Romas statūtu 53. pants); tā kā SKT ir svarīga nozīme attiecībā uz starptautiskā tiesiskuma veicināšanu, tādējādi sekmējot drošību, taisnīgumu un tiesiskumu, kā arī miera saglabāšanu un starptautiskās drošības stiprināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesas dibināšanas princips ir „taisnīguma intereses” neatkarīgi no politiskiem apsvērumiem (Romas statūtu 53. pants); tā kā SKT ir svarīga nozīme attiecībā uz starptautiskā tiesiskuma veicināšanu, tādējādi sekmējot drošību, taisnīgumu un tiesiskumu, kā arī miera saglabāšanu un starptautiskās drošības stiprināšanu;

| H. | tā kā SKT jurisdikcijā ir noziegumi, kas izdarīti pēc Romas statūtu spēkā stāšanās 2002. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā SKT jurisdikcijā ir noziegumi, kas izdarīti pēc Romas statūtu spēkā stāšanās 2002. gada 1. jūlijā;

| I. | tā kā saskaņā ar Statūtu preambulu un ar papildināmības principu, SKT rīkojas tikai tādos gadījumos, kad valsts tiesas nespēj vai nevēlas rīkot uzticamas tiesas prāvas savā valstī, tādējādi tieši SKT dalībvalstīm saglabājas galvenā atbildība uzsākt kriminālvajāšanu par kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu; tā kā sadarbība starp Romas statūtu dalībvalstīm un reģionālajām organizācijām ir ārkārtīgi svarīga, jo īpaši situācijās, kurās tiesas jurisdikcija tiek apstrīdēta; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Statūtu preambulu un ar papildināmības principu, SKT rīkojas tikai tādos gadījumos, kad valsts tiesas nespēj vai nevēlas rīkot uzticamas tiesas prāvas savā valstī, tādējādi tieši SKT dalībvalstīm saglabājas galvenā atbildība uzsākt kriminālvajāšanu par kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu; tā kā sadarbība starp Romas statūtu dalībvalstīm un reģionālajām organizācijām ir ārkārtīgi svarīga, jo īpaši situācijās, kurās tiesas jurisdikcija tiek apstrīdēta;

| J. | tā kā SKT „pozitīvās papildināmības” politika stiprina valsts tiesu spēju izmeklēt kara noziegumus un uzsākt par tiem kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā SKT „pozitīvās papildināmības” politika stiprina valsts tiesu spēju izmeklēt kara noziegumus un uzsākt par tiem kriminālvajāšanu;

| K. | tā kā SKT pašlaik veic izmeklēšanu septiņās valstīs (Ugandā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Sudānas Dārfūras reģionā, Centrālāfrikas Republikā, Kenijā, Lībijā un Kotdivuārā), un ir publiski paziņojusi, ka tiek analizēta informācija par iespējamiem noziegumiem, kas izdarīti vairākās citās situācijās; tā kā divas lietas (Dārfūra un Lībija) iesniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, ar trim lietām tiesā vērsās pašas SKT dalībvalstis (Uganda, Kongo Demokrātiskā Republika un Centrālāfrikas Republika) un divas (Kenija un Kotdivuāra) prokurors uzsāka proprio motu; |
| --- | --- |

K.

tā kā SKT pašlaik veic izmeklēšanu septiņās valstīs (Ugandā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Sudānas Dārfūras reģionā, Centrālāfrikas Republikā, Kenijā, Lībijā un Kotdivuārā), un ir publiski paziņojusi, ka tiek analizēta informācija par iespējamiem noziegumiem, kas izdarīti vairākās citās situācijās; tā kā divas lietas (Dārfūra un Lībija) iesniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, ar trim lietām tiesā vērsās pašas SKT dalībvalstis (Uganda, Kongo Demokrātiskā Republika un Centrālāfrikas Republika) un divas (Kenija un Kotdivuāra) prokurors uzsāka proprio motu;

| L. | tā kā lielākā daļa no SKT izsniegtajiem 17 apcietināšanas orderiem pašlaik nav izpildīta, tostarp pret Joseph Kony un citiem „Tā kunga pretošanās armijas” vadītājiem saistībā ar situāciju Ugandas ziemeļos, Bosco Ntaganda no Kongo DR, Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman un prezidentu Omar Hassan Ahmad al-Bashir Sudānā un Saif al-Islam Gaddafi un Abdullah Al-Senussi Lībijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā lielākā daļa no SKT izsniegtajiem 17 apcietināšanas orderiem pašlaik nav izpildīta, tostarp pret Joseph Kony un citiem „Tā kunga pretošanās armijas” vadītājiem saistībā ar situāciju Ugandas ziemeļos, Bosco Ntaganda no Kongo DR, Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman un prezidentu Omar Hassan Ahmad al-Bashir Sudānā un Saif al-Islam Gaddafi un Abdullah Al-Senussi Lībijā;

| M. | tā kā taisnīga tiesa, pienācīga lietas izskatīšana un upuru tiesības ir Romas statūtu sistēmas pamatprincipi; |
| --- | --- |

M.

tā kā taisnīga tiesa, pienācīga lietas izskatīšana un upuru tiesības ir Romas statūtu sistēmas pamatprincipi;

| N. | tā kā tiesas mērķis ir visaptverošā un atlīdzinošā veidā nodrošināt taisnīgumu upuriem un skartajām kopienām, tostarp nodrošinot līdzdalību, aizsardzību, juridisko pārstāvību un informēšanas darbības; |
| --- | --- |

N.

tā kā tiesas mērķis ir visaptverošā un atlīdzinošā veidā nodrošināt taisnīgumu upuriem un skartajām kopienām, tostarp nodrošinot līdzdalību, aizsardzību, juridisko pārstāvību un informēšanas darbības;

| O. | tā kā tiesa piedāvā cietušajām personām līdzdalības tiesības, ko atbalsta liecinieku aizsardzības struktūras; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiesa piedāvā cietušajām personām līdzdalības tiesības, ko atbalsta liecinieku aizsardzības struktūras;

| P. | tā kā atlīdzības sistēma noziegumu upuriem, kas ir tiesas kompetencē, padara SKT par unikālu starptautiska līmeņa tiesu iestādi; |
| --- | --- |

P.

tā kā atlīdzības sistēma noziegumu upuriem, kas ir tiesas kompetencē, padara SKT par unikālu starptautiska līmeņa tiesu iestādi;

| Q. | tā kā 2011. gadā uzsākto atlīdzības procedūru panākumi ir atkarīgi no līdzekļu devēju brīvprātīgajām iemaksām, kā arī no soda naudu iekasēšanas un notiesāto personu mantas konfiskācijas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2011. gadā uzsākto atlīdzības procedūru panākumi ir atkarīgi no līdzekļu devēju brīvprātīgajām iemaksām, kā arī no soda naudu iekasēšanas un notiesāto personu mantas konfiskācijas;

| R. | tā kā tiesa pašlaik tiek aicināta izskatīt strauji pieaugošu izmeklēšanu, lietu un iepriekšēju pārbaužu skaitu, savukārt dažas Romas statūtu dalībvalstis mēģina saglabāt tiesas budžetu nemainīgā līmenī vai pat samazināt to; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiesa pašlaik tiek aicināta izskatīt strauji pieaugošu izmeklēšanu, lietu un iepriekšēju pārbaužu skaitu, savukārt dažas Romas statūtu dalībvalstis mēģina saglabāt tiesas budžetu nemainīgā līmenī vai pat samazināt to;

| S. | tā kā ES un tās dalībvalstis no paša sākuma ir bijušas uzticamas tiesas sabiedrotās, piedāvājot nepārtrauktu politisko, diplomātisko, finansiālo un loģistikas atbalstu, tostarp Romas statūtu universāluma veicināšanu un to integritātes aizstāvību, ar mērķi aizsargāt un palielināt tiesas neatkarību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES un tās dalībvalstis no paša sākuma ir bijušas uzticamas tiesas sabiedrotās, piedāvājot nepārtrauktu politisko, diplomātisko, finansiālo un loģistikas atbalstu, tostarp Romas statūtu universāluma veicināšanu un to integritātes aizstāvību, ar mērķi aizsargāt un palielināt tiesas neatkarību;

| T. | tā kā cīņa pret nesodāmību var būt sekmīga tikai tad, ja visas SKT dalībvalstis pilnībā sadarbojas ar SKT un ja palīdzību tiesu institūcijai sniedz arī valstis, kas nav dalībvalstis, |
| --- | --- |

T.

tā kā cīņa pret nesodāmību var būt sekmīga tikai tad, ja visas SKT dalībvalstis pilnībā sadarbojas ar SKT un ja palīdzību tiesu institūcijai sniedz arī valstis, kas nav dalībvalstis,

Nepieciešamība palielināt atbalstu tiesai ar politisku un diplomātisku darbību palīdzību

| 1. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu SKT, Romas statūtiem un starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmai, kuras galvenais mērķis ir cīņa pret nesodāmību par genocīdu, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu SKT, Romas statūtiem un starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmai, kuras galvenais mērķis ir cīņa pret nesodāmību par genocīdu, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci;

| 2. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Prokurora birojam, viņa proprio motu pilnvarām un panākumiem sakarā ar jaunu izmeklēšanu ierosināšanu; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Prokurora birojam, viņa proprio motu pilnvarām un panākumiem sakarā ar jaunu izmeklēšanu ierosināšanu;

| 3. | mudina Romas statūtu dalībvalstis un valstis, kas nav Statūtu dalībvalstis, neizdarīt politisko spiedienu uz tiesu, lai saglabātu un nodrošinātu tās objektivitāti un ļautu nodrošināt tiesiskumu, kas pamatojas nevis uz politiskiem apsvērumiem, bet uz likumu; |
| --- | --- |

3.

mudina Romas statūtu dalībvalstis un valstis, kas nav Statūtu dalībvalstis, neizdarīt politisko spiedienu uz tiesu, lai saglabātu un nodrošinātu tās objektivitāti un ļautu nodrošināt tiesiskumu, kas pamatojas nevis uz politiskiem apsvērumiem, bet uz likumu;

| 4. | uzsver, cik nozīmīgs ir universāluma princips, un aicina EĀDD, ES dalībvalstis un Komisiju turpināt savus enerģiskos centienus veicināt Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm (APIC) vispārēju ratifikāciju un šo dokumentu īstenojošu tiesību aktu pieņemšanu valstu līmenī; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik nozīmīgs ir universāluma princips, un aicina EĀDD, ES dalībvalstis un Komisiju turpināt savus enerģiskos centienus veicināt Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm (APIC) vispārēju ratifikāciju un šo dokumentu īstenojošu tiesību aktu pieņemšanu valstu līmenī;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ES un lielākā daļa dalībvalstu Kampalas konferencē uzņēmās konkrētas saistības, un iesaka šīs saistības īstenot laikus un sniegt par tām pārskatu nākamajā SKT dalībvalstu asamblejā, kas paredzēta 2011. gada 12.–21. decembrī Ņujorkā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka ES un lielākā daļa dalībvalstu Kampalas konferencē uzņēmās konkrētas saistības, un iesaka šīs saistības īstenot laikus un sniegt par tām pārskatu nākamajā SKT dalībvalstu asamblejā, kas paredzēta 2011. gada 12.–21. decembrī Ņujorkā;

| 6. | atzinīgi vērtē Romas statūtu grozījumu pieņemšanu, tostarp par agresijas noziegumiem, un aicina visas ES dalībvalstis tos ratificēt un iekļaut valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Romas statūtu grozījumu pieņemšanu, tostarp par agresijas noziegumiem, un aicina visas ES dalībvalstis tos ratificēt un iekļaut valsts tiesību aktos;

| 7. | atzinīgi vērtē ES Kopējās nostājas par SKT pārskatīšanu, pieņemot 2011. gada 21. marta lēmumu; atzīmē, ka jaunajā lēmumā ņemtas vērā tiesas pieredzētās problēmas, un uzsver, ka lēmums nodrošina labu pamatu ES un tās dalībvalstīm, lai sniegtu atbalstu tiesai šo problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ES Kopējās nostājas par SKT pārskatīšanu, pieņemot 2011. gada 21. marta lēmumu; atzīmē, ka jaunajā lēmumā ņemtas vērā tiesas pieredzētās problēmas, un uzsver, ka lēmums nodrošina labu pamatu ES un tās dalībvalstīm, lai sniegtu atbalstu tiesai šo problēmu risināšanā;

| 8. | atzinīgi vērtē pārskatīto 2011. gada 12. jūlija ES rīcības plānu attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Lēmumu par Starptautisko Krimināltiesu, kurā uzsvērti efektīvi un konkrēti pasākumi, kas jāveic ES, lai pastiprinātu tās turpmāko atbalstu tiesai, un mudina Padomes prezidentūru sadarbībā ar Komisiju, EĀDD un dalībvalstīm rīcības plāna īstenošanu uzskatīt par prioritāti; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē pārskatīto 2011. gada 12. jūlija ES rīcības plānu attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Lēmumu par Starptautisko Krimināltiesu, kurā uzsvērti efektīvi un konkrēti pasākumi, kas jāveic ES, lai pastiprinātu tās turpmāko atbalstu tiesai, un mudina Padomes prezidentūru sadarbībā ar Komisiju, EĀDD un dalībvalstīm rīcības plāna īstenošanu uzskatīt par prioritāti;

| 9. | uzsver, ka pilnīga un tūlītēja sadarbība starp SKT dalībvalstīm, tostarp ES dalībvalstīm, un tiesu vēl aizvien ir ļoti svarīga starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmas efektivitātei un panākumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pilnīga un tūlītēja sadarbība starp SKT dalībvalstīm, tostarp ES dalībvalstīm, un tiesu vēl aizvien ir ļoti svarīga starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmas efektivitātei un panākumiem;

| 10. | aicina ES un tās dalībvalstis ievērot visas tiesas prasības, nodrošinot laicīgu palīdzību un sadarbību, lai cita starpā nodrošinātu neizpildītu apcietināšanas orderu izpildi un informācijas sniegšanu, tostarp pieprasījumus, lai palīdzētu noteikt, iesaldēt un konfiscēt aizdomās turamo personu finanšu aktīvus; |
| --- | --- |

10.

aicina ES un tās dalībvalstis ievērot visas tiesas prasības, nodrošinot laicīgu palīdzību un sadarbību, lai cita starpā nodrošinātu neizpildītu apcietināšanas orderu izpildi un informācijas sniegšanu, tostarp pieprasījumus, lai palīdzētu noteikt, iesaldēt un konfiscēt aizdomās turamo personu finanšu aktīvus;

| 11. | aicina visas ES dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ieviest valsts tiesību aktus attiecībā uz sadarbību un noslēgt pamatnolīgumus ar SKT par tiesas spriedumu izpildi un attiecībā uz izmeklēšanu, pierādījumu vākšanu, spriedumiem, liecinieku aizsardzību un pārvietošanu, apcietināšanu, izdošanu, turēšanu apcietinājumā un tādu apsūdzēto personu izmitināšanu, kas atbrīvotas pret galvojumu, kā arī notiesātu personu ieslodzīšanu; aicina dalībvalstis savstarpēji sadarboties, izmantojot to politiskos, tiesiskos un citus atbilstošos mehānismus, lai nodrošinātu pienācīgu atbalstu SKT; |
| --- | --- |

11.

aicina visas ES dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ieviest valsts tiesību aktus attiecībā uz sadarbību un noslēgt pamatnolīgumus ar SKT par tiesas spriedumu izpildi un attiecībā uz izmeklēšanu, pierādījumu vākšanu, spriedumiem, liecinieku aizsardzību un pārvietošanu, apcietināšanu, izdošanu, turēšanu apcietinājumā un tādu apsūdzēto personu izmitināšanu, kas atbrīvotas pret galvojumu, kā arī notiesātu personu ieslodzīšanu; aicina dalībvalstis savstarpēji sadarboties, izmantojot to politiskos, tiesiskos un citus atbilstošos mehānismus, lai nodrošinātu pienācīgu atbalstu SKT;

| 12. | mudina ES dalībvalstis grozīt Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. pantu, lai iekļautu SKT jurisdikcijā esošos noziegumus to noziegumu sarakstā, kuri ir ES kompetencē; konkrētāk, mudina ES dalībvalstis nodot Eiropas Savienībai kompetences tādu līdzekļu identifikācijas un konfiskācijas jomā, kas pieder SKT apsūdzētajām personām, neatkarīgi no tā, vai tiesvedību ierosinājusi SKT; aicina ES dalībvalstis sadarboties, apmainoties ar attiecīgo informāciju ar esošo līdzekļu atguves dienestu starpniecību, kā arī ar Kamdenas līdzekļu atguves aģentūru tīkla (CARIN) palīdzību; |
| --- | --- |

12.

mudina ES dalībvalstis grozīt Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. pantu, lai iekļautu SKT jurisdikcijā esošos noziegumus to noziegumu sarakstā, kuri ir ES kompetencē; konkrētāk, mudina ES dalībvalstis nodot Eiropas Savienībai kompetences tādu līdzekļu identifikācijas un konfiskācijas jomā, kas pieder SKT apsūdzētajām personām, neatkarīgi no tā, vai tiesvedību ierosinājusi SKT; aicina ES dalībvalstis sadarboties, apmainoties ar attiecīgo informāciju ar esošo līdzekļu atguves dienestu starpniecību, kā arī ar Kamdenas līdzekļu atguves aģentūru tīkla (CARIN) palīdzību;

| 13. | mudina ES dalībvalstis valsts tiesību aktos pilnībā iekļaut Romas statūtu noteikumus un Nolīgumu par SKT privilēģijām un imunitātēm; |
| --- | --- |

13.

mudina ES dalībvalstis valsts tiesību aktos pilnībā iekļaut Romas statūtu noteikumus un Nolīgumu par SKT privilēģijām un imunitātēm;

| 14. | atzinīgi vērtē Kampalas pārskatīšanas konferencē pieņemtos Romas statūtu grozījumus saistībā ar agresijas noziegumu un aicina visas ES dalībvalstis tos ratificēt un iekļaut savas valsts tiesību aktos; šajā saistībā iesaka, ka Romas statūtu universāluma stiprināšanas interesēs jācenšas ar kopīgu vienošanos panākt precīzāku definīciju par attiecīgajiem noziegumiem, ar kuriem tiek īstenota agresija un pārkāptas starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Kampalas pārskatīšanas konferencē pieņemtos Romas statūtu grozījumus saistībā ar agresijas noziegumu un aicina visas ES dalībvalstis tos ratificēt un iekļaut savas valsts tiesību aktos; šajā saistībā iesaka, ka Romas statūtu universāluma stiprināšanas interesēs jācenšas ar kopīgu vienošanos panākt precīzāku definīciju par attiecīgajiem noziegumiem, ar kuriem tiek īstenota agresija un pārkāptas starptautiskās tiesības;

| 15. | atzīmē, ka, saskaņā ar Kampalas konferences rezultātiem, tiesa nespēs realizēt savu jurisdikciju attiecībā uz agresijas noziegumu līdz 2017. gada janvāra beigām, kad SKT dalībvalstīm būs jāpieņem lēmums par šīs jurisdikcijas aktivizēšanu; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka, saskaņā ar Kampalas konferences rezultātiem, tiesa nespēs realizēt savu jurisdikciju attiecībā uz agresijas noziegumu līdz 2017. gada janvāra beigām, kad SKT dalībvalstīm būs jāpieņem lēmums par šīs jurisdikcijas aktivizēšanu;

| 16. | atzinīgi vērtē dažu ES dalībvalstu ieguldījumu cīņā pret nesodāmību par vissmagākajiem cilvēcei nodarītiem noziegumiem, piemērojot universālu jurisdikciju; mudina visas ES dalībvalstis rīkoties līdzīgi; iesaka stiprina nozīmi, kāda ir ES kontaktpunktu tīklam attiecībā uz kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu, atvieglojot sadarbību starp ES tiesībaizsardzības iestādēm kriminālvajāšanā par smagiem noziegumiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē dažu ES dalībvalstu ieguldījumu cīņā pret nesodāmību par vissmagākajiem cilvēcei nodarītiem noziegumiem, piemērojot universālu jurisdikciju; mudina visas ES dalībvalstis rīkoties līdzīgi; iesaka stiprina nozīmi, kāda ir ES kontaktpunktu tīklam attiecībā uz kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu, atvieglojot sadarbību starp ES tiesībaizsardzības iestādēm kriminālvajāšanā par smagiem noziegumiem;

| 17. | uzsver starptautiskās kriminālās jurisdikcijas būtisko nozīmi, cīnoties pret nesodāmību un risinot attiecīgos starptautisko tiesību pārkāpumus attiecībā uz bērnu kareivju nelikumīgu izmantošanu un iesaukšanu bruņotajos spēkos; stingri iebilst pret 18 gadu vecumu nesasniegušu bērnu iesaukšanu vai rekrutēšanu bruņotajos spēkos un iesaistīšanu jebkāda veida karadarbībā; norāda, ka ir svarīgi aizsargāt viņu tiesības uz mierīgu bērnību, izglītību, fizisku integritāti, drošību un seksuālu autonomiju; |
| --- | --- |

17.

uzsver starptautiskās kriminālās jurisdikcijas būtisko nozīmi, cīnoties pret nesodāmību un risinot attiecīgos starptautisko tiesību pārkāpumus attiecībā uz bērnu kareivju nelikumīgu izmantošanu un iesaukšanu bruņotajos spēkos; stingri iebilst pret 18 gadu vecumu nesasniegušu bērnu iesaukšanu vai rekrutēšanu bruņotajos spēkos un iesaistīšanu jebkāda veida karadarbībā; norāda, ka ir svarīgi aizsargāt viņu tiesības uz mierīgu bērnību, izglītību, fizisku integritāti, drošību un seksuālu autonomiju;

| 18. | prasa izveidot efektīvu politiku un veicinošus mehānismus, tostarp nodrošināt pieejamākas psiholoģiskās, medicīniskās un juridiskās konsultācijas un vienkāršu piekļuvi liecinieku aizsardzības programmām, lai panāktu, ka cietušo līdzdalībai SKT ir būtiska ietekme; uzsver, ka ir svarīgi veicināt informētību par seksuālo vardarbību konfliktu apgabalos, izmantojot tiesiskuma programmas, bruņotu konfliktu laikā izdarītu dzimumnoziegumu dokumentēšanu un juristu, tiesnešu un aktīvistu apmācību par Romas statūtiem un starptautisko tiesu praksi attiecībā uz dzimumnoziegumiem pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

18.

prasa izveidot efektīvu politiku un veicinošus mehānismus, tostarp nodrošināt pieejamākas psiholoģiskās, medicīniskās un juridiskās konsultācijas un vienkāršu piekļuvi liecinieku aizsardzības programmām, lai panāktu, ka cietušo līdzdalībai SKT ir būtiska ietekme; uzsver, ka ir svarīgi veicināt informētību par seksuālo vardarbību konfliktu apgabalos, izmantojot tiesiskuma programmas, bruņotu konfliktu laikā izdarītu dzimumnoziegumu dokumentēšanu un juristu, tiesnešu un aktīvistu apmācību par Romas statūtiem un starptautisko tiesu praksi attiecībā uz dzimumnoziegumiem pret sievietēm un bērniem;

| 19. | mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis nodrošināt policijas izmeklētājiem, prokuroriem, tiesnešiem, armijas amatpersonām un citiem paredzētas apmācību programmas, kurās galveno uzmanību pievērš, pirmkārt, Romas statūtu noteikumiem un attiecīgajām starptautiskajām tiesībām un, otrkārt, šo principu pārkāpumu novēršanai, noteikšanai, izmeklēšanai un kriminālvajāšanai par tiem; |
| --- | --- |

19.

mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis nodrošināt policijas izmeklētājiem, prokuroriem, tiesnešiem, armijas amatpersonām un citiem paredzētas apmācību programmas, kurās galveno uzmanību pievērš, pirmkārt, Romas statūtu noteikumiem un attiecīgajām starptautiskajām tiesībām un, otrkārt, šo principu pārkāpumu novēršanai, noteikšanai, izmeklēšanai un kriminālvajāšanai par tiem;

| 20. | ņem vērā Sadarbības un palīdzības nolīgumu starp ES un Starptautisko Krimināltiesu; aicina ES dalībvalstis piemērot universālu jurisdikciju, lai cīnītos pret nesodāmību un noziegumiem pret cilvēci, un uzsver tās nozīmīgumu attiecībā uz starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmas efektivitāti un panākumiem; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā Sadarbības un palīdzības nolīgumu starp ES un Starptautisko Krimināltiesu; aicina ES dalībvalstis piemērot universālu jurisdikciju, lai cīnītos pret nesodāmību un noziegumiem pret cilvēci, un uzsver tās nozīmīgumu attiecībā uz starptautiskās kriminālās tiesvedības sistēmas efektivitāti un panākumiem;

| 21. | stingri mudina ES un tās dalībvalstis izmantot ikvienu diplomātisko iespēju un diplomātisko instrumentu, lai censtos panākt efektīvu sadarbību ar SKT, īpaši attiecībā uz izsniegtu apcietināšanas orderu izpildi; |
| --- | --- |

21.

stingri mudina ES un tās dalībvalstis izmantot ikvienu diplomātisko iespēju un diplomātisko instrumentu, lai censtos panākt efektīvu sadarbību ar SKT, īpaši attiecībā uz izsniegtu apcietināšanas orderu izpildi;

| 22. | stingri mudina ES un tās dalībvalstis ar EĀDD palīdzību ieviest iekšēju pamatnostādņu kopumu, kas izstrādāts pēc pastāvošo ANO un SKT pamatnostādņu parauga un ko ievēro prokurora birojs, nosakot rīcības kodeksu attiecībā uz kontaktiem starp ES un dalībvalstu amatpersonām un SKT meklēšanā izsludinātajām personām, īpaši gadījumos, kad tās vēl arvien ieņem oficiālus amatus, neatkarīgi no to statusa un tā, vai tās ir tādu valstu valstspiederīgās, kas ir vai nav Romas statūtu dalībvalstis; |
| --- | --- |

22.

stingri mudina ES un tās dalībvalstis ar EĀDD palīdzību ieviest iekšēju pamatnostādņu kopumu, kas izstrādāts pēc pastāvošo ANO un SKT pamatnostādņu parauga un ko ievēro prokurora birojs, nosakot rīcības kodeksu attiecībā uz kontaktiem starp ES un dalībvalstu amatpersonām un SKT meklēšanā izsludinātajām personām, īpaši gadījumos, kad tās vēl arvien ieņem oficiālus amatus, neatkarīgi no to statusa un tā, vai tās ir tādu valstu valstspiederīgās, kas ir vai nav Romas statūtu dalībvalstis;

| 23. | aicina ES un tās dalībvalstis gadījumā, kad partnervalsts izsniedz uzaicinājumu vai izrāda gatavību atļaujai apmeklēt savu teritoriju personai, uz kuru attiecas SKT apcietināšanas orderis, nekavējoties izdarīt spēcīgu spiedienu uz šo valsti ar mērķi vai nu apcietināt attiecīgo personu, vai atbalstīt apcietināšanas operāciju, vai vismaz novērst šādu personu ceļošanu; atzīmē, ka Sudānas prezidentam Omar Hassan Ahmad al-Bashir nesen šādus uzaicinājumus citu starpā izteikušas Čada, Ķīna, Džibutija, Kenija un Malaizija; |
| --- | --- |

23.

aicina ES un tās dalībvalstis gadījumā, kad partnervalsts izsniedz uzaicinājumu vai izrāda gatavību atļaujai apmeklēt savu teritoriju personai, uz kuru attiecas SKT apcietināšanas orderis, nekavējoties izdarīt spēcīgu spiedienu uz šo valsti ar mērķi vai nu apcietināt attiecīgo personu, vai atbalstīt apcietināšanas operāciju, vai vismaz novērst šādu personu ceļošanu; atzīmē, ka Sudānas prezidentam Omar Hassan Ahmad al-Bashir nesen šādus uzaicinājumus citu starpā izteikušas Čada, Ķīna, Džibutija, Kenija un Malaizija;

| 24. | atzīst SKT prokurora neseno lēmumu izdot apcietināšanas orderus Said al Islam Gaddafi un izlūkdienesta vadītājam Abdullah al Sanoussi Lībijā saistībā ar iespējamiem noziegumiem pret cilvēci kopš sacelšanās sākuma valstī; uzsver, ka sekmīga viņu notveršana un sekojošais tiesas process SKT būs svarīgs ieguldījums cīņā pret nesodāmību reģionā; |
| --- | --- |

24.

atzīst SKT prokurora neseno lēmumu izdot apcietināšanas orderus Said al Islam Gaddafi un izlūkdienesta vadītājam Abdullah al Sanoussi Lībijā saistībā ar iespējamiem noziegumiem pret cilvēci kopš sacelšanās sākuma valstī; uzsver, ka sekmīga viņu notveršana un sekojošais tiesas process SKT būs svarīgs ieguldījums cīņā pret nesodāmību reģionā;

| 25. | pauž nopietnas bažas par to, ka tādas SKT dalībvalstis kā Čada, Džibutija un Kenija savā teritorijā nesen ir uzņēmušas Sudānas prezidentu Omar Hassan Ahmad al-Bashir, neapcietinādamas viņu un nenododamas viņu tiesai, neraugoties uz Romas statūtos skaidri noteikto juridisko pienākumu viņu apcietināt un nodot tiesai; |
| --- | --- |

25.

pauž nopietnas bažas par to, ka tādas SKT dalībvalstis kā Čada, Džibutija un Kenija savā teritorijā nesen ir uzņēmušas Sudānas prezidentu Omar Hassan Ahmad al-Bashir, neapcietinādamas viņu un nenododamas viņu tiesai, neraugoties uz Romas statūtos skaidri noteikto juridisko pienākumu viņu apcietināt un nodot tiesai;

| 26. | uzsver, cik svarīga ir iedarbīga ES rīcība, lai paredzētu un novērstu nesadarbošanos šādos gadījumos vai nosodītu par to; atgādina nepieciešamību ES (un dalībvalstīm) izveidot iekšēju protokolu ar konkrētiem un standarta pasākumiem, kas laikus un konsekventi ļautu reaģēt gadījumos, kad vērojama nesadarbošanās ar tiesu, nepieciešamības gadījumā sadarbībā ar citu attiecīgo iestāžu mehānismiem, tostarp ar SKT dalībvalstu asambleju; |
| --- | --- |

26.

uzsver, cik svarīga ir iedarbīga ES rīcība, lai paredzētu un novērstu nesadarbošanos šādos gadījumos vai nosodītu par to; atgādina nepieciešamību ES (un dalībvalstīm) izveidot iekšēju protokolu ar konkrētiem un standarta pasākumiem, kas laikus un konsekventi ļautu reaģēt gadījumos, kad vērojama nesadarbošanās ar tiesu, nepieciešamības gadījumā sadarbībā ar citu attiecīgo iestāžu mehānismiem, tostarp ar SKT dalībvalstu asambleju;

| 27. | atzīmē, ka Āfrikas valstīm bija liela nozīme SKT veidošanā, un uzskata to atbalstu un ciešu sadarbību par nepieciešamu tiesas efektīvai darbībai un neatkarībai; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka Āfrikas valstīm bija liela nozīme SKT veidošanā, un uzskata to atbalstu un ciešu sadarbību par nepieciešamu tiesas efektīvai darbībai un neatkarībai;

| 28. | aicina SKT Romas statūtu Āfrikas dalībvalstis pildīt savas saistības atbilstoši SKT Romas statūtiem un saskaņā ar Āfrikas Savienības Dibināšanas aktu aktīvi atbalstīt uzdevumu saukt pie atbildības pasaules ļaunākos noziedzniekus, apliecinot stingru atbalstu tiesai Āfrikas Savienības (ĀS) sanāksmēs, un aicina ĀS nepieļaut, ka veidojas nesodāmības cikls vissmagāko noziegumu gadījumos, un palīdzēt nežēlību upuriem; pauž atbalstu tiesas lūgumam Adisabebā atvērt biroju sadarbībai ar Āfrikas Savienību; |
| --- | --- |

28.

aicina SKT Romas statūtu Āfrikas dalībvalstis pildīt savas saistības atbilstoši SKT Romas statūtiem un saskaņā ar Āfrikas Savienības Dibināšanas aktu aktīvi atbalstīt uzdevumu saukt pie atbildības pasaules ļaunākos noziedzniekus, apliecinot stingru atbalstu tiesai Āfrikas Savienības (ĀS) sanāksmēs, un aicina ĀS nepieļaut, ka veidojas nesodāmības cikls vissmagāko noziegumu gadījumos, un palīdzēt nežēlību upuriem; pauž atbalstu tiesas lūgumam Adisabebā atvērt biroju sadarbībai ar Āfrikas Savienību;

| 29. | mudina ES un tās dalībvalstis iekļaut SKT darbu un Romas statūtu noteikumus savās attīstības programmās, kuru mērķis ir nostiprināt tiesiskumu; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt nepieciešamo tehnisko, loģistikas un finansiālo atbalstu un zināšanas jaunattīstības valstīm, kurām ir ierobežoti līdzekļi, lai tās varētu pielāgot valsts tiesību aktus Romas statūtu principiem un sadarboties ar SKT, neatkarīgi no tā, vai šīs valstis ir vai nav ratificējušas Statūtus; turklāt mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt apmācību programmas jaunattīstības valstu policijas, tiesu, militārajām un administratīvajām iestādēm, iepazīstinot tās ar Romas statūtu noteikumiem; |
| --- | --- |

29.

mudina ES un tās dalībvalstis iekļaut SKT darbu un Romas statūtu noteikumus savās attīstības programmās, kuru mērķis ir nostiprināt tiesiskumu; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt nepieciešamo tehnisko, loģistikas un finansiālo atbalstu un zināšanas jaunattīstības valstīm, kurām ir ierobežoti līdzekļi, lai tās varētu pielāgot valsts tiesību aktus Romas statūtu principiem un sadarboties ar SKT, neatkarīgi no tā, vai šīs valstis ir vai nav ratificējušas Statūtus; turklāt mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt apmācību programmas jaunattīstības valstu policijas, tiesu, militārajām un administratīvajām iestādēm, iepazīstinot tās ar Romas statūtu noteikumiem;

| 30. | aicina nākamajā ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā apspriest cīņu pret nesodāmību starptautiskajā attīstības sadarbībā un attiecīgu politisko dialogu, kā norādīts vairākās rezolūcijās un pārskatītā Kotonū nolīguma 11. panta 6. punktā, iekļaujot cīņu pret nesodāmību un tiesiskuma uzlabošanu esošajās attīstības sadarbības programmās un pasākumos; |
| --- | --- |

30.

aicina nākamajā ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā apspriest cīņu pret nesodāmību starptautiskajā attīstības sadarbībā un attiecīgu politisko dialogu, kā norādīts vairākās rezolūcijās un pārskatītā Kotonū nolīguma 11. panta 6. punktā, iekļaujot cīņu pret nesodāmību un tiesiskuma uzlabošanu esošajās attīstības sadarbības programmās un pasākumos;

| 31. | mudina EĀDD un ES dalībvalstu diplomātiskos dienestus sistemātiski un mērķtiecīgi piemērot to izmantotos diplomātiskos instrumentus, lai gan palielinātu atbalstu SKT, gan veicinātu Romas statūtu plašāku ratifikāciju un īstenošanu; atzīmē, ka šie instrumenti ir demarši, politiskas deklarācijas, paziņojumi un klauzulas par SKT iekļaušana nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī politiski un cilvēktiesību dialogi; iesaka veikt piemērotas darbības, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

31.

mudina EĀDD un ES dalībvalstu diplomātiskos dienestus sistemātiski un mērķtiecīgi piemērot to izmantotos diplomātiskos instrumentus, lai gan palielinātu atbalstu SKT, gan veicinātu Romas statūtu plašāku ratifikāciju un īstenošanu; atzīmē, ka šie instrumenti ir demarši, politiskas deklarācijas, paziņojumi un klauzulas par SKT iekļaušana nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī politiski un cilvēktiesību dialogi; iesaka veikt piemērotas darbības, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem;

| 32. | uzsver, ka SKT ir jāpievērš uzmanība ne tikai bruņotu konfliktu gadījumiem, bet aktīvāk jāizmeklē cilvēktiesību ārkārtas situācijas, kuras saasinās līdz līmenim, kad tiek īstenoti noziegumi pret cilvēci, kā arī gadījumiem, kad vietējās iestādes uzskatāmi nevēlas veikt izmeklēšanu, uzsākt kriminālvajāšanu un sodīt iespējamos noziedzniekus; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka SKT ir jāpievērš uzmanība ne tikai bruņotu konfliktu gadījumiem, bet aktīvāk jāizmeklē cilvēktiesību ārkārtas situācijas, kuras saasinās līdz līmenim, kad tiek īstenoti noziegumi pret cilvēci, kā arī gadījumiem, kad vietējās iestādes uzskatāmi nevēlas veikt izmeklēšanu, uzsākt kriminālvajāšanu un sodīt iespējamos noziedzniekus;

| 33. | mudina augsto pārstāvi / priekšsēdētāja vietnieci un ES dalībvalstis uzsāk diplomātiskos centienus, lai mudinātu ANO Drošības padomes locekļus nodot rīkojumus SKT uzsākt izmeklēšanu gadījumos, kuros to valstu amatpersonas, kas nav Statūtu dalībvalstis, iespējams, ir iesaistījušās noziegumos pret cilvēci, taču paliek nesodītas, tostarp nesenajās situācijās Irānā, Sīrijā, Bahreinā un Jemenā; |
| --- | --- |

33.

mudina augsto pārstāvi / priekšsēdētāja vietnieci un ES dalībvalstis uzsāk diplomātiskos centienus, lai mudinātu ANO Drošības padomes locekļus nodot rīkojumus SKT uzsākt izmeklēšanu gadījumos, kuros to valstu amatpersonas, kas nav Statūtu dalībvalstis, iespējams, ir iesaistījušās noziegumos pret cilvēci, taču paliek nesodītas, tostarp nesenajās situācijās Irānā, Sīrijā, Bahreinā un Jemenā;

| 34. | atzīst ES lomu, veicinot Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm (APIC) ratificēšanu pasaulē un atzinīgi vērtē neseno Tunisijas, Filipīnu, Maldīvijas, Grenādas, Moldovas, Sentlūsijas un Seišelu salu pievienošanos Romas statūtiem/ to ratificēšanu, kā rezultātā kopējais SKT dalībvalstu skaits sasniedzis 118; aicina, lai lielāks skaits Āzijas, Ziemeļāfrikas, Tuvo Austrumu un Subsahāras Āfrikas valstu kļūst par Romas statūtu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

34.

atzīst ES lomu, veicinot Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm (APIC) ratificēšanu pasaulē un atzinīgi vērtē neseno Tunisijas, Filipīnu, Maldīvijas, Grenādas, Moldovas, Sentlūsijas un Seišelu salu pievienošanos Romas statūtiem/ to ratificēšanu, kā rezultātā kopējais SKT dalībvalstu skaits sasniedzis 118; aicina, lai lielāks skaits Āzijas, Ziemeļāfrikas, Tuvo Austrumu un Subsahāras Āfrikas valstu kļūst par Romas statūtu dalībvalstīm;

| 35. | mudina ES un it īpaši EĀDD arī turpmāk veicināt Romas statūtu un APIC universālumu un cīņu pret nesodāmību, kā arī cieņu pret tiesu, sadarbību ar to un palīdzību tai saistībā ar ES attiecībām ar trešām valstīm, tostarp atbilstoši Kotonū nolīgumam un dialogiem starp ES un reģionālajām organizācijām, piemēram, ĀS, Arābu līgu, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN); uzsver, cik nozīmīgi tiesai ir veicināt Romas statūtu ratifikāciju un piemērošanu ES divpusējās sarunās par cilvēktiesībām ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

35.

mudina ES un it īpaši EĀDD arī turpmāk veicināt Romas statūtu un APIC universālumu un cīņu pret nesodāmību, kā arī cieņu pret tiesu, sadarbību ar to un palīdzību tai saistībā ar ES attiecībām ar trešām valstīm, tostarp atbilstoši Kotonū nolīgumam un dialogiem starp ES un reģionālajām organizācijām, piemēram, ĀS, Arābu līgu, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN); uzsver, cik nozīmīgi tiesai ir veicināt Romas statūtu ratifikāciju un piemērošanu ES divpusējās sarunās par cilvēktiesībām ar trešām valstīm;

| 36. | aicina Komisiju un EĀDD sistemātiskāk gādāt, lai klauzulu par SKT iekļautu sarunu pilnvarojumos un nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un EĀDD sistemātiskāk gādāt, lai klauzulu par SKT iekļautu sarunu pilnvarojumos un nolīgumos ar trešām valstīm;

| 37. | aicina ES vadītājus motivēt kļūt par Romas statūtu dalībvalstīm visas valstis, kuras to vēl nav izdarījušas; šajā procesā īpaša uzmanība jāpievērš ANO Drošības padomes pastāvīgajām loceklēm un pagaidu loceklēm; |
| --- | --- |

37.

aicina ES vadītājus motivēt kļūt par Romas statūtu dalībvalstīm visas valstis, kuras to vēl nav izdarījušas; šajā procesā īpaša uzmanība jāpievērš ANO Drošības padomes pastāvīgajām loceklēm un pagaidu loceklēm;

| 38. | atzinīgi vērtē Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību novērotāja statusā SKT dalībvalstu asamblejā un pauž cerību, ka ASV drīz kļūs par SKT dalībvalsti; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību novērotāja statusā SKT dalībvalstu asamblejā un pauž cerību, ka ASV drīz kļūs par SKT dalībvalsti;

| 39. | atzinīgi vērtē Tunisijas neseno pievienošanos Romas statūtiem un izsaka cerību, ka tas būs pozitīvs signāls citām Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm un tās varētu rīkoties līdzīgi; atzinīgi vērtē to, ka Filipīnas nesen ratificējušas Romas statūtus, tādējādi palielinot tiesas sistēmā esošo Āzijas valstu skaitu un dodot svarīgu signālu, ka Āzijas dalība SKT palielinās, kā arī atzinīgi vērtē Romas statūtu ratifikāciju Maldīvijā un Kaboverdes Nacionālās asamblejas neseno likumprojektu, kas ļauj ratificēt Romas statūtus, un pauž cerību, ka šīs valsts valdība drīz attiecīgi rīkosies; pauž cerību, ka visas Latīņamerikas valstis pievienosies SKT; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Tunisijas neseno pievienošanos Romas statūtiem un izsaka cerību, ka tas būs pozitīvs signāls citām Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm un tās varētu rīkoties līdzīgi; atzinīgi vērtē to, ka Filipīnas nesen ratificējušas Romas statūtus, tādējādi palielinot tiesas sistēmā esošo Āzijas valstu skaitu un dodot svarīgu signālu, ka Āzijas dalība SKT palielinās, kā arī atzinīgi vērtē Romas statūtu ratifikāciju Maldīvijā un Kaboverdes Nacionālās asamblejas neseno likumprojektu, kas ļauj ratificēt Romas statūtus, un pauž cerību, ka šīs valsts valdība drīz attiecīgi rīkosies; pauž cerību, ka visas Latīņamerikas valstis pievienosies SKT;

| 40. | mudina Turciju, vienīgo oficiālo ES kandidātvalsti, kura to vēl nav izdarījusi, pēc iespējas drīzāk kļūt par Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm dalībvalsti, uzsverot nepieciešamību to pašu darīt ikvienai nākamajai kandidātvalstij un iespējamām kandidātvalstīm, kā arī partnervalstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP); |
| --- | --- |

40.

mudina Turciju, vienīgo oficiālo ES kandidātvalsti, kura to vēl nav izdarījusi, pēc iespējas drīzāk kļūt par Romas statūtu un Nolīguma par SKT privilēģijām un imunitātēm dalībvalsti, uzsverot nepieciešamību to pašu darīt ikvienai nākamajai kandidātvalstij un iespējamām kandidātvalstīm, kā arī partnervalstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP);

| 41. | aicina ES un ES dalībvalstis atbalstīt trešo valstu — jo īpaši valstu, kurās SKT veic izmeklēšanu, un valstu, kurās SKT veic provizorisku analīzi, — spēju un politisko gatavību veikt valsts tiesvedību genocīda, kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci jomā; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt reformu procesus un valsts veiktspējas palielināšanas centienus, kuru mērķis ir nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tiesībaizsardzības sektoru un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu visās valstīs, ko tieši skārusi smagu starptautisko noziegumu iespējama pastrādāšana; |
| --- | --- |

41.

aicina ES un ES dalībvalstis atbalstīt trešo valstu — jo īpaši valstu, kurās SKT veic izmeklēšanu, un valstu, kurās SKT veic provizorisku analīzi, — spēju un politisko gatavību veikt valsts tiesvedību genocīda, kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci jomā; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt reformu procesus un valsts veiktspējas palielināšanas centienus, kuru mērķis ir nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tiesībaizsardzības sektoru un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu visās valstīs, ko tieši skārusi smagu starptautisko noziegumu iespējama pastrādāšana;

| 42. | uzsver, ka tiesas papildināmības principa efektivitāti nosaka tas, ka SKT dalībvalstīm ir galvenais pienākums izmeklēt kara noziegumus, genocīdu un noziegumus pret cilvēci un saukt pie atbildības par tiem; pauž bažas, ka ne visās ES dalībvalstīs ir tiesību akti, kuros šie noziegumi noteikti saskaņā ar valsts tiesībām, pamatojoties uz kurām šo valstu tiesas var īstenot jurisdikciju; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka tiesas papildināmības principa efektivitāti nosaka tas, ka SKT dalībvalstīm ir galvenais pienākums izmeklēt kara noziegumus, genocīdu un noziegumus pret cilvēci un saukt pie atbildības par tiem; pauž bažas, ka ne visās ES dalībvalstīs ir tiesību akti, kuros šie noziegumi noteikti saskaņā ar valsts tiesībām, pamatojoties uz kurām šo valstu tiesas var īstenot jurisdikciju;

| 43. | mudina tās valstis, kas to vēl nav veikušas, ieviest pilnīgus un efektīvus īstenošanas tiesību aktus, veicot pārredzamu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību, un piešķirt savas valsts tiesu varai nepieciešamos līdzekļus šo noziegumu izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

43.

mudina tās valstis, kas to vēl nav veikušas, ieviest pilnīgus un efektīvus īstenošanas tiesību aktus, veicot pārredzamu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību, un piešķirt savas valsts tiesu varai nepieciešamos līdzekļus šo noziegumu izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem;

| 44. | atkārtoti pauž nepieciešamību ES un tās dalībvalstīm uzlabot diplomātiskos centienus tajās valstīs, kas nav Romas statūtu dalībvalstis, un reģionālajās organizācijās (piemēram, ĀS, ASEAN un Arābu līgā), lai veicinātu labāku izpratni par SKT pilnvarām, t. i., kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīda noziegumos vainojamo personu kriminālvajāšanu, tostarp izstrādājot īpašu saziņas stratēģiju šajā jautājumā, kā arī sekmēt lielāku atbalstu tiesai un tās pilnvarām, it īpaši ANO forumos, piemēram, ANO Drošības padomē; |
| --- | --- |

44.

atkārtoti pauž nepieciešamību ES un tās dalībvalstīm uzlabot diplomātiskos centienus tajās valstīs, kas nav Romas statūtu dalībvalstis, un reģionālajās organizācijās (piemēram, ĀS, ASEAN un Arābu līgā), lai veicinātu labāku izpratni par SKT pilnvarām, t. i., kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīda noziegumos vainojamo personu kriminālvajāšanu, tostarp izstrādājot īpašu saziņas stratēģiju šajā jautājumā, kā arī sekmēt lielāku atbalstu tiesai un tās pilnvarām, it īpaši ANO forumos, piemēram, ANO Drošības padomē;

| 45. | apstiprina būtisko lomu, kāda ANO forumos ir ES dalībvalstu diplomātiskajam atbalstam SKT pilnvarām un tās darbībām, tostarp ANO Ģenerālajā asamblejā un ANO Drošības padomē; |
| --- | --- |

45.

apstiprina būtisko lomu, kāda ANO forumos ir ES dalībvalstu diplomātiskajam atbalstam SKT pilnvarām un tās darbībām, tostarp ANO Ģenerālajā asamblejā un ANO Drošības padomē;

| 46. | uzsver nepieciešamību īstenot nepārtrauktus diplomātiskus centienus, lai mudinātu ANO Drošības padomes locekļus nodrošināt lietu savlaicīgu nodošanu, kā pieprasīts Romas statūtu 13. panta b) apakšpunktā un kā to nesen parādīja ANO Drošības padomes vienprātīgā Lībijas situācijas nodošana SKT; pauž arī cerības, ka ANO Drošības padome atturēsies novilcināt tiesas izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, kas pieprasīta Romas statūtu 16. pantā; |
| --- | --- |

46.

uzsver nepieciešamību īstenot nepārtrauktus diplomātiskus centienus, lai mudinātu ANO Drošības padomes locekļus nodrošināt lietu savlaicīgu nodošanu, kā pieprasīts Romas statūtu 13. panta b) apakšpunktā un kā to nesen parādīja ANO Drošības padomes vienprātīgā Lībijas situācijas nodošana SKT; pauž arī cerības, ka ANO Drošības padome atturēsies novilcināt tiesas izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, kas pieprasīta Romas statūtu 16. pantā;

| 47. | aicina ANO Drošības padomes locekļus un ANO Ģenerālās asamblejas locekļus rast atbilstošus veidus un līdzekļus, lai ANO nodrošinātu tiesu ar finanšu resursiem nolūkā segt izmaksas saistībā ar izmeklēšanu uzsākšanu un kriminālvajāšanu gadījumos, kurus ANO Drošības padome nodevusi tiesai saskaņā ar Romas statūtu 115. pantu; |
| --- | --- |

47.

aicina ANO Drošības padomes locekļus un ANO Ģenerālās asamblejas locekļus rast atbilstošus veidus un līdzekļus, lai ANO nodrošinātu tiesu ar finanšu resursiem nolūkā segt izmaksas saistībā ar izmeklēšanu uzsākšanu un kriminālvajāšanu gadījumos, kurus ANO Drošības padome nodevusi tiesai saskaņā ar Romas statūtu 115. pantu;

| 48. | aicina ES dalībvalstis nodrošināt, lai koordinēšana un sadarbība ar SKT tiktu iekļauta attiecīgo reģionālo ES īpašo pārstāvju (ESĪP) pilnvarās; aicina augsto pārstāvi iecelt ESĪP starptautisko humanitāro tiesību un starptautiskā taisnīguma jomā ar pilnvarām veicināt, iekļaut un pārstāvēt ES ārpolitikā SKT un ES apņemšanos cīnīties pret nesodāmību; |
| --- | --- |

48.

aicina ES dalībvalstis nodrošināt, lai koordinēšana un sadarbība ar SKT tiktu iekļauta attiecīgo reģionālo ES īpašo pārstāvju (ESĪP) pilnvarās; aicina augsto pārstāvi iecelt ESĪP starptautisko humanitāro tiesību un starptautiskā taisnīguma jomā ar pilnvarām veicināt, iekļaut un pārstāvēt ES ārpolitikā SKT un ES apņemšanos cīnīties pret nesodāmību;

| 49. | aicina EĀDD nodrošināt, lai SKT tiktu pievērsta uzmanība visās ES ārpolitikas prioritārajās jomās, sistemātiski ņemot vērā papildināmības principu un cīņu pret nesodāmību plašākā attīstības un tiesiskuma atbalsta kontekstā, un jo īpaši lai veicinātu, ka Romas statūtus paraksta un ratificē tās valstis Vidusjūras reģiona dienvidos, kurās notikušas ievērojamas pārmaiņas; |
| --- | --- |

49.

aicina EĀDD nodrošināt, lai SKT tiktu pievērsta uzmanība visās ES ārpolitikas prioritārajās jomās, sistemātiski ņemot vērā papildināmības principu un cīņu pret nesodāmību plašākā attīstības un tiesiskuma atbalsta kontekstā, un jo īpaši lai veicinātu, ka Romas statūtus paraksta un ratificē tās valstis Vidusjūras reģiona dienvidos, kurās notikušas ievērojamas pārmaiņas;

| 50. | apstiprina, ka ES ir jānodrošina, lai EĀDD būtu nepieciešamās zināšanas un augsta līmeņa iespējas padarīt SKT par patiesu prioritāti; iesaka, lai EĀDD nodrošinātu atbilstošu personāla komplektēšanas līmeni gan Briselē, gan amatpersonu delegācijās, kurām uzdots risināt starptautiskā taisnīguma jautājumus, un lai EĀDD un Eiropas Komisija turpinātu attīstīt personāla apmācību jautājumos par starptautisko tiesvedību un SKT, izveidojot personāla apmaiņas programmu ar SKT, lai veicinātu savstarpējas iestāžu zināšanas un atvieglotu tālāku sadarbību; |
| --- | --- |

50.

apstiprina, ka ES ir jānodrošina, lai EĀDD būtu nepieciešamās zināšanas un augsta līmeņa iespējas padarīt SKT par patiesu prioritāti; iesaka, lai EĀDD nodrošinātu atbilstošu personāla komplektēšanas līmeni gan Briselē, gan amatpersonu delegācijās, kurām uzdots risināt starptautiskā taisnīguma jautājumus, un lai EĀDD un Eiropas Komisija turpinātu attīstīt personāla apmācību jautājumos par starptautisko tiesvedību un SKT, izveidojot personāla apmaiņas programmu ar SKT, lai veicinātu savstarpējas iestāžu zināšanas un atvieglotu tālāku sadarbību;

| 51. | mudina visas SKT dalībvalstis, Eiropas Savienību un pašu SKT, tostarp prokurora biroju, pielikt visas pūles, lai īstenotu kriminālvajāšanu un sodītu personas, kuras īstenojušas dzimumnoziegumus pret cilvēci, proti, šo specifisko noziegumu pret cilvēci kategoriju, kas ietilpst SKT jurisdikcijā (Romas statūtu 7. pants) un kas ietver izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, piespiedu prostitūciju, piespiedu grūtniecību, piespiedu sterilizāciju, jebkuru citu līdzīga smaguma pakāpes seksuālu vardarbību, kā arī vajāšanu, pamatojoties uz dzimumpiederību; norāda, ka seksuālie noziegumi ir īpaši zemiski, jo tie nereti notiek plašā mērogā un ir gan noziegumi pret cilvēci, gan kara noziegumi (Romas statūtu 8. pants) un ir vērsti pret visvājāko sabiedrības daļu — sievietēm, bērniem un civiliedzīvotājiem — no valstīm, kuras jau novājinājusi konflikta situācija un/vai pārtikas trūkums vai bads; |
| --- | --- |

51.

mudina visas SKT dalībvalstis, Eiropas Savienību un pašu SKT, tostarp prokurora biroju, pielikt visas pūles, lai īstenotu kriminālvajāšanu un sodītu personas, kuras īstenojušas dzimumnoziegumus pret cilvēci, proti, šo specifisko noziegumu pret cilvēci kategoriju, kas ietilpst SKT jurisdikcijā (Romas statūtu 7. pants) un kas ietver izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, piespiedu prostitūciju, piespiedu grūtniecību, piespiedu sterilizāciju, jebkuru citu līdzīga smaguma pakāpes seksuālu vardarbību, kā arī vajāšanu, pamatojoties uz dzimumpiederību; norāda, ka seksuālie noziegumi ir īpaši zemiski, jo tie nereti notiek plašā mērogā un ir gan noziegumi pret cilvēci, gan kara noziegumi (Romas statūtu 8. pants) un ir vērsti pret visvājāko sabiedrības daļu — sievietēm, bērniem un civiliedzīvotājiem — no valstīm, kuras jau novājinājusi konflikta situācija un/vai pārtikas trūkums vai bads;

| 52. | saistībā ar SKT dalībvalstu asamblejas 2011. gada decembra sesijā gaidāmajām sešu jaunu tiesnešu un jauna prokurora vēlēšanām mudina ES dalībvalstis ievēlēt visaugstāk kvalificētos kandidātus godīgā, pārredzamā un uz nopelniem balstītā procesā, nodrošinot gan ģeogrāfisko, gan dzimumu līdzsvaru, un iedrošināt valstis no reģioniem, kas var izmantot minimālās balsošanas prasības (piemēram, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupa (GRULAC), izmantot šīs priekšrocības un izvirzīt pietiekami daudz kandidātu, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu reģionālo pārstāvību tiesā; atzīmē, ka jauna prokurora ievēlēšanai ir liela nozīme tiesas efektīvā un likumīgā darbībā, un pauž atzinību par SKT dalībvalstu asamblejas Prezidija izveidotās kandidātu meklēšanas komitejas darbu; |
| --- | --- |

52.

saistībā ar SKT dalībvalstu asamblejas 2011. gada decembra sesijā gaidāmajām sešu jaunu tiesnešu un jauna prokurora vēlēšanām mudina ES dalībvalstis ievēlēt visaugstāk kvalificētos kandidātus godīgā, pārredzamā un uz nopelniem balstītā procesā, nodrošinot gan ģeogrāfisko, gan dzimumu līdzsvaru, un iedrošināt valstis no reģioniem, kas var izmantot minimālās balsošanas prasības (piemēram, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupa (GRULAC), izmantot šīs priekšrocības un izvirzīt pietiekami daudz kandidātu, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu reģionālo pārstāvību tiesā; atzīmē, ka jauna prokurora ievēlēšanai ir liela nozīme tiesas efektīvā un likumīgā darbībā, un pauž atzinību par SKT dalībvalstu asamblejas Prezidija izveidotās kandidātu meklēšanas komitejas darbu;

| 53. | atzinīgi vērtē priekšlikumus izveidot padomdevēju komiteju, kura saņemtu un izskatītu visas jauno tiesnešu kandidatūras, kā noteikts Romas statūtu 36. panta 4.c punktā, kā arī SKT prokurora kandidāta meklēšanas komitejas izveidi un pauž viedokli, ka meklēšanas komitejas darbu nedrīkst ietekmēt politiski apsvērumi; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē priekšlikumus izveidot padomdevēju komiteju, kura saņemtu un izskatītu visas jauno tiesnešu kandidatūras, kā noteikts Romas statūtu 36. panta 4.c punktā, kā arī SKT prokurora kandidāta meklēšanas komitejas izveidi un pauž viedokli, ka meklēšanas komitejas darbu nedrīkst ietekmēt politiski apsvērumi;

Nepieciešamība nodrošināt tiesai turpmāku finansiālu un loģistikas atbalstu

| 54. | atzinīgi vērtē līdz šim sniegto ES un atsevišķu dalībvalstu finansiālo un loģistikas atbalstu SKT un iesaka, lai pašreizējie atbalsta veidi, vai nu ar regulāru SKT budžetu, ko finansē ar dalībvalstu iemaksām, vai ar ES finansējumu, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), tiktu turpināti, it īpaši šādās jomās: informēšanas darbības ar mērķi palīdzēt cietušajiem un skartajām kopienām; juridiskā pārstāvība; liecinieku pārvietošana; cietušo / liecinieku līdzdalība un aizsardzība, īpaši ņemot vērā cietušo sieviešu un jauniešu / bērnu vajadzības; tāda atbalsta sniegšana, kas dotu iespēju tiesai segt neatliekamas darbības, kas rodas, veicot jaunas izmeklēšanas; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt tiesas centienus uzlabot vietēju klātbūtni, atzīstot, cik SKT vietēja klātbūtne ir svarīga, lai veicinātu izpratni un atbalstu tās pilnvarām, kā arī iesaistītu un atbalstītu kopienas, kuras skāruši tiesas jurisdikcijā esoši noziegumi; pauž bažas par to, ka resursu trūkums vēl joprojām ir šķērslis tiesas optimālai darbībai; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē līdz šim sniegto ES un atsevišķu dalībvalstu finansiālo un loģistikas atbalstu SKT un iesaka, lai pašreizējie atbalsta veidi, vai nu ar regulāru SKT budžetu, ko finansē ar dalībvalstu iemaksām, vai ar ES finansējumu, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), tiktu turpināti, it īpaši šādās jomās: informēšanas darbības ar mērķi palīdzēt cietušajiem un skartajām kopienām; juridiskā pārstāvība; liecinieku pārvietošana; cietušo / liecinieku līdzdalība un aizsardzība, īpaši ņemot vērā cietušo sieviešu un jauniešu / bērnu vajadzības; tāda atbalsta sniegšana, kas dotu iespēju tiesai segt neatliekamas darbības, kas rodas, veicot jaunas izmeklēšanas; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt tiesas centienus uzlabot vietēju klātbūtni, atzīstot, cik SKT vietēja klātbūtne ir svarīga, lai veicinātu izpratni un atbalstu tās pilnvarām, kā arī iesaistītu un atbalstītu kopienas, kuras skāruši tiesas jurisdikcijā esoši noziegumi; pauž bažas par to, ka resursu trūkums vēl joprojām ir šķērslis tiesas optimālai darbībai;

| 55. | uzsver Romas statūtu sistēmas nozīmīgo ietekmi uz cietušajiem, personām un kopienām, ko skāruši tiesas jurisdikcijā esoši noziegumi; uzskata tiesas vērienīgos centienus par svarīgiem, lai veicinātu sapratni par tās pilnvarām un atbalstu tām, attaisnotu cerības un dotu iespēju cietušajām personām un skartajām kopienām sekot līdzi starptautiskās kriminālās tiesvedības procesam un tiesas darbam un izprast to; |
| --- | --- |

55.

uzsver Romas statūtu sistēmas nozīmīgo ietekmi uz cietušajiem, personām un kopienām, ko skāruši tiesas jurisdikcijā esoši noziegumi; uzskata tiesas vērienīgos centienus par svarīgiem, lai veicinātu sapratni par tās pilnvarām un atbalstu tām, attaisnotu cerības un dotu iespēju cietušajām personām un skartajām kopienām sekot līdzi starptautiskās kriminālās tiesvedības procesam un tiesas darbam un izprast to;

| 56. | iesaka ES dalībvalstīm turpināt nodrošināt atbilstošu finansējumu SKT izveidotajam Upuru uzticības fondam (lai papildinātu iespējamo gaidāmo atlīdzību, vienlaikus turpinot veikt pašreizējos atbalsta pasākumus) un veikt iemaksas jaunizveidotajā SKT Īpašajā fondā pārvietošanas vajadzībām, fondā, kas paredzēts aizturēto personu ģimenes locekļu apmeklējumiem tiesas mītnes vietā Hāgā, juridiskās palīdzības programmā, kā arī segt izmaksas, kas saistītas ar SKT vietējas klātbūtnes nodrošināšanu un paplašināšanu; |
| --- | --- |

56.

iesaka ES dalībvalstīm turpināt nodrošināt atbilstošu finansējumu SKT izveidotajam Upuru uzticības fondam (lai papildinātu iespējamo gaidāmo atlīdzību, vienlaikus turpinot veikt pašreizējos atbalsta pasākumus) un veikt iemaksas jaunizveidotajā SKT Īpašajā fondā pārvietošanas vajadzībām, fondā, kas paredzēts aizturēto personu ģimenes locekļu apmeklējumiem tiesas mītnes vietā Hāgā, juridiskās palīdzības programmā, kā arī segt izmaksas, kas saistītas ar SKT vietējas klātbūtnes nodrošināšanu un paplašināšanu;

| 57. | stingri atbalsta SKT centienus paplašināt un nostiprināt savu vietējo klātbūtni, jo tas ir galvenais priekšnosacījums, lai uzlabotu tās spēju īstenot savas funkcijas, tostarp izmeklēšanu, sazināšanos ar cietušajām personām un skartajām kopienām, liecinieku aizsardzību un veicinātu cietušo personu tiesības piedalīties un saņemt atlīdzību, kā arī ir svarīgs faktors, lai uzlabotu tiesas ietekmi un tās spēju atstāt spēcīgu un pozitīvu mantojumu; |
| --- | --- |

57.

stingri atbalsta SKT centienus paplašināt un nostiprināt savu vietējo klātbūtni, jo tas ir galvenais priekšnosacījums, lai uzlabotu tās spēju īstenot savas funkcijas, tostarp izmeklēšanu, sazināšanos ar cietušajām personām un skartajām kopienām, liecinieku aizsardzību un veicinātu cietušo personu tiesības piedalīties un saņemt atlīdzību, kā arī ir svarīgs faktors, lai uzlabotu tiesas ietekmi un tās spēju atstāt spēcīgu un pozitīvu mantojumu;

| 58. | mudina ES nodrošināt atbilstošu un stabilu finansējumu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri strādā ar SKT saistītos jautājumos Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) ietvaros, un mudina ES dalībvalstis un pastāvošos Eiropas fondus turpināt atbalstīt šādus dalībniekus; |
| --- | --- |

58.

mudina ES nodrošināt atbilstošu un stabilu finansējumu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri strādā ar SKT saistītos jautājumos Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) ietvaros, un mudina ES dalībvalstis un pastāvošos Eiropas fondus turpināt atbalstīt šādus dalībniekus;

| 59. | mudina ES dalībvalstis un EĀDD uzsākt diskusijas saistībā ar pašreizējo ES finanšu instrumentu, īpaši Eiropas Attīstības fonda (EAF), pārskatīšanu ar mērķi noskaidrot, kā ar tiem turpmāk varētu atbalstīt papildinošos pasākumus līdzekļu saņēmējās valstīs, lai atbalstītu cīņu pret nesodāmību šajās valstīs; |
| --- | --- |

59.

mudina ES dalībvalstis un EĀDD uzsākt diskusijas saistībā ar pašreizējo ES finanšu instrumentu, īpaši Eiropas Attīstības fonda (EAF), pārskatīšanu ar mērķi noskaidrot, kā ar tiem turpmāk varētu atbalstīt papildinošos pasākumus līdzekļu saņēmējās valstīs, lai atbalstītu cīņu pret nesodāmību šajās valstīs;

| 60. | atzīst pašreizējos Komisijas centienus izveidot „ES papildināmības instrumentu kopumu” ar mērķi attīstīt valstu spējas iespējamo starptautisko noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā un mudina Komisiju nodrošināt šī kopuma īstenošanu, lai ar papildināmību saistītas darbības integrētu atbalsta programmās un panāktu labāku saskaņotību starp dažādiem ES instrumentiem; |
| --- | --- |

60.

atzīst pašreizējos Komisijas centienus izveidot „ES papildināmības instrumentu kopumu” ar mērķi attīstīt valstu spējas iespējamo starptautisko noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā un mudina Komisiju nodrošināt šī kopuma īstenošanu, lai ar papildināmību saistītas darbības integrētu atbalsta programmās un panāktu labāku saskaņotību starp dažādiem ES instrumentiem;

| 61. | aicina visas SKT dalībvalstis veicināt kopējus centienus valstu līmenī uzlabot tādu vissmagāko noziegumu tiesas procesus kā kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci un genocīds; |
| --- | --- |

61.

aicina visas SKT dalībvalstis veicināt kopējus centienus valstu līmenī uzlabot tādu vissmagāko noziegumu tiesas procesus kā kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci un genocīds;

| 62. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu rīkot semināru Eiropas un Āfrikas pilsoniskajai sabiedrībai (2011. gada aprīlī Pretorijā), lai apspriestu starptautisko tiesvedību, ņem vērā šīs sanāksmes ieteikumus un aicina Komisiju turpināt šādu iespēju atbalstīšanu; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu rīkot semināru Eiropas un Āfrikas pilsoniskajai sabiedrībai (2011. gada aprīlī Pretorijā), lai apspriestu starptautisko tiesvedību, ņem vērā šīs sanāksmes ieteikumus un aicina Komisiju turpināt šādu iespēju atbalstīšanu;

| 63. | atgādina, ka Eiropas Parlaments viens no pirmajiem ir paudis atbalstu tiesai un atzīmē tā būtisko nozīmi, uzraugot ES rīcību šajā jautājumā; aicina iekļaut nodaļu par SKT un cīņu pret nesodāmību EP gada ziņojumā par cilvēktiesībām pasaulē, kā arī ierosina, lai Eiropas Parlaments uzņemas aktīvāku lomu, atbalstot un popularizējot SKT un cīņu pret nesodāmību visos ES politikas virzienos un visās iestādēs, tostarp visās komitejās, grupās un sadarbības delegācijās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka Eiropas Parlaments viens no pirmajiem ir paudis atbalstu tiesai un atzīmē tā būtisko nozīmi, uzraugot ES rīcību šajā jautājumā; aicina iekļaut nodaļu par SKT un cīņu pret nesodāmību EP gada ziņojumā par cilvēktiesībām pasaulē, kā arī ierosina, lai Eiropas Parlaments uzņemas aktīvāku lomu, atbalstot un popularizējot SKT un cīņu pret nesodāmību visos ES politikas virzienos un visās iestādēs, tostarp visās komitejās, grupās un sadarbības delegācijās ar trešām valstīm;

*

* *

| 64. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

64.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 379, 7.12.1998., 265. lpp.

(2)  OV C 262, 18.9.2001., 262. lpp.

(3)  OV C 293 E, 28.11.2002., 88. lpp.

(4)  OV C 273 E, 14.11.2003., 291. lpp.

(5)  OV C 161 E, 31.5.2011., 78. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0489.

(7)  OV L 150, 18.6.2003., 67. lpp.

(8)  OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.

(9)  OV L 115, 28.4.2006., 50. lpp.

(10)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(11)  OV L 167, 26.6.2002., 1. lpp.

(12)  OV L 118, 14.5.2003., 12. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/124

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisES un ASV augstākā līmeņa sanāksme 2011. gada 28. novembrī

P7_TA(2011)0510

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2011. gada 28. novembrī

2013/C 153 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajās attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajās attiecībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā attiecībā uz daudzām pasaules mēroga problēmām ārpolitikas, drošības, attīstības un vides jomā ir nepieciešama kopīga rīcība un transatlantiska sadarbība, taču par svarīgāko problēmu kļuvusi pašreizējā ekonomikas krīze, kura jārisina nekavējoties; |
| --- | --- |

A.

tā kā attiecībā uz daudzām pasaules mēroga problēmām ārpolitikas, drošības, attīstības un vides jomā ir nepieciešama kopīga rīcība un transatlantiska sadarbība, taču par svarīgāko problēmu kļuvusi pašreizējā ekonomikas krīze, kura jārisina nekavējoties;

| B. | tā kā ES un ASV kopā veido pusi no pasaules ekonomikas, un šī partnerība 4,28 triljonu ASV dolāru apjomā ir lielākā, integrētākā un ilglaicīgākā ekonomiskā partnerība pasaulē un viens no galvenajiem pasaules ekonomiskās labklājības dzinējspēkiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un ASV kopā veido pusi no pasaules ekonomikas, un šī partnerība 4,28 triljonu ASV dolāru apjomā ir lielākā, integrētākā un ilglaicīgākā ekonomiskā partnerība pasaulē un viens no galvenajiem pasaules ekonomiskās labklājības dzinējspēkiem;

| C. | tā kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze gan Eiropā, gan Amerikas Savienotajās Valstīs apdraud mūsu tautsaimniecības stabilitāti un attīstību un mūsu pilsoņu labklājību, un tā kā šīs krīzes novēršanai nekad vēl nav bijusi tik nepieciešama ciešāka ekonomiskā sadarbība starp Eiropu un Amerikas Savienotajām Valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze gan Eiropā, gan Amerikas Savienotajās Valstīs apdraud mūsu tautsaimniecības stabilitāti un attīstību un mūsu pilsoņu labklājību, un tā kā šīs krīzes novēršanai nekad vēl nav bijusi tik nepieciešama ciešāka ekonomiskā sadarbība starp Eiropu un Amerikas Savienotajām Valstīm;

| D. | tā kā nepieciešamību nodrošināt brīvību un drošību savā valstī nedrīkst panākt, upurējot pamatprincipus attiecībā uz pilsonisko brīvību un cilvēktiesību kopīgu standartu ievērošanu, |
| --- | --- |

D.

tā kā nepieciešamību nodrošināt brīvību un drošību savā valstī nedrīkst panākt, upurējot pamatprincipus attiecībā uz pilsonisko brīvību un cilvēktiesību kopīgu standartu ievērošanu,

| E. | tā kā transatlantiskā partnerība pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī uz kopīgiem mērķiem, piemēram, sociālo attīstību un iekļautību, atvērtu un integrētu ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un konflikta atrisināšanu mierīgā ceļā, un tā ir drošības un stabilitātes pamats Eiropas un Atlantijas reģionā, |
| --- | --- |

E.

tā kā transatlantiskā partnerība pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī uz kopīgiem mērķiem, piemēram, sociālo attīstību un iekļautību, atvērtu un integrētu ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un konflikta atrisināšanu mierīgā ceļā, un tā ir drošības un stabilitātes pamats Eiropas un Atlantijas reģionā,

Darba vietas un izaugsme

| 1. | atzinīgi vērtē 2011. gada 3. un 4. novembrī Kannās notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus, īpaši attiecībā uz Izaugsmes un darbavietu rīcības plānu, reformu, kuras mērķis no nostiprināt starptautisko monetāro sistēmu, pasākumiem, kas tiek veikti finanšu tirgus regulācijai, un apņēmību veicināt daudzpusējo tirdzniecību un izvairīties no protekcionisma; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē abi partneri uzņemtos vadošo lomu attiecībā uz G20 valstu saistību īstenošanu; norāda, ka G20 tiek apspriestas novatoriskas finansēšanas iespējas un ka ES turpina attīstīt ideju par finanšu darījumu nodokli; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē 2011. gada 3. un 4. novembrī Kannās notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus, īpaši attiecībā uz Izaugsmes un darbavietu rīcības plānu, reformu, kuras mērķis no nostiprināt starptautisko monetāro sistēmu, pasākumiem, kas tiek veikti finanšu tirgus regulācijai, un apņēmību veicināt daudzpusējo tirdzniecību un izvairīties no protekcionisma; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē abi partneri uzņemtos vadošo lomu attiecībā uz G20 valstu saistību īstenošanu; norāda, ka G20 tiek apspriestas novatoriskas finansēšanas iespējas un ka ES turpina attīstīt ideju par finanšu darījumu nodokli;

| 2. | aicina ES un ASV administrācijas izstrādāt un uzsākt kopīgu transatlantisku iniciatīvu darbavietu radīšanai un izaugsmei, tostarp ceļvedi tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina ES un ASV administrācijas izstrādāt un uzsākt kopīgu transatlantisku iniciatīvu darbavietu radīšanai un izaugsmei, tostarp ceļvedi tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai;

| 3. | prasa ES un ASV izveidot agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai atklātu un novērstu protekcionismu divpusējās attiecībās; atgādina par atvērtu iepirkumu tirgu nozīmi transatlantiskajā tirdzniecībā, kas nodrošinātu piegādātāju — jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu — vienlīdzīgu piekļuvi, un tādēļ aicina ASV atturēties no prasību „Pērc ASV ražotas preces” ieviešanas; uzsver PTO Valsts iepirkuma nolīguma (VIN) nozīmi, lai nodrošinātu atvērtu un līdzsvarotu piekļuvi abiem tirgiem; |
| --- | --- |

3.

prasa ES un ASV izveidot agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai atklātu un novērstu protekcionismu divpusējās attiecībās; atgādina par atvērtu iepirkumu tirgu nozīmi transatlantiskajā tirdzniecībā, kas nodrošinātu piegādātāju — jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu — vienlīdzīgu piekļuvi, un tādēļ aicina ASV atturēties no prasību „Pērc ASV ražotas preces” ieviešanas; uzsver PTO Valsts iepirkuma nolīguma (VIN) nozīmi, lai nodrošinātu atvērtu un līdzsvarotu piekļuvi abiem tirgiem;

| 4. | uzsver nepieciešamību stiprināt TEP darbību, lai sasniegtu šos mērķus, jo īpaši kopēju standartu izstrādi jaunās jomās, kurās nepieciešams regulējums, piemēram, nanotehnoloģijās, vai jaunās tautsaimniecības nozarēs, piemēram, elektrisko transportlīdzekļu tehnoloģijās; mudina ES un ASV TEP darbā cieši iesaistīt transatlantiskā likumdevēju dialoga pārstāvjus, jo likumdevēji kopīgi ar savām attiecīgajām izpildstruktūrām ir atbildīgi par daudzu TEP lēmumu ieviešanu un pārraudzību; |
| --- | --- |

4.

uzsver nepieciešamību stiprināt TEP darbību, lai sasniegtu šos mērķus, jo īpaši kopēju standartu izstrādi jaunās jomās, kurās nepieciešams regulējums, piemēram, nanotehnoloģijās, vai jaunās tautsaimniecības nozarēs, piemēram, elektrisko transportlīdzekļu tehnoloģijās; mudina ES un ASV TEP darbā cieši iesaistīt transatlantiskā likumdevēju dialoga pārstāvjus, jo likumdevēji kopīgi ar savām attiecīgajām izpildstruktūrām ir atbildīgi par daudzu TEP lēmumu ieviešanu un pārraudzību;

| 5. | mudina ES un ASV apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi par uzņēmējdarbības veicināšanu, tostarp izmantojot atbalstu uzņēmumu dibināšanai, un bankrotu risināšanu; |
| --- | --- |

5.

mudina ES un ASV apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi par uzņēmējdarbības veicināšanu, tostarp izmantojot atbalstu uzņēmumu dibināšanai, un bankrotu risināšanu;

| 6. | uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbības centienus saistībā ar pētniecības un jauninājumu partnerību; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbības centienus saistībā ar pētniecības un jauninājumu partnerību;

| 7. | uzsver nepieciešamību pieņemt un īstenot kopīgu ES un ASV izejvielu ceļvedi 2020. gadam, kura uzmanības centrā būtu retzemju metāli un kurā būtu jāveicina sadarbība resursu efektivitātes jomā, inovācija izejvielu ieguves un pārstrādes tehnoloģiju nozarē un pētniecība par aizstāšanu; prasa, lai transatlantiskā stratēģija veicinātu izejvielu globālo pārvaldību, izmantojot tādas sadarbības struktūras kā Starptautiskais izejvielu forums, kas līdzinās Starptautiskajam enerģētikas forumam; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību pieņemt un īstenot kopīgu ES un ASV izejvielu ceļvedi 2020. gadam, kura uzmanības centrā būtu retzemju metāli un kurā būtu jāveicina sadarbība resursu efektivitātes jomā, inovācija izejvielu ieguves un pārstrādes tehnoloģiju nozarē un pētniecība par aizstāšanu; prasa, lai transatlantiskā stratēģija veicinātu izejvielu globālo pārvaldību, izmantojot tādas sadarbības struktūras kā Starptautiskais izejvielu forums, kas līdzinās Starptautiskajam enerģētikas forumam;

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi sadarboties energoefektivitātes, atjaunojamo enerģijas avotu un augstu kodoldrošības standartu veicināšanā pasaules mērogā, un atzinīgi vērtē to, ka tiek turpināta biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinācija un notiek sadarbība enerģijas tehnoloģiju izstrādes jomā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir svarīgi sadarboties energoefektivitātes, atjaunojamo enerģijas avotu un augstu kodoldrošības standartu veicināšanā pasaules mērogā, un atzinīgi vērtē to, ka tiek turpināta biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinācija un notiek sadarbība enerģijas tehnoloģiju izstrādes jomā;

| 9. | aicina Komisiju aktīvi attīstīt sarunas ar ASV produktu drošības jomā un atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots juridisks pamats, lai ASV Patēriņa preču drošības komiteja varētu rīkot sarunas ar ES par nolīgumu, kuram būtu jāuzlabo informācijas apmaiņa par bīstamiem produktiem, traumām un veikto korektīvo darbību gan ES dalībvalstīs, gan ASV; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju aktīvi attīstīt sarunas ar ASV produktu drošības jomā un atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots juridisks pamats, lai ASV Patēriņa preču drošības komiteja varētu rīkot sarunas ar ES par nolīgumu, kuram būtu jāuzlabo informācijas apmaiņa par bīstamiem produktiem, traumām un veikto korektīvo darbību gan ES dalībvalstīs, gan ASV;

Pasaules mēroga pārvaldība, ārpolitika un attīstība

| 10. | atgādina, ka brīvas un atklātas demokrātijas veicina mieru un stabilitāti un ir labākā garantija pasaules drošībai, un tādēļ aicina ES un ASV vēl vairāk sadarboties miera sekmēšanā, jo īpaši Tuvajos Austrumos, un jauno demokrātiju atbalstīšanā Ziemeļāfrikā; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka brīvas un atklātas demokrātijas veicina mieru un stabilitāti un ir labākā garantija pasaules drošībai, un tādēļ aicina ES un ASV vēl vairāk sadarboties miera sekmēšanā, jo īpaši Tuvajos Austrumos, un jauno demokrātiju atbalstīšanā Ziemeļāfrikā;

| 11. | mudina ES un ASV veicināt tiešu miera sarunu atsākšanu starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, ar kurām panāktu divu valstu risinājumu, pamatojoties uz 1967. gadā noteiktajām robežām, ar vienu galvaspilsētu abām valstīm — Jeruzalemi, mierā un drošībā līdzās pastāvot Izraēlas valstij un neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij; aicina dalībvalstis un ASV atbalstīt palestīniešu likumīgos centienus būt pārstāvētiem kā valstij Apvienoto Nāciju Organizācijā, ko viņi vēlas panākt sarunās, kas norisinās ANO struktūrās; |
| --- | --- |

11.

mudina ES un ASV veicināt tiešu miera sarunu atsākšanu starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, ar kurām panāktu divu valstu risinājumu, pamatojoties uz 1967. gadā noteiktajām robežām, ar vienu galvaspilsētu abām valstīm — Jeruzalemi, mierā un drošībā līdzās pastāvot Izraēlas valstij un neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij; aicina dalībvalstis un ASV atbalstīt palestīniešu likumīgos centienus būt pārstāvētiem kā valstij Apvienoto Nāciju Organizācijā, ko viņi vēlas panākt sarunās, kas norisinās ANO struktūrās;

| 12. | jo īpaši aicina izstrādāt kopēju ES un ASV nostāju, lai pārliecinātu Izraēlas valdību mainīt savu saistībā ar Palestīnas uzņemšanu UNESCO pieņemto lēmumu paātrināt 2 000 mājokļu būvniecību Rietumkrastā un ieturēt muitas ieņēmumus, kuri tai ir jāizmaksā Palestīnas pašpārvaldei; |
| --- | --- |

12.

jo īpaši aicina izstrādāt kopēju ES un ASV nostāju, lai pārliecinātu Izraēlas valdību mainīt savu saistībā ar Palestīnas uzņemšanu UNESCO pieņemto lēmumu paātrināt 2 000 mājokļu būvniecību Rietumkrastā un ieturēt muitas ieņēmumus, kuri tai ir jāizmaksā Palestīnas pašpārvaldei;

| 13. | asi nosoda aizvien lielāka spēka izmantošanu Sīrijā un atbalsta ASV un ES dalībvalstu centienus ANO Drošības padomē panākt rezolūciju, kura būtu nosodīta Sīrijas režīma nāvējošā spēka pielietošana un ietverta prasība to pārtraukt, kā arī paredzētas sankcijas gadījumā, ja tas netiek darīts; atzinīgi vērtē Arābu valstu līgas lēmumu uz laiku izslēgt Sīriju un Jordānijas karaļa Abdullah aicinājumu Sīrijas prezidentam Bashar al-Assad atkāpties no amata; |
| --- | --- |

13.

asi nosoda aizvien lielāka spēka izmantošanu Sīrijā un atbalsta ASV un ES dalībvalstu centienus ANO Drošības padomē panākt rezolūciju, kura būtu nosodīta Sīrijas režīma nāvējošā spēka pielietošana un ietverta prasība to pārtraukt, kā arī paredzētas sankcijas gadījumā, ja tas netiek darīts; atzinīgi vērtē Arābu valstu līgas lēmumu uz laiku izslēgt Sīriju un Jordānijas karaļa Abdullah aicinājumu Sīrijas prezidentam Bashar al-Assad atkāpties no amata;

| 14. | aicina ES un ASV turpināt atbalstīt Lībijas pagaidu pārvaldes iestādes to centienos veidot iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību; vienlaikus uzsver, ka šis atbalsts ir jāsniedz ar priekšnosacījumu, ka tiek pilnībā ievērotas cilvēktiesības un tiesiskums un visiem pilsoņiem, jo īpaši sievietēm, garantētas politiskās dalības tiesības; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un ASV turpināt atbalstīt Lībijas pagaidu pārvaldes iestādes to centienos veidot iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību; vienlaikus uzsver, ka šis atbalsts ir jāsniedz ar priekšnosacījumu, ka tiek pilnībā ievērotas cilvēktiesības un tiesiskums un visiem pilsoņiem, jo īpaši sievietēm, garantētas politiskās dalības tiesības;

| 15. | pauž nopietnas bažas par Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) jaunākajā ziņojumā paustajiem apgalvojumiem, ka Irāna sekmīgi iegūst zināšanas, kas nepieciešamas kodolieroču projektēšanai un būvēšanai; pauž nosodījumu par faktu, ka Irāna nav pilnīgi sadarbojusies ar IAEA, kas ir pretrunā nepārtrauktajiem šīs valsts apgalvojumiem, ka tās kodolprogramma tiek īstenota vienīgi miermīlīgos, civilos energoieguves mērķos; uzskata, ka ES un ASV ir jāturpina darbs, cieši sadarbojoties savā starpā un P5+1 valstu grupā, lai saglabātu stingru spiedienu uz Irānu, izmantojot visus politiskos, diplomātiskos un ekonomiskos līdzekļus, tostarp sankcijas, lai to pārliecinātu ievērot starptautiskās kodolieroču neizplatīšanas saistības un novērstu un ierobežotu tās radītos draudus starptautiskajai drošībai; |
| --- | --- |

15.

pauž nopietnas bažas par Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) jaunākajā ziņojumā paustajiem apgalvojumiem, ka Irāna sekmīgi iegūst zināšanas, kas nepieciešamas kodolieroču projektēšanai un būvēšanai; pauž nosodījumu par faktu, ka Irāna nav pilnīgi sadarbojusies ar IAEA, kas ir pretrunā nepārtrauktajiem šīs valsts apgalvojumiem, ka tās kodolprogramma tiek īstenota vienīgi miermīlīgos, civilos energoieguves mērķos; uzskata, ka ES un ASV ir jāturpina darbs, cieši sadarbojoties savā starpā un P5+1 valstu grupā, lai saglabātu stingru spiedienu uz Irānu, izmantojot visus politiskos, diplomātiskos un ekonomiskos līdzekļus, tostarp sankcijas, lai to pārliecinātu ievērot starptautiskās kodolieroču neizplatīšanas saistības un novērstu un ierobežotu tās radītos draudus starptautiskajai drošībai;

| 16. | uzsver, ka ES un ASV kopīgi pārvalda 90 % no pasaules attīstības palīdzības veselības aprūpes jomā un 80 % no kopējās palīdzības; atzinīgi vērtē ES un ASV attīstības dialoga atsākšanu 2011. gada septembrī, jo ir atlikuši tikai pieci gadi, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ES un ASV kopīgi pārvalda 90 % no pasaules attīstības palīdzības veselības aprūpes jomā un 80 % no kopējās palīdzības; atzinīgi vērtē ES un ASV attīstības dialoga atsākšanu 2011. gada septembrī, jo ir atlikuši tikai pieci gadi, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 17. | aicina ES un ASV G20 valstu grupā aktīvāk veicināt pasaules mēroga regulējuma izveidi, lai novērstu ļaunprātīgas spekulācijas ar pārtikas cenām un nepieļautu pārtikas cenu pārmērīgas svārstības pasaulē; uzsver, ka G20 ir jāiesaista pārējās valstis šo jautājumu risināšanā, lai panāktu vispārēju saskaņotību; |
| --- | --- |

17.

aicina ES un ASV G20 valstu grupā aktīvāk veicināt pasaules mēroga regulējuma izveidi, lai novērstu ļaunprātīgas spekulācijas ar pārtikas cenām un nepieļautu pārtikas cenu pārmērīgas svārstības pasaulē; uzsver, ka G20 ir jāiesaista pārējās valstis šo jautājumu risināšanā, lai panāktu vispārēju saskaņotību;

| 18. | uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmi vajadzētu izmantot arī, lai apmainītos viedokļiem un pastiprinātu sadarbību attiecībā uz trešām valstīm, jo īpaši Brazīliju, Krieviju, Indiju un Ķīnu (BRIC); |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmi vajadzētu izmantot arī, lai apmainītos viedokļiem un pastiprinātu sadarbību attiecībā uz trešām valstīm, jo īpaši Brazīliju, Krieviju, Indiju un Ķīnu (BRIC);

| 19. | uzsver, ka klimata pārmaiņas ir pasaules mēroga problēma, un aicina Komisiju censties panākt, lai gaidāmajā Durbanas konferencē ASV uzņemtos vērienīgas saistības nodrošināt, lai tiktu izstrādātas precīzas pilnvaras sarunu pabeigšanai par globālu vispārēju klimata nolīgumu līdz 2015. gadam; šajā sakarībā pauž bažas par ASV Pārstāvju palātā nesen pieņemto likumprojektu Nr. 2594, kurā prasīts aizliegt ASV aviosabiedrībām piedalīties ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā; aicina ASV Senātu nepieņemt šo likumprojektu un prasa īstenot konstruktīvu dialogu par šo tēmu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka klimata pārmaiņas ir pasaules mēroga problēma, un aicina Komisiju censties panākt, lai gaidāmajā Durbanas konferencē ASV uzņemtos vērienīgas saistības nodrošināt, lai tiktu izstrādātas precīzas pilnvaras sarunu pabeigšanai par globālu vispārēju klimata nolīgumu līdz 2015. gadam; šajā sakarībā pauž bažas par ASV Pārstāvju palātā nesen pieņemto likumprojektu Nr. 2594, kurā prasīts aizliegt ASV aviosabiedrībām piedalīties ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā; aicina ASV Senātu nepieņemt šo likumprojektu un prasa īstenot konstruktīvu dialogu par šo tēmu;

| 20. | aicina ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, apspriežot ekonomiku, paturēt vērā tādus jautājumus kā klimata aizsardzība, resursu trūkums un to efektīva izmantošana, energodrošība, inovācija un konkurētspēja; atgādina, ka starptautiski saskaņota rīcība palīdz mazināt attiecīgo nozaru, jo īpaši energoietilpīgo nozaru, bažas par oglekļa emisiju pārvirzi; |
| --- | --- |

20.

aicina ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, apspriežot ekonomiku, paturēt vērā tādus jautājumus kā klimata aizsardzība, resursu trūkums un to efektīva izmantošana, energodrošība, inovācija un konkurētspēja; atgādina, ka starptautiski saskaņota rīcība palīdz mazināt attiecīgo nozaru, jo īpaši energoietilpīgo nozaru, bažas par oglekļa emisiju pārvirzi;

Brīvība un drošība

| 21. | atzīst, ka visām pasažieru un preču plūsmām transatlantiskajā telpā būtu jāpiemēro pienācīgi un proporcionāli drošības pasākumi; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka visām pasažieru un preču plūsmām transatlantiskajā telpā būtu jāpiemēro pienācīgi un proporcionāli drošības pasākumi;

| 22. | šajā sakarībā aicina ASV atteikties no plaši piemērojamiem vispārējiem ierobežojumiem, piemēram, pilnīgi visu konteineru skenēšana vai šķidrumu ienešanas aizliegums gaisa kuģos un pāriet uz mērķtiecīgāku un uz risku balstītu pieeju, piemēram „droša operatora” sistēmām un šķidrumu skenēšanu; |
| --- | --- |

22.

šajā sakarībā aicina ASV atteikties no plaši piemērojamiem vispārējiem ierobežojumiem, piemēram, pilnīgi visu konteineru skenēšana vai šķidrumu ienešanas aizliegums gaisa kuģos un pāriet uz mērķtiecīgāku un uz risku balstītu pieeju, piemēram „droša operatora” sistēmām un šķidrumu skenēšanu;

| 23. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2011. gada martā uzsāktās sarunas par ES un ASV nolīgumu par personas datu aizsardzību; pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, ka noslēgtas ES un ASV sarunas par pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumu, kuru Eiropas Parlaments izskatīs, ņemot vērā tā 2010. gada 5. maija (1) un 2010. gada 11. novembra rezolūcijā (2) izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2011. gada martā uzsāktās sarunas par ES un ASV nolīgumu par personas datu aizsardzību; pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, ka noslēgtas ES un ASV sarunas par pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumu, kuru Eiropas Parlaments izskatīs, ņemot vērā tā 2010. gada 5. maija (1) un 2010. gada 11. novembra rezolūcijā (2) izklāstītās prasības;

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi pareizi īstenot ES un ASV nolīgumus par izraidīšanu un savstarpēju juridisku palīdzību, kā arī atbilstošos divpusējos instrumentus; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir svarīgi pareizi īstenot ES un ASV nolīgumus par izraidīšanu un savstarpēju juridisku palīdzību, kā arī atbilstošos divpusējos instrumentus;

| 25. | atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai sarunās ar ASV gan politiskā, gan tehniskā līmenī ir jāturpina izvirzīt apspriešanai jautājums par to, ka ES ir svarīgi, lai pēc iespējas drīzāk bezvīzu režīmā tiktu iekļautas atlikušās četras ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai sarunās ar ASV gan politiskā, gan tehniskā līmenī ir jāturpina izvirzīt apspriešanai jautājums par to, ka ES ir svarīgi, lai pēc iespējas drīzāk bezvīzu režīmā tiktu iekļautas atlikušās četras ES dalībvalstis;

| 26. | uzsver nepieciešamību pasaules mērogā nodrošināt interneta integritātes aizsardzību un saziņas brīvību, izvairoties no vienpusējiem pasākumiem interneta protokola (IP) adrešu vai domēna vārdu anulēšanā; |
| --- | --- |

26.

uzsver nepieciešamību pasaules mērogā nodrošināt interneta integritātes aizsardzību un saziņas brīvību, izvairoties no vienpusējiem pasākumiem interneta protokola (IP) adrešu vai domēna vārdu anulēšanā;

| 27. | ņem vērā konkrētus citas Eiropas Parlamenta komitejas priekšlikumus un prasa Eiropas Parlamenta delegācijai transatlantiskā likumdevēju dialogā izmantot tās ieguldījumu; |
| --- | --- |

27.

ņem vērā konkrētus citas Eiropas Parlamenta komitejas priekšlikumus un prasa Eiropas Parlamenta delegācijai transatlantiskā likumdevēju dialogā izmantot tās ieguldījumu;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASV Kongresam, Transatlantiskā likumdevēju dialoga līdzpriekšsēdētājiem un Transatlantiskās Ekonomikas padomes līdzpriekšsēdētājiem un sekretariātam. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASV Kongresam, Transatlantiskā likumdevēju dialoga līdzpriekšsēdētājiem un Transatlantiskās Ekonomikas padomes līdzpriekšsēdētājiem un sekretariātam.

---

(1)  OV C 81 E, 15.3.2011., 70. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/128

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisAtklātais internets un tīmekļa neitralitāte Eiropā

P7_TA(2011)0511

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā

2013/C 153 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 19. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Atklāts internets un tīkla neitralitāte Eiropā” (COM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 19. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Atklāts internets un tīkla neitralitāte Eiropā” (COM(2011)0222),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 12. oktobra un 14. oktobra jautājumus par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (O-000243/2011 – B7-0641/2011 un O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 12. oktobra un 14. oktobra jautājumus par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (O-000243/2011 – B7-0641/2011 un O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. decembra paziņojumu par tīkla neitralitāti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. decembra paziņojumu par tīkla neitralitāti (1),

| — | ņemot vērā 1. panta 8. punkta g) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvā 2009/140/EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1. panta 8. punkta g) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvā 2009/140/EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu,

| — | ņemot vērā 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 21. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu un 22. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, kā tā grozīta ar Direktīvu 2009/136/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 21. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu un 22. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, kā tā grozīta ar Direktīvu 2009/136/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par platjoslu Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par platjoslu Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. maija paziņojumu par Digitālo programmu Eiropai (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. maija paziņojumu par Digitālo programmu Eiropai (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 31. maija secinājumus par Digitālo programmu Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 31. maija secinājumus par Digitālo programmu Eiropai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas un Parlamenta Briselē 2010. gada 11. novembrī kopīgi rīkoto augstākā līmeņa sanāksmi par tematu „Atklāts internets un tīkla neitralitāte Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Parlamenta Briselē 2010. gada 11. novembrī kopīgi rīkoto augstākā līmeņa sanāksmi par tematu „Atklāts internets un tīkla neitralitāte Eiropā”,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2011. gada maija pētījumu „Tīkla neitralitāte: uzdevumi un reaģēšana ES un ASV” (IP/A/IMCO/ST/2011-02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2011. gada maija pētījumu „Tīkla neitralitāte: uzdevumi un reaģēšana ES un ASV” (IP/A/IMCO/ST/2011-02),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2011. gada 7. oktobra atzinumu par tīkla neitralitāti, datplūsmas pārvaldību un privātuma un personas datu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2011. gada 7. oktobra atzinumu par tīkla neitralitāti, datplūsmas pārvaldību un privātuma un personas datu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Padome gatavojas Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes sanāksmē 2011. gada 13. decembrī pieņemt secinājumus par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome gatavojas Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes sanāksmē 2011. gada 13. decembrī pieņemt secinājumus par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā;

| B. | tā kā ES dalībvalstīm līdz 2011. gada 25. maijam bija jābeidz 2009. gadā pieņemtās ES telesakaru reformu paketes īstenošana un Komisija jau ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu Līguma par Eiropas Savienību un acquis communautaire principu ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES dalībvalstīm līdz 2011. gada 25. maijam bija jābeidz 2009. gadā pieņemtās ES telesakaru reformu paketes īstenošana un Komisija jau ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu Līguma par Eiropas Savienību un acquis communautaire principu ievērošanu;

| C. | tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju nodrošināt interneta neitralitātes un atklātības principu ievērošanu un veicināt lietotāju spēju piekļūt informācijai un izplatīt to, kā arī pēc savas izvēles izmantot lietojumprogrammas un pakalpojumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju nodrošināt interneta neitralitātes un atklātības principu ievērošanu un veicināt lietotāju spēju piekļūt informācijai un izplatīt to, kā arī pēc savas izvēles izmantot lietojumprogrammas un pakalpojumus;

| D. | tā kā Komisija ir aicinājusi BEREC veikt izmeklēšanu par šķēršļiem operatoru maiņai, interneta datplūsmas bloķēšanu vai ierobežošanu un pakalpojumu pārredzamību un kvalitāti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija ir aicinājusi BEREC veikt izmeklēšanu par šķēršļiem operatoru maiņai, interneta datplūsmas bloķēšanu vai ierobežošanu un pakalpojumu pārredzamību un kvalitāti dalībvalstīs;

| E. | tā kā interneta atklātā būtība ir galvenais konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes, sociālās attīstības un inovāciju virzītājspēks, kas ir radījis iespaidīgu tiešsaistes lietojumprogrammu, satura un pakalpojumu attīstības līmeni un līdz ar to satura un pakalpojumu piedāvājuma un pieprasījuma pieaugumu, kā arī īpaši būtiski paātrinājis zināšanu, ideju un informācijas brīvu apriti, tostarp valstīs, kurās piekļuve brīviem plašsaziņas līdzekļiem ir ierobežota; |
| --- | --- |

E.

tā kā interneta atklātā būtība ir galvenais konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes, sociālās attīstības un inovāciju virzītājspēks, kas ir radījis iespaidīgu tiešsaistes lietojumprogrammu, satura un pakalpojumu attīstības līmeni un līdz ar to satura un pakalpojumu piedāvājuma un pieprasījuma pieaugumu, kā arī īpaši būtiski paātrinājis zināšanu, ideju un informācijas brīvu apriti, tostarp valstīs, kurās piekļuve brīviem plašsaziņas līdzekļiem ir ierobežota;

| F. | tā kā ir trešās valstis, kuras ir novērsušas iespēju, ka mobilo platjoslas pakalpojumu sniedzēji bloķē likumīgas tīmekļa vietnes un balss pārraides pakalpojumus, izmantojot interneta protokolu (VoIP), vai video telefonijas lietojumprogrammas, kas konkurē ar šo pakalpojumu sniedzēju balss vai video telefonijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir trešās valstis, kuras ir novērsušas iespēju, ka mobilo platjoslas pakalpojumu sniedzēji bloķē likumīgas tīmekļa vietnes un balss pārraides pakalpojumus, izmantojot interneta protokolu (VoIP), vai video telefonijas lietojumprogrammas, kas konkurē ar šo pakalpojumu sniedzēju balss vai video telefonijas pakalpojumiem;

| G. | tā kā interneta pakalpojumi tiek piedāvāti pārrobežu mērogā un internets ir viens no pasaules ekonomikas centrālajiem elementiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā interneta pakalpojumi tiek piedāvāti pārrobežu mērogā un internets ir viens no pasaules ekonomikas centrālajiem elementiem;

| H. | tā kā platjosla un internets ir svarīgi dzinējspēki ekonomikas izaugsmei, darba vietu radīšanai un Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā, kā tas jo īpaši uzsvērts Digitālajā programmā Eiropai; |
| --- | --- |

H.

tā kā platjosla un internets ir svarīgi dzinējspēki ekonomikas izaugsmei, darba vietu radīšanai un Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā, kā tas jo īpaši uzsvērts Digitālajā programmā Eiropai;

| I. | tā kā Eiropā būs iespējams pilnībā izmantot digitālās ekonomikas iespējas tikai tad, ja tiks veicināta veiksmīga iekšējā digitālā tirgus darbība, |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropā būs iespējams pilnībā izmantot digitālās ekonomikas iespējas tikai tad, ja tiks veicināta veiksmīga iekšējā digitālā tirgus darbība,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un piekrīt tās veiktajai analīze, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību saglabāt interneta atklāto un neitrālo būtību kā inovāciju un patērētāju pieprasījuma galveno virzītājspēku, tajā paša laikā nodrošinot, ka internets var turpināt sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus sistēmā, kas veicina un ievēro pamattiesības; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un piekrīt tās veiktajai analīze, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību saglabāt interneta atklāto un neitrālo būtību kā inovāciju un patērētāju pieprasījuma galveno virzītājspēku, tajā paša laikā nodrošinot, ka internets var turpināt sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus sistēmā, kas veicina un ievēro pamattiesības;

| 2. | atzīmē, ka Komisijas paziņojumā ir norādīts, ka šajā posmā nav nepārprotamas nepieciešamības pēc papildu Eiropas līmeņa regulējošiem pasākumiem attiecībā uz tīkla neitralitāti; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka Komisijas paziņojumā ir norādīts, ka šajā posmā nav nepārprotamas nepieciešamības pēc papildu Eiropas līmeņa regulējošiem pasākumiem attiecībā uz tīkla neitralitāti;

| 3. | tomēr norāda uz iespējamām pret konkurenci vērstām un diskriminējošām darbībām datplūsmas pārvaldībā, jo īpaši vertikāli integrētos uzņēmumos; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri publicēt BEREC izmeklēšanās gūtos pierādījumus par praksi, kas, iespējams, ietekmē tīkla neitralitāti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

tomēr norāda uz iespējamām pret konkurenci vērstām un diskriminējošām darbībām datplūsmas pārvaldībā, jo īpaši vertikāli integrētos uzņēmumos; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri publicēt BEREC izmeklēšanās gūtos pierādījumus par praksi, kas, iespējams, ietekmē tīkla neitralitāti dalībvalstīs;

| 4. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek konsekventi piemēroti un īstenoti ES reglamentējošie telekomunikāciju noteikumi sakaru jomā, un sešu mēnešu laikā pēc BEREC izmeklēšanas konstatējumu publicēšanas izvērtēt, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu vārda brīvību, piekļuves brīvību informācijai, patērētāju izvēles brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kā arī panākt efektīvu konkurenci un inovācijas un veicināt plašu ieguvumu klāstu, pilsoņiem, uzņēmumiem un valsts administrācijai izmantojot internetu; uzsver, ka jebkuram Eiropas līmeņa regulatīvam priekšlikumam tīkla neitralitātes jomā ir jāveic ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek konsekventi piemēroti un īstenoti ES reglamentējošie telekomunikāciju noteikumi sakaru jomā, un sešu mēnešu laikā pēc BEREC izmeklēšanas konstatējumu publicēšanas izvērtēt, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu vārda brīvību, piekļuves brīvību informācijai, patērētāju izvēles brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kā arī panākt efektīvu konkurenci un inovācijas un veicināt plašu ieguvumu klāstu, pilsoņiem, uzņēmumiem un valsts administrācijai izmantojot internetu; uzsver, ka jebkuram Eiropas līmeņa regulatīvam priekšlikumam tīkla neitralitātes jomā ir jāveic ietekmes novērtējums;

| 5. | atzinīgi vērtē BEREC darbu šajā jomā un aicina dalībvalstis un it īpaši valstu regulējošās iestādes cieši sadarboties ar BEREC; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē BEREC darbu šajā jomā un aicina dalībvalstis un it īpaši valstu regulējošās iestādes cieši sadarboties ar BEREC;

| 6. | aicina Komisiju kopā ar BEREC un sadarbībā ar dalībvalstīm cieši uzraudzīt attīstību datplūsmas pārvaldības prakses un starpsavienojumu līgumu jomā, jo īpaši attiecībā uz bloķēšanu vai ierobežošanu vai pārmērīgu tarifu noteikšanu balss pārraides pakalpojumiem, kuros izmanto interneta protokolu, un datņu apmaiņai, vai arī pārmērīgi augstas cenas noteikšanu šiem pakalpojumiem, kā arī uzraudzīt pret konkurenci vērstas darbības un ievērojamu kvalitātes samazināšanos, kā to paredz ES telekomunikāciju reglamentējošie noteikumi; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, lai interneta pakalpojumu sniedzēji nebloķētu, nediskriminētu, netraucētu vai nepasliktinātu nevienas personas spēju izmantot pakalpojumu, lai piekļūtu, lietotu, nosūtītu, publicētu, saņemtu vai sniegtu jebkādu izvēlēto saturu, lietojumu vai pakalpojumu neatkarīgi no avota vai mērķa; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju kopā ar BEREC un sadarbībā ar dalībvalstīm cieši uzraudzīt attīstību datplūsmas pārvaldības prakses un starpsavienojumu līgumu jomā, jo īpaši attiecībā uz bloķēšanu vai ierobežošanu vai pārmērīgu tarifu noteikšanu balss pārraides pakalpojumiem, kuros izmanto interneta protokolu, un datņu apmaiņai, vai arī pārmērīgi augstas cenas noteikšanu šiem pakalpojumiem, kā arī uzraudzīt pret konkurenci vērstas darbības un ievērojamu kvalitātes samazināšanos, kā to paredz ES telekomunikāciju reglamentējošie noteikumi; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, lai interneta pakalpojumu sniedzēji nebloķētu, nediskriminētu, netraucētu vai nepasliktinātu nevienas personas spēju izmantot pakalpojumu, lai piekļūtu, lietotu, nosūtītu, publicētu, saņemtu vai sniegtu jebkādu izvēlēto saturu, lietojumu vai pakalpojumu neatkarīgi no avota vai mērķa;

| 7. | aicina Komisiju sniegt Parlamentam informāciju par pašreizējo datplūsmas pārvaldības praksi, starpsavienojumu tirgu un tīkla pārslodzi, kā arī jebkuru saistību ar ieguldījumu trūkumu; aicina Komisiju turpināt analizēt „ierīču neitralitātes” jautājumu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju sniegt Parlamentam informāciju par pašreizējo datplūsmas pārvaldības praksi, starpsavienojumu tirgu un tīkla pārslodzi, kā arī jebkuru saistību ar ieguldījumu trūkumu; aicina Komisiju turpināt analizēt „ierīču neitralitātes” jautājumu;

| 8. | aicina Komisiju, dalībvalstis un BEREC nodrošināt saskaņotu pieeju tīkla neitralitātei un efektīvi īstenot ES telekomunikāciju reglamentējošos noteikumus; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju, dalībvalstis un BEREC nodrošināt saskaņotu pieeju tīkla neitralitātei un efektīvi īstenot ES telekomunikāciju reglamentējošos noteikumus;

| 9. | uzsver, ka ikviens piedāvātais risinājums jautājumā par tīkla neitralitāti var būt efektīvs tikai tad, ka tiek nodrošināta konsekventa Eiropas pieeja; tādēļ prasa Komisijai cieši uzraudzīt jebkuru valstu noteikumu pieņemšanu, kas skar tīkla neitralitāti, saistībā to ietekmi uz attiecīgajiem valstu tirgiem, kā arī iekšējo tirgu; uzskata, ka visām iesaistītajām personām būtu izdevīgi, ja Komisija ierosinātu ES līmeņa pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz mobilo sakaru tirgu, lai nodrošinātu, ka telekomunikāciju paketes noteikumi tīkla neitralitātes jomā tiek pienācīgi un konsekventi piemēroti un īstenoti; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ikviens piedāvātais risinājums jautājumā par tīkla neitralitāti var būt efektīvs tikai tad, ka tiek nodrošināta konsekventa Eiropas pieeja; tādēļ prasa Komisijai cieši uzraudzīt jebkuru valstu noteikumu pieņemšanu, kas skar tīkla neitralitāti, saistībā to ietekmi uz attiecīgajiem valstu tirgiem, kā arī iekšējo tirgu; uzskata, ka visām iesaistītajām personām būtu izdevīgi, ja Komisija ierosinātu ES līmeņa pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz mobilo sakaru tirgu, lai nodrošinātu, ka telekomunikāciju paketes noteikumi tīkla neitralitātes jomā tiek pienācīgi un konsekventi piemēroti un īstenoti;

| 10. | uzsver to, cik svarīga ir sadarbība un koordinācija starp dalībvalstīm un jo īpaši starp valstu regulējošām iestādēm, kā arī Komisiju, lai ES varētu pilnībā izmantot interneta potenciālu; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, cik svarīga ir sadarbība un koordinācija starp dalībvalstīm un jo īpaši starp valstu regulējošām iestādēm, kā arī Komisiju, lai ES varētu pilnībā izmantot interneta potenciālu;

| 11. | vērš uzmanību uz būtisko risku, kuru rada atkāpšanās no tīkla neitralitātes, piemēram, pret konkurenci vērstas darbības, inovāciju kavēšana, vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma ierobežojumi, patērētāju informētības trūkums un privātuma pārkāpumi, kas kaitēs uzņēmumiem, patērētājiem un demokrātiskai sabiedrībai kopumā, un atgādina par EDAU atzinumu par datplūsmas pārvaldības prakses ietekmi uz sakaru konfidencialitāti; |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz būtisko risku, kuru rada atkāpšanās no tīkla neitralitātes, piemēram, pret konkurenci vērstas darbības, inovāciju kavēšana, vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma ierobežojumi, patērētāju informētības trūkums un privātuma pārkāpumi, kas kaitēs uzņēmumiem, patērētājiem un demokrātiskai sabiedrībai kopumā, un atgādina par EDAU atzinumu par datplūsmas pārvaldības prakses ietekmi uz sakaru konfidencialitāti;

| 12. | norāda, ka ar ES telekomunikāciju reglamentējošiem noteikumiem ir paredzēts veicināt vārda brīvību, nediskriminējošu pieeju saturam, lietojumprogrammām un pakalpojumiem un efektīvu konkurenci, un tādēļ jebkuriem pasākumiem tīkla neitralitātes jomā līdz ar pašreizējiem konkurences tiesību aktiem vajadzētu apkarot iespējamu pret konkurenci vērstu praksi, novest pie ieguldījumiem un veicināt novatoriskus tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ar ES telekomunikāciju reglamentējošiem noteikumiem ir paredzēts veicināt vārda brīvību, nediskriminējošu pieeju saturam, lietojumprogrammām un pakalpojumiem un efektīvu konkurenci, un tādēļ jebkuriem pasākumiem tīkla neitralitātes jomā līdz ar pašreizējiem konkurences tiesību aktiem vajadzētu apkarot iespējamu pret konkurenci vērstu praksi, novest pie ieguldījumiem un veicināt novatoriskus tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļus;

| 13. | uzskata, ka tīkla neitralitātes princips ir būtisks priekšnoteikums tam, lai veidotos novatoriska interneta ekosistēma un tiktu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi, sniedzot pakalpojumus Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmējiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka tīkla neitralitātes princips ir būtisks priekšnoteikums tam, lai veidotos novatoriska interneta ekosistēma un tiktu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi, sniedzot pakalpojumus Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmējiem;

| 14. | uzskata efektīvu konkurenci elektronisko sakaru pakalpojumu jomā, pārredzamību datplūsmas pārvaldības un pakalpojumu kvalitātes jomā, kā arī iespējas mainīt pakalpojumu sniedzēju par tīkla neitralitātes minimālajiem nosacījumiem, nodrošinot gala lietotājiem tiesības brīvi izvēlēties un izvirzīt prasības; |
| --- | --- |

14.

uzskata efektīvu konkurenci elektronisko sakaru pakalpojumu jomā, pārredzamību datplūsmas pārvaldības un pakalpojumu kvalitātes jomā, kā arī iespējas mainīt pakalpojumu sniedzēju par tīkla neitralitātes minimālajiem nosacījumiem, nodrošinot gala lietotājiem tiesības brīvi izvēlēties un izvirzīt prasības;

| 15. | atzīst, ka saprātīga datplūsmas pārvaldība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka gala lietotāju savienojumu netraucē tīkla pārslodze; šajā sakarībā, pakļaujot darbības valsts regulatīvo iestāžu pārbaudei, operatori var piemērot procedūras, lai izmērītu un kontrolētu interneta datplūsmu, lai saglabātu tīklu darbības spējas un stabilitāti un izpildītu pakalpojumu kvalitātes prasības; prasa valstu kompetentajām iestādēm izmantot visas pilnvaras saskaņā ar Universālo pakalpojuma direktīvu, lai piemērotu minimālos pakalpojumu kvalitātes standartus, un uzskata, ka kvalitātes nodrošināšana steidzamiem pakalpojumiem nevar būt arguments, lai atkāptos no principa darīt visu iespējamo; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka saprātīga datplūsmas pārvaldība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka gala lietotāju savienojumu netraucē tīkla pārslodze; šajā sakarībā, pakļaujot darbības valsts regulatīvo iestāžu pārbaudei, operatori var piemērot procedūras, lai izmērītu un kontrolētu interneta datplūsmu, lai saglabātu tīklu darbības spējas un stabilitāti un izpildītu pakalpojumu kvalitātes prasības; prasa valstu kompetentajām iestādēm izmantot visas pilnvaras saskaņā ar Universālo pakalpojuma direktīvu, lai piemērotu minimālos pakalpojumu kvalitātes standartus, un uzskata, ka kvalitātes nodrošināšana steidzamiem pakalpojumiem nevar būt arguments, lai atkāptos no principa darīt visu iespējamo;

| 16. | prasa valstu kompetentajām iestādēm nodrošināt, ka iejaukšanās datplūsmas pārvaldībā neierobežo konkurenci vai nerada kaitējošu diskrimināciju; uzskata, ka pakalpojumu specializācijai (vai pārvaldībai) nevajadzētu kaitēt pēc iespējas stabilākas piekļuves internetam saglabāšanai, tādējādi veicinot inovācijas un vārda brīvību, nodrošinot konkurenci un nepieļaujot jaunu digitālo plaisu; |
| --- | --- |

16.

prasa valstu kompetentajām iestādēm nodrošināt, ka iejaukšanās datplūsmas pārvaldībā neierobežo konkurenci vai nerada kaitējošu diskrimināciju; uzskata, ka pakalpojumu specializācijai (vai pārvaldībai) nevajadzētu kaitēt pēc iespējas stabilākas piekļuves internetam saglabāšanai, tādējādi veicinot inovācijas un vārda brīvību, nodrošinot konkurenci un nepieļaujot jaunu digitālo plaisu;

Patērētāju tiesību aizsardzība

| 17. | aicina nodrošināt pārredzamību datplūsmas pārvaldībā, tostarp labāk informēt gala lietotājus, un uzsver nepieciešamību ļaut patērētājiem izdarīt uz informāciju balstītu izvēli un garantēt efektīvas iespējas izvēlēties jaunu pakalpojumu sniedzēju, kas vislabāk atbilst viņu vēlmēm un prioritātēm, tostarp saistībā ar lejupielādes un pakalpojumu ātrumu un apjomu; šajā sakarībā norāda uz to, ka ir svarīgi nodrošināt patērētājiem skaidru, efektīvu, jēgpilnu un salīdzināmu informāciju par visu attiecīgo līdzīgas iedarbības komercpraksi, jo īpaši par mobilo internetu; |
| --- | --- |

17.

aicina nodrošināt pārredzamību datplūsmas pārvaldībā, tostarp labāk informēt gala lietotājus, un uzsver nepieciešamību ļaut patērētājiem izdarīt uz informāciju balstītu izvēli un garantēt efektīvas iespējas izvēlēties jaunu pakalpojumu sniedzēju, kas vislabāk atbilst viņu vēlmēm un prioritātēm, tostarp saistībā ar lejupielādes un pakalpojumu ātrumu un apjomu; šajā sakarībā norāda uz to, ka ir svarīgi nodrošināt patērētājiem skaidru, efektīvu, jēgpilnu un salīdzināmu informāciju par visu attiecīgo līdzīgas iedarbības komercpraksi, jo īpaši par mobilo internetu;

| 18. | aicina Komisiju publicēt turpmākas vadlīnijas par tiesībām mainīt operatoru, lai ievērotu pārredzamības prasības un veicinātu vienlīdzīgas tiesības patērētājiem visā ES; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju publicēt turpmākas vadlīnijas par tiesībām mainīt operatoru, lai ievērotu pārredzamības prasības un veicinātu vienlīdzīgas tiesības patērētājiem visā ES;

| 19. | norāda uz patērētāju bažām par neatbilstību starp reklāmās norādīto un faktisko interneta savienojuma piegādes ātrumu; šajā sakarībā aicina dalībvalstis konsekventi piemērot aizliegumu maldinošām reklāmām; |
| --- | --- |

19.

norāda uz patērētāju bažām par neatbilstību starp reklāmās norādīto un faktisko interneta savienojuma piegādes ātrumu; šajā sakarībā aicina dalībvalstis konsekventi piemērot aizliegumu maldinošām reklāmām;

| 20. | atzīst nepieciešamību radīt veidus, kā uzlabot iedzīvotāju uzticēšanos un paļāvību tiešsaistes vidē; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt attīstīt izglītības programmas, lai uzlabotu patērētāju prasmes IKT jomā un samazinātu digitālo atstumtību; |
| --- | --- |

20.

atzīst nepieciešamību radīt veidus, kā uzlabot iedzīvotāju uzticēšanos un paļāvību tiešsaistes vidē; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt attīstīt izglītības programmas, lai uzlabotu patērētāju prasmes IKT jomā un samazinātu digitālo atstumtību;

| 21. | prasa Komisijai aicināt patērētāju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus aktīvi un vienlīdzīgi ar nozares pārstāvjiem iesaistīties diskusijās par interneta nākotni ES; |
| --- | --- |

21.

prasa Komisijai aicināt patērētāju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus aktīvi un vienlīdzīgi ar nozares pārstāvjiem iesaistīties diskusijās par interneta nākotni ES;

*

* *

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 308, 18.12.2009., 2. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/132

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisKasešu munīcijas aizliegums

P7_TA(2011)0512

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par kasešu munīcijas aizliegumu

2013/C 153 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konvenciju par kasešu munīciju (CCM), kura stājās spēkā 2010. gada 1. augustā un kuru 2011. gada 8. novembrī atbalstīja 111 valstis (108 valstis, kas parakstījušas konvenciju, tostarp 3 ES dalībvalstis; to ratificējušas — 63 valstis, tostarp 19 ES dalībvalstis un 3 kandidātvalstis), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par kasešu munīciju (CCM), kura stājās spēkā 2010. gada 1. augustā un kuru 2011. gada 8. novembrī atbalstīja 111 valstis (108 valstis, kas parakstījušas konvenciju, tostarp 3 ES dalībvalstis; to ratificējušas — 63 valstis, tostarp 19 ES dalībvalstis un 3 kandidātvalstis),

| — | ņemot vērā 2011. gada 26. augusta projektu protokolam (VI) par kasešu munīciju, kas pievienots Konvencijai par dažu konvencionālu ieroču lietojuma aizliegšanu vai ierobežošanu (CCW), kurus var uzskatīt par pārlieku traumatīviem vai par tādiem, kuru darbība nav prognozējama, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 26. augusta projektu protokolam (VI) par kasešu munīciju, kas pievienots Konvencijai par dažu konvencionālu ieroču lietojuma aizliegšanu vai ierobežošanu (CCW), kurus var uzskatīt par pārlieku traumatīviem vai par tādiem, kuru darbība nav prognozējama,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 2. decembrī pieņemto rezolūciju par Konvenciju par kasešu munīciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 2. decembrī pieņemto rezolūciju par Konvenciju par kasešu munīciju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vēstījumu Konvencijas par kasešu munīciju līgumslēdzēju valstu otrajai sanāksmei, ko 2011. gada 13. septembrī Beirutā nodeva augstais pārstāvis atbruņošanās jautājumos Sergio Duarte, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vēstījumu Konvencijas par kasešu munīciju līgumslēdzēju valstu otrajai sanāksmei, ko 2011. gada 13. septembrī Beirutā nodeva augstais pārstāvis atbruņošanās jautājumos Sergio Duarte,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton deklarāciju, jo īpaši 2010. gada 1. augusta deklarāciju par Konvenciju par kasešu munīciju un 2011. gada 29. aprīļa deklarāciju par iespējamo kasešu munīcijas izmantošanu Lībijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton deklarāciju, jo īpaši 2010. gada 1. augusta deklarāciju par Konvenciju par kasešu munīciju un 2011. gada 29. aprīļa deklarāciju par iespējamo kasešu munīcijas izmantošanu Lībijā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūciju par Konvenciju par kasešu munīcijas aizliegumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūciju par Konvenciju par kasešu munīcijas aizliegumu (1),

| — | ņemot vērā tā jaunāko 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par Konvencijas par kasešu munīcijas aizliegumu (CCM) stāšanos spēkā un ES lomu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā jaunāko 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par Konvencijas par kasešu munīcijas aizliegumu (CCM) stāšanos spēkā un ES lomu (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par pretmīnu pasākumu progresu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par pretmīnu pasākumu progresu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā kasešu munīcija rada nopietnu risku civiliedzīvotājiem, ņemot vērā tās parasti lielo nāvējošo ietekmi, un tā kā šīs munīcijas izmantošana ir radījusi daudz traģisku ievainojumu un nāves gadījumu civiliedzīvotāju vidū pēc konfliktiem, jo nesprāgušu submunīciju nereti atrod bērni un citas ar konfliktu nesaistītas personas; |
| --- | --- |

A.

tā kā kasešu munīcija rada nopietnu risku civiliedzīvotājiem, ņemot vērā tās parasti lielo nāvējošo ietekmi, un tā kā šīs munīcijas izmantošana ir radījusi daudz traģisku ievainojumu un nāves gadījumu civiliedzīvotāju vidū pēc konfliktiem, jo nesprāgušu submunīciju nereti atrod bērni un citas ar konfliktu nesaistītas personas;

| B. | tā kā gandrīz visu ES dalībvalstu un parlamentāro iniciatīvu atbalsts un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbs ir bijis izšķirīgs, lai sekmīgi noslēgtu Oslo procesu un tā rezultātā stātos spēkā Konvencija par kasešu munīciju (CCM); tā kā 22 ES dalībvalstis ir CCM dalībvalstis un piecas ES dalībvalstis nav ne parakstījušas, ne ratificējušas CCM; |
| --- | --- |

B.

tā kā gandrīz visu ES dalībvalstu un parlamentāro iniciatīvu atbalsts un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbs ir bijis izšķirīgs, lai sekmīgi noslēgtu Oslo procesu un tā rezultātā stātos spēkā Konvencija par kasešu munīciju (CCM); tā kā 22 ES dalībvalstis ir CCM dalībvalstis un piecas ES dalībvalstis nav ne parakstījušas, ne ratificējušas CCM;

| C. | tā kā CCM aizliedz konvencijas dalībvalstīm izmantot, izstrādāt, ražot, citādi iegūt, uzkrāt, glabāt vai tieši vai netieši kādam nodot, kā arī palīdzēt, mudināt vai censties iesaistīt kādu darbībās, kas konvencijas dalībvalstij aizliegtas ar konvenciju; |
| --- | --- |

C.

tā kā CCM aizliedz konvencijas dalībvalstīm izmantot, izstrādāt, ražot, citādi iegūt, uzkrāt, glabāt vai tieši vai netieši kādam nodot, kā arī palīdzēt, mudināt vai censties iesaistīt kādu darbībās, kas konvencijas dalībvalstij aizliegtas ar konvenciju;

| D. | tā kā ar CCM izveido jaunu standartu humānās palīdzības sniegšanai upuriem, tostarp personām, kuras kasešu munīcija ietekmējusi tieši, kā arī viņu skartajām ģimenēm un kopienām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar CCM izveido jaunu standartu humānās palīdzības sniegšanai upuriem, tostarp personām, kuras kasešu munīcija ietekmējusi tieši, kā arī viņu skartajām ģimenēm un kopienām;

| E. | tā kā teksts projekta CCW protokolam (VI) par kasešu munīciju, ko apspriedīs Konvencijas par atsevišķiem parasto ieroču veidiem (CCW) 4. pārskata konferencē nav ne juridiski savietojams ar CCM, ne arī papildina to; tā kā, lai gan CCM līgumslēdzējām valstīm ir juridiskas saistības iznīcināt visu munīciju, šis protokola projekts paredz noteikt aizliegumu tikai kasešu munīcijai, kas ražota pirms 1980. gada, paredz ilgu pārejas periodu, kurš ļautu noteikumu ieviešanu atlikt vismaz uz 12 gadiem, ļautu izmantot kasešu munīciju tikai ar vienu pašiznīcināšanās mehānismu, kā arī tas ļautu valstīm izmanto kasešu munīciju ar tā saucamo kļūdas līmeni, kas ir 1 % vai mazāks; |
| --- | --- |

E.

tā kā teksts projekta CCW protokolam (VI) par kasešu munīciju, ko apspriedīs Konvencijas par atsevišķiem parasto ieroču veidiem (CCW) 4. pārskata konferencē nav ne juridiski savietojams ar CCM, ne arī papildina to; tā kā, lai gan CCM līgumslēdzējām valstīm ir juridiskas saistības iznīcināt visu munīciju, šis protokola projekts paredz noteikt aizliegumu tikai kasešu munīcijai, kas ražota pirms 1980. gada, paredz ilgu pārejas periodu, kurš ļautu noteikumu ieviešanu atlikt vismaz uz 12 gadiem, ļautu izmantot kasešu munīciju tikai ar vienu pašiznīcināšanās mehānismu, kā arī tas ļautu valstīm izmanto kasešu munīciju ar tā saucamo kļūdas līmeni, kas ir 1 % vai mazāks;

| F. | tā kā ir saņemti ziņojumi, ka CCM kasešu munīcija ir tikusi izmantota pret civiliedzīvotājiem Kambodžā, Taizemē un Lībijā, un tā kā tagad ir jāveic steidzami pasākumi, lai nodrošinātu, ka nesprāgušu kasešu submunīcija tiek savākta, lai novērstu upuru un ievainoto skaita pieaugumu, |
| --- | --- |

F.

tā kā ir saņemti ziņojumi, ka CCM kasešu munīcija ir tikusi izmantota pret civiliedzīvotājiem Kambodžā, Taizemē un Lībijā, un tā kā tagad ir jāveic steidzami pasākumi, lai nodrošinātu, ka nesprāgušu kasešu submunīcija tiek savākta, lai novērstu upuru un ievainoto skaita pieaugumu,

| 1. | aicina ES dalībvalstis nepieņemt, neatbalstīt vai arī attiecīgi neratificēt nevienu konvencijas par parasto ieroču veidiem (CCW) protokolu, ar kuru ļauj izmantot kasešu munīciju, ko aizliedz Konvencija par kasešu munīciju (CCM), un aicina Padomi un ES dalībvalstis atbilstīgi rīkoties Konvencijas par atsevišķiem parasto ieroču veidiem (CCW) 4. pārskata konferencē, kas 2011. gada 14.–25. novembrī notiks Ženēvā; |
| --- | --- |

1.

aicina ES dalībvalstis nepieņemt, neatbalstīt vai arī attiecīgi neratificēt nevienu konvencijas par parasto ieroču veidiem (CCW) protokolu, ar kuru ļauj izmantot kasešu munīciju, ko aizliedz Konvencija par kasešu munīciju (CCM), un aicina Padomi un ES dalībvalstis atbilstīgi rīkoties Konvencijas par atsevišķiem parasto ieroču veidiem (CCW) 4. pārskata konferencē, kas 2011. gada 14.–25. novembrī notiks Ženēvā;

| 2. | pauž dziļu nožēlu par to, ka teksts projekta protokolam (VI), kas jāapspriež šajā konferencē, draud sagraut skaidru un stabilu starptautisko humanitāro tiesību standartu, kuru veido CCM un ar kuru visaptveroši aizliedz kasešu munīciju, turklāt tas vājinātu arī civiliedzīvotāju aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļu nožēlu par to, ka teksts projekta protokolam (VI), kas jāapspriež šajā konferencē, draud sagraut skaidru un stabilu starptautisko humanitāro tiesību standartu, kuru veido CCM un ar kuru visaptveroši aizliedz kasešu munīciju, turklāt tas vājinātu arī civiliedzīvotāju aizsardzību;

| 3. | mudina valstis atzīt humanitāras sekas un augsto politisko maksu gadījumā, ja tiks atbalstīts šis piedāvātais protokola projekts, kurā ir daudz izņēmumu un nepilnību, kas tādējādi ļautu izmantot kasešu munīciju; |
| --- | --- |

3.

mudina valstis atzīt humanitāras sekas un augsto politisko maksu gadījumā, ja tiks atbalstīts šis piedāvātais protokola projekts, kurā ir daudz izņēmumu un nepilnību, kas tādējādi ļautu izmantot kasešu munīciju;

| 4. | aicina visas ES dalībvalstis un kandidātvalstis, kuras nav CCM līgumslēdzējas puses, tai pievienoties, un aicina valstis, kas parakstījušas CCM, to ratificēt, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

4.

aicina visas ES dalībvalstis un kandidātvalstis, kuras nav CCM līgumslēdzējas puses, tai pievienoties, un aicina valstis, kas parakstījušas CCM, to ratificēt, cik drīz vien iespējams;

| 5. | uzskata, ka CCW VI protokols nav saderīgs ar CCM un ka ES dalībvalstīm, kas ir parakstījušas CCM, ir juridisks pienākums stingri iebilst pret to un noraidīt VI protokola ieviešanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka CCW VI protokols nav saderīgs ar CCM un ka ES dalībvalstīm, kas ir parakstījušas CCM, ir juridisks pienākums stingri iebilst pret to un noraidīt VI protokola ieviešanu;

| 6. | spēcīgi mudina ES Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi atgādināt dalībvalstīm par viņu tiesiskajām saistībām saskaņā ar CCM; aicina ES Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi īpaši uzsvērt tematisko mērķi samazināt kasešu munīcijas izraisītos draudus un tādēļ panākt Eiropas Savienības pievienošanos CCM, kas tagad pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir iespējams; |
| --- | --- |

6.

spēcīgi mudina ES Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi atgādināt dalībvalstīm par viņu tiesiskajām saistībām saskaņā ar CCM; aicina ES Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi īpaši uzsvērt tematisko mērķi samazināt kasešu munīcijas izraisītos draudus un tādēļ panākt Eiropas Savienības pievienošanos CCM, kas tagad pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir iespējams;

| 7. | Atzinīgi vērtē to, ka 15 konvencijas dalībvalstis un parakstītājas ir pabeigušas uzkrājumu iznīcināšanu, vēl 12 valstis to paveiks noteiktajā termiņā un ka iznīcināšanas darbības ir uzsāktas 18 valstīs un trīs citos reģionos; |
| --- | --- |

7.

Atzinīgi vērtē to, ka 15 konvencijas dalībvalstis un parakstītājas ir pabeigušas uzkrājumu iznīcināšanu, vēl 12 valstis to paveiks noteiktajā termiņā un ka iznīcināšanas darbības ir uzsāktas 18 valstīs un trīs citos reģionos;

| 8. | aicina visas ES dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās CCM, taču vēlas samazināt kasešu munīcijas ietekmi uz cilvēkiem, noteikt stingrus un pārredzamus valsts pasākumus, kurus īstenos pēc pievienošanās, tostarp noteikt moratoriju kasešu munīcijas izmantošanai, ražošanai un nodošanai un nekavējoties sākt iznīcināt kasešu munīcijas krājumus; |
| --- | --- |

8.

aicina visas ES dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās CCM, taču vēlas samazināt kasešu munīcijas ietekmi uz cilvēkiem, noteikt stingrus un pārredzamus valsts pasākumus, kurus īstenos pēc pievienošanās, tostarp noteikt moratoriju kasešu munīcijas izmantošanai, ražošanai un nodošanai un nekavējoties sākt iznīcināt kasešu munīcijas krājumus;

| 9. | mudina tās ES dalībvalstis, kuras parakstījušas CCM, pieņemt attiecīgos tiesību aktus, lai konvenciju varētu īstenot valsts līmenī; mudina dalībvalstis nodrošināt pārskatāmību pār to centieniem saistībā ar šo rezolūciju un regulāri ziņot, piemēram savas valsts parlamentam, par darbību saskaņā ar CCM; |
| --- | --- |

9.

mudina tās ES dalībvalstis, kuras parakstījušas CCM, pieņemt attiecīgos tiesību aktus, lai konvenciju varētu īstenot valsts līmenī; mudina dalībvalstis nodrošināt pārskatāmību pār to centieniem saistībā ar šo rezolūciju un regulāri ziņot, piemēram savas valsts parlamentam, par darbību saskaņā ar CCM;

| 10. | aicina Padomi un Komisiju papildus standarta klauzulai par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu kā standarta klauzulu nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut arī atsauci par kasešu munīcijas aizliegumu, jo īpaši saistībā ar ES attiecībām ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

10.

aicina Padomi un Komisiju papildus standarta klauzulai par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu kā standarta klauzulu nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut arī atsauci par kasešu munīcijas aizliegumu, jo īpaši saistībā ar ES attiecībām ar kaimiņvalstīm;

| 11. | aicina Padomi un Komisiju cīņu pret kasešu munīciju padarīt par Kopienas ārējās palīdzības programmu neatņemamu sastāvdaļu, lai atbalstītu trešās valstis šīs munīcijas krājumu iznīcināšanā un sniegtu humāno palīdzību; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi un Komisiju cīņu pret kasešu munīciju padarīt par Kopienas ārējās palīdzības programmu neatņemamu sastāvdaļu, lai atbalstītu trešās valstis šīs munīcijas krājumu iznīcināšanā un sniegtu humāno palīdzību;

| 12. | aicina ES dalībvalstis, Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai mudinātu trešās valstis nenodot kasešu munīciju nevalstiskiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

12.

aicina ES dalībvalstis, Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai mudinātu trešās valstis nenodot kasešu munīciju nevalstiskiem dalībniekiem;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Kasešu munīcijas koalīcijai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Kasešu munīcijas koalīcijai.

---

(1)  OV C 16 E, 22.1.2010., 61. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0285.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/135

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisPVN jomas tiesību aktu modernizācija vienotā digitālā tirgus veicināšanai

P7_TA(2011)0513

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par PVN jomas tiesību aktu modernizāciju vienotā digitālā tirgus veicināšanai

2013/C 153 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 30. septembra jautājumu Komisijai par PVN jomas tiesību aktu modernizāciju vienotā digitālā tirgus veicināšanai (O-000226/2011 – B7-0648/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 30. septembra jautājumu Komisijai par PVN jomas tiesību aktu modernizāciju vienotā digitālā tirgus veicināšanai (O-000226/2011 – B7-0648/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra Direktīvu 2008/8/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra Direktīvu 2008/8/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas zaļo grāmatu par PVN nākotni (COM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas zaļo grāmatu par PVN nākotni (COM(2010)0695),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par PVN nākotni (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par PVN nākotni (4),

| — | ņemot vērā ESAO vadlīnijas par PVN neitralitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO vadlīnijas par PVN neitralitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā viena no stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām paredz vienotā digitālā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

A.

tā kā viena no stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām paredz vienotā digitālā tirgus izveidi;

| B. | tā kā ES vienotais digitālais tirgus joprojām ir sadrumstalots; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES vienotais digitālais tirgus joprojām ir sadrumstalots;

| C. | tā kā ekonomikas krīze ir ievērojami mazinājusi ekonomiskās izaugsmes iespējas un tā kā digitālā ekonomika turpmākajos gados var ievērojami sekmēt labklājību Eiropā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomikas krīze ir ievērojami mazinājusi ekonomiskās izaugsmes iespējas un tā kā digitālā ekonomika turpmākajos gados var ievērojami sekmēt labklājību Eiropā;

| D. | tā kā Amerikas Savienoto Valstu Likums par interneta pakalpojumu neaplikšanu ar nodokļiem, kurš stājās spēkā 1998. gadā, kura piemērošanas joma kopš tā laika ir paplašināta un kurā noteikts, ka federālā valdība un vietējās valdības nedrīkst tirdzniecībai tiešsaistē piemērot diskriminējošas tirdzniecības nodokļu likmes, ir būtiski ietekmējis e–komerciju un veicinājis tādu uzņēmumu izveidi, kuri tagad dominē globālajā tirgū; |
| --- | --- |

D.

tā kā Amerikas Savienoto Valstu Likums par interneta pakalpojumu neaplikšanu ar nodokļiem, kurš stājās spēkā 1998. gadā, kura piemērošanas joma kopš tā laika ir paplašināta un kurā noteikts, ka federālā valdība un vietējās valdības nedrīkst tirdzniecībai tiešsaistē piemērot diskriminējošas tirdzniecības nodokļu likmes, ir būtiski ietekmējis e–komerciju un veicinājis tādu uzņēmumu izveidi, kuri tagad dominē globālajā tirgū;

| E. | tā kā ES ir jārealizē vienotā tirgus iespējas, atvieglojot tiešsaistes un pārrobežu tirdzniecību dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir jārealizē vienotā tirgus iespējas, atvieglojot tiešsaistes un pārrobežu tirdzniecību dalībvalstu starpā;

| F. | tā kā Komisija pašlaik apsver PVN turpmāko piemērošanu un tā kā šajā sakarībā jāņem vērā stratēģija „Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija pašlaik apsver PVN turpmāko piemērošanu un tā kā šajā sakarībā jāņem vērā stratēģija „Eiropa 2020”,

| 1. | norāda, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums un it īpaši Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikums ir šķērslis jaunu digitālu pakalpojumu izstrādei un līdz ar to ir pretrunā digitalizācijas programmā izklāstītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums un it īpaši Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikums ir šķērslis jaunu digitālu pakalpojumu izstrādei un līdz ar to ir pretrunā digitalizācijas programmā izklāstītajiem mērķiem;

| 2. | uzskata, ka grāmatām piemērojamās PVN likmes parāda spēkā esošo tiesību aktu trūkumus, jo dalībvalstis var piemērot samazinātas PVN likmes visa veida fiziskā formātā izdotām grāmatām, savukārt elektroniskajām grāmatām tiek piemērota pamatlikme vismaz 15 % apmērā; uzskata, ka šāda diskriminācija ir nepamatota, ņemot vērā šī tirgus segmenta potenciālo izaugsmi; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka grāmatām piemērojamās PVN likmes parāda spēkā esošo tiesību aktu trūkumus, jo dalībvalstis var piemērot samazinātas PVN likmes visa veida fiziskā formātā izdotām grāmatām, savukārt elektroniskajām grāmatām tiek piemērota pamatlikme vismaz 15 % apmērā; uzskata, ka šāda diskriminācija ir nepamatota, ņemot vērā šī tirgus segmenta potenciālo izaugsmi;

| 3. | uzsver, ka ES jāizvirza vērienīgāki mērķi un jādara vairāk nekā tikai jānovērš spēkā esošā tiesiskā regulējuma nepilnības; uzskata, ka PVN noteikumu pārskatīšanā par prioritāti jāuzskata stimuli uzņēmumiem izstrādāt un piedāvāt jaunus Viseiropas tiešsaistes pakalpojumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES jāizvirza vērienīgāki mērķi un jādara vairāk nekā tikai jānovērš spēkā esošā tiesiskā regulējuma nepilnības; uzskata, ka PVN noteikumu pārskatīšanā par prioritāti jāuzskata stimuli uzņēmumiem izstrādāt un piedāvāt jaunus Viseiropas tiešsaistes pakalpojumus;

| 4. | tomēr norāda, ka ES vajadzētu izstrādāt specifiskus savām vajadzībām piemērotus risinājumus; uzskata — lai izveidotu efektīvu vienotu digitālo tirgu, ar ES tiesību aktiem varētu ļaut dalībvalstīm uz laiku piemērot samazinātu PVN likmi elektroniski sniegtajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar kultūru; |
| --- | --- |

4.

tomēr norāda, ka ES vajadzētu izstrādāt specifiskus savām vajadzībām piemērotus risinājumus; uzskata — lai izveidotu efektīvu vienotu digitālo tirgu, ar ES tiesību aktiem varētu ļaut dalībvalstīm uz laiku piemērot samazinātu PVN likmi elektroniski sniegtajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar kultūru;

| 5. | uzskata, ka šo jauno kategoriju, kas tiktu iekļauta Direktīvas 2006/112/EK pašreizējā 3. pielikumā, varētu piemērot tādiem tiešsaistes pakalpojumiem, cita starpā ar televīziju, mūziku, grāmatām vai laikrakstiem vai žurnāliem saistītiem tiešsaistes pakalpojumiem, kurus ES reģistrēts pakalpojumu sniedzējs sniedz jebkuram patērētājam, kas dzīvo ES; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka šo jauno kategoriju, kas tiktu iekļauta Direktīvas 2006/112/EK pašreizējā 3. pielikumā, varētu piemērot tādiem tiešsaistes pakalpojumiem, cita starpā ar televīziju, mūziku, grāmatām vai laikrakstiem vai žurnāliem saistītiem tiešsaistes pakalpojumiem, kurus ES reģistrēts pakalpojumu sniedzējs sniedz jebkuram patērētājam, kas dzīvo ES;

| 6. | norāda, ka kultūras, žurnālistikas un radošā satura digitāla izplatīšana ļauj autoriem un satura sniedzējiem sasniegt jaunas un plašākas auditorijas; uzskata, ka ES jāturpina sekmēt digitālā satura radīšanu, producēšanu un izplatīšanu (visās platformās) un ka samazinātas PVN likmes piemērošana tiešsaistes kultūras saturam noteikti varētu sekmēt izaugsmi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka kultūras, žurnālistikas un radošā satura digitāla izplatīšana ļauj autoriem un satura sniedzējiem sasniegt jaunas un plašākas auditorijas; uzskata, ka ES jāturpina sekmēt digitālā satura radīšanu, producēšanu un izplatīšanu (visās platformās) un ka samazinātas PVN likmes piemērošana tiešsaistes kultūras saturam noteikti varētu sekmēt izaugsmi;

| 7. | vērš uzmanību uz ESAO principiem par nodokļu uzlikšanu e–komercijā, par kuriem tika panākta vienošanās 1998. gada konferencē Otavā un kuri paredz, ka, piemērojot noteikumus par patēriņā nodokļiem, piem., PVN, nodokļi jāuzliek tajā jurisdikcijā, kurā notiek patēriņš; norāda, ka saskaņā ar Direktīvu 2008/8/EK ESAO principi ES tiks piemēroti no 2015. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz ESAO principiem par nodokļu uzlikšanu e–komercijā, par kuriem tika panākta vienošanās 1998. gada konferencē Otavā un kuri paredz, ka, piemērojot noteikumus par patēriņā nodokļiem, piem., PVN, nodokļi jāuzliek tajā jurisdikcijā, kurā notiek patēriņš; norāda, ka saskaņā ar Direktīvu 2008/8/EK ESAO principi ES tiks piemēroti no 2015. gada 1. janvāra;

| 8. | uzskata, ka PVN jomas tiesību aktu pārskatīšana, kas dos dalībvalstīm lielāku elastību piemērot samazinātas PVN likmes, būtu jāapvieno ar Direktīvā 2008/8/EK noteikto principu piemērošanu; tomēr norāda — lai visas dalībvalstis vienlīdz varētu gūt labumu no vienotā digitālā tirgus, cik vien iespējams drīz jāsāk piemērot princips par nodokļu uzlikšanu dalībvalstī, kurā notiek patēriņš; uzsver, ka jebkādas pārskatīšanas rezultātā jāvienkāršo PVN sistēma, piemēram, PVN vajadzībām izveidojot vienu kontaktpunktu, un jānovērš nodokļu dubultā uzlikšana; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka PVN jomas tiesību aktu pārskatīšana, kas dos dalībvalstīm lielāku elastību piemērot samazinātas PVN likmes, būtu jāapvieno ar Direktīvā 2008/8/EK noteikto principu piemērošanu; tomēr norāda — lai visas dalībvalstis vienlīdz varētu gūt labumu no vienotā digitālā tirgus, cik vien iespējams drīz jāsāk piemērot princips par nodokļu uzlikšanu dalībvalstī, kurā notiek patēriņš; uzsver, ka jebkādas pārskatīšanas rezultātā jāvienkāršo PVN sistēma, piemēram, PVN vajadzībām izveidojot vienu kontaktpunktu, un jānovērš nodokļu dubultā uzlikšana;

| 9. | tādēļ aicina Komisiju izskatīt iespēju Direktīvu 2008/8/EK pārskatīt, lai paredzētu, ka jau pirms 2015. gada 1. janvāra PVN maksās atbilstoši galamērķa principam; |
| --- | --- |

9.

tādēļ aicina Komisiju izskatīt iespēju Direktīvu 2008/8/EK pārskatīt, lai paredzētu, ka jau pirms 2015. gada 1. janvāra PVN maksās atbilstoši galamērķa principam;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 44, 20.2.2008., 11. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0240.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/137

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisSarunas par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu

P7_TA(2011)0514

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas starp ES un Gruziju par asociācijas nolīguma noslēgšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas starp ES un Gruziju par asociācijas nolīguma noslēgšanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 1. septembrī notikušās ārkārtas sanāksmes secinājumus un Eiropas Savienības Ārējo attiecību padomes 2008. gada 15. septembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 1. septembrī notikušās ārkārtas sanāksmes secinājumus un Eiropas Savienības Ārējo attiecību padomes 2008. gada 15. septembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus par Gruziju, ar ko pieņem sarunu norādes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus par Gruziju, ar ko pieņem sarunu norādes,

| — | ņemot vērā Gruzijas un Eiropas Savienības Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gruzijas un Eiropas Savienības Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 12. augustā panākto vienošanos par pamieru, kuru parakstīja Gruzija un Krievijas Federācija, ES darbojoties kā vidutājam, kā arī 2008. gada 8. septembra īstenošanas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 12. augustā panākto vienošanos par pamieru, kuru parakstīja Gruzija un Krievijas Federācija, ES darbojoties kā vidutājam, kā arī 2008. gada 8. septembra īstenošanas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Gruzijas prezidenta Mikheil Saakashvili runu Eiropas Parlamentā 2010. gada 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gruzijas prezidenta Mikheil Saakashvili runu Eiropas Parlamentā 2010. gada 23. novembrī,

| — | ņemot vērā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. oktobrī pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus par Austrumu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. oktobrī pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus par Austrumu partnerību,

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs”,

| — | ņemot vērā ES un Gruzijas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) kopīgo rīcības plānu, ko apstiprināja ES un Gruzijas sadarbības padomes sanāksmē 2006. gada 14. novembrī un kas nosaka stratēģiskos un konkrētos mērķus, kuru pamatā ir uzticība kopīgām vērtībām un politisko, ekonomisko un institucionālo reformu efektīva īstenošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Gruzijas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) kopīgo rīcības plānu, ko apstiprināja ES un Gruzijas sadarbības padomes sanāksmē 2006. gada 14. novembrī un kas nosaka stratēģiskos un konkrētos mērķus, kuru pamatā ir uzticība kopīgām vērtībām un politisko, ekonomisko un institucionālo reformu efektīva īstenošana,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maijā pieņemto progresa ziņojumu par Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maijā pieņemto progresa ziņojumu par Gruziju,

| — | ņemot vērā ES un Gruzijas vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kuri stājās spēkā 2011. gada 1. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Gruzijas vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kuri stājās spēkā 2011. gada 1. martā,

| — | ņemot vērā 2009. gada 30. novembra Eiropas Savienības un Gruzijas kopīgo mobilitātes partnerības deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 30. novembra Eiropas Savienības un Gruzijas kopīgo mobilitātes partnerības deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gadā sagatavotos pamatieteikumus saistībā ar Gruzijas gatavošanos sarunu atvēršanai par DCFTA, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gadā sagatavotos pamatieteikumus saistībā ar Gruzijas gatavošanos sarunu atvēršanai par DCFTA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. jūlijā parakstīto nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. jūlijā parakstīto nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību,

| — | ņemot vērā 2010. gada 2. decembrī parakstīto nolīgumu par kopējo aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 2. decembrī parakstīto nolīgumu par kopējo aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Gruziju,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2010 par Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) sasniegtajiem rezultātiem Dienvidkaukāzā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2010 par Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) sasniegtajiem rezultātiem Dienvidkaukāzā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par stāvokli Gruzijā (1), 2010. gada 20. maija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2) un 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par stāvokli Gruzijā (1), 2010. gada 20. maija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2) un 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 90. panta 4. punktu un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 90. panta 4. punktu un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0374/2011),

| A. | tā kā Austrumu partnerība ir radījusi nozīmīgu politisko satvaru attiecību stiprināšanai, ātrākai politisko saikņu nodibināšanai un ekonomiskās integrācijas veicināšanai starp ES un Gruziju, atbalstot politiskās un sociālekonomiskās reformas un sekmējot Gruzijas tuvināšanos ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerība ir radījusi nozīmīgu politisko satvaru attiecību stiprināšanai, ātrākai politisko saikņu nodibināšanai un ekonomiskās integrācijas veicināšanai starp ES un Gruziju, atbalstot politiskās un sociālekonomiskās reformas un sekmējot Gruzijas tuvināšanos ES;

| B. | tā kā Austrumu partnerība stiprina divpusējās attiecības ar jaunu asociācijas nolīgumu palīdzību, ņemot vērā partnervalsts īpašo situāciju un mērķus, un tās spēju izpildīt nolīgumā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumu partnerība stiprina divpusējās attiecības ar jaunu asociācijas nolīgumu palīdzību, ņemot vērā partnervalsts īpašo situāciju un mērķus, un tās spēju izpildīt nolīgumā paredzētās saistības;

| C. | tā kā Gruzijas aktīvai līdzdalībai un uzticībai kopīgām vērtībām un principiem, tostarp demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanas principam, ir būtiska nozīme, lai turpinātu procesu un gūtu panākumus sarunās un turpmākajā asociācijas nolīguma īstenošanā un lai nodrošinātu, ka tas ilgtspējīgi ietekmē valsts attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Gruzijas aktīvai līdzdalībai un uzticībai kopīgām vērtībām un principiem, tostarp demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanas principam, ir būtiska nozīme, lai turpinātu procesu un gūtu panākumus sarunās un turpmākajā asociācijas nolīguma īstenošanā un lai nodrošinātu, ka tas ilgtspējīgi ietekmē valsts attīstību;

| D. | tā kā tiesību aktu tuvināšana ir svarīgs instruments ES un Gruzijas sadarbības sekmēšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesību aktu tuvināšana ir svarīgs instruments ES un Gruzijas sadarbības sekmēšanai;

| E. | tā kā Gruzija ir viena no Austrumu partnerības valstīm, kurai ir labākie panākumi reformu pieņemšanā, lai gan vēl ir problēmas attiecībā uz to īstenošanu; tā kā ir jāuzlabo reformu īstenošana tiesu sistēmā, darba tiesību un sieviešu tiesību jomā, kā arī minoritāšu integrācija; |
| --- | --- |

E.

tā kā Gruzija ir viena no Austrumu partnerības valstīm, kurai ir labākie panākumi reformu pieņemšanā, lai gan vēl ir problēmas attiecībā uz to īstenošanu; tā kā ir jāuzlabo reformu īstenošana tiesu sistēmā, darba tiesību un sieviešu tiesību jomā, kā arī minoritāšu integrācija;

| F. | tā kā neatrisinātais Krievijas un Gruzijas konflikts traucē Gruzijas stabilitātei un attīstībai; tā kā Krievija turpina okupāciju Gruzijas reģionos Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, pārkāpjot starptautisko tiesību pamatnormas un principus; tā kā apgabalos, kurus faktiski kontrolē okupācijas spēki, kas ir vainojami cilvēktiesību pārkāpumos šajos apgabalos, notikusi etniskā tīrīšana un vardarbīgas demogrāfiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatrisinātais Krievijas un Gruzijas konflikts traucē Gruzijas stabilitātei un attīstībai; tā kā Krievija turpina okupāciju Gruzijas reģionos Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, pārkāpjot starptautisko tiesību pamatnormas un principus; tā kā apgabalos, kurus faktiski kontrolē okupācijas spēki, kas ir vainojami cilvēktiesību pārkāpumos šajos apgabalos, notikusi etniskā tīrīšana un vardarbīgas demogrāfiskas izmaiņas;

| G. | tā kā kopīgajā paziņojumā „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs” ES izklāstīja savu mērķi aktīvāk iesaistīties konflikta atrisināšanā; tā kā Eiropas Savienības Uzraudzības misija (EUMM) veic svarīgu uzdevumu uz vietas un ES īpašais pārstāvis saistībā ar Dienvidkaukāzu un krīzi Gruzijā ir Ženēvā notiekošo sarunu līdzpriekšsēdētājs; tā kā šajās sarunās līdz šim ir gūti nenozīmīgi rezultāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopīgajā paziņojumā „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs” ES izklāstīja savu mērķi aktīvāk iesaistīties konflikta atrisināšanā; tā kā Eiropas Savienības Uzraudzības misija (EUMM) veic svarīgu uzdevumu uz vietas un ES īpašais pārstāvis saistībā ar Dienvidkaukāzu un krīzi Gruzijā ir Ženēvā notiekošo sarunu līdzpriekšsēdētājs; tā kā šajās sarunās līdz šim ir gūti nenozīmīgi rezultāti;

| H. | tā kā ES uzsver, ka Gruzijai ir tiesības pievienoties jebkurai starptautiskajai organizācijai vai aliansei, ja tā ievēro starptautiskās tiesības, un atkārtoti pauž stingru atbalstu principam, ka nevienai trešai valstij nav veto tiesību attiecībā uz citas valsts suverēnu lēmumu pievienoties kādai starptautiskajai organizācijai vai apvienībai un nav tiesību destabilizēt demokrātiski ievēlētu valdību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES uzsver, ka Gruzijai ir tiesības pievienoties jebkurai starptautiskajai organizācijai vai aliansei, ja tā ievēro starptautiskās tiesības, un atkārtoti pauž stingru atbalstu principam, ka nevienai trešai valstij nav veto tiesību attiecībā uz citas valsts suverēnu lēmumu pievienoties kādai starptautiskajai organizācijai vai apvienībai un nav tiesību destabilizēt demokrātiski ievēlētu valdību;

| I. | tā kā sarunas ar Gruziju par asociācijas nolīgumu norisinās ātri, tomēr sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) vēl nav sāktas, |
| --- | --- |

I.

tā kā sarunas ar Gruziju par asociācijas nolīgumu norisinās ātri, tomēr sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) vēl nav sāktas,

1.   saistībā ar notiekošajām sarunām par asociācijas nolīgumu iesniedz Padomei, Komisijai un EĀDD šādus ieteikumus:

| a) | nodrošināt, ka sarunas ar Gruziju konsekventi turpinās; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, ka sarunas ar Gruziju konsekventi turpinās;

| b) | kā arī nodrošināt, ka asociācijas nolīgums ir visaptverošs un tālredzīgs pamats attiecību ar Gruziju turpmākai attīstībai nākamajos gados; |
| --- | --- |

b)

kā arī nodrošināt, ka asociācijas nolīgums ir visaptverošs un tālredzīgs pamats attiecību ar Gruziju turpmākai attīstībai nākamajos gados;

Politiskais dialogs un sadarbība

| c) | atzīt Gruziju par Eiropas valsti un Gruzijas vēlmes, tostarp tās, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu, un balstīt ES saistības un notiekošās sarunas ar Gruziju uz Eiropas perspektīvu, uzskatot to par vērtīgu līdzekli reformu īstenošanā un nepieciešamo katalizatoru, lai gūtu sabiedrības atbalstu šīm reformām, kuras varētu vēl vairāk stiprināt Gruzijas uzticību kopējām vērtībām un demokrātijas principiem, tiesiskumam, cilvēktiesībām un labai pārvaldībai; |
| --- | --- |

c)

atzīt Gruziju par Eiropas valsti un Gruzijas vēlmes, tostarp tās, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu, un balstīt ES saistības un notiekošās sarunas ar Gruziju uz Eiropas perspektīvu, uzskatot to par vērtīgu līdzekli reformu īstenošanā un nepieciešamo katalizatoru, lai gūtu sabiedrības atbalstu šīm reformām, kuras varētu vēl vairāk stiprināt Gruzijas uzticību kopējām vērtībām un demokrātijas principiem, tiesiskumam, cilvēktiesībām un labai pārvaldībai;

| d) | stiprināt ES atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei un nodrošināt nolīguma piemērojamību visā Gruzijas teritorijā, tiklīdz tas tiks noslēgts; tālab turpināt aktīvi iesaistīties konflikta risināšanā, inter alia pateicoties ES Uzraudzības misijai, kuras mandātu nesen pagarināja līdz 2012. gada 15. septembrim; |
| --- | --- |

d)

stiprināt ES atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei un nodrošināt nolīguma piemērojamību visā Gruzijas teritorijā, tiklīdz tas tiks noslēgts; tālab turpināt aktīvi iesaistīties konflikta risināšanā, inter alia pateicoties ES Uzraudzības misijai, kuras mandātu nesen pagarināja līdz 2012. gada 15. septembrim;

| e) | uzsvērt, ka ir jāpanāk droša un cilvēka cienīga visu valsts iekšienē pārvietoto personu un bēgļu atgriešanās to pastāvīgajā dzīvesvietā un ka nav pieņemamas jebkādas vardarbīgas demogrāfiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

e)

uzsvērt, ka ir jāpanāk droša un cilvēka cienīga visu valsts iekšienē pārvietoto personu un bēgļu atgriešanās to pastāvīgajā dzīvesvietā un ka nav pieņemamas jebkādas vardarbīgas demogrāfiskas izmaiņas;

| f) | uzsvērt etniskās un reliģiskās iecietības nozīmi; atzinīgi vērtēt Gruzijas parlamentā nesen pieņemto likumu par reliģisko organizāciju reģistrēšanu un Gruzijas valdības apstiprināto rīcības plānu izglītības jomā, ar ko paredz uzlabot nacionālo mazākumtautību integrāciju; |
| --- | --- |

f)

uzsvērt etniskās un reliģiskās iecietības nozīmi; atzinīgi vērtēt Gruzijas parlamentā nesen pieņemto likumu par reliģisko organizāciju reģistrēšanu un Gruzijas valdības apstiprināto rīcības plānu izglītības jomā, ar ko paredz uzlabot nacionālo mazākumtautību integrāciju;

| g) | atzīt Abhāzijas reģionu un Chinvali reģionu/ Dienvidosetiju Gruzijā par okupētām teritorijām; |
| --- | --- |

g)

atzīt Abhāzijas reģionu un Chinvali reģionu/ Dienvidosetiju Gruzijā par okupētām teritorijām;

| h) | aktīvāk risināt sarunas ar Krievijas Federāciju, lai nodrošinātu, ka tā bez nosacījumiem izpilda visus pamiera noteikumus, par kuriem vienojās Krievija un Gruzija 2008. gada 12. augustā, jo īpaši attiecībā uz noteikumu par prasību, lai Krievija nodrošinātu ES Uzraudzības misijai pilnīgu un neierobežotu piekļuvi okupētajām Abhāzijas reģiona un Chinvali reģiona/ Dienvidosetijas teritorijām; uzsvērt nepieciešamību panākt stabilitāti iepriekš minētajos Gruzijas reģionos; |
| --- | --- |

h)

aktīvāk risināt sarunas ar Krievijas Federāciju, lai nodrošinātu, ka tā bez nosacījumiem izpilda visus pamiera noteikumus, par kuriem vienojās Krievija un Gruzija 2008. gada 12. augustā, jo īpaši attiecībā uz noteikumu par prasību, lai Krievija nodrošinātu ES Uzraudzības misijai pilnīgu un neierobežotu piekļuvi okupētajām Abhāzijas reģiona un Chinvali reģiona/ Dienvidosetijas teritorijām; uzsvērt nepieciešamību panākt stabilitāti iepriekš minētajos Gruzijas reģionos;

| i) | aicināt Krieviju, kura ir atzinusi par neatkarīgiem Gruzijas reģionus Abhāzijā un Chinvali reģionu/ Dienvidosetiju, šo nostāju mainīt, izbeigt Gruzijas teritoriju okupāciju un pilnībā ievērot Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību, kā atzīts starptautiskajās tiesībās, ANO hartā, Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās; |
| --- | --- |

i)

aicināt Krieviju, kura ir atzinusi par neatkarīgiem Gruzijas reģionus Abhāzijā un Chinvali reģionu/ Dienvidosetiju, šo nostāju mainīt, izbeigt Gruzijas teritoriju okupāciju un pilnībā ievērot Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību, kā atzīts starptautiskajās tiesībās, ANO hartā, Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās;

| j) | atzinīgi vērtēt Gruzijas vienpusējās saistības, ar ko tā apņemas pati nelietot spēku kontroles atgūšanai Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos un ko savā runā Eiropas Parlamentā 2010. gada 23. novembrī izklāstīja prezidents M. Saakashvili, un aicināt Krieviju atbildēt ar tādu pašu apņemšanos nelietot spēku pret Gruziju; atzinīgi vērtēt Gruzijas stratēģiju par okupētajām teritorijām un iesaistīšanās rīcības plānu kā svarīgu instrumentu, lai panāktu izlīgumu, un uzsvērt nepieciešamību pēc dialoga uzlabošanas un cilvēku savstarpējas saskarsmes ar Abhāzijas un Dienvidosetijas vietējiem iedzīvotājiem, lai padarītu iespējamu izlīgumu; |
| --- | --- |

j)

atzinīgi vērtēt Gruzijas vienpusējās saistības, ar ko tā apņemas pati nelietot spēku kontroles atgūšanai Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos un ko savā runā Eiropas Parlamentā 2010. gada 23. novembrī izklāstīja prezidents M. Saakashvili, un aicināt Krieviju atbildēt ar tādu pašu apņemšanos nelietot spēku pret Gruziju; atzinīgi vērtēt Gruzijas stratēģiju par okupētajām teritorijām un iesaistīšanās rīcības plānu kā svarīgu instrumentu, lai panāktu izlīgumu, un uzsvērt nepieciešamību pēc dialoga uzlabošanas un cilvēku savstarpējas saskarsmes ar Abhāzijas un Dienvidosetijas vietējiem iedzīvotājiem, lai padarītu iespējamu izlīgumu;

| k) | atzinīgi vērtēt panākto vienošanos starp Krievijas un Gruzijas valdību par Krievijas uzņemšanu Pasaules Tirdzniecības organizācijā, paužot cerību, ka šī vienošanās paredz atzīt Abhāziju un Dienvidosetiju par neatņemamām Gruzijas sastāvdaļām; |
| --- | --- |

k)

atzinīgi vērtēt panākto vienošanos starp Krievijas un Gruzijas valdību par Krievijas uzņemšanu Pasaules Tirdzniecības organizācijā, paužot cerību, ka šī vienošanās paredz atzīt Abhāziju un Dienvidosetiju par neatņemamām Gruzijas sastāvdaļām;

| l) | aicināt Gruziju un Krieviju iesaistīties tiešās sarunās, neizvirzot nosacījumus, par vairākiem jautājumiem, un, ja nepieciešams, abpusēji pieņemamai trešai pusei darbojoties kā vidutājai — tam būtu jāpapildina, bet ne jāaizstāj notiekošais Ženēvas process. |
| --- | --- |

l)

aicināt Gruziju un Krieviju iesaistīties tiešās sarunās, neizvirzot nosacījumus, par vairākiem jautājumiem, un, ja nepieciešams, abpusēji pieņemamai trešai pusei darbojoties kā vidutājai — tam būtu jāpapildina, bet ne jāaizstāj notiekošais Ženēvas process.

| m) | paust bažas par terora aktiem Gruzijā, kuri notiek kopš pagājušā gada, un aicināt Gruziju un Krieviju sadarboties izmeklēšanā par šiem terora aktiem; mudināt Gruziju un Krieviju mazināt spriedzi retorikā par bombardēšanu un atbalstu terorismam, jo ir jārada uzticēšanās gaisotne šādas izmeklēšanas veikšanai; |
| --- | --- |

m)

paust bažas par terora aktiem Gruzijā, kuri notiek kopš pagājušā gada, un aicināt Gruziju un Krieviju sadarboties izmeklēšanā par šiem terora aktiem; mudināt Gruziju un Krieviju mazināt spriedzi retorikā par bombardēšanu un atbalstu terorismam, jo ir jārada uzticēšanās gaisotne šādas izmeklēšanas veikšanai;

| n) | atzinīgi vērtēt starp Gruziju un Krieviju panākto vienošanos par Krievijas pievienošanos PTO, un kurā iekļauta kārtība par tirdzniecības uzraudzību starp abām valstīm; |
| --- | --- |

n)

atzinīgi vērtēt starp Gruziju un Krieviju panākto vienošanos par Krievijas pievienošanos PTO, un kurā iekļauta kārtība par tirdzniecības uzraudzību starp abām valstīm;

Tiesiskums, brīvība un drošība

| o) | atzinīgi vērtēt nozīmīgos sasniegumus, ko Gruzija guvusi demokrātisko reformu jomā, tostarp demokrātisko institūciju, jo īpaši Ombuda, stiprināšanā, cīņā pret korupciju un tiesu iestāžu reformas, kā arī ekonomisko reformu un liberalizācijas jomā; apsveikt Gruziju par paveikto noziedzības samazināšanā valstī kopumā un jo īpaši smago noziegumu samazināšanā; |
| --- | --- |

o)

atzinīgi vērtēt nozīmīgos sasniegumus, ko Gruzija guvusi demokrātisko reformu jomā, tostarp demokrātisko institūciju, jo īpaši Ombuda, stiprināšanā, cīņā pret korupciju un tiesu iestāžu reformas, kā arī ekonomisko reformu un liberalizācijas jomā; apsveikt Gruziju par paveikto noziedzības samazināšanā valstī kopumā un jo īpaši smago noziegumu samazināšanā;

| p) | prasīt, lai Gruzijas valdība plašāk iesaistītos konstruktīvā politiskajā dialogā ar opozīciju un tālāk attīstītu demokrātisku vidi vārda brīvībai, jo īpaši sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pieejamību visām politiskajām partijām; |
| --- | --- |

p)

prasīt, lai Gruzijas valdība plašāk iesaistītos konstruktīvā politiskajā dialogā ar opozīciju un tālāk attīstītu demokrātisku vidi vārda brīvībai, jo īpaši sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pieejamību visām politiskajām partijām;

| q) | prasīt, lai Gruzijas valdība turpmāk uzlabotu fiziskos apstākļus cietumos un apcietinājuma vietās, turpinātu pilnībā atbalstīt Gruzijas tiesībsargu, kurš atbild par cilvēktiesību pārkāpumu uzraudzību, un apsvērt palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību jomas nevalstiskajām organizācijām, tām apmeklējot cilvēkus cietumos un apcietinājuma vietās; |
| --- | --- |

q)

prasīt, lai Gruzijas valdība turpmāk uzlabotu fiziskos apstākļus cietumos un apcietinājuma vietās, turpinātu pilnībā atbalstīt Gruzijas tiesībsargu, kurš atbild par cilvēktiesību pārkāpumu uzraudzību, un apsvērt palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību jomas nevalstiskajām organizācijām, tām apmeklējot cilvēkus cietumos un apcietinājuma vietās;

| r) | novērtēt vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu, kā arī ES un Gruzijas mobilitātes partnerības nolīguma īstenošanu; pēc tam apsvērt iespēju pienācīgi sākt ES un Gruzijas dialogu par vīzu režīma liberalizāciju; nodrošināt, ka nolīgumā tiek atspoguļoti vīzu režīma liberalizācijas procesa rezultāti, kas sasniegti nolīguma sarunu pabeigšanas brīdī; |
| --- | --- |

r)

novērtēt vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu, kā arī ES un Gruzijas mobilitātes partnerības nolīguma īstenošanu; pēc tam apsvērt iespēju pienācīgi sākt ES un Gruzijas dialogu par vīzu režīma liberalizāciju; nodrošināt, ka nolīgumā tiek atspoguļoti vīzu režīma liberalizācijas procesa rezultāti, kas sasniegti nolīguma sarunu pabeigšanas brīdī;

| s) | iekļaut nolīgumā klauzulas par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu atbilstīgi augstākajiem starptautiskajiem un Eiropas standartiem, pilnībā ievērojot Eiropas Padomes un EDSO regulējumu un jo īpaši prasot valsts iekšienē pārvietoto personu (IDP) un pie mazākumtautībām piederošo personu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

s)

iekļaut nolīgumā klauzulas par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu atbilstīgi augstākajiem starptautiskajiem un Eiropas standartiem, pilnībā ievērojot Eiropas Padomes un EDSO regulējumu un jo īpaši prasot valsts iekšienē pārvietoto personu (IDP) un pie mazākumtautībām piederošo personu tiesību ievērošanu;

| t) | ņemt vērā nozīmīgo darbu, ko paveikusi Gruzija IDP rīcības plāna īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz mājokļu pieejamību; |
| --- | --- |

t)

ņemt vērā nozīmīgo darbu, ko paveikusi Gruzija IDP rīcības plāna īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz mājokļu pieejamību;

| u) | aicināt Gruzijas iestādes pieņemt un īstenot visaptverošus un efektīvus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus saskaņā ar ES tiesību aktu un ES Pamattiesību hartas burtu un garu, cita starpā šajos tiesību aktos iekļaujot noteikumus, kas aizliedz diskrimināciju saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

u)

aicināt Gruzijas iestādes pieņemt un īstenot visaptverošus un efektīvus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus saskaņā ar ES tiesību aktu un ES Pamattiesību hartas burtu un garu, cita starpā šajos tiesību aktos iekļaujot noteikumus, kas aizliedz diskrimināciju saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti;

| v) | nolīgumā uzsvērt pamatbrīvību nodrošināšanas, tiesiskuma, labas pārvaldības un nepārtrauktas cīņas pret korupciju nozīmi un kā vienu no prioritātēm arī turpmāk atbalstīt tiesu sistēmas reformu, lai palielinātu sabiedrības uzticību tiesu sistēmai, un uzsvērt nepieciešamību attīstīt pilnībā neatkarīgu tiesu sistēmu, tostarp — veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek godīgi pārskatītas plašu sabiedrības uzmanību guvušas politiskas lietas, lietas, kas attiecas uz cilvēktiesībām, un lietas par īpašuma uzurpēšanu; |
| --- | --- |

v)

nolīgumā uzsvērt pamatbrīvību nodrošināšanas, tiesiskuma, labas pārvaldības un nepārtrauktas cīņas pret korupciju nozīmi un kā vienu no prioritātēm arī turpmāk atbalstīt tiesu sistēmas reformu, lai palielinātu sabiedrības uzticību tiesu sistēmai, un uzsvērt nepieciešamību attīstīt pilnībā neatkarīgu tiesu sistēmu, tostarp — veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek godīgi pārskatītas plašu sabiedrības uzmanību guvušas politiskas lietas, lietas, kas attiecas uz cilvēktiesībām, un lietas par īpašuma uzurpēšanu;

| w) | aicināt Gruzijas valdību veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību, vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu; ļaut plašsaziņas līdzekļiem sniegt reportāžas neatkarīgi un objektīvi bez politiska un ekonomiska spiediena; nodrošināt ticamu un efektīvu pasākumu īstenošanu žurnālistu aizsardzībai; nodrošināt pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem, jo īpaši attiecībā uz ziņu dienestiem, un brīvu piekļuvi publiskai informācijai; |
| --- | --- |

w)

aicināt Gruzijas valdību veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību, vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu; ļaut plašsaziņas līdzekļiem sniegt reportāžas neatkarīgi un objektīvi bez politiska un ekonomiska spiediena; nodrošināt ticamu un efektīvu pasākumu īstenošanu žurnālistu aizsardzībai; nodrošināt pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem, jo īpaši attiecībā uz ziņu dienestiem, un brīvu piekļuvi publiskai informācijai;

| x) | iekļaut nolīgumā iedaļu par bērna tiesību aizsardzību, tostarp attiecīgo Gruzijas tiesību aktu saskaņošanu ar Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

x)

iekļaut nolīgumā iedaļu par bērna tiesību aizsardzību, tostarp attiecīgo Gruzijas tiesību aktu saskaņošanu ar Konvenciju par bērna tiesībām;

| y) | uzsvērt būtisko nozīmi, kāda ir dzimumu līdztiesības pilnīgai sasniegšanai, jo īpaši, attiecībā uz milzīgo atšķirību sieviešu un vīriešu atalgojumā; |
| --- | --- |

y)

uzsvērt būtisko nozīmi, kāda ir dzimumu līdztiesības pilnīgai sasniegšanai, jo īpaši, attiecībā uz milzīgo atšķirību sieviešu un vīriešu atalgojumā;

Ekonomika un sektorālā sadarbība

| z) | pēc iespējas drīz uzsākt sarunas par DCFTA un šajā sakarībā pienācīgi atbalstīt attiecīgos Gruzijas partnerus sarunu norisē un turpmākajā DCFTA īstenošanā, iepriekš rūpīgi un detalizēti izvērtējot tās sociālo un ekoloģisko ietekmi; |
| --- | --- |

z)

pēc iespējas drīz uzsākt sarunas par DCFTA un šajā sakarībā pienācīgi atbalstīt attiecīgos Gruzijas partnerus sarunu norisē un turpmākajā DCFTA īstenošanā, iepriekš rūpīgi un detalizēti izvērtējot tās sociālo un ekoloģisko ietekmi;

| aa) | atbalstīt sarunu sākšanu par DCFTA pēc iespējas drīz un tiklīdz Gruzija būs izpildījusi Komisijas sagatavotos un dalībvalstu apstiprinātos pamatieteikumus, lai varētu ciešāk sasaistīt Gruziju ar tās lielāko tirdzniecības partneri — tas ir vajadzīgs, lai saglabātu Gruzijas ekonomisko izaugsmi un pārvarētu ekonomikas krīzi un zaudējumus, ko 2008. gadā nodarīja karš ar Krieviju; |
| --- | --- |

aa)

atbalstīt sarunu sākšanu par DCFTA pēc iespējas drīz un tiklīdz Gruzija būs izpildījusi Komisijas sagatavotos un dalībvalstu apstiprinātos pamatieteikumus, lai varētu ciešāk sasaistīt Gruziju ar tās lielāko tirdzniecības partneri — tas ir vajadzīgs, lai saglabātu Gruzijas ekonomisko izaugsmi un pārvarētu ekonomikas krīzi un zaudējumus, ko 2008. gadā nodarīja karš ar Krieviju;

| ab) | veicināt Gruzijas sekmes tās tiesību aktu uzlabošanā, palielinot tās iestāžu efektivitāti un nodrošinot augstus kvalitātes kontroles standartus tās izstrādājumiem, lai izpildītu prasības, ko noteikusi Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

ab)

veicināt Gruzijas sekmes tās tiesību aktu uzlabošanā, palielinot tās iestāžu efektivitāti un nodrošinot augstus kvalitātes kontroles standartus tās izstrādājumiem, lai izpildītu prasības, ko noteikusi Eiropas Komisija;

| ac) | sniegt Gruzijai ES finanšu un tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu juridisko un iestāžu reformu turpināšanu, kas vajadzīgas, pielāgojoties DCFTA un paātrinot ES un Gruzijas rīcības plānā paredzēto pamatieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

ac)

sniegt Gruzijai ES finanšu un tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu juridisko un iestāžu reformu turpināšanu, kas vajadzīgas, pielāgojoties DCFTA un paātrinot ES un Gruzijas rīcības plānā paredzēto pamatieteikumu īstenošanu;

| ad) | uzsvērt, ka Eiropas Savienībai ir būtiski, lai Gruzija garantētu pareizu toksisko un radioaktīvo atkritumu noglabāšanu savā teritorijā kā priekšnoteikumu, lai varētu atvieglot tirdzniecību, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecību, lai aizsargātu pārtikas drošumu; |
| --- | --- |

ad)

uzsvērt, ka Eiropas Savienībai ir būtiski, lai Gruzija garantētu pareizu toksisko un radioaktīvo atkritumu noglabāšanu savā teritorijā kā priekšnoteikumu, lai varētu atvieglot tirdzniecību, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecību, lai aizsargātu pārtikas drošumu;

| ae) | iekļaut nolīgumā apņemšanos ievērot Starptautiskās Darba organizācijas noteiktās darba tiesības un standartus, jo īpaši Konvenciju Nr. 87 un Nr. 98, un ES Sociālo hartu, kā arī praktiski īstenot patiesu, strukturētu un nediskriminējošu sociālo dialogu un nodrošināt veicinošo faktoru, kāds attiecībā uz Gruzijas integrāciju ES būtu tās īstenotajai tuvināšanai ES sociālajiem acquis; |
| --- | --- |

ae)

iekļaut nolīgumā apņemšanos ievērot Starptautiskās Darba organizācijas noteiktās darba tiesības un standartus, jo īpaši Konvenciju Nr. 87 un Nr. 98, un ES Sociālo hartu, kā arī praktiski īstenot patiesu, strukturētu un nediskriminējošu sociālo dialogu un nodrošināt veicinošo faktoru, kāds attiecībā uz Gruzijas integrāciju ES būtu tās īstenotajai tuvināšanai ES sociālajiem acquis;

| af) | aicināt Gruzijas iestādes izrādīt stingrāku apņēmību saistībās, kas attiecas uz nodarbinātības politiku, sociālo kohēziju un turpmāku tādas vides radīšanu, kas ir labvēlīga sociālās tirgus ekonomikas ES standartiem; |
| --- | --- |

af)

aicināt Gruzijas iestādes izrādīt stingrāku apņēmību saistībās, kas attiecas uz nodarbinātības politiku, sociālo kohēziju un turpmāku tādas vides radīšanu, kas ir labvēlīga sociālās tirgus ekonomikas ES standartiem;

| ag) | ņemt vērā ievērojamos centienus, ko pēdējo gadu laikā īstenoja Gruzijas valdība, lai atvērtu valsts ekonomiku, nosakot ļoti zemus rūpniecības tarifus, un pieņemtu tādu tiesisko un regulatīvo sistēmu, kas veicina uzņēmējdarbību un ieguldījumus, kā arī nostiprinātu tiesiskumu; |
| --- | --- |

ag)

ņemt vērā ievērojamos centienus, ko pēdējo gadu laikā īstenoja Gruzijas valdība, lai atvērtu valsts ekonomiku, nosakot ļoti zemus rūpniecības tarifus, un pieņemtu tādu tiesisko un regulatīvo sistēmu, kas veicina uzņēmējdarbību un ieguldījumus, kā arī nostiprinātu tiesiskumu;

| ah) | iekļaut no tā izrietošas saistības, kas aptver galvenās ar tirdzniecību saistītās sadaļas, piemēram, beztarifu barjeras, tirdzniecības atvieglošanu, noteikumus par izcelsmi, sanitāros un fitosanitāros pasākumus, intelektuālā īpašuma tiesības un ieguldījumu un konkurences politiku, un pabeigt pasākumus jomās, kas ietilpst rīcības plānā; |
| --- | --- |

ah)

iekļaut no tā izrietošas saistības, kas aptver galvenās ar tirdzniecību saistītās sadaļas, piemēram, beztarifu barjeras, tirdzniecības atvieglošanu, noteikumus par izcelsmi, sanitāros un fitosanitāros pasākumus, intelektuālā īpašuma tiesības un ieguldījumu un konkurences politiku, un pabeigt pasākumus jomās, kas ietilpst rīcības plānā;

| ai) | mudināt, lai Gruzija turpinātu uzņēmējdarbībai labvēlīgas reformas, uzlabotu nodokļu iekasēšanas spēju un strīdu izšķiršanas mehānismu līgumu jautājumos, vienlaikus veicinot uzņēmumu sociālo atbildību un ilgtspējīgu attīstību; mudināt Gruziju turpināt ieguldījumus infrastruktūrā, it īpaši sabiedrisko pakalpojumu jomā, cīnīties pret pastāvošo nevienlīdzību, jo īpaši lauku apvidos, sekmēt sadarbību ar ekspertiem no visām ES dalībvalstīm un ikdienā dalīties ES pārvaldības paraugpraksē; |
| --- | --- |

ai)

mudināt, lai Gruzija turpinātu uzņēmējdarbībai labvēlīgas reformas, uzlabotu nodokļu iekasēšanas spēju un strīdu izšķiršanas mehānismu līgumu jautājumos, vienlaikus veicinot uzņēmumu sociālo atbildību un ilgtspējīgu attīstību; mudināt Gruziju turpināt ieguldījumus infrastruktūrā, it īpaši sabiedrisko pakalpojumu jomā, cīnīties pret pastāvošo nevienlīdzību, jo īpaši lauku apvidos, sekmēt sadarbību ar ekspertiem no visām ES dalībvalstīm un ikdienā dalīties ES pārvaldības paraugpraksē;

| aj) | veicināt plašu sektorālo sadarbību; jo īpaši precizēt ieguvumus un sekmēt sistemātisku konverģenci šajā jomā; |
| --- | --- |

aj)

veicināt plašu sektorālo sadarbību; jo īpaši precizēt ieguvumus un sekmēt sistemātisku konverģenci šajā jomā;

| ak) | iekļaut nolīgumā noteikumus par iespēju Gruzijai piedalīties Kopienas programmās un aģentūru darbā, proti, par pamatinstrumentu Eiropas standartu veicināšanai visos līmeņos; |
| --- | --- |

ak)

iekļaut nolīgumā noteikumus par iespēju Gruzijai piedalīties Kopienas programmās un aģentūru darbā, proti, par pamatinstrumentu Eiropas standartu veicināšanai visos līmeņos;

| al) | uzsvērt nepieciešamību panākt ilgtspējīgu attīstību, tostarp sekmējot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un energoefektivitāti, ņemot vērā ES mērķus cīņā ar klimata pārmaiņām; uzsvērt Gruzijas svarīgo lomu ES energoapgādes drošības uzlabošanā, sekmējot prioritārus projektus un politikas pasākumus Dienvidu koridora izveidē (NABUCCO, AGRI, Kaspijas jūras cauruļvads, White Stream, EAOTC); |
| --- | --- |

al)

uzsvērt nepieciešamību panākt ilgtspējīgu attīstību, tostarp sekmējot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un energoefektivitāti, ņemot vērā ES mērķus cīņā ar klimata pārmaiņām; uzsvērt Gruzijas svarīgo lomu ES energoapgādes drošības uzlabošanā, sekmējot prioritārus projektus un politikas pasākumus Dienvidu koridora izveidē (NABUCCO, AGRI, Kaspijas jūras cauruļvads, White Stream, EAOTC);

| am) | mudināt un atbalstīt Gruzijas iestādes to ieguldījumu programmā jaunas ražošanas jaudas hidroelektrostaciju būvniecībai saskaņā ar ES standartiem un normām, jo tas ir līdzeklis enerģētikas pieprasījuma diversifikācijai; |
| --- | --- |

am)

mudināt un atbalstīt Gruzijas iestādes to ieguldījumu programmā jaunas ražošanas jaudas hidroelektrostaciju būvniecībai saskaņā ar ES standartiem un normām, jo tas ir līdzeklis enerģētikas pieprasījuma diversifikācijai;

Citi jautājumi

| an) | apspriesties ar Eiropas Parlamentu par parlamentārās sadarbības noteikumiem; |
| --- | --- |

an)

apspriesties ar Eiropas Parlamentu par parlamentārās sadarbības noteikumiem;

| ao) | iekļaut skaidrus kritērijus attiecībā uz asociācijas nolīguma īstenošanu un paredzēt uzraudzības mehānismus, tostarp prasību regulāri sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

ao)

iekļaut skaidrus kritērijus attiecībā uz asociācijas nolīguma īstenošanu un paredzēt uzraudzības mehānismus, tostarp prasību regulāri sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam;

| ap) | sniegt mērķtiecīgu finansiālo un tehnisko atbalstu Gruzijai, lai nodrošinātu tās spēju izpildīt saistības, kas izriet no sarunām par asociācijas nolīgumu un no tā pilnīgas īstenošanas, turpinot piedāvāt visaptverošas iestāžu darba uzlabošanas programmas; atvēlēt vairāk līdzekļu vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju attīstīšanai ar Austrumu partnerību pasākumu palīdzību, partnerības programmām, augsta līmeņa konsultācijām, mācību programmām un darbinieku apmaiņas programmām, kā arī iekārtošanai darbā un arodmācībām paredzētām stipendijām; |
| --- | --- |

ap)

sniegt mērķtiecīgu finansiālo un tehnisko atbalstu Gruzijai, lai nodrošinātu tās spēju izpildīt saistības, kas izriet no sarunām par asociācijas nolīgumu un no tā pilnīgas īstenošanas, turpinot piedāvāt visaptverošas iestāžu darba uzlabošanas programmas; atvēlēt vairāk līdzekļu vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju attīstīšanai ar Austrumu partnerību pasākumu palīdzību, partnerības programmām, augsta līmeņa konsultācijām, mācību programmām un darbinieku apmaiņas programmām, kā arī iekārtošanai darbā un arodmācībām paredzētām stipendijām;

| aq) | ņemot vērā kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs”, palielināt ES atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem Gruzijā, lai tie varētu veikt reformu un valdības uzņemto saistību izpildes iekšējo uzraudzību un uzlabot pārskatatbildību šajā jomā; |
| --- | --- |

aq)

ņemot vērā kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs”, palielināt ES atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem Gruzijā, lai tie varētu veikt reformu un valdības uzņemto saistību izpildes iekšējo uzraudzību un uzlabot pārskatatbildību šajā jomā;

| ar) | aicināt Eiropas Savienības pārrunu grupu turpināt labo sadarbību ar Eiropas Parlamentu, pastāvīgi sniedzot dokumentāli apstiprinātu informāciju par sarunu gaitu saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka Parlamentu nekavējoties pilnībā informē visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

ar)

aicināt Eiropas Savienības pārrunu grupu turpināt labo sadarbību ar Eiropas Parlamentu, pastāvīgi sniedzot dokumentāli apstiprinātu informāciju par sarunu gaitu saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka Parlamentu nekavējoties pilnībā informē visos procedūras posmos;

*

* *

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD, un informēšanas nolūkā Gruzijai.

---

(1)  OV C 295E, 4.12.2009., 26. lpp.

(2)  OV C 161E, 31.5.2011., 136. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/143

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisIntegrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā

P7_TA(2011)0515

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Ceturto pasaules konferenci par sievietēm, kas notika 1995. gada septembrī Pekinā, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī turpmākos rezultātu dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ceturto pasaules konferenci par sievietēm, kas notika 1995. gada septembrī Pekinā, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī turpmākos rezultātu dokumentus,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, kurā ir minētas dalībvalstu kopīgās vērtības, piemēram, plurālisms, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, kurā ir minētas dalībvalstu kopīgās vērtības, piemēram, plurālisms, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020.), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020.), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā visaptverošo ziņojumu, ko 2009. gadā izstrādāja Eiropas Savienības Zviedrijas prezidentūra „Pekina + 15: rīcības platforma un Eiropas Savienība”, kurā precīzi norādīti šķēršļi, kas pašlaik kavē pilnīgu dzimumu līdztiesības īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visaptverošo ziņojumu, ko 2009. gadā izstrādāja Eiropas Savienības Zviedrijas prezidentūra „Pekina + 15: rīcības platforma un Eiropas Savienība”, kurā precīzi norādīti šķēršļi, kas pašlaik kavē pilnīgu dzimumu līdztiesības īstenošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija sanāksmes secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt iestāžu mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, un izveidot Pekinas rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu, lai radītu saskanīgāku un sistemātiskāku īstenošanas gaitas uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija sanāksmes secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt iestāžu mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, un izveidot Pekinas rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu, lai radītu saskanīgāku un sistemātiskāku īstenošanas gaitas uzraudzību,

| — | ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju „Līdztiesība, attīstība un miers” par Pekinā notikušo Ceturto pasaules konferenci par sievietēm (2), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemtās rīcības platformas (Pekina + 10) izvērtējumu (3) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Pekinu + 15 — ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju „Līdztiesība, attīstība un miers” par Pekinā notikušo Ceturto pasaules konferenci par sievietēm (2), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemtās rīcības platformas (Pekina + 10) izvērtējumu (3) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Pekinu + 15 — ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai (4),

| — | ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā (5),

| — | ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju darbā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju darbā (6),

| — | ņemot vērā 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju un delegāciju darbā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju un delegāciju darbā (7),

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes novatorisko darbu attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, sevišķi Ministru komitejas 119. sesijas deklarāciju „Padarīt par realitāti integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes novatorisko darbu attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, sevišķi Ministru komitejas 119. sesijas deklarāciju „Padarīt par realitāti integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai” (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0351/2011),

| A. | tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ietver ne tikai līdztiesības veicināšanu, īstenojot īpašus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt sievietēm vai dažos gadījumos nepietiekami pārstāvētam dzimumam, bet arī visu vispārējo politikas jomu un pasākumu mobilizēšanu īpašā dzimumu līdztiesības mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ietver ne tikai līdztiesības veicināšanu, īstenojot īpašus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt sievietēm vai dažos gadījumos nepietiekami pārstāvētam dzimumam, bet arī visu vispārējo politikas jomu un pasākumu mobilizēšanu īpašā dzimumu līdztiesības mērķa sasniegšanai;

| B. | tā kā ANO ir izveidojusi struktūrvienību „ANO sievietes”, kas no 2011. gada 1. janvāra nostiprina ANO sistēmas institucionālo kārtību, lai atbalstītu dzimumu līdztiesību un nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas sievietēm, par pamatu izmantojot Pekinas deklarāciju un rīcības platformu (10); |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO ir izveidojusi struktūrvienību „ANO sievietes”, kas no 2011. gada 1. janvāra nostiprina ANO sistēmas institucionālo kārtību, lai atbalstītu dzimumu līdztiesību un nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas sievietēm, par pamatu izmantojot Pekinas deklarāciju un rīcības platformu (10);

| C. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā noteikts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, norādot, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā noteikts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, norādot, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību;

| D. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteikts dzimumu līdztiesības princips, norādot, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un ka šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteikts dzimumu līdztiesības princips, norādot, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un ka šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība;

| E. | tā kā dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu Parlamenta likumdošanas un politikas darbā dažos gadījumos var visveiksmīgāk panākt, izmantojot mērķtiecīgus ziņojumu projektu grozījumus, ko iesniedz atbildīgajā komitejā kā grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai — šādu stratēģiju kopš 2009. gada aktīvi īsteno Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja; |
| --- | --- |

E.

tā kā dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu Parlamenta likumdošanas un politikas darbā dažos gadījumos var visveiksmīgāk panākt, izmantojot mērķtiecīgus ziņojumu projektu grozījumus, ko iesniedz atbildīgajā komitejā kā grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai — šādu stratēģiju kopš 2009. gada aktīvi īsteno Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja;

| F. | tā kā šī procedūra ir veiksmīgi izmantota, lai dzimumu līdztiesības aspektu integrētu nesenajās 2010. gada 18. maija rezolūcijās „Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošana” (11) un 2011. gada 8. jūnija par Eiropas Savienības Septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu (12); |
| --- | --- |

F.

tā kā šī procedūra ir veiksmīgi izmantota, lai dzimumu līdztiesības aspektu integrētu nesenajās 2010. gada 18. maija rezolūcijās „Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošana” (11) un 2011. gada 8. jūnija par Eiropas Savienības Septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu (12);

| G. | tā kā dalībvalstis piedalās visās nozīmīgākajās starptautiskajās sistēmās attiecībā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī pastāv vairāki politikas dokumenti, tā kā tomēr praktiskā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm vēl aizvien ir jānostiprina, jo pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, un dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstis piedalās visās nozīmīgākajās starptautiskajās sistēmās attiecībā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī pastāv vairāki politikas dokumenti, tā kā tomēr praktiskā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm vēl aizvien ir jānostiprina, jo pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, un dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi;

| H. | tā kā Komisija papildus tās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijai (2010.–2015.) ir noteikusi galvenās darbības, kas jāveic katram ģenerāldirektorātam,— rādītājs, ka ES virzās uz plašāku un saskaņotāku pieeju attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai (13); |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija papildus tās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijai (2010.–2015.) ir noteikusi galvenās darbības, kas jāveic katram ģenerāldirektorātam,— rādītājs, ka ES virzās uz plašāku un saskaņotāku pieeju attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai (13);

| I. | tā kā Komisija Sieviešu hartas ietvaros ir apņēmusies savu pilnvaru laikā nostiprināt dzimumu līdztiesības aspektu visās tās politikas jomās (14); |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija Sieviešu hartas ietvaros ir apņēmusies savu pilnvaru laikā nostiprināt dzimumu līdztiesības aspektu visās tās politikas jomās (14);

| J. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta uzdevums ir izstrādāt, analizēt, novērtēt un izplatīt metodoloģiskos instrumentus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās Kopienas politikas jomās un izrietošajās valstu politikas jomās, kā arī atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās Kopienas iestādēs un struktūrvienībās (15); |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta uzdevums ir izstrādāt, analizēt, novērtēt un izplatīt metodoloģiskos instrumentus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās Kopienas politikas jomās un izrietošajās valstu politikas jomās, kā arī atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās Kopienas iestādēs un struktūrvienībās (15);

| K. | tā kā ir nepieciešama cieša sadarbība ar Dzimumu līdztiesības institūtu saistībā ar tā uzdevumu izplatīt precīzus metodoloģiskos instrumentus un tā kā ir efektīvāk jānovērtē dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana Parlamenta darbā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir nepieciešama cieša sadarbība ar Dzimumu līdztiesības institūtu saistībā ar tā uzdevumu izplatīt precīzus metodoloģiskos instrumentus un tā kā ir efektīvāk jānovērtē dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana Parlamenta darbā;

| L. | tā kā Komisija tiecas īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā tās politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu, tostarp izmantojot ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un novērtēšanas procesus, un šajā nolūkā ir izstrādājusi norādījumus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtēšanai (16); |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija tiecas īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā tās politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu, tostarp izmantojot ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un novērtēšanas procesus, un šajā nolūkā ir izstrādājusi norādījumus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtēšanai (16);

| M. | tā kā politika attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai papildina, bet neaizstāj konkrētu līdztiesības politiku un pozitīvas darbības, jo tā ir daļa no duālās pieejas dzimumu līdztiesības mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā politika attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai papildina, bet neaizstāj konkrētu līdztiesības politiku un pozitīvas darbības, jo tā ir daļa no duālās pieejas dzimumu līdztiesības mērķa sasniegšanai;

| N. | tā kā diskriminācija dzimuma dēļ nelabvēlīgi ietekmē transpersonas un tā kā Eiropas Parlamenta, Komisijas un vairāku dalībvalstu politikās un darbībās dzimumu līdztiesības jomā arvien biežāk tiek ietverta dzimumidentitāte; |
| --- | --- |

N.

tā kā diskriminācija dzimuma dēļ nelabvēlīgi ietekmē transpersonas un tā kā Eiropas Parlamenta, Komisijas un vairāku dalībvalstu politikās un darbībās dzimumu līdztiesības jomā arvien biežāk tiek ietverta dzimumidentitāte;

| O. | tā kā parlamentāro komiteju vairākums parasti piešķir nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, saistībā ar likumdošanas darbu, iestāžu sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju vai rīcības plāna izstrādi dzimumu līdztiesības jomā), turpretī neliela daļa komiteju par to interesējas reti vai neinteresējas nemaz, |
| --- | --- |

O.

tā kā parlamentāro komiteju vairākums parasti piešķir nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, saistībā ar likumdošanas darbu, iestāžu sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju vai rīcības plāna izstrādi dzimumu līdztiesības jomā), turpretī neliela daļa komiteju par to interesējas reti vai neinteresējas nemaz,

| 1. | apņemas regulāri pieņemt un īstenot politikas plānu attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Parlamentā ar vispārīgo mērķi sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību, veicot patiesu un efektīvu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visās politikās un darbībās tā, lai tiktu novērtēta pasākumu atšķirīgā ietekme uz sievietēm un vīriešiem, tiktu saskaņotas esošās iniciatīvas un precizēti mērķi un prioritātes, kā arī līdzekļi to sasniegšanai; |
| --- | --- |

1.

apņemas regulāri pieņemt un īstenot politikas plānu attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Parlamentā ar vispārīgo mērķi sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību, veicot patiesu un efektīvu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visās politikās un darbībās tā, lai tiktu novērtēta pasākumu atšķirīgā ietekme uz sievietēm un vīriešiem, tiktu saskaņotas esošās iniciatīvas un precizēti mērķi un prioritātes, kā arī līdzekļi to sasniegšanai;

| 2. | apstiprina, ka par galveno mērķi politikas plānā attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai nākamajiem trim gadiem būtu jāizvirza saskanīgāka un efektīvāka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana visā Parlamenta darbā, pamatojoties uz šādām prioritātēm:






  a) | nepārtrauktas saistības Parlamenta Prezidija līmenī, darbojoties augsta līmeņa grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos; |
| --- | --- | --- |

2.

apstiprina, ka par galveno mērķi politikas plānā attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai nākamajiem trim gadiem būtu jāizvirza saskanīgāka un efektīvāka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana visā Parlamenta darbā, pamatojoties uz šādām prioritātēm:

a)

nepārtrauktas saistības Parlamenta Prezidija līmenī, darbojoties augsta līmeņa grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos;

| b) | duāla pieeja — integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Parlamenta darbībās, veicot efektīvu darbu kompetentajā komitejā, no vienas puses, un integrējot dzimumu līdztiesības aspektu citu komiteju un delegāciju darbā, no otras puses; |
| --- | --- |

b)

duāla pieeja — integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Parlamenta darbībās, veicot efektīvu darbu kompetentajā komitejā, no vienas puses, un integrējot dzimumu līdztiesības aspektu citu komiteju un delegāciju darbā, no otras puses;

| c) | izpratne par nepieciešamību panākt dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas procesos, ko iespējams sasniegt, palielinot sieviešu pārstāvību Parlamenta pārvaldības struktūrvienībās, politisku grupu birojos, komiteju un delegāciju birojos, delegāciju un citu misiju, piemēram, vēlēšanu novērošanas misiju, sastāvā, kā arī nodrošinot vīriešu pārstāvību tajās jomās, kurās viņi ir nepietiekami pārstāvēti; |
| --- | --- |

c)

izpratne par nepieciešamību panākt dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas procesos, ko iespējams sasniegt, palielinot sieviešu pārstāvību Parlamenta pārvaldības struktūrvienībās, politisku grupu birojos, komiteju un delegāciju birojos, delegāciju un citu misiju, piemēram, vēlēšanu novērošanas misiju, sastāvā, kā arī nodrošinot vīriešu pārstāvību tajās jomās, kurās viņi ir nepietiekami pārstāvēti;

| d) | dzimumu līdztiesības analīzes iekļaušana visos budžeta izstrādes procesa posmos, lai nodrošinātu to, ka sieviešu un vīriešu vajadzības un prioritātes tiek uzlūkotas līdzvērtīgi un tiek novērtēta ES resursu ietekme uz sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

d)

dzimumu līdztiesības analīzes iekļaušana visos budžeta izstrādes procesa posmos, lai nodrošinātu to, ka sieviešu un vīriešu vajadzības un prioritātes tiek uzlūkotas līdzvērtīgi un tiek novērtēta ES resursu ietekme uz sievietēm un vīriešiem;

| e) | efektīva preses un informācijas politika, kurā sistemātiski tiek ņemta vērā dzimumu līdztiesība un dzimumu stereotipu izskaušana; |
| --- | --- |

e)

efektīva preses un informācijas politika, kurā sistemātiski tiek ņemta vērā dzimumu līdztiesība un dzimumu stereotipu izskaušana;

| f) | turpmāka regulāru ziņojumu iesniegšana plenārsesijai par sasniegumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu Parlamenta komiteju un delegāciju darbā; |
| --- | --- |

f)

turpmāka regulāru ziņojumu iesniegšana plenārsesijai par sasniegumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu Parlamenta komiteju un delegāciju darbā;

| g) | galvenās uzmanības pievēršana nepieciešamībai nodrošināt atbilstošus finanšu resursus un cilvēkresursus tā, lai Parlamenta struktūrvienībām tiktu sniegti nepieciešamie instrumenti, tostarp dzimumu līdztiesības analīzes un novērtēšanas instrumenti, piemērotas zināšanas par dzimumu līdztiesību (pētniecība un dokumentācija, apmācīts personāls, eksperti) un ar dzimumu saistīti dati un statistika; aicina sekretariātu organizēt regulāru paraugprakses apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanu, kā arī Parlamenta personāla apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

g)

galvenās uzmanības pievēršana nepieciešamībai nodrošināt atbilstošus finanšu resursus un cilvēkresursus tā, lai Parlamenta struktūrvienībām tiktu sniegti nepieciešamie instrumenti, tostarp dzimumu līdztiesības analīzes un novērtēšanas instrumenti, piemērotas zināšanas par dzimumu līdztiesību (pētniecība un dokumentācija, apmācīts personāls, eksperti) un ar dzimumu saistīti dati un statistika; aicina sekretariātu organizēt regulāru paraugprakses apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanu, kā arī Parlamenta personāla apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā;

| h) | Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla nepārtraukta pilnveide, tajā piedaloties katras komitejas ieceltajai atbildīgajai personai par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu komitejas darbā; |
| --- | --- |

h)

Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla nepārtraukta pilnveide, tajā piedaloties katras komitejas ieceltajai atbildīgajai personai par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu komitejas darbā;

| i) | uzmanības pievēršana nozīmīgumam, kāds ir tādas specifiskas terminoloģijas un definīciju izmantošanai, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, kad tiek lietoti termini saistībā ar dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |
| --- | --- |

i)

uzmanības pievēršana nozīmīgumam, kāds ir tādas specifiskas terminoloģijas un definīciju izmantošanai, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, kad tiek lietoti termini saistībā ar dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu;

| j) | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta sniegtais metodoloģiskais un analītiskais atbalsts; |
| --- | --- |

j)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta sniegtais metodoloģiskais un analītiskais atbalsts;

| 3. | prasa, lai atbildīgā komiteja izpētītu, kā labāk varētu iekļaut Reglamentā procedūru, kādā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja pieņem grozījumus konkrētā ziņojumā, kuri izceļ kādas politikas jomas ietekmi uz dzimumu līdztiesību, saskaņā ar attiecīgās komitejas noteiktajiem termiņiem un procedūrām; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai atbildīgā komiteja izpētītu, kā labāk varētu iekļaut Reglamentā procedūru, kādā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja pieņem grozījumus konkrētā ziņojumā, kuri izceļ kādas politikas jomas ietekmi uz dzimumu līdztiesību, saskaņā ar attiecīgās komitejas noteiktajiem termiņiem un procedūrām;

| 4. | aicina Parlamenta komitejas, kas ir atbildīgas par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un struktūrfondiem, novērtēt piedāvāto tēriņu prioritāšu, ieņēmumu avotu un pārvaldības instrumentu ietekmi uz dzimumu līdztiesību pirms DFS pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka DFS pēc 2013. gada respektē dzimumu līdztiesību, kā arī garantētu, ka visu ES finansējuma programmu izveides regulās ir iekļauti dzimumu līdztiesības mērķi un ka tajās tiek piešķirts īpašs finansējums pasākumiem šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

4.

aicina Parlamenta komitejas, kas ir atbildīgas par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un struktūrfondiem, novērtēt piedāvāto tēriņu prioritāšu, ieņēmumu avotu un pārvaldības instrumentu ietekmi uz dzimumu līdztiesību pirms DFS pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka DFS pēc 2013. gada respektē dzimumu līdztiesību, kā arī garantētu, ka visu ES finansējuma programmu izveides regulās ir iekļauti dzimumu līdztiesības mērķi un ka tajās tiek piešķirts īpašs finansējums pasākumiem šo mērķu sasniegšanai;

| 5. | atzinīgi vērtē Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla un to parlamentāro komiteju darbu, kuras ir ieviesušas integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai praksē savā darbā, un aicina citas komitejas nodrošināt, ka tiek pildītas pieņemtās saistības īstenot dzimumu līdztiesības nodrošināšanas stratēģiju un ieviest to praksē savā darbā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla un to parlamentāro komiteju darbu, kuras ir ieviesušas integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai praksē savā darbā, un aicina citas komitejas nodrošināt, ka tiek pildītas pieņemtās saistības īstenot dzimumu līdztiesības nodrošināšanas stratēģiju un ieviest to praksē savā darbā;

| 6. | uzsver, ka jānodrošina Parlamenta komitejām piemēroti instrumenti, ar kuriem varētu panākt pareizu izpratni par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, piemēram, rādītājiem, datiem un statistiku sadalījumā pēc dzimuma, kā arī piešķirt budžeta līdzekļus, raugoties no dzimumu līdztiesības perspektīvas, lai šādi mudinātu komitejas izmantot iekšējās zināšanas (attiecīgās komitejas sekretariātu, politikas departamentu, bibliotēku utt.) un ārējās zināšanas citās vietējās, reģionālās, valsts un pārvalstiskās publiskās vai privātās institūcijās, mazos, vidējos un lielos uzņēmumos un universitātēs, kas strādā dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka jānodrošina Parlamenta komitejām piemēroti instrumenti, ar kuriem varētu panākt pareizu izpratni par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, piemēram, rādītājiem, datiem un statistiku sadalījumā pēc dzimuma, kā arī piešķirt budžeta līdzekļus, raugoties no dzimumu līdztiesības perspektīvas, lai šādi mudinātu komitejas izmantot iekšējās zināšanas (attiecīgās komitejas sekretariātu, politikas departamentu, bibliotēku utt.) un ārējās zināšanas citās vietējās, reģionālās, valsts un pārvalstiskās publiskās vai privātās institūcijās, mazos, vidējos un lielos uzņēmumos un universitātēs, kas strādā dzimumu līdztiesības jomā;

| 7. | atzinīgi vērtē atbilstīgas vairākas Parlamenta komiteju iniciatīvas šajā jomā, tostarp Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas patstāvīgā ziņojuma izstrādi par sieviešu lomu lauksaimniecībā un lauku apvidos, kā arī Zivsaimniecības komitejas organizētu atklātu uzklausīšanu par sieviešu lomu zivsaimniecības jomas ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē atbilstīgas vairākas Parlamenta komiteju iniciatīvas šajā jomā, tostarp Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas patstāvīgā ziņojuma izstrādi par sieviešu lomu lauksaimniecībā un lauku apvidos, kā arī Zivsaimniecības komitejas organizētu atklātu uzklausīšanu par sieviešu lomu zivsaimniecības jomas ilgtspējīgā attīstībā;

| 8. | secina, pamatojoties uz aptauju, kuru izsniedza komiteju priekšsēdētājiem un par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu atbildīgajiem priekšsēdētāju vietniekiem, ka Parlamenta komiteju darbs saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir ļoti atšķirīgs un brīvprātīgs un ka dažās jomās dzimumu līdztiesībai tiek pievērsta liela nozīme, turpretī citās — maza vai pavisam nemanāma; |
| --- | --- |

8.

secina, pamatojoties uz aptauju, kuru izsniedza komiteju priekšsēdētājiem un par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu atbildīgajiem priekšsēdētāju vietniekiem, ka Parlamenta komiteju darbs saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir ļoti atšķirīgs un brīvprātīgs un ka dažās jomās dzimumu līdztiesībai tiek pievērsta liela nozīme, turpretī citās — maza vai pavisam nemanāma;

| 9. | atzinīgi vērtē parlamentārās sadarbības delegāciju un vēlēšanu novērošanas misiju darbu un to centienus attiecībās ar trešo valstu parlamentiem risināt jautājumus par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, veicot sistemātiskāku uzraudzību, pievēršoties tādu problēmu risināšanai kā sieviešu dzimumorgānu pārveidošana un māšu mirstība un veidojot ciešāku sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju, rīkojot kopīgas sanāksmes un informācijas apmaiņu šajās jomās; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē parlamentārās sadarbības delegāciju un vēlēšanu novērošanas misiju darbu un to centienus attiecībās ar trešo valstu parlamentiem risināt jautājumus par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, veicot sistemātiskāku uzraudzību, pievēršoties tādu problēmu risināšanai kā sieviešu dzimumorgānu pārveidošana un māšu mirstība un veidojot ciešāku sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju, rīkojot kopīgas sanāksmes un informācijas apmaiņu šajās jomās;

| 10. | aicina Komisiju saskanīgāk un sistemātiskāk risināt dzimumu nelīdztiesības jautājumus un šim darbam piešķirt prioritāti visu politikas jomu plānošanā un īstenošanā, un uzstāj, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu nepieciešams uzlabot visās politikas jomās, lai sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķus; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju saskanīgāk un sistemātiskāk risināt dzimumu nelīdztiesības jautājumus un šim darbam piešķirt prioritāti visu politikas jomu plānošanā un īstenošanā, un uzstāj, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu nepieciešams uzlabot visās politikas jomās, lai sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķus;

| 11. | atkārtoti pauž nepieciešamību vērst uzmanību uz dzimumu aspektu attiecībās starp vīriešiem un sievietēm, kas rada un nostiprina dzimumu nelīdztiesību; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž nepieciešamību vērst uzmanību uz dzimumu aspektu attiecībās starp vīriešiem un sievietēm, kas rada un nostiprina dzimumu nelīdztiesību;

| 12. | uzskata, ka Parlamenta darbā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir jāietver arī dzimumidentitāte un jānovērtē, kāda ir politiku un darbību ietekme uz transpersonām; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumidentitāti visās darbībās un politikās dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Parlamenta darbā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir jāietver arī dzimumidentitāte un jānovērtē, kāda ir politiku un darbību ietekme uz transpersonām; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumidentitāti visās darbībās un politikās dzimumu līdztiesības jomā;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Padomei.

---

(1)  Pielikums Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem.

(2)  OV C 166, 3.7.1995., 92. lpp.

(3)  OV C 320E, 15.12.2005., 247. lpp.

(4)  OV C 348E, 21.12.2010., 11. lpp.

(5)  OV C 61E, 10.3.2004., 384. lpp.

(6)  OV C 244E, 18.10.2007., 225. lpp.

(7)  OV C 184E, 8.7.2010., 18. lpp.

(8)  OV C 212E, 5.8.2010., 32. lpp.

(9)  Ministru komitejas 119. sesija 2009. gada 12. maijā Madridē.

(10)  ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 21. jūlija Rezolūcija Nr. 64/289 par ANO sistēmas saskaņotību.

(11)  OV C 161 E, 31.5.2011., 8. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0256.

(13)  Komisijas dienestu darba dokuments „Darbības Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas 2010.–2015. gadam īstenošanai” (SEC(2010)1079/2).

(14)  Paziņojums „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību: Sieviešu harta” (COM(2010)0078).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi, (OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/148

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisNelegālas zvejas apkarošana pasaulē

P7_TA(2011)0516

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē — Eiropas Savienības loma (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un 1992. gada jūnijā ANO konferencē Riodežaneiro pieņemto deklarāciju par vidi un attīstību (Rio deklarācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un 1992. gada jūnijā ANO konferencē Riodežaneiro pieņemto deklarāciju par vidi un attīstību (Rio deklarācija),

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 27. konferencē 1993. gada novembrī pieņemto FAO Nolīgumu par tāljūras zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem zvejas resursu aizsardzības un pārvaldības principiem (Nolīgums par atbilstības veicināšanu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 27. konferencē 1993. gada novembrī pieņemto FAO Nolīgumu par tāljūras zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem zvejas resursu aizsardzības un pārvaldības principiem (Nolīgums par atbilstības veicināšanu),

| — | ņemot vērā 1995. gada Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (1995. gada augusta ANO Nolīgums par zivju krājumiem (UNFSA)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (1995. gada augusta ANO Nolīgums par zivju krājumiem (UNFSA)),

| — | ņemot vērā FAO konferencē 1995. gada oktobrī pieņemto FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO konferencē 1995. gada oktobrī pieņemto FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu,

| — | ņemot vērā 1998. gada jūnijā pieņemto Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesas iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada jūnijā pieņemto Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesas iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),

| — | ņemot vērā FAO Starptautisko nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izkaušanas rīcības plānu (IPOA-IUU), ko FAO Padome apstiprināja 2001. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO Starptautisko nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izkaušanas rīcības plānu (IPOA-IUU), ko FAO Padome apstiprināja 2001. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada maija paziņojumu „Kopienas rīcības plāns nelikumīgas, nedeklarētas un neregulētas zvejas apkarošanai” (COM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada maija paziņojumu „Kopienas rīcības plāns nelikumīgas, nedeklarētas un neregulētas zvejas apkarošanai” (COM(2002)0180),

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. februāra rezolūciju par ES rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz nelikumīgu, nedeklarētu un neregulētu zveju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. februāra rezolūciju par ES rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz nelikumīgu, nedeklarētu un neregulētu zveju (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN regula) (2), Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (Zvejas atļauju regula) (3), Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (Kontroles regula) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN regula) (2), Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (Zvejas atļauju regula) (3), Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (Kontroles regula) (4),

| — | ņemot vērā FAO konferences 36. sesijā 2009. gada novembrī Romā apstiprināto FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO konferences 36. sesijā 2009. gada novembrī Romā apstiprināto FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju,

| — | ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) 2011. gada ziņojumu par transnacionālo organizēto noziedzību zvejniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) 2011. gada ziņojumu par transnacionālo organizēto noziedzību zvejniecības nozarē,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gadā publicēto atsauces ziņojumu „Nelikumīgu darbību novēršana zivsaimniecības nozarē — ģenētikas, genomikas, ķīmijas un tiesu medicīnas nozīme cīņā pret NNN zveju un zivju produktu izsekojamības veicināšanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gadā publicēto atsauces ziņojumu „Nelikumīgu darbību novēršana zivsaimniecības nozarē — ģenētikas, genomikas, ķīmijas un tiesu medicīnas nozīme cīņā pret NNN zveju un zivju produktu izsekojamības veicināšanā”,

| — | ņemot vērā gaidāmo Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci par ilgtspējīgu attīstību (UNCSD), kura notiks 2012. gada jūnijā Brazīlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci par ilgtspējīgu attīstību (UNCSD), kura notiks 2012. gada jūnijā Brazīlijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7-0362/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7-0362/2011),

| A. | tā kā 71 % zemeslodes klāj okeāni, kuri glabā 16 reižu vairāk oglekļa dioksīda nekā virszemes sistēmas, un tā kā tam ir būtiska nozīme visas planētas klimata un dzīvības atbalsta sistēmās, un tā kā tie nodrošina pārtiku, iztiku, enerģiju un transporta ceļus ievērojamam skaitam pasaules iedzīvotāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 71 % zemeslodes klāj okeāni, kuri glabā 16 reižu vairāk oglekļa dioksīda nekā virszemes sistēmas, un tā kā tam ir būtiska nozīme visas planētas klimata un dzīvības atbalsta sistēmās, un tā kā tie nodrošina pārtiku, iztiku, enerģiju un transporta ceļus ievērojamam skaitam pasaules iedzīvotāju;

| B. | tā kā saskaņā ar ziņojumiem nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apjoms ir no 11 līdz 26 miljoniem tonnu gadā, kas ir līdzvērtīgi vismaz 15 % pasaules nozvejas, un ka šā iemesla dēļ nav iespējama ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīga pasaules jūras resursu apsaimniekošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar ziņojumiem nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apjoms ir no 11 līdz 26 miljoniem tonnu gadā, kas ir līdzvērtīgi vismaz 15 % pasaules nozvejas, un ka šā iemesla dēļ nav iespējama ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīga pasaules jūras resursu apsaimniekošana;

| C. | tā kā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību līgumslēdzēju pušu 10. konferencē, kas notika Nagojā 2010. gada oktobrī, panāca vienošanos, ka jānosaka starptautisks pienākums līdz 2020. gadam vismaz par pusi samazināt bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību līgumslēdzēju pušu 10. konferencē, kas notika Nagojā 2010. gada oktobrī, panāca vienošanos, ka jānosaka starptautisks pienākums līdz 2020. gadam vismaz par pusi samazināt bioloģiskās daudzveidības zudumu;

| D. | tā kā pasaules okeāni veido 90 % dzīvotņu uz zemeslodes; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaules okeāni veido 90 % dzīvotņu uz zemeslodes;

| E. | tā kā uz divām trešdaļām pasaules okeānu neattiecas valstu jurisdikcija un tādējādi nav visaptverošas politikas, ar ko pārvaldītu starptautiskos ūdeņus (atklātā jūra), un tā kā pašreizējie juceklīgie likumi pamatojas galvenokārt uz 17. gadsimta jūru brīvas pieejamības principiem, ignorējot daudzus vides aizsardzības principus, kurus ilgstoši piemēro attiecībā uz zemi un atmosfēru; |
| --- | --- |

E.

tā kā uz divām trešdaļām pasaules okeānu neattiecas valstu jurisdikcija un tādējādi nav visaptverošas politikas, ar ko pārvaldītu starptautiskos ūdeņus (atklātā jūra), un tā kā pašreizējie juceklīgie likumi pamatojas galvenokārt uz 17. gadsimta jūru brīvas pieejamības principiem, ignorējot daudzus vides aizsardzības principus, kurus ilgstoši piemēro attiecībā uz zemi un atmosfēru;

| F. | tā kā viens no mērķiem FAO Nolīgumā par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, ir likvidēt tā sauktās „izdevīgās ostas”, kas nodrošina patvērumu NNN kuģiem un ir iebraukšanas ostas tirdzniecībai ar nelikumīgi nozvejotajiem lomiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā viens no mērķiem FAO Nolīgumā par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, ir likvidēt tā sauktās „izdevīgās ostas”, kas nodrošina patvērumu NNN kuģiem un ir iebraukšanas ostas tirdzniecībai ar nelikumīgi nozvejotajiem lomiem;

| G. | tā kā jaunais kontroles jomā paredzētais ES tiesību aktu kopums, kurā iekļauta NNN zvejas regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula, veido visaptverošu instrumentu kopumu, lai cīnītos ar šo negatīvo parādību okeānos, jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunais kontroles jomā paredzētais ES tiesību aktu kopums, kurā iekļauta NNN zvejas regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula, veido visaptverošu instrumentu kopumu, lai cīnītos ar šo negatīvo parādību okeānos, jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs;

| H. | tā kā ES ir pasaulē lielākā zivsaimniecības produktu importētāja un tā kā tās zivsaimniecības apjoms ir viens no lielākajiem pasaulē, un tāpēc ES ir liela atbildība, uzņemoties vadību starptautiskās kopienas mobilizācijā cīņā ar NNN zveju, |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir pasaulē lielākā zivsaimniecības produktu importētāja un tā kā tās zivsaimniecības apjoms ir viens no lielākajiem pasaulē, un tāpēc ES ir liela atbildība, uzņemoties vadību starptautiskās kopienas mobilizācijā cīņā ar NNN zveju,

| 1. | uzskata, ka NNN zveja ir viens no nopietnākajiem draudiem pasaules okeānu bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka NNN zveja ir viens no nopietnākajiem draudiem pasaules okeānu bioloģiskajai daudzveidībai;

| 2. | ir pārliecināts, ka NNN zveja ir nopietna ekoloģiska un ekonomiska pasaules problēma gan attiecībā uz jūras, gan saldūdens zivsaimniecībām un ka tā rada grūtības zvejniecības pārvaldības jomā, apdraudot zivju krājumu ilgtspēju un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī kropļojot tirgu, un ka tā izraisa neaprēķināmu netiešu sociālekonomisku ietekmi uz sabiedrību kopumā, tostarp uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināts, ka NNN zveja ir nopietna ekoloģiska un ekonomiska pasaules problēma gan attiecībā uz jūras, gan saldūdens zivsaimniecībām un ka tā rada grūtības zvejniecības pārvaldības jomā, apdraudot zivju krājumu ilgtspēju un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī kropļojot tirgu, un ka tā izraisa neaprēķināmu netiešu sociālekonomisku ietekmi uz sabiedrību kopumā, tostarp uz jaunattīstības valstīm;

| 3. | uzsver, ka NNN zveja un ar to saistītā saimnieciskā darbība rada negodīgu konkurenci attiecībā pret zvejniekiem un citiem nozares pārstāvjiem, kas veic darbību likumīgi, un izraisa ekonomiskas grūtības zvejnieku kopienām, patērētājiem un nozarei kopumā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka NNN zveja un ar to saistītā saimnieciskā darbība rada negodīgu konkurenci attiecībā pret zvejniekiem un citiem nozares pārstāvjiem, kas veic darbību likumīgi, un izraisa ekonomiskas grūtības zvejnieku kopienām, patērētājiem un nozarei kopumā;

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienība uzņēmusies vadību pasaulē, pieņemot jauno kontroles jomā paredzēto tiesību aktu kopumu, kurā iekļauta NNN regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula; uzskata, ka tas veido plašu un visaptverošu juridisku instrumentu kopumu, lai izskaustu šo negatīvo parādību okeānos, — jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs, kā arī saistības attiecībā uz šo valstu valstspiederīgo darbībām; mudina stingri piemērot šos instrumentus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas Savienība uzņēmusies vadību pasaulē, pieņemot jauno kontroles jomā paredzēto tiesību aktu kopumu, kurā iekļauta NNN regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula; uzskata, ka tas veido plašu un visaptverošu juridisku instrumentu kopumu, lai izskaustu šo negatīvo parādību okeānos, — jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs, kā arī saistības attiecībā uz šo valstu valstspiederīgo darbībām; mudina stingri piemērot šos instrumentus;

| 5. | uzsver, ka jāpastiprina koordinācija starp Komisiju, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un dalībvalstīm, lai uzlabotu informācijas apkopošanu un apmaiņu un lai palīdzētu stingri un pārredzami piemērot Savienības tiesību aktus zivsaimniecības politikas jomā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka jāpastiprina koordinācija starp Komisiju, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un dalībvalstīm, lai uzlabotu informācijas apkopošanu un apmaiņu un lai palīdzētu stingri un pārredzami piemērot Savienības tiesību aktus zivsaimniecības politikas jomā;

| 6. | uzskata, ka karoga valstij arī turpmāk jāuzņemas atbildība par kuģu atbilstību attiecīgajiem pārvaldības un citiem noteikumiem, par nozvejas datu un datu par zvejas intensitāti apkopošanu un ziņošanu un par izsekojamības nodrošināšanu, tostarp apstiprinot nozvejas sertifikātus, jo šo uzdevumu deleģēšana citai valstij apdraudētu cīņu ar NNN zveju; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka karoga valstij arī turpmāk jāuzņemas atbildība par kuģu atbilstību attiecīgajiem pārvaldības un citiem noteikumiem, par nozvejas datu un datu par zvejas intensitāti apkopošanu un ziņošanu un par izsekojamības nodrošināšanu, tostarp apstiprinot nozvejas sertifikātus, jo šo uzdevumu deleģēšana citai valstij apdraudētu cīņu ar NNN zveju;

| 7. | uzstāj, ka Komisijas un dalībvalstu kontroles institūciju rīcībā ir jābūt pietiekamiem resursiem (cilvēkresursiem, finanšu un tehnoloģiju resursiem), kas ļauj tām īstenot minētās regulas; |
| --- | --- |

7.

uzstāj, ka Komisijas un dalībvalstu kontroles institūciju rīcībā ir jābūt pietiekamiem resursiem (cilvēkresursiem, finanšu un tehnoloģiju resursiem), kas ļauj tām īstenot minētās regulas;

| 8. | uzsver — lai panāktu ES uzticamību, ir nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstis identificētu ES operatorus, kas pārkāpj ES tiesību aktu noteikumus, un tiem piemērotu sankcijas, un šai sakarībā uzskata, ka vēl ir daudz darāmā, lai gūtu apmierinošus rezultātus cīņā ar NNN zveju Eiropas Savienības teritorijā un to izskaustu ES uzņēmumu vidū ārpus ES teritorijas; |
| --- | --- |

8.

uzsver — lai panāktu ES uzticamību, ir nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstis identificētu ES operatorus, kas pārkāpj ES tiesību aktu noteikumus, un tiem piemērotu sankcijas, un šai sakarībā uzskata, ka vēl ir daudz darāmā, lai gūtu apmierinošus rezultātus cīņā ar NNN zveju Eiropas Savienības teritorijā un to izskaustu ES uzņēmumu vidū ārpus ES teritorijas;

| 9. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka nelegālā zveja tiek apkarota gan jūrā, gan iekšzemes ūdeņos, un uzsver nepieciešamību pārskatīt uzraudzības mehānismu pietiekamību un to īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka nelegālā zveja tiek apkarota gan jūrā, gan iekšzemes ūdeņos, un uzsver nepieciešamību pārskatīt uzraudzības mehānismu pietiekamību un to īstenošanu;

| 10. | prasa, lai kopējās zivsaimniecības politikas pārskatīšanu izmantotu stimulu radīšanai legālajai zvejai, lai aizsargātu zivju krājumus, vidi, patērētāju un ražotāju intereses ES; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai kopējās zivsaimniecības politikas pārskatīšanu izmantotu stimulu radīšanai legālajai zvejai, lai aizsargātu zivju krājumus, vidi, patērētāju un ražotāju intereses ES;

| 11. | aicina Komisiju pirms 2012. gada beigām noskaidrot, vai Eiropas Savienībā atpūtas zveja tiek veikta tādā apmērā, lai to patiesi varētu klasificēt kā NNN zveju; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju pirms 2012. gada beigām noskaidrot, vai Eiropas Savienībā atpūtas zveja tiek veikta tādā apmērā, lai to patiesi varētu klasificēt kā NNN zveju;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties Eiropas krasta apsardzes dienesta izveides nolūkā, lai veicinātu kopēju uzraudzību un kontroles iespējas un efektīvi cīnītos pret esošajiem vai turpmākajiem apdraudējumiem jūrā, piemēram, terorismu, pirātismu, NNN zveju, nelegālo tirdzniecību vai pat jūras piesārņojumu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties Eiropas krasta apsardzes dienesta izveides nolūkā, lai veicinātu kopēju uzraudzību un kontroles iespējas un efektīvi cīnītos pret esošajiem vai turpmākajiem apdraudējumiem jūrā, piemēram, terorismu, pirātismu, NNN zveju, nelegālo tirdzniecību vai pat jūras piesārņojumu;

| 13. | aicina Komisiju turpināt centienus informācijas apmaiņas veicināšanas jomā, lai integrētu kuģošanas uzraudzību, it īpaši informācijas apmaiņu, kas saistīta ar krasta apsardzes dienestu darbības saskaņošanu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju turpināt centienus informācijas apmaiņas veicināšanas jomā, lai integrētu kuģošanas uzraudzību, it īpaši informācijas apmaiņu, kas saistīta ar krasta apsardzes dienestu darbības saskaņošanu Eiropas līmenī;

| 14. | uzskata, ka ES mērķi cīņā ar NNN zveju jāatbalsta ar nepieciešamajiem resursiem, pirmām kārtām ar finansiālajiem resursiem, lai nodrošinātu to sasniegšanu, un ka dalībvalstīm jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu īstenot spēkā esošos noteikumus; tāpat uzsver, ka, izstrādājot jaunas metodes nākotnē (piemēram, elektroniskas līdzsekošanas sistēmas, u. c.), jānodrošina, ka ir pieejami to īstenošanai vajadzīgie finanšu resursi no ES budžeta; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES mērķi cīņā ar NNN zveju jāatbalsta ar nepieciešamajiem resursiem, pirmām kārtām ar finansiālajiem resursiem, lai nodrošinātu to sasniegšanu, un ka dalībvalstīm jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu īstenot spēkā esošos noteikumus; tāpat uzsver, ka, izstrādājot jaunas metodes nākotnē (piemēram, elektroniskas līdzsekošanas sistēmas, u. c.), jānodrošina, ka ir pieejami to īstenošanai vajadzīgie finanšu resursi no ES budžeta;

| 15. | aicina Komisiju publiskot gada novērtējumus par to, kā katra dalībvalsts ir īstenojusi noteikumus kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) jomā, norādot iespējamos trūkumus, kas jānovērš, kā arī izmantot visus iespējamos līdzekļus, tostarp dalībvalstu identificēšanu, kad tās nepilda savus pienākumus, lai nodrošinātu šo noteikumu pilnīgu ievērošanu, tādējādi izveidojot uzticamu un pārredzamu kontroles režīmu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju publiskot gada novērtējumus par to, kā katra dalībvalsts ir īstenojusi noteikumus kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) jomā, norādot iespējamos trūkumus, kas jānovērš, kā arī izmantot visus iespējamos līdzekļus, tostarp dalībvalstu identificēšanu, kad tās nepilda savus pienākumus, lai nodrošinātu šo noteikumu pilnīgu ievērošanu, tādējādi izveidojot uzticamu un pārredzamu kontroles režīmu;

| 16. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu ieviest punktu sistēmas zvejas licenci kā papildu instrumentu, ar kuru dalībvalstis var atklāt pārkāpumus jebkurā tirgus posmā un piemērot bargas sankcijas pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu ieviest punktu sistēmas zvejas licenci kā papildu instrumentu, ar kuru dalībvalstis var atklāt pārkāpumus jebkurā tirgus posmā un piemērot bargas sankcijas pārkāpumu gadījumos;

| 17. | uzskata, ka, ņemot vērā zivju krājumu, zvejas flotu un flotes atbalstošā kapitāla lielo mobilitāti, kā arī zivju tirdzniecības globālo raksturu, efektīvi cīnīties ar NNN zveju ir iespējams vienīgi starptautiskā sadarbībā gan divpusējā līmenī, gan arī starptautisko organizāciju līmenī, savlaicīgi apmainoties ar vispusīgu un precīzu informāciju par zvejas kuģiem, to darbībām un nozveju, kā arī par citiem aktuāliem jautājumiem; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, ņemot vērā zivju krājumu, zvejas flotu un flotes atbalstošā kapitāla lielo mobilitāti, kā arī zivju tirdzniecības globālo raksturu, efektīvi cīnīties ar NNN zveju ir iespējams vienīgi starptautiskā sadarbībā gan divpusējā līmenī, gan arī starptautisko organizāciju līmenī, savlaicīgi apmainoties ar vispusīgu un precīzu informāciju par zvejas kuģiem, to darbībām un nozveju, kā arī par citiem aktuāliem jautājumiem;

| 18. | aicina ES stingri uzstāt, lai trešās valstis efektīvi cīnītos ar NNN zveju, tostarp veicinot FAO Nolīguma par ostas valsts pasākumiem, ANO Nolīguma par zivju krājumiem, FAO Nolīguma par atbilstības veicināšanu un ANO Jūras tiesību konvencijas parakstīšanu, ratifikāciju un īstenošanu, kā arī to veikt attiecībā uz dažādām nozvejas dokumentu shēmām, kuras saistībā ar tirdzniecības nolīgumiem, zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un Eiropas Savienības attīstības politikas īstenošanu jau pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO); |
| --- | --- |

18.

aicina ES stingri uzstāt, lai trešās valstis efektīvi cīnītos ar NNN zveju, tostarp veicinot FAO Nolīguma par ostas valsts pasākumiem, ANO Nolīguma par zivju krājumiem, FAO Nolīguma par atbilstības veicināšanu un ANO Jūras tiesību konvencijas parakstīšanu, ratifikāciju un īstenošanu, kā arī to veikt attiecībā uz dažādām nozvejas dokumentu shēmām, kuras saistībā ar tirdzniecības nolīgumiem, zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un Eiropas Savienības attīstības politikas īstenošanu jau pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO);

| 19. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai visas trešās valstis, ar kurām ES ir noslēgusi zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumu, piemērotu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) noteikumus par darba pamattiesībām, it īpaši tiesībām, kas attiecas uz NNN zvejas radīto sociālo dempingu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai visas trešās valstis, ar kurām ES ir noslēgusi zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumu, piemērotu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) noteikumus par darba pamattiesībām, it īpaši tiesībām, kas attiecas uz NNN zvejas radīto sociālo dempingu;

| 20. | uzsver, ka agrākos ierobežojumus zvejas darbību monitoringa, kontroles un uzraudzības jomā veiksmīgi novērš ar moderno tehnoloģiju starpniecību, tostarp ar kosmosa un satelītu tehnoloģiju izstrādi, un ka būtiskākais faktors NNN zvejas apkarošanā mūsdienās pirmām kārtām ir valdību politiskā griba rīkoties efektīvi un atbildīgi; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka agrākos ierobežojumus zvejas darbību monitoringa, kontroles un uzraudzības jomā veiksmīgi novērš ar moderno tehnoloģiju starpniecību, tostarp ar kosmosa un satelītu tehnoloģiju izstrādi, un ka būtiskākais faktors NNN zvejas apkarošanā mūsdienās pirmām kārtām ir valdību politiskā griba rīkoties efektīvi un atbildīgi;

| 21. | aicina dalībvalstis izmeklēt un ierosināt lietu pret zvejas kuģiem, kuģu īpašniekiem, uzņēmumiem, uzņēmējsabiedrībām vai privātpersonām, kas veikuši ar NNN zveju saistītas darbības, tostarp NNN zvejā nozvejoto lomu apvienošanu ar legāliem lomiem, un attiekties pret šīm darbībām tāpat kā pret ekoloģiska vai ekonomiska rakstura noziedzīgiem nodarījumiem, piemērojot stingras sankcijas, tostarp attiecīgā gadījumā par smagiem un atkārtotiem nodarījumiem ilgstoši atsaucot zvejas licences un liedzot piekļuvi ostas iekārtām; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izmeklēt un ierosināt lietu pret zvejas kuģiem, kuģu īpašniekiem, uzņēmumiem, uzņēmējsabiedrībām vai privātpersonām, kas veikuši ar NNN zveju saistītas darbības, tostarp NNN zvejā nozvejoto lomu apvienošanu ar legāliem lomiem, un attiekties pret šīm darbībām tāpat kā pret ekoloģiska vai ekonomiska rakstura noziedzīgiem nodarījumiem, piemērojot stingras sankcijas, tostarp attiecīgā gadījumā par smagiem un atkārtotiem nodarījumiem ilgstoši atsaucot zvejas licences un liedzot piekļuvi ostas iekārtām;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka ES subsīdijas piešķirtas kuģiem, kas iepriekš izmantoti nelegālā zvejā; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka ES subsīdijas piešķirtas kuģiem, kas iepriekš izmantoti nelegālā zvejā;

| 23. | aicina Komisiju izdarīt izmaiņas prasībās attiecībā uz visu veidu finansiālo palīdzību, lai tiem kuģu īpašniekiem, ja pierādīts, ka to kuģi izmantoti nelegālā zvejā, varētu piemērot finansiālās sankcijas un liegt iespēju saņemt finansējumu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izdarīt izmaiņas prasībās attiecībā uz visu veidu finansiālo palīdzību, lai tiem kuģu īpašniekiem, ja pierādīts, ka to kuģi izmantoti nelegālā zvejā, varētu piemērot finansiālās sankcijas un liegt iespēju saņemt finansējumu;

| 24. | mudina Komisiju nepiešķirt Eiropas Zivsaimniecības fonda atbalstu visiem tiem kuģiem, kas iesaistījušies NNN zvejas darbībās; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju nepiešķirt Eiropas Zivsaimniecības fonda atbalstu visiem tiem kuģiem, kas iesaistījušies NNN zvejas darbībās;

| 25. | uzsver, ka zvejniecības nozarei jāuzņemas lielāki pienākumi un atbildība, lai panāktu jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu; uzskata, ka būtiska nozīme ir pārredzamības uzlabošanai visos zvejniecības nozares un tās darbības aspektos, tostarp panākot vienošanos par starptautiskiem kritērijiem kuģu faktisko īpašnieku un viņu zvejas tiesību noteikšanai un par šādu kritēriju publicēšanas nosacījumiem, tāpat būtiska nozīme ir arī zvejas kuģu uzraudzībai starptautiskajos ūdeņos; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka zvejniecības nozarei jāuzņemas lielāki pienākumi un atbildība, lai panāktu jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu; uzskata, ka būtiska nozīme ir pārredzamības uzlabošanai visos zvejniecības nozares un tās darbības aspektos, tostarp panākot vienošanos par starptautiskiem kritērijiem kuģu faktisko īpašnieku un viņu zvejas tiesību noteikšanai un par šādu kritēriju publicēšanas nosacījumiem, tāpat būtiska nozīme ir arī zvejas kuģu uzraudzībai starptautiskajos ūdeņos;

| 26. | uzskata, ka Eiropas Savienībai jārāda piemērs, pieņemot un īstenojot pārredzamības politiku attiecībā uz zivsaimniecības pārvaldības lēmumu pieņemšanu starptautiskajās organizācijās un trešās valstīs, ar kurām ES sadarbojas zivsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Eiropas Savienībai jārāda piemērs, pieņemot un īstenojot pārredzamības politiku attiecībā uz zivsaimniecības pārvaldības lēmumu pieņemšanu starptautiskajās organizācijās un trešās valstīs, ar kurām ES sadarbojas zivsaimniecības jomā;

| 27. | uzskata, ka zveja, kas tiek veikta, ievērojot starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī pieņemtus noteikumus, un kas pamatojas uz resursu atbildīgu un ilgtspējīgu izmantošanu, veicina ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu gan Eiropas Savienībā, gan jaunattīstības valstīs, turpretī nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja rada nopietnas ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas sekas, kas īpaši kaitē jaunattīstības valstīm, jo apgrūtina Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM), sevišķi 1., 7. un 8. TAM, sasniegšanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka zveja, kas tiek veikta, ievērojot starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī pieņemtus noteikumus, un kas pamatojas uz resursu atbildīgu un ilgtspējīgu izmantošanu, veicina ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu gan Eiropas Savienībā, gan jaunattīstības valstīs, turpretī nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja rada nopietnas ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas sekas, kas īpaši kaitē jaunattīstības valstīm, jo apgrūtina Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM), sevišķi 1., 7. un 8. TAM, sasniegšanu;

| 28. | uzsver to, ka zvejas darbības notiek pārrobežu līmenī un ka ir nepieciešams cīnīties ar NNN zveju, sadarbojoties gan divpusēji, gan daudzpusēji, lai nodrošinātu, ka visus pasākumus NNN zvejas apkarošanai piemēro pārredzami, bez diskriminācijas un taisnīgi, vienlaikus ņemot vērā jaunattīstības valstu, īpaši mazo salu valstu, finansiālās un tehniskās iespējas un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

28.

uzsver to, ka zvejas darbības notiek pārrobežu līmenī un ka ir nepieciešams cīnīties ar NNN zveju, sadarbojoties gan divpusēji, gan daudzpusēji, lai nodrošinātu, ka visus pasākumus NNN zvejas apkarošanai piemēro pārredzami, bez diskriminācijas un taisnīgi, vienlaikus ņemot vērā jaunattīstības valstu, īpaši mazo salu valstu, finansiālās un tehniskās iespējas un cilvēkresursus;

| 29. | aicina Komisiju nodrošināt politikas virzienu saskaņotību tā, lai attīstības politika, kuras mērķis ir nabadzības izskaušana, kopā ar vides un tirdzniecības aspektiem veidotu ES politikas neatņemamu sastāvdaļu, lai izskaustu NNN zveju; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju nodrošināt politikas virzienu saskaņotību tā, lai attīstības politika, kuras mērķis ir nabadzības izskaušana, kopā ar vides un tirdzniecības aspektiem veidotu ES politikas neatņemamu sastāvdaļu, lai izskaustu NNN zveju;

| 30. | uzsver NNN zvejas un valsts pārvaldes līmeņa tiešo saistību un prasa, lai jebkādi ārējā atbalsta pasākumi tiktu īstenoti kopā ar saņēmējas valsts stingru politisko gribu aizliegt NNN zveju tās ūdeņos un kopumā uzlabot zivsaimniecības nozares pārvaldību; |
| --- | --- |

30.

uzsver NNN zvejas un valsts pārvaldes līmeņa tiešo saistību un prasa, lai jebkādi ārējā atbalsta pasākumi tiktu īstenoti kopā ar saņēmējas valsts stingru politisko gribu aizliegt NNN zveju tās ūdeņos un kopumā uzlabot zivsaimniecības nozares pārvaldību;

| 31. | mudina Komisiju un dalībvalstis paplašināt finansiālā, tehnoloģiskā un tehniskā atbalsta programmas, tostarp oficiālās attīstības palīdzības programmu un zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumus, lai īstenotu monitoringa, kontroles un uzraudzības programmas jaunattīstības valstu ūdeņos, prioritāti piešķirot nevis divpusējām, bet reģionālām programmām; turklāt mudina arī uzlabot koordināciju starp visiem līdzekļu devējiem — gan Eiropas, gan pārējiem — minēto programmu finansēšanā; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju un dalībvalstis paplašināt finansiālā, tehnoloģiskā un tehniskā atbalsta programmas, tostarp oficiālās attīstības palīdzības programmu un zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumus, lai īstenotu monitoringa, kontroles un uzraudzības programmas jaunattīstības valstu ūdeņos, prioritāti piešķirot nevis divpusējām, bet reģionālām programmām; turklāt mudina arī uzlabot koordināciju starp visiem līdzekļu devējiem — gan Eiropas, gan pārējiem — minēto programmu finansēšanā;

| 32. | turklāt uzskata — lai efektīvāk cīnītos ar NNN zveju, ES aktīvi jāizmanto sadarbība, īstenojot zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

32.

turklāt uzskata — lai efektīvāk cīnītos ar NNN zveju, ES aktīvi jāizmanto sadarbība, īstenojot zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumus;

| 33. | aicina Komisiju, slēdzot nolīgumus ar jaunattīstības valstīm, atbilstīgi vajadzībām palielināt zivsaimniecības nozarei paredzēto budžetu, lai jaunattīstības valstis pastiprinātu NNN zvejas apkarošanai nepieciešamās institucionālās spējas, cilvēkresursus un tehniskās iespējas, kā arī labāk ievērotu pasaules un reģionālo organizāciju pieņemtos noteikumus zvejniecības pārvaldības jomā un Eiropas Savienības tiesību aktus; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju, slēdzot nolīgumus ar jaunattīstības valstīm, atbilstīgi vajadzībām palielināt zivsaimniecības nozarei paredzēto budžetu, lai jaunattīstības valstis pastiprinātu NNN zvejas apkarošanai nepieciešamās institucionālās spējas, cilvēkresursus un tehniskās iespējas, kā arī labāk ievērotu pasaules un reģionālo organizāciju pieņemtos noteikumus zvejniecības pārvaldības jomā un Eiropas Savienības tiesību aktus;

| 34. | uzsver, ka jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un jāuztic zvejniecības nozares uzņēmumiem atbildība par likumīgu zvejas metožu izmantošanu un sadarbības veidošanu ar iestādēm cīņā ar NNN zveju, nosakot to par daļu no uzņēmumu atbildības sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un jāuztic zvejniecības nozares uzņēmumiem atbildība par likumīgu zvejas metožu izmantošanu un sadarbības veidošanu ar iestādēm cīņā ar NNN zveju, nosakot to par daļu no uzņēmumu atbildības sociālajā un vides jomā;

| 35. | aicina Komisiju apsvērt iespēju instrumentu sarakstam, kuri jāīsteno to valstu interesēs, kuras ir tiesīgas izmantot patlaban pārskatāmo vispārējo preferenču sistēmu plus, pievienot FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, ANO Nolīgumu par zivju krājumiem un FAO Nolīgumu par atbilstības veicināšanu; aicina atsaukt eksporta licences visām valstīm, kas tirgo NNN zvejā iegūtus produktus; uzskata, ka ES vajadzētu strādāt ar šīm valstīm, lai aizliegtu šādu produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju apsvērt iespēju instrumentu sarakstam, kuri jāīsteno to valstu interesēs, kuras ir tiesīgas izmantot patlaban pārskatāmo vispārējo preferenču sistēmu plus, pievienot FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, ANO Nolīgumu par zivju krājumiem un FAO Nolīgumu par atbilstības veicināšanu; aicina atsaukt eksporta licences visām valstīm, kas tirgo NNN zvejā iegūtus produktus; uzskata, ka ES vajadzētu strādāt ar šīm valstīm, lai aizliegtu šādu produktu tirdzniecību;

| 36. | atgādina, ka jautājums par NNN zveju ir cieši saistīts ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem tirdzniecības aspektā, uz ko attiecas PTO noteikumi; uzsver problēmu, kas saistīta ar atkāpi no sākotnējiem noteikumiem attiecībā uz dažiem apstrādātiem zvejniecības produktiem un it īpaši ar Papua-Jaungvinejas lietu, kas kavē šādu produktu izsekojamību un rada iespēju nodarboties ar NNN zveju; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka jautājums par NNN zveju ir cieši saistīts ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem tirdzniecības aspektā, uz ko attiecas PTO noteikumi; uzsver problēmu, kas saistīta ar atkāpi no sākotnējiem noteikumiem attiecībā uz dažiem apstrādātiem zvejniecības produktiem un it īpaši ar Papua-Jaungvinejas lietu, kas kavē šādu produktu izsekojamību un rada iespēju nodarboties ar NNN zveju;

| 37. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāīsteno tie mērķi, ko izvirzījušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kurās iesaistījusies ES, proti:






  — | izveidot visās zivsaimniecībās saskaņā ar RZPO to zvejas kuģu, tostarp apgādes kuģu, reģistrus, kuri saņēmuši zvejas atļaujas, kā arī to kuģu sarakstus, kas nodarbojas ar NNN zveju (melnie saraksti), un tie bieži jāaktualizē, plaši jāpublicē un jākoordinē RZPO vidū; |
| --- | --- | --- |

37.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāīsteno tie mērķi, ko izvirzījušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kurās iesaistījusies ES, proti:

—

izveidot visās zivsaimniecībās saskaņā ar RZPO to zvejas kuģu, tostarp apgādes kuģu, reģistrus, kuri saņēmuši zvejas atļaujas, kā arī to kuģu sarakstus, kas nodarbojas ar NNN zveju (melnie saraksti), un tie bieži jāaktualizē, plaši jāpublicē un jākoordinē RZPO vidū;

| — | nostiprināt RZPO atbilstības komitejas, lai analizētu līgumslēdzējpušu paveikto un vajadzības gadījumā piemērotu efektīvas sankcijas; |
| --- | --- |

—

nostiprināt RZPO atbilstības komitejas, lai analizētu līgumslēdzējpušu paveikto un vajadzības gadījumā piemērotu efektīvas sankcijas;

| — | paplašināt tādu īpašo pasākumu sarakstu, kurus veikušas līgumslēdzējas puses kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstis un īpašuma beneficiāru valstis katrā konkrētajā RZPO; |
| --- | --- |

—

paplašināt tādu īpašo pasākumu sarakstu, kurus veikušas līgumslēdzējas puses kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstis un īpašuma beneficiāru valstis katrā konkrētajā RZPO;

| — | izveidot atbilstīgas pārbaudes uz jūras un novērošanas programmas; |
| --- | --- |

—

izveidot atbilstīgas pārbaudes uz jūras un novērošanas programmas;

| — | aizliegt pārkraušanu uz jūras; |
| --- | --- |

—

aizliegt pārkraušanu uz jūras;

| — | izstrādāt nozvejas dokumentu shēmas, vispirms attiecībā uz galvenajām zivju sugām katrā RZPO; |
| --- | --- |

—

izstrādāt nozvejas dokumentu shēmas, vispirms attiecībā uz galvenajām zivju sugām katrā RZPO;

| — | vajadzības gadījumā obligāti izmantot elektroniskos līdzekļus, tostarp kuģu novērošanas sistēmu, elektroniskos reģistrācijas žurnālus un citas līdzsekošanas ierīces; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā obligāti izmantot elektroniskos līdzekļus, tostarp kuģu novērošanas sistēmu, elektroniskos reģistrācijas žurnālus un citas līdzsekošanas ierīces;

| — | veikt obligātu un regulāru novērtējumu, kā konkrētas RZPO izpildījušas prasību rīkoties atbilstīgi ieteikumiem; |
| --- | --- |

—

veikt obligātu un regulāru novērtējumu, kā konkrētas RZPO izpildījušas prasību rīkoties atbilstīgi ieteikumiem;

| — | paziņot par finansiālajām interesēm attiecībā uz zivsaimniecības nozari RZPO delegāciju vadītājiem, ja pastāv interešu konflikta rašanās iespējamība; |
| --- | --- |

—

paziņot par finansiālajām interesēm attiecībā uz zivsaimniecības nozari RZPO delegāciju vadītājiem, ja pastāv interešu konflikta rašanās iespējamība;

| 38. | prasa steidzami paplašināt RZPO tīklu, lai ietvertu visas zivsaimniecības un apgabalus, kuri atrodas starptautiskajos ūdeņos, vai nu izveidojot jaunas RZPO, vai paplašinot pašreizējo organizāciju pilnvaras; uzskata, ka ir nepieciešama daudz ciešāka RZPO sadarbība attiecībā uz informācijas apmaiņu, sankcijām pret kuģiem un līgumslēdzējām pusēm, paturot prātā NNN zvejas globālo raksturu; |
| --- | --- |

38.

prasa steidzami paplašināt RZPO tīklu, lai ietvertu visas zivsaimniecības un apgabalus, kuri atrodas starptautiskajos ūdeņos, vai nu izveidojot jaunas RZPO, vai paplašinot pašreizējo organizāciju pilnvaras; uzskata, ka ir nepieciešama daudz ciešāka RZPO sadarbība attiecībā uz informācijas apmaiņu, sankcijām pret kuģiem un līgumslēdzējām pusēm, paturot prātā NNN zvejas globālo raksturu;

| 39. | uzskata — lai valsts iegūtu tiesības zvejot starptautiskajos ūdeņos, ciktāl to pieļauj starptautiskie tiesību akti, jāizvirza prasība ievērot attiecīgo starptautisko organizāciju noteikumus un pilnībā īstenot visus to pieņemtos pārvaldības pasākumus; |
| --- | --- |

39.

uzskata — lai valsts iegūtu tiesības zvejot starptautiskajos ūdeņos, ciktāl to pieļauj starptautiskie tiesību akti, jāizvirza prasība ievērot attiecīgo starptautisko organizāciju noteikumus un pilnībā īstenot visus to pieņemtos pārvaldības pasākumus;

| 40. | norāda, ka FAO ir galvenais zinātnisko atzinumu un ieteikumu avots, risinot globālos jautājumus zivsaimniecības un akvakultūras jomā, jo zivsaimniecības attīstība un pārvaldība tiek labāk saskaņota ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka FAO ir galvenais zinātnisko atzinumu un ieteikumu avots, risinot globālos jautājumus zivsaimniecības un akvakultūras jomā, jo zivsaimniecības attīstība un pārvaldība tiek labāk saskaņota ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un vides aizsardzību;

| 41. | pilnībā atbalsta pašreiz aktuālo FAO iniciatīvu pēc iespējas drīz izveidot starptautisku zvejas kuģu, saldētājkuģu un kravas kuģu. reģistru, kurš būtu obligāts un iekļautu kuģus ar bruto tonnāžu virs 10 tonnām; |
| --- | --- |

41.

pilnībā atbalsta pašreiz aktuālo FAO iniciatīvu pēc iespējas drīz izveidot starptautisku zvejas kuģu, saldētājkuģu un kravas kuģu. reģistru, kurš būtu obligāts un iekļautu kuģus ar bruto tonnāžu virs 10 tonnām;

| 42. | mudina ātri izveidot karoga valsts veikto pasākumu novērtējuma sistēmu, ar ko patlaban nodarbojas FAO un kas būtu līdzeklis to valstu ietekmēšanai, kuras nepilda savas starptautiskās juridiskās saistības; uzstāj, ka jāmeklē konkrēti efektīvi mehānismi, lai piemērotu sankcijas valstīm, kuras nenodrošina, ka ar to karogu peldošie kuģi neatbalsta NNN zveju un nepiedalās šādā zvejā, un neievēro visus attiecīgos tiesību aktus; aicina dalībvalstis taisnīgi un pārredzami izmantot tirgus instrumentus, lai pārtrauktu nelegālo zveju, nediskriminējot citas valstis; atbalsta FAO lēmumu organizēt starptautiskas apspriedes par to, kā karoga valstis pilda savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

42.

mudina ātri izveidot karoga valsts veikto pasākumu novērtējuma sistēmu, ar ko patlaban nodarbojas FAO un kas būtu līdzeklis to valstu ietekmēšanai, kuras nepilda savas starptautiskās juridiskās saistības; uzstāj, ka jāmeklē konkrēti efektīvi mehānismi, lai piemērotu sankcijas valstīm, kuras nenodrošina, ka ar to karogu peldošie kuģi neatbalsta NNN zveju un nepiedalās šādā zvejā, un neievēro visus attiecīgos tiesību aktus; aicina dalībvalstis taisnīgi un pārredzami izmantot tirgus instrumentus, lai pārtrauktu nelegālo zveju, nediskriminējot citas valstis; atbalsta FAO lēmumu organizēt starptautiskas apspriedes par to, kā karoga valstis pilda savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem;

| 43. | prasa steidzami pieņemt pasākumus, lai izbeigtu tā dēvēto „izdevīgo karogu” izmantošanas praksi, kas ļauj zvejas kuģiem nesodīti zvejot nelegāli, ārkārtīgi negatīvi ietekmējot jūras ekosistēmu, zivju krājumus, piekrastes kopienas un nodrošinātību ar pārtiku, it īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī legālo zvejniecības nozari, kuras pārstāvji ievēro likumu; |
| --- | --- |

43.

prasa steidzami pieņemt pasākumus, lai izbeigtu tā dēvēto „izdevīgo karogu” izmantošanas praksi, kas ļauj zvejas kuģiem nesodīti zvejot nelegāli, ārkārtīgi negatīvi ietekmējot jūras ekosistēmu, zivju krājumus, piekrastes kopienas un nodrošinātību ar pārtiku, it īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī legālo zvejniecības nozari, kuras pārstāvji ievēro likumu;

| 44. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai ES intereses nebūtu saistītas ar šādām zvejas pirātisma formām, un tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to valstspiederīgie neatbalsta NNN zveju un neiesaistās šādās darbībās; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai ES intereses nebūtu saistītas ar šādām zvejas pirātisma formām, un tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to valstspiederīgie neatbalsta NNN zveju un neiesaistās šādās darbībās;

| 45. | atbalsta Komisijas centienus izveidot publisko reģistru, kurā norādītu kuģu īpašniekus par viņu līdzdalību NNN zvejā, ja ir pierādījumi, kas to apstiprina; uzskata, ka reģistram jāatbilst Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pārvaldītajam reģistram Vigo pilsētā; |
| --- | --- |

45.

atbalsta Komisijas centienus izveidot publisko reģistru, kurā norādītu kuģu īpašniekus par viņu līdzdalību NNN zvejā, ja ir pierādījumi, kas to apstiprina; uzskata, ka reģistram jāatbilst Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pārvaldītajam reģistram Vigo pilsētā;

| 46. | uzskata, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā integrētai organizācijai nekavējoties jāveic neatkarīgi novērtējumi gan attiecībā uz karoga valstīm, gan RZPO veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā integrētai organizācijai nekavējoties jāveic neatkarīgi novērtējumi gan attiecībā uz karoga valstīm, gan RZPO veiktajiem pasākumiem;

| 47. | atzīst, ka trūkst starptautiskās sadarbības, lai novērstu negatīvās sekas, kas radušās tādu cilvēku darbību rezultātā, kuras nav zveja un kuras ietekmē jūras vidi, un aicina Komisiju atbalstīt starptautiskas organizācijas izveidi, iespējams, ANO vadībā, lai novērstu šo nepilnību; |
| --- | --- |

47.

atzīst, ka trūkst starptautiskās sadarbības, lai novērstu negatīvās sekas, kas radušās tādu cilvēku darbību rezultātā, kuras nav zveja un kuras ietekmē jūras vidi, un aicina Komisiju atbalstīt starptautiskas organizācijas izveidi, iespējams, ANO vadībā, lai novērstu šo nepilnību;

| 48. | uzskata, ka pilnīgāk jāizstrādā tirgus valsts atbildības koncepcija, jo tādējādi varētu iegūt līdzekli NNN zvejā iegūto produktu tirgu slēgšanai; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir steidzami jāapspriežas ar citām svarīgām tirgus valstīm, tostarp, bet ne tikai, ar ASV, Japānu un Ķīnu, par to, kā sadarboties, un pēc iespējas drīz ir jāizstrādā starptautiski juridiski instrumenti, ar kuriem varētu izbeigt tirdzniecību ar NNN zvejā iegūtām zivīm, saukt pie atbildības pārkāpējus un piemērot sankcijas saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka pilnīgāk jāizstrādā tirgus valsts atbildības koncepcija, jo tādējādi varētu iegūt līdzekli NNN zvejā iegūto produktu tirgu slēgšanai; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir steidzami jāapspriežas ar citām svarīgām tirgus valstīm, tostarp, bet ne tikai, ar ASV, Japānu un Ķīnu, par to, kā sadarboties, un pēc iespējas drīz ir jāizstrādā starptautiski juridiski instrumenti, ar kuriem varētu izbeigt tirdzniecību ar NNN zvejā iegūtām zivīm, saukt pie atbildības pārkāpējus un piemērot sankcijas saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu;

| 49. | uzsver, ka Eiropas zivsaimniecības nozare daļēji ir atkarīga no stingras NNN zvejā iegūtu zvejniecības produktu, ko tirgo Eiropas un pasaules tirgos, kontroles; uzsver, ka šai nozarei ir ļoti liela nozīme reģionālajā plānošanā un pārtikas nekaitīguma, darba vietu un resursu nodrošināšanā Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka Eiropas zivsaimniecības nozare daļēji ir atkarīga no stingras NNN zvejā iegūtu zvejniecības produktu, ko tirgo Eiropas un pasaules tirgos, kontroles; uzsver, ka šai nozarei ir ļoti liela nozīme reģionālajā plānošanā un pārtikas nekaitīguma, darba vietu un resursu nodrošināšanā Kopienas ūdeņos;

| 50. | uzskata, ka Eiropas Savienības rīcībā jau ir instrumenti, ar ko ierobežot nelegālo zveju, un ir pārliecināts, ka, tā kā Eiropas Savienība ir viens no lielākajiem zivju tirgiem pasaulē un ja tā šos instrumentus atbilstīgi izmantos, ar šo preventīvo rīcību neapšaubāmi tiktu gūti praktiski rezultāti; tāpēc aicina Eiropas Savienības izvešanas atļaujas nepiešķirt vai tās anulēt valstīm vai līgumslēdzējām pusēm, kuras nesadarbojas ar RZPO tādu instrumentu izstrādē kā nozvejas dokumentu shēmas vai ostas valsts pasākumi; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka Eiropas Savienības rīcībā jau ir instrumenti, ar ko ierobežot nelegālo zveju, un ir pārliecināts, ka, tā kā Eiropas Savienība ir viens no lielākajiem zivju tirgiem pasaulē un ja tā šos instrumentus atbilstīgi izmantos, ar šo preventīvo rīcību neapšaubāmi tiktu gūti praktiski rezultāti; tāpēc aicina Eiropas Savienības izvešanas atļaujas nepiešķirt vai tās anulēt valstīm vai līgumslēdzējām pusēm, kuras nesadarbojas ar RZPO tādu instrumentu izstrādē kā nozvejas dokumentu shēmas vai ostas valsts pasākumi;

| 51. | uzsver, ka viens no efektīvākajiem ieročiem cīņā ar NNN zveju ir tirdzniecība; tāpēc vēlreiz pauž nožēlu par koordinācijas trūkumu DG MARE un DG TRADE starpā, jo DG MARE nosaka sev arvien vairāk mērķu cīņā ar NNN zveju, taču DG TRADE vienīgais mērķis, izrādās, ir arvien vairāk atvērt Kopienas tirgus importam neatkarīgi no tā izcelsmes un spēkā esošajām kontroles garantijām, piešķirot tarifu atvieglojumus un atkāpes no izcelsmes noteikumiem, tādējādi atverot Eiropas tirgus flotēm un valstīm, kas pret NNN zveju izturas visiecietīgāk; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka viens no efektīvākajiem ieročiem cīņā ar NNN zveju ir tirdzniecība; tāpēc vēlreiz pauž nožēlu par koordinācijas trūkumu DG MARE un DG TRADE starpā, jo DG MARE nosaka sev arvien vairāk mērķu cīņā ar NNN zveju, taču DG TRADE vienīgais mērķis, izrādās, ir arvien vairāk atvērt Kopienas tirgus importam neatkarīgi no tā izcelsmes un spēkā esošajām kontroles garantijām, piešķirot tarifu atvieglojumus un atkāpes no izcelsmes noteikumiem, tādējādi atverot Eiropas tirgus flotēm un valstīm, kas pret NNN zveju izturas visiecietīgāk;

| 52. | šai sakarībā uzskata, ka lielāka atbildība par šādu rīcību jāprasa no tirgus dalībniekiem un it īpaši no importētājiem, jo, iespējams, situācija tirgū ir galvenais NNN zvejas iemesls; |
| --- | --- |

52.

šai sakarībā uzskata, ka lielāka atbildība par šādu rīcību jāprasa no tirgus dalībniekiem un it īpaši no importētājiem, jo, iespējams, situācija tirgū ir galvenais NNN zvejas iemesls;

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt patērētājiem tiesības vienmēr skaidri zināt, ka nopirktais produkts ir nozvejots legāli; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt patērētājiem tiesības vienmēr skaidri zināt, ka nopirktais produkts ir nozvejots legāli;

| 54. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot informāciju, ko tās sniedz patērētājiem par dažādām marķēšanas sistēmām, piemēram, par Jūras vides pārvaldes (MSC) sistēmu, kas nodrošina pārredzamību un sniedz patērētājiem garantiju, ka viņi iegādājas ilgtspējīgi un legāli zvejotas zivis; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot informāciju, ko tās sniedz patērētājiem par dažādām marķēšanas sistēmām, piemēram, par Jūras vides pārvaldes (MSC) sistēmu, kas nodrošina pārredzamību un sniedz patērētājiem garantiju, ka viņi iegādājas ilgtspējīgi un legāli zvejotas zivis;

| 55. | pilnībā atbalsta jaunās pamatnostādnes, kas pieņemtas FAO Zivsaimniecība komitejas (COFI) sanāksmē 2011. gada februārī, ar mērķi saskaņot zivsaimniecības produktu marķēšanas sistēmu, lai izskaustu nelegālo zveju; uzskata, ka marķējumā jābūt skaidrām norādēm par attiecīgo zivju lietojumu komerciāliem un zinātniskiem mērķiem, zvejas veidu un, kas ir visbūtiskākais, izcelsmes zonu; |
| --- | --- |

55.

pilnībā atbalsta jaunās pamatnostādnes, kas pieņemtas FAO Zivsaimniecība komitejas (COFI) sanāksmē 2011. gada februārī, ar mērķi saskaņot zivsaimniecības produktu marķēšanas sistēmu, lai izskaustu nelegālo zveju; uzskata, ka marķējumā jābūt skaidrām norādēm par attiecīgo zivju lietojumu komerciāliem un zinātniskiem mērķiem, zvejas veidu un, kas ir visbūtiskākais, izcelsmes zonu;

| 56. | mudina Komisiju izstrādāt globālu nozvejas dokumentu shēmu; |
| --- | --- |

56.

mudina Komisiju izstrādāt globālu nozvejas dokumentu shēmu;

| 57. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt izsekojamības uzlabošanas metožu izstrādi un izmantošanu, lai nodrošinātu pilnīgu, efektīvu zivju produktu izsekojamību visā piegādes ķēdē, tostarp zvejas kuģu un apgādes kuģu satelītuzraudzību un elektronisku marķieru izmantošanu zivju izsekošanā, kā arī izveidot zivju krājumu DNS un citas ģenētiskā materiāla globālās datubāzes, lai identificētu zivju produktus un to ģeogrāfisko izcelsmi, kā minēts Komisijas Kopīgā pētniecības centra ziņojumā „Nelikumīgu darbību novēršana zivsaimniecības nozarē — ģenētikas, genomikas, ķīmijas un tiesu medicīnas nozīme cīņā pret NNN zveju un zivju produktu izsekojamības veicināšanā”; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt izsekojamības uzlabošanas metožu izstrādi un izmantošanu, lai nodrošinātu pilnīgu, efektīvu zivju produktu izsekojamību visā piegādes ķēdē, tostarp zvejas kuģu un apgādes kuģu satelītuzraudzību un elektronisku marķieru izmantošanu zivju izsekošanā, kā arī izveidot zivju krājumu DNS un citas ģenētiskā materiāla globālās datubāzes, lai identificētu zivju produktus un to ģeogrāfisko izcelsmi, kā minēts Komisijas Kopīgā pētniecības centra ziņojumā „Nelikumīgu darbību novēršana zivsaimniecības nozarē — ģenētikas, genomikas, ķīmijas un tiesu medicīnas nozīme cīņā pret NNN zveju un zivju produktu izsekojamības veicināšanā”;

| 58. | aicina Komisiju un Padomi palielināt resursus, ko piešķir cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību visos līmeņos; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju un Padomi palielināt resursus, ko piešķir cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību visos līmeņos;

| 59. | atzinīgi vērtē ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) neseno ziņojumu par transnacionālo organizēto noziedzību zvejniecības nozarē, kā arī tā paskaidrojumu par to, kā organizētas noziedzīgas grupas paplašina savu ietekmi zvejniecības nozarē, tostarp gan zvejas darbību ķēdes sākuma posmā (kuģu un apkalpes apgāde, degvielas uzpilde u. tml.), gan beigu posmā (tirdzniecība, pārvadāšana); |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) neseno ziņojumu par transnacionālo organizēto noziedzību zvejniecības nozarē, kā arī tā paskaidrojumu par to, kā organizētas noziedzīgas grupas paplašina savu ietekmi zvejniecības nozarē, tostarp gan zvejas darbību ķēdes sākuma posmā (kuģu un apkalpes apgāde, degvielas uzpilde u. tml.), gan beigu posmā (tirdzniecība, pārvadāšana);

| 60. | pauž nemieru par to, ka NNN zveja ir saistīta ar tādām noziedzīgām darbībām kā cilvēku ekspluatācija un tirdzniecība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, korupcija, zagtu mantu realizēšana, izvairīšanās no nodokļiem un muitas pārkāpumi, un uzskata, ka tā būtu jāuzskata par transnacionālās organizētās noziedzības veidu; uzsver, ka jāpiemēro vispusīgāka un integrētāka pieeja cīņā ar NNN zveju, tostarp attiecībā uz pārbaudēm tirdzniecības un importa jomā; |
| --- | --- |

60.

pauž nemieru par to, ka NNN zveja ir saistīta ar tādām noziedzīgām darbībām kā cilvēku ekspluatācija un tirdzniecība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, korupcija, zagtu mantu realizēšana, izvairīšanās no nodokļiem un muitas pārkāpumi, un uzskata, ka tā būtu jāuzskata par transnacionālās organizētās noziedzības veidu; uzsver, ka jāpiemēro vispusīgāka un integrētāka pieeja cīņā ar NNN zveju, tostarp attiecībā uz pārbaudēm tirdzniecības un importa jomā;

| 61. | pilnībā atbalsta UNODC ziņojumā sniegtos ieteikumus, tostarp attiecībā uz starptautiskās sadarbības paplašināšanu jūrā notikušu noziedzīgu darbību izmeklēšanā, zvejas kuģu piederības un to darbības pārredzamības uzlabošanu un zvejas kuģu pārdošanas un izmantošanas apkarošanu, ja to dara sabiedrības, kurām nav izsekojami īpašuma beneficiāri; |
| --- | --- |

61.

pilnībā atbalsta UNODC ziņojumā sniegtos ieteikumus, tostarp attiecībā uz starptautiskās sadarbības paplašināšanu jūrā notikušu noziedzīgu darbību izmeklēšanā, zvejas kuģu piederības un to darbības pārredzamības uzlabošanu un zvejas kuģu pārdošanas un izmantošanas apkarošanu, ja to dara sabiedrības, kurām nav izsekojami īpašuma beneficiāri;

| 62. | norāda, ka ANO Konvencija cīņai pret transnacionālo organizēto noziedzību ir viens no visplašāk ratificētajiem līgumiem, ar kuru līgumslēdzējpusēm uzliek par pienākumu savstarpēji sadarboties, veicot izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesvedību transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanā, tādējādi veidojot nozīmīgas sinerģijas cīņā ar NNN zveju; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka ANO Konvencija cīņai pret transnacionālo organizēto noziedzību ir viens no visplašāk ratificētajiem līgumiem, ar kuru līgumslēdzējpusēm uzliek par pienākumu savstarpēji sadarboties, veicot izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesvedību transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanā, tādējādi veidojot nozīmīgas sinerģijas cīņā ar NNN zveju;

| 63. | uzskata, ka NNN zveju vajadzētu iekļaut Interpola prioritārajās jomās, nodrošinot organizācijai resursus un izmeklēšanas pilnvaras NNN zvejas starptautisko noziedzīgo aspektu uzraudzībā un apkarošanā; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka NNN zveju vajadzētu iekļaut Interpola prioritārajās jomās, nodrošinot organizācijai resursus un izmeklēšanas pilnvaras NNN zvejas starptautisko noziedzīgo aspektu uzraudzībā un apkarošanā;

| 64. | aicina Komisiju iepazīties ar ASV Leisija likumu (US Lacey Act) un izvērtēt, vai atsevišķi tā elementi var būt noderīgi Eiropas situācijā, it īpaši atbildība, ko šis likums paredz mazumtirgotājiem saistībā ar zivju iegādes likumību; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju iepazīties ar ASV Leisija likumu (US Lacey Act) un izvērtēt, vai atsevišķi tā elementi var būt noderīgi Eiropas situācijā, it īpaši atbildība, ko šis likums paredz mazumtirgotājiem saistībā ar zivju iegādes likumību;

| 65. | aicina Komisiju attiecīgā gadījumā iekļaut iepriekš minētos principus tās divpusējo zivsaimniecības nolīgumu noteikumos; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju attiecīgā gadījumā iekļaut iepriekš minētos principus tās divpusējo zivsaimniecības nolīgumu noteikumos;

| 66. | uzstāj, lai Eiropas Savienība nākamajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notiks Brazīlijā 2012. gadā — ANO Jūras tiesību konvencijas 30. gadadienā —, ierosina kā prioritāru izskatīt jautājumu par starptautisku okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

66.

uzstāj, lai Eiropas Savienība nākamajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notiks Brazīlijā 2012. gadā — ANO Jūras tiesību konvencijas 30. gadadienā —, ierosina kā prioritāru izskatīt jautājumu par starptautisku okeānu pārvaldību;

| 67. | norāda, ka cīņai ar nelegālo zveju globālā līmenī ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību pasaulē, un tāpēc tai jākļūst par būtisku un skaidri izteiktu aspektu zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumos, tirdzniecības politikas saistībās, mērķos, kas izvirzīti sadarbības politikas attīstības jomā, un Eiropas Savienības ārpolitikas prioritātēs; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka cīņai ar nelegālo zveju globālā līmenī ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību pasaulē, un tāpēc tai jākļūst par būtisku un skaidri izteiktu aspektu zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumos, tirdzniecības politikas saistībās, mērķos, kas izvirzīti sadarbības politikas attīstības jomā, un Eiropas Savienības ārpolitikas prioritātēs;

| 68. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, to RZPO sekretariātiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība, un FAO Zivsaimniecības komitejai. |
| --- | --- |

68.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, to RZPO sekretariātiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība, un FAO Zivsaimniecības komitejai.

---

(1)  OV C 287 E, 29.11.2007., 502. lpp.

(2)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

(3)  OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.

(4)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/157

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisIrāna — pēdējā laikā notikušie cilvēktiesību pārkāpumi

P7_TA(2011)0517

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Irānu — nesen notikušie cilvēktiesību pārkāpumi

2013/C 153 E/21

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, jo īpaši tās, kas attiecas uz cilvēktiesību jautājumiem un sevišķi 2010. gada 7. septembra un 2011. gada 20. janvāra rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, jo īpaši tās, kas attiecas uz cilvēktiesību jautājumiem un sevišķi 2010. gada 7. septembra un 2011. gada 20. janvāra rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 16/9, ar kuru noteiktas īpašā referenta pilnvaras jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 16/9, ar kuru noteiktas īpašā referenta pilnvaras jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā,

| — | ņemot vērā 123 ieteikumus, kas pieņemti pēc Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskā pārskata 2010. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 123 ieteikumus, kas pieņemti pēc Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskā pārskata 2010. gada februārī,

| — | ņemot vērā to, ka 2011. gada 17. jūnijā ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājs iecēla Ahmed Shaheed par ANO īpašo referentu jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā, un īpašā referenta 2011. gada 23. septembrī iesniegto starpposma ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijai par cilvēktiesību stāvokli Irānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2011. gada 17. jūnijā ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājs iecēla Ahmed Shaheed par ANO īpašo referentu jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā, un īpašā referenta 2011. gada 23. septembrī iesniegto starpposma ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijai par cilvēktiesību stāvokli Irānā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 15. septembrī iesniegto ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijai par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 15. septembrī iesniegto ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijai par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

| — | ņemot vērā Irānas Cilvēktiesību dokumentācijas centra 2011. gada 10. jūnija ziņojumu par izvarošanas izmantošanu kā spīdzināšanas metodi Irānas ieslodzījuma vietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Irānas Cilvēktiesību dokumentācijas centra 2011. gada 10. jūnija ziņojumu par izvarošanas izmantošanu kā spīdzināšanas metodi Irānas ieslodzījuma vietās,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 15. un 26. septembra paziņojumus, kas attiecas uz cilvēktiesību aizstāvja Nasrin Sotoudeh apcietināšanu un sešu neatkarīgu filmu veidotāju arestēšanu, un 2011. gada 18. oktobra paziņojumu, kas attiecas uz soda piespriešanu filmu veidotājam Jafar Panahi un aktrisei Marzieh Vafamehr, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 15. un 26. septembra paziņojumus, kas attiecas uz cilvēktiesību aizstāvja Nasrin Sotoudeh apcietināšanu un sešu neatkarīgu filmu veidotāju arestēšanu, un 2011. gada 18. oktobra paziņojumu, kas attiecas uz soda piespriešanu filmu veidotājam Jafar Panahi un aktrisei Marzieh Vafamehr,

| — | ņemot vērā ES ierobežojošo pasākumu pastiprināšanu 2011. gada 10. oktobrī, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ierobežojošo pasākumu pastiprināšanu 2011. gada 10. oktobrī, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 62/149 un 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/168 par moratoriju nāvessoda piemērošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 62/149 un 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/168 par moratoriju nāvessoda piemērošanai,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju par jebkuras diskriminācijas izskaušanu un Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī to, ka Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju par jebkuras diskriminācijas izskaušanu un Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī to, ka Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus,

| — | ņemot vērā Irānas Islāma Republikas konstitūciju, jo īpaši tās 23.–27. pantu un 32.–35. pantu, kuros ir paredzēta vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un tiesības nodoties savai reliģijai, kā arī apsūdzēto un apcietināto personu pamattiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Irānas Islāma Republikas konstitūciju, jo īpaši tās 23.–27. pantu un 32.–35. pantu, kuros ir paredzēta vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un tiesības nodoties savai reliģijai, kā arī apsūdzēto un apcietināto personu pamattiesības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā pašreizējo stāvokli Irānā cilvēktiesību jomā raksturo sistemātiski pamattiesību pārkāpumi; tā kā cilvēktiesību aizstāvji (īpaši sieviešu, bērnu un mazākumtautību tiesību aktīvisti), žurnālisti, emuāru autori, mākslinieki, studentu līderi, arodbiedrību un vides aizsardzības aktīvisti turpina dzīvot ārkārtīgas spriedzes apstākļos un nepārtrauktās bailēs no apcietināšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējo stāvokli Irānā cilvēktiesību jomā raksturo sistemātiski pamattiesību pārkāpumi; tā kā cilvēktiesību aizstāvji (īpaši sieviešu, bērnu un mazākumtautību tiesību aktīvisti), žurnālisti, emuāru autori, mākslinieki, studentu līderi, arodbiedrību un vides aizsardzības aktīvisti turpina dzīvot ārkārtīgas spriedzes apstākļos un nepārtrauktās bailēs no apcietināšanas;

| B. | tā kā visaktuālākie jautājumi attiecas uz aizvien biežāk konstatētiem trūkumiem saistībā ar tiesas spriešanu, paradumiem, kurus var uzskatīt par spīdzināšanu, nežēlību vai pazemojošu izturēšanos pret apcietinātajiem, tostarp izvarošanas gadījumiem, nevienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm, reliģisko minoritāšu un mazākumtautību vajāšanu, pilsonisko un politisko tiesību trūkumu, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju, advokātu un pilsoniskās sabiedrības locekļu vajāšanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā visaktuālākie jautājumi attiecas uz aizvien biežāk konstatētiem trūkumiem saistībā ar tiesas spriešanu, paradumiem, kurus var uzskatīt par spīdzināšanu, nežēlību vai pazemojošu izturēšanos pret apcietinātajiem, tostarp izvarošanas gadījumiem, nevienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm, reliģisko minoritāšu un mazākumtautību vajāšanu, pilsonisko un politisko tiesību trūkumu, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju, advokātu un pilsoniskās sabiedrības locekļu vajāšanu un iebiedēšanu;

| C. | tā kā Irānā 2011. gada pirmajā pusē izpildīto nāvessodu skaits padarīja to par valsti, kura, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, visvairāk piemēro nāvessodu, pretēji tendencei visā pasaulē panākt nāvessoda atcelšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Irānā 2011. gada pirmajā pusē izpildīto nāvessodu skaits padarīja to par valsti, kura, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, visvairāk piemēro nāvessodu, pretēji tendencei visā pasaulē panākt nāvessoda atcelšanu;

| D. | tā kā Irānā, kā liecina dažādi ziņojumi, neskatoties uz to, ka tā parakstījusi ICCPR un oficiāli ir aizliegusi to personu sodīšanu ar nāvi, kuri nav sasnieguši 18 gadu vecumu, ar nāvessodu tiek sodīti vairāk mazgadīgo likumpārkāpēju nekā jebkurā citā valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Irānā, kā liecina dažādi ziņojumi, neskatoties uz to, ka tā parakstījusi ICCPR un oficiāli ir aizliegusi to personu sodīšanu ar nāvi, kuri nav sasnieguši 18 gadu vecumu, ar nāvessodu tiek sodīti vairāk mazgadīgo likumpārkāpēju nekā jebkurā citā valstī;

| E. | tā kā Irānas varas iestādes līdz šim vēl nav izpildījušas no dalības ANO izrietošās saistības un ir atteikušās sadarboties ar īpašo referentu; tā kā starpposma ziņojumā aprakstīti „sistemātiski pārkāpumi” un „pastiprināta” vardarbība, paustas bažas par to, ka arvien biežāk tiek piespriests nāvessods par nepilngadīgo izdarītajiem noziegumiem bez pienācīga tiesas procesa, un norādīts, ka līdz šim 2011. gadā Irānas austrumos esošajā pilsētā Mešhedā ir oficiāli izpildīti vismaz 200 nāvessodi un 146 slepeni nāvessodi; tā kā 2010. gadā Irānā nāvessods slepeni izpildīts vairāk nekā 300 cilvēkiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Irānas varas iestādes līdz šim vēl nav izpildījušas no dalības ANO izrietošās saistības un ir atteikušās sadarboties ar īpašo referentu; tā kā starpposma ziņojumā aprakstīti „sistemātiski pārkāpumi” un „pastiprināta” vardarbība, paustas bažas par to, ka arvien biežāk tiek piespriests nāvessods par nepilngadīgo izdarītajiem noziegumiem bez pienācīga tiesas procesa, un norādīts, ka līdz šim 2011. gadā Irānas austrumos esošajā pilsētā Mešhedā ir oficiāli izpildīti vismaz 200 nāvessodi un 146 slepeni nāvessodi; tā kā 2010. gadā Irānā nāvessods slepeni izpildīts vairāk nekā 300 cilvēkiem;

| F. | tā kā ārpus Irānas un Eiropas Savienībā ir arestēti, pratināti un tiek iebiedēti apcietinājumā esošo un tiesai nodoto irāņu radinieki; tā kā tūkstošiem irāņu ir aizbēguši no valsts un atraduši patvērumu kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā ārpus Irānas un Eiropas Savienībā ir arestēti, pratināti un tiek iebiedēti apcietinājumā esošo un tiesai nodoto irāņu radinieki; tā kā tūkstošiem irāņu ir aizbēguši no valsts un atraduši patvērumu kaimiņvalstīs;

| G. | tā kā opozīcijas līderi Mir Hossein Mousavi un Mehdi Karroubi kopš 2011. gada 14. februāra tiek nelikumīgi turēti mājas arestā un ir patvaļīgi ieslodzīti; tā kā šie līderi kopā ar viņu politiski aktīvajām dzīves biedrēm konkrētos laika periodos piespiedu kārtā tika nogādāti nezināmās vietās un viņiem tika liegti jebkādi kontakti ar draugiem un ģimeni un šajos laika posmos pastāvējis liels spīdzināšanas risks; |
| --- | --- |

G.

tā kā opozīcijas līderi Mir Hossein Mousavi un Mehdi Karroubi kopš 2011. gada 14. februāra tiek nelikumīgi turēti mājas arestā un ir patvaļīgi ieslodzīti; tā kā šie līderi kopā ar viņu politiski aktīvajām dzīves biedrēm konkrētos laika periodos piespiedu kārtā tika nogādāti nezināmās vietās un viņiem tika liegti jebkādi kontakti ar draugiem un ģimeni un šajos laika posmos pastāvējis liels spīdzināšanas risks;

| H. | tā kā 2011. gada februārī un martā simtiem cilvēku tika arestēti un vismaz trīs cilvēki gājuši bojā, kad tūkstošiem demonstrantu izgāja uz ielām, atbalstot demokrātiskās kustības kaimiņos esošajās arābu valstīs un protestējot pret opozīcijas līderu Mir Hossein Mousavi un Mehdi Karroubi apcietināšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2011. gada februārī un martā simtiem cilvēku tika arestēti un vismaz trīs cilvēki gājuši bojā, kad tūkstošiem demonstrantu izgāja uz ielām, atbalstot demokrātiskās kustības kaimiņos esošajās arābu valstīs un protestējot pret opozīcijas līderu Mir Hossein Mousavi un Mehdi Karroubi apcietināšanu;

| I. | tā kā 2011. gada aprīlī drošības spēki dienvidrietumu provincē Huzestānā nogalināja vairākus protestētājus, galvenokārt arābu izcelsmes, un arestēja vēl vairāk cilvēku, un daudzi cilvēki tika arestēti un ievainoti vides aizsardzības pasākumos Rietumazerbaidžānas provincē, kuri protestēja pret Urmia ezera nosusināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2011. gada aprīlī drošības spēki dienvidrietumu provincē Huzestānā nogalināja vairākus protestētājus, galvenokārt arābu izcelsmes, un arestēja vēl vairāk cilvēku, un daudzi cilvēki tika arestēti un ievainoti vides aizsardzības pasākumos Rietumazerbaidžānas provincē, kuri protestēja pret Urmia ezera nosusināšanu;

| J. | tā kā turpina pieaugt spiediens uz reliģiskajām minoritātēm, galvenokārt bahajiešiem, citā ticībā pārgājušiem un citādi domājošo šiītu skolniekiem; tā kā bahajieši, neskatoties uz to, ka viņi ir vislielākā reliģiskā minoritāte, kas nav musulmaņi, cieš no diskriminācijas, tostarp viņiem tiek liegta piekļuve izglītībai, un pret septiņiem ieslodzījumā esošajiem viņu līderiem ierosinātie tiesas procesi turpinās un 100 šīs kopienas locekļi turpina atrasties apcietinājumā; tā kā ir saņemta informācija, ka 2011. gada pirmajā pusē ir apcietināti vismaz 207 kristieši; tā kā sunīti arvien vēl tiek diskriminēti gan ar likumiem, gan praksē un viņiem ir liegta iespēja pilnībā īstenot savas tiesības dzīvot saskaņā ar savu reliģiju; tā kā turpinās valsts atbalstītā neslavas celšanas kampaņa pret šiītiskajiem Nematullahi Sufi piekritējiem, atspoguļojot tajā visus misticisma veidus kā sātaniskus un vajājot Sufi atbalstītājus, turklāt visspilgtākais piemērs tam ir bruņotais uzbrukums Kavarā 2011. gada septembrī, kura rezultātā viena persona nogalināta un daudzas nopietni ievainotas; |
| --- | --- |

J.

tā kā turpina pieaugt spiediens uz reliģiskajām minoritātēm, galvenokārt bahajiešiem, citā ticībā pārgājušiem un citādi domājošo šiītu skolniekiem; tā kā bahajieši, neskatoties uz to, ka viņi ir vislielākā reliģiskā minoritāte, kas nav musulmaņi, cieš no diskriminācijas, tostarp viņiem tiek liegta piekļuve izglītībai, un pret septiņiem ieslodzījumā esošajiem viņu līderiem ierosinātie tiesas procesi turpinās un 100 šīs kopienas locekļi turpina atrasties apcietinājumā; tā kā ir saņemta informācija, ka 2011. gada pirmajā pusē ir apcietināti vismaz 207 kristieši; tā kā sunīti arvien vēl tiek diskriminēti gan ar likumiem, gan praksē un viņiem ir liegta iespēja pilnībā īstenot savas tiesības dzīvot saskaņā ar savu reliģiju; tā kā turpinās valsts atbalstītā neslavas celšanas kampaņa pret šiītiskajiem Nematullahi Sufi piekritējiem, atspoguļojot tajā visus misticisma veidus kā sātaniskus un vajājot Sufi atbalstītājus, turklāt visspilgtākais piemērs tam ir bruņotais uzbrukums Kavarā 2011. gada septembrī, kura rezultātā viena persona nogalināta un daudzas nopietni ievainotas;

| K. | tā kā atsevišķas personas, kas no islāma pārgājušas citā ticībā, ir apcietinātas un tā kā Kriminālkodeksa projekta 225. pantā mēģināts obligāti noteikt nāvessodu par vainīgiem atzītiem vīriešu dzimuma atkritējiem; tā kā protestantu mācītājam Yousef Nadarkhani joprojām draud nāvessoda izpildīšana par atkāpšanos no ticības; |
| --- | --- |

K.

tā kā atsevišķas personas, kas no islāma pārgājušas citā ticībā, ir apcietinātas un tā kā Kriminālkodeksa projekta 225. pantā mēģināts obligāti noteikt nāvessodu par vainīgiem atzītiem vīriešu dzimuma atkritējiem; tā kā protestantu mācītājam Yousef Nadarkhani joprojām draud nāvessoda izpildīšana par atkāpšanos no ticības;

| L. | tā kā Irānas Revolucionārajai gvardei, slepenajiem dienestiem un Basiju milicijai ir aktīva loma smagu un brutālu represiju īstenošanā Irānā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Irānas Revolucionārajai gvardei, slepenajiem dienestiem un Basiju milicijai ir aktīva loma smagu un brutālu represiju īstenošanā Irānā;

| M. | tā kā pret lesbiešu, geju, biseksuālu personu un transpersonu kopienas locekļiem tiek vērsta iebiedēšana, vajāšanas, cietsirdīgi sodi un pat nāvessods; tā kā šīs personas tiek diskriminētas viņu dzimumorientācijas dēļ, tostarp viņiem tiek liegta piekļuve nodarbinātībai, mājoklim, izglītībai un veselības aprūpei, kā arī viņi tiek pakļauti sociālajai atstumtībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā pret lesbiešu, geju, biseksuālu personu un transpersonu kopienas locekļiem tiek vērsta iebiedēšana, vajāšanas, cietsirdīgi sodi un pat nāvessods; tā kā šīs personas tiek diskriminētas viņu dzimumorientācijas dēļ, tostarp viņiem tiek liegta piekļuve nodarbinātībai, mājoklim, izglītībai un veselības aprūpei, kā arī viņi tiek pakļauti sociālajai atstumtībai;

| N. | tā kā pazīstamajiem studentu kustības aktīvistiem Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo un Majid Tavakoli piespriestie cietumsodi katram pagarināti par sešiem mēnešiem pēc tam, kad pret viņiem tika izvirzīta apsūdzība par „pret režīmu vērstu propagandu”; tā kā 2011. gada 15. septembrī politikā aktīviste un doktorantūras studente Somayeh Tohidlou sodīta ar 50 sitieniem ar pletni pēc tam, kad viņa izcietusi viena gada cietumsodu Evinas cietumā; tā kā Somayeh Tohidlou jau bija izcietusi 70 dienu ilgu cietumsodu; tā kā gan cietumsodi, gan 50 sitieni ar pletni tika piespriesti par emuāru rakstīšanu un citām darbībām internetā; tā kā 2011. gada 9. oktobrī studentu aktīvists Payman Aref saņēma 74 sitienus ar pletni pirms viņa atsvabināšanas no cietuma apsūdzībā par Irānas valsts prezidenta apvainošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pazīstamajiem studentu kustības aktīvistiem Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo un Majid Tavakoli piespriestie cietumsodi katram pagarināti par sešiem mēnešiem pēc tam, kad pret viņiem tika izvirzīta apsūdzība par „pret režīmu vērstu propagandu”; tā kā 2011. gada 15. septembrī politikā aktīviste un doktorantūras studente Somayeh Tohidlou sodīta ar 50 sitieniem ar pletni pēc tam, kad viņa izcietusi viena gada cietumsodu Evinas cietumā; tā kā Somayeh Tohidlou jau bija izcietusi 70 dienu ilgu cietumsodu; tā kā gan cietumsodi, gan 50 sitieni ar pletni tika piespriesti par emuāru rakstīšanu un citām darbībām internetā; tā kā 2011. gada 9. oktobrī studentu aktīvists Payman Aref saņēma 74 sitienus ar pletni pirms viņa atsvabināšanas no cietuma apsūdzībā par Irānas valsts prezidenta apvainošanu;

| O. | tā kā pazīstamajam Irānas filmu veidotājam Jafar Panahi piespriests sešu gadu cietumsods, kurš tika apstiprināts arī apelācijas instancē; tā kā pazīstamajai aktrisei Marzieh Vafamehr piespriests gads cietumsoda un 90 sitieni ar pletni par to, ka viņa piedalījusies filmā, kas atspoguļo mākslinieku sarežģītos apstākļos Irānā; tā kā 2011. gada 17. septembrī Irānas varas iestādes piespriedušas cietumsodu sešiem neatkarīgiem dokumentālo filmu veidotājiem Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar un Mojtaba Mir Tahmaseb, apsūdzot viņus sadarbībā ar BBC Persijas reģiona dienestu un spiegošanas darbībās šā ziņu dienesta uzdevumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā pazīstamajam Irānas filmu veidotājam Jafar Panahi piespriests sešu gadu cietumsods, kurš tika apstiprināts arī apelācijas instancē; tā kā pazīstamajai aktrisei Marzieh Vafamehr piespriests gads cietumsoda un 90 sitieni ar pletni par to, ka viņa piedalījusies filmā, kas atspoguļo mākslinieku sarežģītos apstākļos Irānā; tā kā 2011. gada 17. septembrī Irānas varas iestādes piespriedušas cietumsodu sešiem neatkarīgiem dokumentālo filmu veidotājiem Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar un Mojtaba Mir Tahmaseb, apsūdzot viņus sadarbībā ar BBC Persijas reģiona dienestu un spiegošanas darbībās šā ziņu dienesta uzdevumā;

| P. | tā kā kopš 2009. gada daudzi advokāti ir apcietināti par to, ka viņi strādā savā profesijā, tostarp Nasrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian un Abdolfattah Soltani; tā kā Nobela Miera prēmijas laureāte Shirin Ebadi faktiski tika piespiesta doties trimdā pēc tam, kad valsts varas iestādes slēdza viņas Cilvēktiesību aizstāvju centru un tā kā advokāti, kas aizstāv politiskos ieslodzītos un ieslodzītie politiskas pārliecības dēļ arvien vairāk tiek pakļauti personiskiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš 2009. gada daudzi advokāti ir apcietināti par to, ka viņi strādā savā profesijā, tostarp Nasrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian un Abdolfattah Soltani; tā kā Nobela Miera prēmijas laureāte Shirin Ebadi faktiski tika piespiesta doties trimdā pēc tam, kad valsts varas iestādes slēdza viņas Cilvēktiesību aizstāvju centru un tā kā advokāti, kas aizstāv politiskos ieslodzītos un ieslodzītie politiskas pārliecības dēļ arvien vairāk tiek pakļauti personiskiem apdraudējumiem;

| Q. | tā kā Irānas varas iestādes ir paziņojušas, ka tās strādā pie tiešsaistes tīkla izveidošanas, kas darbotos paralēli visā pasaulē pastāvošajam internetam un ir paredzēts, lai aizstātu pasaulē pieejamo internetu, kā arī atbilst islāma principiem, apzīmējot to kā „neaptraipītu” (halal) internetu; tā kā „neaptraipītais” internets Irānas valstij faktiski nodrošinātu 100 % kontroli pār informācijas plūsmu un saturiem internetā, nopietni ierobežotu vārda brīvību un piekļuvi informācijai un sakaru tīkliem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Irānas varas iestādes ir paziņojušas, ka tās strādā pie tiešsaistes tīkla izveidošanas, kas darbotos paralēli visā pasaulē pastāvošajam internetam un ir paredzēts, lai aizstātu pasaulē pieejamo internetu, kā arī atbilst islāma principiem, apzīmējot to kā „neaptraipītu” (halal) internetu; tā kā „neaptraipītais” internets Irānas valstij faktiski nodrošinātu 100 % kontroli pār informācijas plūsmu un saturiem internetā, nopietni ierobežotu vārda brīvību un piekļuvi informācijai un sakaru tīkliem;

| R. | tā kā tiek plašā mērā ziņots, ka ES un tajā reģistrēti uzņēmumi Irānas iestāžu rīcībā nodevuši tehniskā atbalsta un pēc pasūtījuma izgatavotas tehnoloģijas, kuras tiek izmantotas cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu izsekošanai (tiešsaistē), un ka tās kalpo kā līdzeklis cilvēktiesību pārkāpšanai, |
| --- | --- |

R.

tā kā tiek plašā mērā ziņots, ka ES un tajā reģistrēti uzņēmumi Irānas iestāžu rīcībā nodevuši tehniskā atbalsta un pēc pasūtījuma izgatavotas tehnoloģijas, kuras tiek izmantotas cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu izsekošanai (tiešsaistē), un ka tās kalpo kā līdzeklis cilvēktiesību pārkāpšanai,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Irānā stāvoklis cilvēktiesību jomā nepārtraukti pasliktinās, palielinās politisko ieslodzīto skaits, par konstanti lielo nāvessodu izpildes skaitu, tostarp attiecībā uz pusaudžiem, plaši izplatītajām spīdzināšanām, neobjektīviem tiesas procesiem un ārkārtīgi pārspīlētajām drošības naudas summām, kā arī ļoti nopietnajiem informācijas atklātības, vārda, pulcēšanās, pārliecības, izglītības iegūšanas un pārvietošanās brīvības pārkāpumiem; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par to, ka Irānā stāvoklis cilvēktiesību jomā nepārtraukti pasliktinās, palielinās politisko ieslodzīto skaits, par konstanti lielo nāvessodu izpildes skaitu, tostarp attiecībā uz pusaudžiem, plaši izplatītajām spīdzināšanām, neobjektīviem tiesas procesiem un ārkārtīgi pārspīlētajām drošības naudas summām, kā arī ļoti nopietnajiem informācijas atklātības, vārda, pulcēšanās, pārliecības, izglītības iegūšanas un pārvietošanās brīvības pārkāpumiem;

| 2. | izsaka cieņas apliecinājumus visiem drosmīgajiem Irānas iedzīvotājiem, kuri cīnās par pamattiesību aizstāvību, cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu un vēlas dzīvot sabiedrībā, kurā nav represiju un iebiedēšanas; |
| --- | --- |

2.

izsaka cieņas apliecinājumus visiem drosmīgajiem Irānas iedzīvotājiem, kuri cīnās par pamattiesību aizstāvību, cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu un vēlas dzīvot sabiedrībā, kurā nav represiju un iebiedēšanas;

| 3. | asi nosoda nāvessoda izpildi Irānā un aicina Irānas varas iestādes saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām Nr. 62/149 un Nr. 63/138 noteikt moratoriju nāvessoda izpildei līdz šā soda veida atcelšanai; |
| --- | --- |

3.

asi nosoda nāvessoda izpildi Irānā un aicina Irānas varas iestādes saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām Nr. 62/149 un Nr. 63/138 noteikt moratoriju nāvessoda izpildei līdz šā soda veida atcelšanai;

| 4. | pieprasa Irānas Kriminālkodeksa grozīšanu, aizliedzot tiesu un administratīvajam iestādēm noteikt miesas sodus; atgādina, ka miesas sodu pielietošana, kas ir pielīdzināma spīdzināšanai, ir nesavienojama ar ICCPR 7. pantu; asi nosoda studentu aktīvistu Somayeh Tohidlou un Payman Aref pēršanu; |
| --- | --- |

4.

pieprasa Irānas Kriminālkodeksa grozīšanu, aizliedzot tiesu un administratīvajam iestādēm noteikt miesas sodus; atgādina, ka miesas sodu pielietošana, kas ir pielīdzināma spīdzināšanai, ir nesavienojama ar ICCPR 7. pantu; asi nosoda studentu aktīvistu Somayeh Tohidlou un Payman Aref pēršanu;

| 5. | ir gatavs atbalstīt pret tām privātpersonām vērstas papildu sankcijas, kuras atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina ES dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, ierosināt jautājuma izskatīšanu par to, vai Irānas varas iestāžu izdarītie noziegumi ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

5.

ir gatavs atbalstīt pret tām privātpersonām vērstas papildu sankcijas, kuras atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina ES dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, ierosināt jautājuma izskatīšanu par to, vai Irānas varas iestāžu izdarītie noziegumi ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci;

| 6. | aicina Irānas varas iestādes atbrīvot politiskos ieslodzītos, tostarp politiskos līderus Mir-Hussein Mousavi un Mehdi Karroubi, advokātus cilvēktiesību jomā Nasrin Sotoudeh un Abdolfattah Soltani, studentu aktīvistus Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo un Majid Tavakoli, žurnālistu Abdolreza Tajik, mācītāju Yousef Nadarkhani, filmu veidotājus Jafar Panahi un Mohammad Rasoulof un visas pārējās privātpersonas, kas minētas ANO īpašā referenta Ahmed Shaheed ziņojumā par stāvokli cilvēktiesību jomā Irānā; |
| --- | --- |

6.

aicina Irānas varas iestādes atbrīvot politiskos ieslodzītos, tostarp politiskos līderus Mir-Hussein Mousavi un Mehdi Karroubi, advokātus cilvēktiesību jomā Nasrin Sotoudeh un Abdolfattah Soltani, studentu aktīvistus Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo un Majid Tavakoli, žurnālistu Abdolreza Tajik, mācītāju Yousef Nadarkhani, filmu veidotājus Jafar Panahi un Mohammad Rasoulof un visas pārējās privātpersonas, kas minētas ANO īpašā referenta Ahmed Shaheed ziņojumā par stāvokli cilvēktiesību jomā Irānā;

| 7. | pauž dziļu nožēlu par objektivitātes un pārredzamības trūkumu tiesas procesos un par tajos iesaistīto personu atbilstošas profesionālās apmācības trūkumu, kā arī aicina Irānas varas iestādes nodrošināt objektīvu un atklātu procesu; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļu nožēlu par objektivitātes un pārredzamības trūkumu tiesas procesos un par tajos iesaistīto personu atbilstošas profesionālās apmācības trūkumu, kā arī aicina Irānas varas iestādes nodrošināt objektīvu un atklātu procesu;

| 8. | prasa Irānas valdībai nekavējoties atļaut ANO ieceltajam īpašajam referentam Ahmed Shaheed iekļūt Irānā, lai viņš varētu risināt Irānas pašreizējās cilvēktiesību krīzes jautājumus; konstatē, ka valdības pilnīgā atteikšanās sadarboties ar īpašo referentu, ignorējot viņa pilnvaras, un ilgstošā atteikšanās atļaut viņam ieceļot valstī, liecina par to, ka tai nav nodoms veikt vērā ņemamus pasākumus, lai uzlabotu stāvokli cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

8.

prasa Irānas valdībai nekavējoties atļaut ANO ieceltajam īpašajam referentam Ahmed Shaheed iekļūt Irānā, lai viņš varētu risināt Irānas pašreizējās cilvēktiesību krīzes jautājumus; konstatē, ka valdības pilnīgā atteikšanās sadarboties ar īpašo referentu, ignorējot viņa pilnvaras, un ilgstošā atteikšanās atļaut viņam ieceļot valstī, liecina par to, ka tai nav nodoms veikt vērā ņemamus pasākumus, lai uzlabotu stāvokli cilvēktiesību jomā;

| 9. | aicina Irānas varas iestādes apliecināt, ka tās ir pilnībā gatavas sadarboties ar starptautisko sabiedrību, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli Irānā un prasa, lai Irānas valdība pildītu savas saistības, kas izriet no starptautiskajām tiesībām un starptautiskajām konvencijām, ko tā parakstījusi; uzsver brīvu un taisnīgu vēlēšanu nozīmīgumu; |
| --- | --- |

9.

aicina Irānas varas iestādes apliecināt, ka tās ir pilnībā gatavas sadarboties ar starptautisko sabiedrību, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli Irānā un prasa, lai Irānas valdība pildītu savas saistības, kas izriet no starptautiskajām tiesībām un starptautiskajām konvencijām, ko tā parakstījusi; uzsver brīvu un taisnīgu vēlēšanu nozīmīgumu;

| 10. | aicina Irānas varas iestādes nekavējoties atbrīvot apcietinātos Irānas mākslinieku kopienas locekļus un izbeigt šīs kopienas vajāšanu, izmantojot ieslodzījumu un citus iebiedēšanas veidus; norāda, ka šāda attieksme ir nesavienojama ar starptautiskajiem cilvēktiesību principiem, kurus Irāna brīvprātīgi apņēmusies ievērot; norāda, ka vārda brīvība, kas pausta mākslas un rakstu darbu veidā, ir nostiprināta 19. pantā Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Irāna ir parakstījusi; |
| --- | --- |

10.

aicina Irānas varas iestādes nekavējoties atbrīvot apcietinātos Irānas mākslinieku kopienas locekļus un izbeigt šīs kopienas vajāšanu, izmantojot ieslodzījumu un citus iebiedēšanas veidus; norāda, ka šāda attieksme ir nesavienojama ar starptautiskajiem cilvēktiesību principiem, kurus Irāna brīvprātīgi apņēmusies ievērot; norāda, ka vārda brīvība, kas pausta mākslas un rakstu darbu veidā, ir nostiprināta 19. pantā Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Irāna ir parakstījusi;

| 11. | aicina Irānu veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas tiesības uz reliģijas un pārliecības brīvību, tostarp gādājot par to, lai tiesību akti un to praktiskā īstenošana pilnībā atbilstu ICCPR 18. pantam, un norāda, ka tas paredz bez jebkādiem nosacījumiem garantēt arī ikviena tiesības pēc savas izvēles pāriet citā reliģijā; |
| --- | --- |

11.

aicina Irānu veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas tiesības uz reliģijas un pārliecības brīvību, tostarp gādājot par to, lai tiesību akti un to praktiskā īstenošana pilnībā atbilstu ICCPR 18. pantam, un norāda, ka tas paredz bez jebkādiem nosacījumiem garantēt arī ikviena tiesības pēc savas izvēles pāriet citā reliģijā;

| 12. | aicina Irānu nekavējoties veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka bahaijiešu kopienas locekļi tiek aizsargāti pret diskrimināciju jebkurā jomā, nekavējoties tiek izmeklēti viņu tiesību pārkāpumi, pret tiem, kas tiek uzskatīti par atbildīgiem, tiek uzsākta kriminālvajāšana un ka šīs kopienas locekļiem tiek nodrošināti iedarbīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

12.

aicina Irānu nekavējoties veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka bahaijiešu kopienas locekļi tiek aizsargāti pret diskrimināciju jebkurā jomā, nekavējoties tiek izmeklēti viņu tiesību pārkāpumi, pret tiem, kas tiek uzskatīti par atbildīgiem, tiek uzsākta kriminālvajāšana un ka šīs kopienas locekļiem tiek nodrošināti iedarbīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| 13. | nosoda Irānu par BBC Persijas reģiona dienesta un raidstacijas „Deutsche Welle” to signālu prettiesīgu bloķēšanu, kurus raida ar satelītu Hotbird un Eutelsat W3A starpniecību, un prasa, lai uzņēmums Eutelsat pārtrauktu sniegt pakalpojumus Irānas valsts televīzijas raidstacijām, kamēr Irāna turpina izmantot Eutelsat pakalpojumus, lai bloķētu neatkarīgas televīzijas programmas; |
| --- | --- |

13.

nosoda Irānu par BBC Persijas reģiona dienesta un raidstacijas „Deutsche Welle” to signālu prettiesīgu bloķēšanu, kurus raida ar satelītu Hotbird un Eutelsat W3A starpniecību, un prasa, lai uzņēmums Eutelsat pārtrauktu sniegt pakalpojumus Irānas valsts televīzijas raidstacijām, kamēr Irāna turpina izmantot Eutelsat pakalpojumus, lai bloķētu neatkarīgas televīzijas programmas;

| 14. | pauž bažas par to, ka cenzūras, filtrēšanas un uzraudzības (Eiropas) tehnoloģijas izmanto, lai kontrolētu un pakļautu cenzūrai informācijas un saziņas plūsmas un izsekotu pilsoņus, īpaši cilvēktiesību aizstāvjus, kā tas bija nesenajā gadījumā ar tā dēvēto radošo programmatūru; aicina Eiropas uzņēmumus ievērot savu sociālo atbildību, nepiegādājot Irānai preces, tehnoloģijas un pakalpojumus, kuri varētu apdraudēt Irānas iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par to, ka cenzūras, filtrēšanas un uzraudzības (Eiropas) tehnoloģijas izmanto, lai kontrolētu un pakļautu cenzūrai informācijas un saziņas plūsmas un izsekotu pilsoņus, īpaši cilvēktiesību aizstāvjus, kā tas bija nesenajā gadījumā ar tā dēvēto radošo programmatūru; aicina Eiropas uzņēmumus ievērot savu sociālo atbildību, nepiegādājot Irānai preces, tehnoloģijas un pakalpojumus, kuri varētu apdraudēt Irānas iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās tiesības;

| 15. | uzsver, ka brīva piekļuve informācijas un saziņas līdzekļiem un necenzēta piekļuve internetam (interneta brīvība) ir vispārējas tiesības un bez tām nav iespējama demokrātija un vārda brīvība, nodrošinot pārredzamību un lēmumu publiskumu, kā to 2011. gada 6. maijā formulēja ANO Cilvēktiesību padome; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka brīva piekļuve informācijas un saziņas līdzekļiem un necenzēta piekļuve internetam (interneta brīvība) ir vispārējas tiesības un bez tām nav iespējama demokrātija un vārda brīvība, nodrošinot pārredzamību un lēmumu publiskumu, kā to 2011. gada 6. maijā formulēja ANO Cilvēktiesību padome;

| 16. | aicina Irānas varas iestādes atcelt vai grozīt visus tiesību aktus, kuri paredz vai varētu izraisīt cilvēku diskrimināciju, kriminālvajāšanu un sodīšanu viņu seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes dēļ, kā arī nodrošināt, ka nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem tiek atbrīvots ikviens, kas tiek turēts ieslodzījumā vienīgi seksuālu darbību, kuras balstītas uz savstarpēju piekrišanu, vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

16.

aicina Irānas varas iestādes atcelt vai grozīt visus tiesību aktus, kuri paredz vai varētu izraisīt cilvēku diskrimināciju, kriminālvajāšanu un sodīšanu viņu seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes dēļ, kā arī nodrošināt, ka nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem tiek atbrīvots ikviens, kas tiek turēts ieslodzījumā vienīgi seksuālu darbību, kuras balstītas uz savstarpēju piekrišanu, vai seksuālās orientācijas dēļ;

| 17. | aicina dalībvalstis nodrošināt patvērumu tiem Irānas pilsoņiem, kas aizbēguši no savas valsts, piemēram, īstenojot iniciatīvu „Patversmes pilsēta”; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis nodrošināt patvērumu tiem Irānas pilsoņiem, kas aizbēguši no savas valsts, piemēram, īstenojot iniciatīvu „Patversmes pilsēta”;

| 18. | aicina Irānas varas iestādes akceptēt miermīlīgos protestus un risināt daudzās problēmas, ar kurām sastopas Irānas iedzīvotāji; pauž īpašas bažas par draudošo ekoloģisko katastrofu Urmia ezera reģionā un prasa Irānas valdībai īstenot apņēmīgus pasākumus, lai stabilizētu reģionālo ekoloģiju, no kā ir atkarīgi miljoniem irāņu; |
| --- | --- |

18.

aicina Irānas varas iestādes akceptēt miermīlīgos protestus un risināt daudzās problēmas, ar kurām sastopas Irānas iedzīvotāji; pauž īpašas bažas par draudošo ekoloģisko katastrofu Urmia ezera reģionā un prasa Irānas valdībai īstenot apņēmīgus pasākumus, lai stabilizētu reģionālo ekoloģiju, no kā ir atkarīgi miljoniem irāņu;

| 19. | aicina ES pārstāvjus un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos mudināt Irānas varas iestādes no jauna iesaistīties dialogā par cilvēktiesību jautājumiem; |
| --- | --- |

19.

aicina ES pārstāvjus un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos mudināt Irānas varas iestādes no jauna iesaistīties dialogā par cilvēktiesību jautājumiem;

| 20. | prasa, lai Eiropas Ārējās darbības dienests koncentrētos uz jautājuma risināšanu par ES pilsoņiem, kas atrodas Irānas cietumos, un darītu visu iespējamo viņu labklājības un atbrīvošanas panākšanai; |
| --- | --- |

20.

prasa, lai Eiropas Ārējās darbības dienests koncentrētos uz jautājuma risināšanu par ES pilsoņiem, kas atrodas Irānas cietumos, un darītu visu iespējamo viņu labklājības un atbrīvošanas panākšanai;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Irānas Augstākā vadītāja birojam, Irānas Augstākās tiesas priekšsēdētājam un Irānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Irānas Augstākā vadītāja birojam, Irānas Augstākās tiesas priekšsēdētājam un Irānas valdībai un parlamentam.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/162

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisĒģipte, it īpaši blogera Alaa Abdel Fatah lieta

P7_TA(2011)0518

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par Ēģipti, it īpaši blogera Alaa Abd El–Fatah lietu

2013/C 153 E/22

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1) un 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē un Sīrijā, jo īpaši kristiešu kopienās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1) un 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē un Sīrijā, jo īpaši kristiešu kopienās (2),

| — | ņemot vērā ES un Ēģiptes asociācijas nolīgumu, it īpaši tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ēģiptes asociācijas nolīgumu, it īpaši tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 10., 18. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 10., 18. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 14. panta 1. punktu un 18. pantu un to, ka Ēģipte ir šī pakta puse, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 14. panta 1. punktu un 18. pantu un to, ka Ēģipte ir šī pakta puse,

| — | ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECHR) 6. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECHR) 6. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Ketrīnas Eštones 2011. gada 10. oktobra paziņojumu par vardarbību Ēģiptē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Ketrīnas Eštones 2011. gada 10. oktobra paziņojumu par vardarbību Ēģiptē,

| — | ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma 2011. gada 21. februāra Ārlietu padomes sanāksmē, kurā augstajai pārstāvei Ketrīnai Eštonei bija lūgts ziņot par pieņemtajiem pasākumiem un konkrētiem priekšlikumiem ar mērķi vēl vairāk stiprināt Eiropas Savienības darbības reliģijas un ticības brīvības veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma 2011. gada 21. februāra Ārlietu padomes sanāksmē, kurā augstajai pārstāvei Ketrīnai Eštonei bija lūgts ziņot par pieņemtajiem pasākumiem un konkrētiem priekšlikumiem ar mērķi vēl vairāk stiprināt Eiropas Savienības darbības reliģijas un ticības brīvības veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2011. gada 10. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kā arī Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2011. gada 10. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kā arī Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus par Ēģipti,

| — | ņemot vērā gada ziņojumus par cilvēktiesību stāvokli pasaulē un jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumus par cilvēktiesību stāvokli pasaulē un jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2009. gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2011. gada 30. oktobrī militārais prokurors pieprasīja nopratināt blogeri Alaa Abd El–Fattah un pēc tam pavēlēja viņu īslaicīgi apcietināt uz 15 dienām un ievietot Bab El Khalq apelācijas cietumā Kairā pēc tam, kad viņš tika apsūdzēts par „aicināšanu uz vardarbību pret bruņotajiem spēkiem”, „uzbrukumu militārajam personālam” un „militārā īpašuma bojāšanu” neseno Maspero sadursmju laikā, kas sākās ar miermīlīgu demonstrāciju par koptu kristiešu tiesībām 2011. gada 9. oktobrī Kairā, kuras laikā tika nogalināti vismaz 25 Ēģiptes pilsoņi un vairāk nekā 300 tika ievainoti; tā kā tajā pašā tiesas lietā ir apcietināti vēl 30 citi civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada 30. oktobrī militārais prokurors pieprasīja nopratināt blogeri Alaa Abd El–Fattah un pēc tam pavēlēja viņu īslaicīgi apcietināt uz 15 dienām un ievietot Bab El Khalq apelācijas cietumā Kairā pēc tam, kad viņš tika apsūdzēts par „aicināšanu uz vardarbību pret bruņotajiem spēkiem”, „uzbrukumu militārajam personālam” un „militārā īpašuma bojāšanu” neseno Maspero sadursmju laikā, kas sākās ar miermīlīgu demonstrāciju par koptu kristiešu tiesībām 2011. gada 9. oktobrī Kairā, kuras laikā tika nogalināti vismaz 25 Ēģiptes pilsoņi un vairāk nekā 300 tika ievainoti; tā kā tajā pašā tiesas lietā ir apcietināti vēl 30 citi civiliedzīvotāji;

| B. | tā kā 2011. gada 3. novembrī Militārā apelācijas tiesa apstiprināja Alaa Abd El–Fattah apcietināšanu uz 15 dienām un pēc tam viņš tika nogādāts uz Toras cietumu un 13. novembrī viņa apcietinājums tika pagarināts vēl par 15 dienām līdz turpmākai izmeklēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada 3. novembrī Militārā apelācijas tiesa apstiprināja Alaa Abd El–Fattah apcietināšanu uz 15 dienām un pēc tam viņš tika nogādāts uz Toras cietumu un 13. novembrī viņa apcietinājums tika pagarināts vēl par 15 dienām līdz turpmākai izmeklēšanai;

| C. | tā kā Alaa Abd El–Fattah ir atteicies atbildēt uz jebkādiem Militārās tiesas jautājumiem par notikušo, paziņojot, ka viņš atbildēs tikai uz objektīvas civilās tiesas jautājumiem, un iebilstot, ka Militārajai tiesai nav leģitimitātes un ka civiliedzīvotāju nopratināšana nav tās piekritībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Alaa Abd El–Fattah ir atteicies atbildēt uz jebkādiem Militārās tiesas jautājumiem par notikušo, paziņojot, ka viņš atbildēs tikai uz objektīvas civilās tiesas jautājumiem, un iebilstot, ka Militārajai tiesai nav leģitimitātes un ka civiliedzīvotāju nopratināšana nav tās piekritībā;

| D. | tā kā visiem ir jābūt tiesībām uz taisnīgu un atklātu lietas izskatīšanu kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesā, ko nosaka likums; |
| --- | --- |

D.

tā kā visiem ir jābūt tiesībām uz taisnīgu un atklātu lietas izskatīšanu kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesā, ko nosaka likums;

| E. | tā kā Alaa Abd El–Fattah Mubaraka režīma laikā 2006. gadā jau ir bijis apcietināts 45 dienas pēc tam, kad viņš piedalījās protestos, kuru mērķis bija atbalstīt neatkarīgu tiesu varu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Alaa Abd El–Fattah Mubaraka režīma laikā 2006. gadā jau ir bijis apcietināts 45 dienas pēc tam, kad viņš piedalījās protestos, kuru mērķis bija atbalstīt neatkarīgu tiesu varu;

| F. | tā kā ieslodzītais blogeris Maikel Nabil Sanad turpina bada streiku un viņa stāvoklis ir kritisks; tā kā 2011. gada 11. oktobrī Militārā apelācijas tiesa nolēma atcelt spriedumu, ar kuru viņam tikai piespriests trīs gadu cietumsods, un pavēlēja noturēt atkārtotu tiesas sēdi; tā kā šī jaunā procesa otrajā izskatīšanā, kas notika 2011. gada 1. novembrī, tiesas sēde tika pārcelta uz 2011. gada 13. novembri un tad atkal pārcelta uz 2011. gada 27. novembri, jo viņš atkal atsakās sadarboties ar Militāro tiesu, nepiekrītot tam, ka civiliedzīvotāji tiek tiesāti militārās tiesās; |
| --- | --- |

F.

tā kā ieslodzītais blogeris Maikel Nabil Sanad turpina bada streiku un viņa stāvoklis ir kritisks; tā kā 2011. gada 11. oktobrī Militārā apelācijas tiesa nolēma atcelt spriedumu, ar kuru viņam tikai piespriests trīs gadu cietumsods, un pavēlēja noturēt atkārtotu tiesas sēdi; tā kā šī jaunā procesa otrajā izskatīšanā, kas notika 2011. gada 1. novembrī, tiesas sēde tika pārcelta uz 2011. gada 13. novembri un tad atkal pārcelta uz 2011. gada 27. novembri, jo viņš atkal atsakās sadarboties ar Militāro tiesu, nepiekrītot tam, ka civiliedzīvotāji tiek tiesāti militārās tiesās;

| G. | tā kā Ēģipte piedzīvo izšķirošu periodu, kurā notiek demokrātiska pāreja, un šajā procesā tā sastopas ar ievērojamiem izaicinājumiem un grūtībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ēģipte piedzīvo izšķirošu periodu, kurā notiek demokrātiska pāreja, un šajā procesā tā sastopas ar ievērojamiem izaicinājumiem un grūtībām;

| H. | tā kā sociālajiem medijiem ir bijusi liela nozīme „arābu pavasara” notikumos, tostarp arī Ēģiptē; tā kā blogeri, žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji Ēģiptē joprojām ir pakļauti vajāšanai un iebiedēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā sociālajiem medijiem ir bijusi liela nozīme „arābu pavasara” notikumos, tostarp arī Ēģiptē; tā kā blogeri, žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji Ēģiptē joprojām ir pakļauti vajāšanai un iebiedēšanai;

| I. | tā kā cilvēktiesību organizācijas ziņo, ka šajās militārajās tiesās Ēģiptē kopš 2011. gada marta ir notiesāti vairāk nekā 12 000 civiliedzīvotāju; tā kā saskaņā ar ārkārtas stāvokļa likumu valstī civiliedzīvotājus tiesā militārās tiesās, kurās netiek ievēroti minimālie standarti par taisnīgu tiesu un tiesībām uz aizstāvību; tā kā lielākā daļa Ēģiptes cilvēktiesību jomas NVO, juristu asociāciju un visu politisko grupu pārstāvju ir pastāvējuši uz to, ka civiliedzīvotāji ir jātiesā civilajās tiesās, lai nodrošinātu atbilstīgu tiesas procesu; |
| --- | --- |

I.

tā kā cilvēktiesību organizācijas ziņo, ka šajās militārajās tiesās Ēģiptē kopš 2011. gada marta ir notiesāti vairāk nekā 12 000 civiliedzīvotāju; tā kā saskaņā ar ārkārtas stāvokļa likumu valstī civiliedzīvotājus tiesā militārās tiesās, kurās netiek ievēroti minimālie standarti par taisnīgu tiesu un tiesībām uz aizstāvību; tā kā lielākā daļa Ēģiptes cilvēktiesību jomas NVO, juristu asociāciju un visu politisko grupu pārstāvju ir pastāvējuši uz to, ka civiliedzīvotāji ir jātiesā civilajās tiesās, lai nodrošinātu atbilstīgu tiesas procesu;

| J. | tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir paudusi apņemšanos aizstāvēt vārda, domas un apziņas, kā arī reliģijas brīvību un uzsvērusi, ka valdībām ir pienākums nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē, |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir paudusi apņemšanos aizstāvēt vārda, domas un apziņas, kā arī reliģijas brīvību un uzsvērusi, ka valdībām ir pienākums nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē,

| 1. | mudina Ēģiptes varas iestādes nekavējoties atbrīvot Alaa Abd El–Fattah, kurš atrodas cietumā par to, ka atsakās atbildēt uz jautājumiem par 2011. gada 9. oktobra notikumiem, ko uzdevusi Militārās tiesa, kuru viņš neuzskata par objektīvu un leģitīmu; aicina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt, ka neviens blogeris, žurnālists vai cilvēktiesību aizstāvis valstī netiek tiešā vai netiešā veidā vajāts vai iebiedēts; |
| --- | --- |

1.

mudina Ēģiptes varas iestādes nekavējoties atbrīvot Alaa Abd El–Fattah, kurš atrodas cietumā par to, ka atsakās atbildēt uz jautājumiem par 2011. gada 9. oktobra notikumiem, ko uzdevusi Militārās tiesa, kuru viņš neuzskata par objektīvu un leģitīmu; aicina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt, ka neviens blogeris, žurnālists vai cilvēktiesību aizstāvis valstī netiek tiešā vai netiešā veidā vajāts vai iebiedēts;

| 2. | asi nosoda militāro tiesu iestāžu veikto Alaa Abd El–Fattah tiesisko vajāšanu; atkārto savu aicinājumu Bruņoto spēku Augstākajai padomei (SCAF) nekavējoties atcelt likumu par ārkārtas stāvokli un izbeigt militārās tiesās tiesāt civiliedzīvotājus, kā arī nekavējoties atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos un politieslodzītos, ko ir notiesājušas militārās tiesas; uzsver, ka civiliedzīvotājus nevajadzētu tiesāt militārās tiesās, kuras neatbilst pienācīgiem procesuālajiem pamatstandartiem; |
| --- | --- |

2.

asi nosoda militāro tiesu iestāžu veikto Alaa Abd El–Fattah tiesisko vajāšanu; atkārto savu aicinājumu Bruņoto spēku Augstākajai padomei (SCAF) nekavējoties atcelt likumu par ārkārtas stāvokli un izbeigt militārās tiesās tiesāt civiliedzīvotājus, kā arī nekavējoties atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos un politieslodzītos, ko ir notiesājušas militārās tiesas; uzsver, ka civiliedzīvotājus nevajadzētu tiesāt militārās tiesās, kuras neatbilst pienācīgiem procesuālajiem pamatstandartiem;

| 3. | aicina Ēģiptes varas iestādes garantēt objektīvas tiesas, kā minēts 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 10. pantā: „Katram cilvēkam viņa tiesību un pienākumu noskaidrošanai, kā arī lai noteiktu viņam izvirzītās kriminālās apsūdzības pamatotību, ir tiesības. prasīt, lai viņa lietu atklāti un ievērojot visas taisnīguma prasības izskatītu neatkarīga un objektīva tiesa”; |
| --- | --- |

3.

aicina Ēģiptes varas iestādes garantēt objektīvas tiesas, kā minēts 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 10. pantā: „Katram cilvēkam viņa tiesību un pienākumu noskaidrošanai, kā arī lai noteiktu viņam izvirzītās kriminālās apsūdzības pamatotību, ir tiesības. prasīt, lai viņa lietu atklāti un ievērojot visas taisnīguma prasības izskatītu neatkarīga un objektīva tiesa”;

| 4. | atkārtoti aicina veikt neatkarīgu, pamatīgu un pārredzamu izmeklēšanu par Maspero sadursmēm, kas sākās ar miermīlīgu demonstrāciju par koptu kristiešu tiesībām 2011. gada 9. oktobrī Kairā, un šī izmeklēšana būtu jāveic neatkarīgām un objektīvām civilajām tiesu varas iestādēm, lai visus vainīgos sauktu pie atbildības, un vēlreiz izsaka līdzjūtību bojāgājušajiem un viņu piederīgajiem; mudina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt dažādo izmeklēšanu neatkarību un objektivitāti, ļaujot īstenot pienācīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti aicina veikt neatkarīgu, pamatīgu un pārredzamu izmeklēšanu par Maspero sadursmēm, kas sākās ar miermīlīgu demonstrāciju par koptu kristiešu tiesībām 2011. gada 9. oktobrī Kairā, un šī izmeklēšana būtu jāveic neatkarīgām un objektīvām civilajām tiesu varas iestādēm, lai visus vainīgos sauktu pie atbildības, un vēlreiz izsaka līdzjūtību bojāgājušajiem un viņu piederīgajiem; mudina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt dažādo izmeklēšanu neatkarību un objektivitāti, ļaujot īstenot pienācīgu uzraudzību;

| 5. | vēlreiz pauž savu solidaritāti ar Ēģiptes tautu šajā izšķirošajā pārejas posmā uz demokrātiju, kas pašlaik notiek valstī, un turpina paust atbalstu tās likumīgajām vēlmēm pēc demokrātijas; aicina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt visu pamattiesību, tostarp domas, apziņas, reliģijas, vārda, interneta, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības, pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz pauž savu solidaritāti ar Ēģiptes tautu šajā izšķirošajā pārejas posmā uz demokrātiju, kas pašlaik notiek valstī, un turpina paust atbalstu tās likumīgajām vēlmēm pēc demokrātijas; aicina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt visu pamattiesību, tostarp domas, apziņas, reliģijas, vārda, interneta, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības, pilnīgu ievērošanu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Ēģiptes Arābu Republikas valdībai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Ēģiptes Arābu Republikas valdībai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0064.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/165

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisNepieciešamība nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus „112”

P7_TA(2011)0519

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra deklarācija par nepieciešamību nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus „112”

2013/C 153 E/23

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā vienoto Eiropas Savienības neatliekamās palīdzības tālruņa numuru 112, kas tika izveidots ar Padomes 1991. gada 29. jūlija Lēmumu 91/396/EEK un nostiprināts ar Direktīvu 98/10/EK par atvērtā tīkla noteikuma (ONP) piemērošanu balss telefonijai un universālo pakalpojumu telekomunikācijās konkurences apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienoto Eiropas Savienības neatliekamās palīdzības tālruņa numuru 112, kas tika izveidots ar Padomes 1991. gada 29. jūlija Lēmumu 91/396/EEK un nostiprināts ar Direktīvu 98/10/EK par atvērtā tīkla noteikuma (ONP) piemērošanu balss telefonijai un universālo pakalpojumu telekomunikācijās konkurences apstākļos,

| — | ņemot vērā Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā vairums ES neatliekamās palīdzības dienestu ir sazvanāmi tikai, izmantojot balss līnijas, tādēļ miljoniem iedzīvotāju, kuri ir kurli, vājdzirdīgi, kuriem ir skartas runas spējas, un situācijās, kad zvanam ir jābūt diskrētam, nav pieejami pakalpojumi, kas varētu glābt dzīvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairums ES neatliekamās palīdzības dienestu ir sazvanāmi tikai, izmantojot balss līnijas, tādēļ miljoniem iedzīvotāju, kuri ir kurli, vājdzirdīgi, kuriem ir skartas runas spējas, un situācijās, kad zvanam ir jābūt diskrētam, nav pieejami pakalpojumi, kas varētu glābt dzīvību;

| B. | tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi ANO konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un pieņēmusi stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020), kā arī digitālo programmu, kura veicina universālas piekļuves principu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi ANO konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un pieņēmusi stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020), kā arī digitālo programmu, kura veicina universālas piekļuves principu,

| 1. | aicina Komisiju nākt klajā ar likumdošanas un standartizācijas priekšlikumiem, lai tālruņa līnijas 112 pakalpojumi būtu pilnībā pieejami visiem iedzīvotājiem, piešķirot prioritāti pakalpojumiem, kas atbalsta zīmju valodu, izmantojot video tehnoloģijas un uz tekstu balstītus pakalpojumus, lai nodrošinātu, ka šie pakalpojumi ir pieejami arī kurliem un vājdzirdīgiem cilvēkiem un personām ar runas traucējumiem; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju nākt klajā ar likumdošanas un standartizācijas priekšlikumiem, lai tālruņa līnijas 112 pakalpojumi būtu pilnībā pieejami visiem iedzīvotājiem, piešķirot prioritāti pakalpojumiem, kas atbalsta zīmju valodu, izmantojot video tehnoloģijas un uz tekstu balstītus pakalpojumus, lai nodrošinātu, ka šie pakalpojumi ir pieejami arī kurliem un vājdzirdīgiem cilvēkiem un personām ar runas traucējumiem;

| 2. | aicina Komisiju sekmēt visiem pieejamu un uzticamu nākamās paaudzes 112 pakalpojumu izveidi, kas darbotos neatkarīgi no ierīcēm un tīkliem un izmantotu pilnīgas sarunas koncepciju; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju sekmēt visiem pieejamu un uzticamu nākamās paaudzes 112 pakalpojumu izveidi, kas darbotos neatkarīgi no ierīcēm un tīkliem un izmantotu pilnīgas sarunas koncepciju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2011. gada 17. novembra protokola I pielikumā (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2011. gada 15. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/166

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisNo sabiedrībām prasīto nodrošinājumu koordinēšana (LESD 54. pants) ***I

P7_TA(2011)0477

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0029),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0037/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 50. panta 1. punktu un 2. punkta g) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 50. panta 1. punktu un 2. punkta g) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu Nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu Nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0348/2011),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 113. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisP7_TC1-COD(2011)0011

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (Pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2012/30/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/167

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisAtēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - izņemot 10. un 11. pantu ***

P7_TA(2011)0478

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam, izņemot tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08663/2011),

| — | ņemot vērā 2002. gada protokolu, kas pievienots 1974. gada Atēnu konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada protokolu, kas pievienots 1974. gada Atēnu konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (08663/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0142/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0356/2011),

| 1. | sniedz piekrišanu lēmumam par pievienošanos minētajam protokolam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu lēmumam par pievienošanos minētajam protokolam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/168

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisAtēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru - 10. un 11. pants ***

P7_TA(2011)0479

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam attiecībā uz tā 10. un 11. pantu (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08663/2011),

| — | ņemot vērā 2002. gada protokolu, kas pievienots 1974. gada Atēnu konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada protokolu, kas pievienots 1974. gada Atēnu konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (08663/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 1. punktu, 81. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 1. punktu, 81. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0143/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A7-0341/2011),

| 1. | sniedz piekrišanu lēmumam par pievienošanos minētajam protokolam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu lēmumam par pievienošanos minētajam protokolam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/169

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisES un Jordānijas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums ***

P7_TA(2011)0480

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (09189/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (09189/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (14366/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (14366/2010),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0122/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0122/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0347/2011),

| 1. | piekrīt nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdībai un parlamentam.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/169

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisES un Gruzijas kopējās aviācijas telpas nolīgums ***

P7_TA(2011)0481

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (09185/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (09185/2011),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam par kopējo aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (14370/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam par kopējo aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (14370/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7–0124/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7–0124/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0344/2011),

| 1. | piekrīt nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Gruzijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Gruzijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/170

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisKopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas pagaidu atcelšana dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās *

P7_TA(2011)0482

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko uz laiku atceļ Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0259),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0146/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0357/2011),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/171

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisKodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (netiešās darbības) *

P7_TA(2011)0483

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0073),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0075/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0358/2011),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma priekšlikums


  3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) | Pamatprogrammas (2012-2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1)

  . |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

(3a)

Pamatprogrammas (2012-2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1)

  .

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti. Tāpat arī jāveic attiecīgi pasākumi ar mērķi atgūt zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti. Tāpat arī jāveic attiecīgi pasākumi ar mērķi atgūt zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

| (8) | Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā
  . Tāpat arī jāveic attiecīgi pasākumi ar mērķi atgūt zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā
  . Tāpat arī jāveic attiecīgi pasākumi ar mērķi atgūt zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| a) | pētniecība kodolsintēzes jomā (tostarp ITER); |
| --- | --- |

a)

pētniecība kodolsintēzes jomā (tostarp ITER);

| a) | pētniecība kodolsintēzes jomā (ieskaitot galvenokārt ITER); |
| --- | --- |

a)

pētniecība kodolsintēzes jomā (ieskaitot galvenokārt ITER);

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 2. punkts

2.   Darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina.

2.   Darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas,
  kā arī nozare
  . Vajadzības gadījumā to atjaunina.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 3. punkts

3.   Darba programmā norāda kritērijus, pēc kuriem izvērtēs netiešo darbību priekšlikumus atbilstoši finansēšanas shēmām un atlasīs projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu. Darba programmu var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežsliekšņiem.

3.   Darba programmā norāda kritērijus, pēc kuriem izvērtēs netiešo darbību priekšlikumus atbilstoši finansēšanas shēmām un atlasīs projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu. Darba programmu var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežsliekšņiem,
  kas ir precīzi pamatoti
  .

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētās komitejas sastāvā ikvienā gadījumā tiek nodrošināts saprātīgs līdzsvars starp vīriešiem un sievietēm, kā arī starp dalībvalstīm, kuras veic izpēti un apmācību kodoljomā
  .

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.A iedaļa – 1. punkts – 3. daļa

Pētniecības un izstrādes pasākumi ITER celtniecības atbalstam tiks veikti kodolsintēzes asociācijās un Eiropas rūpniecības nozarēs. Tie ietvers arī komponentu un sistēmu izstrādi
  un
  testēšanu.

Pētniecības un izstrādes pasākumi ITER celtniecības atbalstam tiks veikti kodolsintēzes asociācijās un Eiropas rūpniecības nozarēs. Tie ietvers arī komponentu un
  uzticamu
  sistēmu izstrādi, testēšanu,
  novērtēšanu un drošuma pārbaudi
  .

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.A. iedaļa – 2. punkts – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| — | jaunu palīgeksperimentu plānošanu saskaņā ar 8. pamatprogrammu, ar kuriem varētu papildināt ITER eksperimentus, lai nodrošinātu vajadzīgās iekārtas, vienlaikus ierobežojot risku un darbības izmaksas, un kuri var arī attiekties uz DEMO tehnoloģiju svarīgākajiem aspektiem
  ; |
| --- | --- |

—

jaunu palīgeksperimentu plānošanu saskaņā ar 8. pamatprogrammu, ar kuriem varētu papildināt ITER eksperimentus, lai nodrošinātu vajadzīgās iekārtas, vienlaikus ierobežojot risku un darbības izmaksas, un kuri var arī attiekties uz DEMO tehnoloģiju svarīgākajiem aspektiem
  ;

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.A. iedaļa – 4. punkts – 3. ievilkums

| — | pētījumus par kodolsintēzes enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi. |
| --- | --- |

—

pētījumus par kodolsintēzes enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi.

| — | pētījumus par kodolsintēzes enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi.
  Īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai nodrošinātu atbilstošas informācijas paziņošanu sabiedrībai, un tiks izmantoti konkrēti pasākumi saziņas un informēšanas programmu efektivitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

pētījumus par kodolsintēzes enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi.
  Īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai nodrošinātu atbilstošas informācijas paziņošanu sabiedrībai, un tiks izmantoti konkrēti pasākumi saziņas un informēšanas programmu efektivitātes uzlabošanai.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.A. iedaļa – 6. punkts

ITER realizācija Eiropā, ko ar starptautiskas struktūras palīdzību nodrošina ITER organizācija, papildinās jauno pētniecības infrastruktūru, kurai būs spēcīga Eiropas dimensija.

ITER realizācija Eiropā, ko ar starptautiskas struktūras palīdzību nodrošina ITER organizācija, papildinās jauno pētniecības infrastruktūru, kurai būs spēcīga Eiropas dimensija,
  un saistībā ar Eiropas papildprogrammu paredzēs jaunas pētniecības infrastruktūras izveidi ITER eksperimenta nodrošināšanai
  .

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – ievaddaļa

Vispārējais mērķis ir jo īpaši uzlabot kodola skaldīšanas un citu rūpniecībā un medicīnā iespējamu starojuma izmantojumu drošumu, veiktspēju, resursu izmantošanas efektivitāti un rentabilitāti. Netiešās darbības, kas saistītas ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu, veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Pastāv nozīmīga saikne ar pētniecību Savienības Septītajā pamatprogrammā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1982/2006/EK, jo īpaši enerģētikas, Eiropas standartu, izglītības un mācību, vides aizsardzības, veselības, materiālzinātnes, pārvaldības, kopējās infrastruktūras, drošības un drošuma kultūras jomā. Starptautiskā sadarbība būs daudzu darbības jomu galvenā iezīme, jo īpaši tādu progresīvu kodolenerģijas sistēmu darbībā, kas tiek aplūkotas Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā.

Vispārējais mērķis ir jo īpaši uzlabot kodola skaldīšanas un citu rūpniecībā un medicīnā iespējamu starojuma izmantojumu drošumu, veiktspēju, resursu izmantošanas efektivitāti un rentabilitāti. Netiešās darbības, kas saistītas ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu, veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Pastāv nozīmīga saikne ar pētniecību Savienības Septītajā pamatprogrammā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1982/2006/EK, jo īpaši enerģētikas, Eiropas standartu, izglītības un mācību, vides aizsardzības, veselības, materiālzinātnes, pārvaldības, kopējās infrastruktūras, drošības un drošuma kultūras jomā,
  kā arī ar kodola skaldīšanas priekšlikumiem, kas iekļauti Padomes 2008. gada martā apstiprinātajā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā
  . Starptautiskā sadarbība būs daudzu darbības jomu galvenā iezīme, jo īpaši tādu progresīvu kodolenerģijas sistēmu darbībā, kas tiek aplūkotas Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā.
  Eiropā strādājošo pašreizējās paaudzes kodolspēkstaciju paredzētais darbības laiks parasti ir 40 gadu, turklāt paredzēta iespēja šo darbības laiku pagarināt. Iecerēts, ka III paaudzes un nākotnē paredzētās vēl drošākās IV paaudzes spēkstaciju darbības laiks būs 60 un vairāk gadu, vienlaikus samazinot ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar novecošanu
  .

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – ievaddaļa – 1.a daļa (jauna)

Ir acīmredzami nepieciešams pastiprināt sadarbību ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par drošības standartiem, kas piemērojami visām kodoliekārtām un darbībām. Šie standarti būtu plaši jāpiemēro projektētājiem, ražotājiem un tirgus dalībniekiem enerģijas ražošanā, medicīnā, rūpniecībā, pētniecībā un izglītībā
  .

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – 1. punkts – virsraksts

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – 1. punkts – 1. daļa

Veicot uz īstenošanu orientētu pētniecību, izveidot stabilu zinātnisko un tehnisko bāzi, lai demonstrētu tehnoloģijas un drošumu attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos un liktu pamatus vienotam Eiropas uzskatam galvenajos jautājumos saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu.

Veicot uz īstenošanu orientētu pētniecību, izveidot stabilu zinātnisko un tehnisko bāzi, lai demonstrētu tehnoloģijas un drošumu attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos,
  tostarp attiecinot to arī uz atkritumiem ar ilgu pussabrukšanas periodu, kas rodas pēc kodolenerģijas un radioizotopu izmantošanas civiliem mērķiem medicīnā, rūpniecībā, lauksaimniecībā, pētniecībā un izglītībā
  , un liktu pamatus vienotam Eiropas uzskatam galvenajos jautājumos saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – 1. punkts – 2. daļa

Atkritumu ģeoloģiskā apglabāšana: jāveic glabātavu projektu inženiertehniskie pētījumi un demonstrējumi, glabātavas saņēmēju iežu raksturošana uz vietas (gan vispārējās, gan konkrētam objektam atbilstošās pazemes pētniecības laboratorijās), jāveido izpratne par glabātavu vidi, jāveic pētījumi par attiecīgajiem procesiem tuvlaukā (atkritumu veids un mākslīgās barjeras) un attālākā laukā (pamatiezis un izplatīšanās ceļi biosfērā), jāizstrādā noturīga metodika darbības un drošuma novērtēšanai, kā arī jāveic tādu pārvaldības un sabiedriski aktuālu jautājumu pētniecība, kas saistīti ar pieņemamību sabiedrībai.

Atkritumu ģeoloģiskā apglabāšana: jāveic glabātavu projektu inženiertehniskie pētījumi un demonstrējumi, glabātavas saņēmēju iežu raksturošana uz vietas (gan vispārējās, gan konkrētam objektam atbilstošās pazemes pētniecības laboratorijās), jāveido izpratne par glabātavu vidi, jāveic pētījumi par attiecīgajiem procesiem tuvlaukā (atkritumu veids un mākslīgās barjeras) un attālākā laukā (pamatiezis un izplatīšanās ceļi biosfērā), jāizstrādā noturīga metodika darbības un drošuma novērtēšanai, kā arī jāveic tādu pārvaldības un sabiedriski aktuālu jautājumu pētniecība, kas saistīti ar pieņemamību sabiedrībai.
  Lai nodrošinātu radioaktīvo vielu glabātavu labāku noslēgšanu neparedzētu notikumu gadījumā, ir jāievieš stabilas sistēmas funkciju nodrošināšanai pazeminātā darbības režīmā
  .

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – 2. punkts – 2. daļa

Kodoliekārtu drošums: jānodrošina pašreizējo un nākamo kodoliekārtu ekspluatācijas drošums, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošuma kultūru (samazinot cilvēka un organizatorisko kļūdu risku), progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, papildinot ar saistītiem pasākumiem zināšanu vadības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai.

Kodoliekārtu drošums: jānodrošina pašreizējo un nākamo kodoliekārtu ekspluatācijas drošums, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošuma kultūru (samazinot cilvēka un organizatorisko kļūdu risku), progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, papildinot ar saistītiem pasākumiem zināšanu vadības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai, it īpaši ņemot vērā pētījumus par Fukušimas negadījuma ietekmi
  .
  Ņemot vērā Fukušimas negadījuma sekas, būtu jāveic šādi papildu pasākumi: jāuzlabo seismiskā noturība, jānosaka jauna definīcija negadījumiem, kas nav saistīti ar konstruktīvām īpašībām, jāanalizē biežāk izplatītie atteices gadījumi un jānodrošina labāka ārkārtas situāciju pārvaldība, ūdeņraža uzkrāšanās novēršana karsta metāla un tvaika reakcijas gaitā, ūdeņraža rekombinācija un tādu filtrēšanas / attīrīšanas sistēmu projektēšana, kuras varētu izturēt gāzes pārspiedienu
  .

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – I daļa – I.B. iedaļa – 2. punkts – 3. daļa

Uzlabotas kodolsistēmas: jāpilnveido pašreizējo sistēmu un degvielu efektivitāte un jāveic uzlabotu reaktoru sistēmu izpēte ar mērķi novērtēt to potenciālu, izplatīšanās noturību un ietekmi uz ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp veicot pamata un transversālas izpētes darbības (piemēram, materiālzinātnes) un pētījumus par degvielas ciklu, inovatīvām degvielām un atkritumu pārvaldības aspektiem, tostarp efektīvāku pašreizējo reaktoru skaldmateriāla atdalīšanu un transmutāciju.

Uzlabotas kodolsistēmas: jāpilnveido pašreizējo sistēmu un degvielu efektivitāte un jāveic uzlabotu reaktoru sistēmu izpēte ar mērķi novērtēt to potenciālu, izplatīšanās noturību un ietekmi uz ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp veicot pamata un transversālas izpētes darbības (piemēram, materiālzinātnes) un pētījumus par degvielas ciklu, inovatīvām degvielām un atkritumu pārvaldības aspektiem, tostarp efektīvāku pašreizējo reaktoru skaldmateriāla atdalīšanu un transmutāciju.
  Iepriekš minētās darbības būtu jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas Ilgtspējīgās kodolrūpniecības iniciatīvu (ESNII), kas tika uzsākta 2010. gada novembrī Beļģijas prezidentūras rīkotajā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna konferencē, kā arī palīdzētu izstrādāt galvenos pētniecības demonstrējumus ASTRID, ALLEGRO, ALFRED un MYRRHA
  .

---

(1)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA (2010)0401
  .

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/176

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisĪsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***I

P7_TA(2011)0486

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0482),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0264/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, (1)

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 10. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 10. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0055/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā (3); |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā (3);

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 91, 23.3.2011., 1. lpp.

(2)  OV C 84, 17.3.2011., 34. lpp.

(3)  Šī nostāja aizstāj 2011. gada 5. jūlijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0312).

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisP7_TC1-COD(2010)0251

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 236/2012.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/177

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisEiropas statistika par ilggadīgām kultūrām ***I

P7_TA(2011)0487

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0249),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0129/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 3. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 3. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0188/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisP7_TC1-COD(2010)0133

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 15. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1337/2011.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/178

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisKodolpētniecības un mācību pasākumiem paredzētā Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma (tiešās darbības) *

P7_TA(2011)0488

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0074),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0078/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0340/2011),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma priekšlikums


  5. apsvērums |
| (5) | Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Eiropas Savienībā. Jo īpaši JRC jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

(5)

Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Eiropas Savienībā. Jo īpaši JRC jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā.

| (5) | Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Eiropas Savienībā. Jo īpaši JRC jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā.
  Turklāt JRC vajadzētu palīdzēt uzraudzīt apmācību kvalitāti un efektivitāti, kā arī koordinēt esošās kodolenerģijas jomas izglītības programmas Savienībā un kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Eiropas Savienībā. Jo īpaši JRC jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā.
  Turklāt JRC vajadzētu palīdzēt uzraudzīt apmācību kvalitāti un efektivitāti, kā arī koordinēt esošās kodolenerģijas jomas izglītības programmas Savienībā un kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Pastiprināta uzmanība un lielāki budžeta izdevumi ir nepieciešami papildu iniciatīvām saistībā ar fundamentāliem kodolpētījumiem, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēku kapitālā un pasākumos, kuru mērķis ir novērst kvalificēta darbaspēka trūkuma risku tuvākajos gados (piemēram, dotācijas pētniekiem kodolnozarē) un no tā izrietošo Savienības vadošās lomas zaudēšanu. |
| --- | --- |

(5a)

Pastiprināta uzmanība un lielāki budžeta izdevumi ir nepieciešami papildu iniciatīvām saistībā ar fundamentāliem kodolpētījumiem, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēku kapitālā un pasākumos, kuru mērķis ir novērst kvalificēta darbaspēka trūkuma risku tuvākajos gados (piemēram, dotācijas pētniekiem kodolnozarē) un no tā izrietošo Savienības vadošās lomas zaudēšanu.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Pamatprogrammas (2012-2013) īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1). |
| --- | --- |

(6a)

Pamatprogrammas (2012-2013) īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1).

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| (10a) | Savienības pētniecības finansējuma pārvaldībai vajadzētu vairāk balstīties uz uzticēšanos un iecietību pret risku visos projektu posmos, vienlaikus nodrošinot atbildību saskaņā ar elastīgiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(10a)

Savienības pētniecības finansējuma pārvaldībai vajadzētu vairāk balstīties uz uzticēšanos un iecietību pret risku visos projektu posmos, vienlaikus nodrošinot atbildību saskaņā ar elastīgiem Savienības noteikumiem.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu. Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu. Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

| (11) | Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā.
  Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā.
  Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| (ca) | ekspluatācijas pārtraukšana. |
| --- | --- |

(ca)

ekspluatācijas pārtraukšana.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 1. punkts

1.   Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku.

1.   Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku
  , kā arī norādot nepieciešamo līdzekļu apjomu
  .

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 3. iedaļa – 3.1. punkts – 3.1.1. apakšpunkts

Lietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes kodolatkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar to apstrādi, sagatavošanu transportēšanai, transportēšanu, pagaidu uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galīgais mērķis ir novērst radionuklīdu iekļūšanu biosfērā visos šajos posmos to ļoti ilgajā sabrukšanas periodā. Mākslīgu un dabisku ierobežojošu barjeru sistēmu izveide, novērtējums un darbība attiecīgajās laika skalās ir ļoti būtiska šo mērķu sasniegšanai un, cita starpā, ir atkarīga no degvielas un/vai atkritumu izturēšanās ģeoloģiskajā vidē. Īpašajā programmā ir ietverti šādi pētījumi.

Lietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes kodolatkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar to apstrādi, sagatavošanu transportēšanai, transportēšanu, pagaidu uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galīgais mērķis ir novērst radionuklīdu iekļūšanu biosfērā visos šajos posmos to ļoti ilgajā sabrukšanas periodā. Mākslīgu un dabisku ierobežojošu barjeru sistēmu izveide, novērtējums
  , uzraudzība
  un darbība attiecīgajās laika skalās ir ļoti būtiska šo mērķu sasniegšanai un, cita starpā, ir atkarīga no degvielas un/vai atkritumu glabāšanās ģeoloģiskajā vidē. Īpašajā programmā ir ietverti šādi pētījumi.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 3. iedaļa – 3.1. punkts – 3.1.3. apakšpunkts

3.1.3.
     
  Aktinīdu fundamentālā pētniecība

Lai uzturētu kompetenci un vadošo pozīciju civilās kodoltehnoloģijas jomā, ir svarīgi veicināt kodolmateriālu ka resursu starpnozaru fundamentālo pētniecību, kas dotu iespēju rasties jaunām tehnoloģiskām inovācijām. Tas, savukārt, prasa zināšanas par tā dēvētajiem "5f elektronu slāņa elementiem" (t.i., aktinīdiem) un savienojumu reakciju uz (parasti ekstrēmiem) termodinamiskajiem parametriem. Sakarā ar nelielo eksperimentālo datubāzi un sarežģīto modelēšanu mūsu pašreizējās zināšanas par šiem mehānismiem ir ierobežotas. Fundamentālā pētniecība, kas risina šos jautājumus, ir ļoti būtiska, lai izprastu šo elementu īpašības un saglabātu vadošās pozīcijas mūsdienu kondensēto vielu fizikā. Progresīvās modelēšanas un simulācijas attīstība tiks izmantota kā līdzeklis eksperimentālo programmu ietekmes vairošanai.

JRC aktīnija fundamentālās pētniecības programmai joprojām būs progresīva loma aktinīdu fizikas un ķīmijas attīstībā, un tās galvenais mērķis ir rast pasaules klases eksperimentālo nodrošinājumu zinātniekiem no universitātēm un pētniecības centriem. Tas dos viņiem iespēju tiem izpētīt aktinīdu materiālu īpašības, lai tie pilnveidotu savu izglītību un dotu savu ieguldījumu kodolenerģētikas zinātņu attīstībā.

svītrots

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 3. iedaļa – 3.1. punkts – 3.1.6. apakšpunkts – pirmā daļa

Līguma 3. nodaļas II sadaļā paredzēts noteikt kodolsistēmu drošuma pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību. Līguma 31.–38. pantā paredzēti noteikumi par dalībvalstu un Komisijas lomu attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību, apkārtējās vides radioaktivitātes līmeņu kontroli
  ,
  iekļūšanu vidē
  un kodolatkritumu pārvaldību
  . Saskaņā ar Līguma 39. pantu, JRC sniedz palīdzību Komisijai šā uzdevuma veikšanā.

Līguma 3. nodaļas II sadaļā paredzēts noteikt kodolsistēmu drošuma pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību. Līguma 31.–38. pantā paredzēti noteikumi par dalībvalstu un Komisijas lomu attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību, apkārtējās vides radioaktivitātes līmeņu kontroli
  un
  iekļūšanu vidē.
  Sadarbībā ar starptautiskiem partneriem JRC turpinās attīstīt tīklus vides radioaktivitātes mērīšanai, vienlaikus visus atzinumus nekavējoties darot pieejamus sabiedrībai.
  Saskaņā ar Līguma 39. pantu, JRC sniedz palīdzību Komisijai šā uzdevuma veikšanā.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 3. iedaļa – 3.1. punkts – 3.1.6. apakšpunkts – otrā daļa

Ņemot vērā jaunos ierobežojumus attiecībā uz radionuklīdiem dzeramajā ūdenī un pārtikas sastāvdaļās, JRC izstrādās analīžu metodes un izveidos atbilstošus references materiālus. Ar dalībvalstu uzraudzības laboratorijām tiks organizēti laboratoriju savstarpēji salīdzinājumi, lai novērtētu paziņoto uzraudzības datu salīdzināmību saskaņā ar Līguma 35. un 36. pantu un atbalstītu radioaktivitātes mērīšanas sistēmu saskaņošanu.

Ņemot vērā jaunos ierobežojumus attiecībā uz radionuklīdiem dzeramajā ūdenī un pārtikas sastāvdaļās, JRC izstrādās analīžu metodes un izveidos atbilstošus references materiālus. Ar dalībvalstu uzraudzības laboratorijām tiks organizēti laboratoriju savstarpēji salīdzinājumi, lai novērtētu paziņoto uzraudzības datu salīdzināmību saskaņā ar Līguma 35. un 36. pantu un atbalstītu radioaktivitātes mērīšanas sistēmu saskaņošanu.
  Šajā darbībā ņems vērā Padomes direktīvu, kas jāpieņem saskaņā ar Euratom līguma 31. pantu un kurā nosaka prasības sabiedrības veselības aizsardzībai attiecībā uz radioaktīvām vielām ūdenī, kas paredzēts cilvēka patēriņam.

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 3. iedaļa – 3.2. punkts – 3.2.1. apakšpunkts

Kodolsistēmu un ekspluatācijā esošu iekārtu drošums ir pastāvīgi pakļauts optimizācijai, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada tirgus liberalizācija, paildzināts iekārtu darbības periods un tā sauktā kodolenerģētikas nozares „renesanse”. Lai saglabātu un uzlabotu gan rietumu, gan Krievijas tipa kodolspēkstaciju drošumu, jāizvērš un jāvalidē mūsdienīga un uzlabota drošuma novērtēšanas metodika un atbilstīgi analīzes rīki. JRC veic mērķtiecīgus eksperimentālus pētījumus, lai uzlabotu izpratni par noteicošajām fizikālajām parādībām un procesiem, lai sekmētu validāciju un verifikāciju deterministiskajiem un stohastiskajiem drošības novērtējumiem, balstoties uz uzlabotu modelēšanu attiecībā uz kodolspēkstaciju tehnoloģiskajiem procesiem (reaktivitāti un termohidrauliku), uz komponentiem, kas pakļauti slodzei / novecošanās, un uz cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru. JRC arī turpmāk būs būtiska loma European Clearinghouse for Operational Experience Feedback izveidošanā un darbībā par labu visām dalībvalstīm. Tā sniegs aktuālus ziņojumus par konkrētiem ar kodolspēkstacijam saistītiem jautājumiem un veicinās efektīvu darbības pieredzes apmaiņu un īstenošanu, lai uzlabotu kodolspēkstaciju drošumu, kas dos labumu visiem Eiropas regulatoriem.

Kodolsistēmu un ekspluatācijā esošu iekārtu drošums ir pastāvīgi pakļauts optimizācijai, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada tirgus liberalizācija, paildzināts iekārtu darbības periods un tā sauktā kodolenerģētikas nozares „renesanse”. Lai saglabātu un uzlabotu gan rietumu, gan Krievijas tipa kodolspēkstaciju drošumu, jāizvērš un jāvalidē mūsdienīga un uzlabota drošuma novērtēšanas metodika un atbilstīgi analīzes rīki. JRC veic mērķtiecīgus eksperimentālus pētījumus, lai uzlabotu izpratni par noteicošajām fizikālajām parādībām un procesiem, lai sekmētu validāciju un verifikāciju deterministiskajiem un stohastiskajiem drošības novērtējumiem, balstoties uz uzlabotu modelēšanu attiecībā uz kodolspēkstaciju tehnoloģiskajiem procesiem (reaktivitāti un termohidrauliku), uz komponentiem, kas pakļauti slodzei / novecošanās, un uz cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru. JRC arī turpmāk būs būtiska loma organizācijas European Clearinghouse for Operational Experience Feedback izveidošanā un darbībā par labu visām dalībvalstīm. Tā sniegs aktuālus ziņojumus par konkrētiem ar kodolspēkstacijām saistītiem jautājumiem un veicinās efektīvu darbības pieredzes apmaiņu un īstenošanu, lai uzlabotu kodolspēkstaciju drošumu, kas dos labumu visiem Eiropas regulatoriem.
  Ņemot vērā to, ka arvien pieaug kodolreaktoru ekspluatācijas pārtraukšanas nozīme, paplašinās ar šo procesu saistītais tirgus un pieaug inženiertehnisko aspektu nozīme, JRC paplašinās savu zinātnisko kompetenci arī šajā jomā. Centra programmā iekļaus svarīgākos aspektus, kas saistīti ar pētniecību un ekspertu apmācību reaktoru ekspluatācijas pārtraukšanā (metodes, vietēja praktiska apmācība un zinātnisks pamatojums).

---

(1)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/183

---

Otrdiena, 2011. gada 15. novembrisUzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās *

P7_TA(2011)0489

Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko nosaka noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012–2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0071),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. un 10. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. un 10. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C7-0076/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0345/2011),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu;

| 3. | aicināja Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicināja Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  1. apsvērums |
| (1) | Ar Padomes ... Lēmumu .../.../Euratom par Eiropas Atomenerģijas Kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas Kopienas 2012.–2013. gada kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogramma, turpmāk — „Pamatprogramma (2012–2013)”. Komisijas pienākums ir nodrošināt Pamatprogrammas (2012–2013) un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

(1)

Ar Padomes ... Lēmumu .../.../Euratom par Eiropas Atomenerģijas Kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas Kopienas 2012.–2013. gada kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogramma, turpmāk — „Pamatprogramma (2012–2013)”. Komisijas pienākums ir nodrošināt Pamatprogrammas (2012–2013) un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus.

| (1) | Ar Padomes ... Lēmumu .../.../Euratom par Eiropas Atomenerģijas Kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas Kopienas 2012.–2013. gada kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogramma, turpmāk — „Pamatprogramma (2012–2013)”
  , kuras mērķis ir papildināt citas Savienības darbības pētniecības politikas jomā, kas ir nepieciešamas stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz izglītību un apmācību, konkurētspēju un jauninājumiem, rūpniecību, nodarbinātību un vidi
  . Komisijas pienākums ir nodrošināt Pamatprogrammas (2012–2013) un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes ... Lēmumu .../.../Euratom par Eiropas Atomenerģijas Kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas Kopienas 2012.–2013. gada kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogramma, turpmāk — „Pamatprogramma (2012–2013)”
  , kuras mērķis ir papildināt citas Savienības darbības pētniecības politikas jomā, kas ir nepieciešamas stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz izglītību un apmācību, konkurētspēju un jauninājumiem, rūpniecību, nodarbinātību un vidi
  . Komisijas pienākums ir nodrošināt Pamatprogrammas (2012–2013) un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Ar pamatprogrammu (2012–2013) būtu jāpalīdz īstenot vienu no stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām „Inovācijas savienība” ar mērķi veicināt konkurenci, lai panāktu zinātnisko izcilību un paātrinātu svarīgāko inovāciju īstenošanu kodolenerģijas jomā, jo īpaši attiecībā uz kodolsintēzi un drošību, vienlaikus iesaistoties arī ar enerģētikas nozari un klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā. |
| --- | --- |

(4a)

Ar pamatprogrammu (2012–2013) būtu jāpalīdz īstenot vienu no stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām „Inovācijas savienība” ar mērķi veicināt konkurenci, lai panāktu zinātnisko izcilību un paātrinātu svarīgāko inovāciju īstenošanu kodolenerģijas jomā, jo īpaši attiecībā uz kodolsintēzi un drošību, vienlaikus iesaistoties arī ar enerģētikas nozari un klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| (4b) | Pamatprogrammas (2012-2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11, novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1). |
| --- | --- |

(4b)

Pamatprogrammas (2012-2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11, novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1).

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Pastiprināta uzmanība un lielāki budžeta izdevumi ir nepieciešami papildu iniciatīvām saistībā ar fundamentāliem kodolpētījumiem, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēku kapitālā un pasākumos, kuru mērķis ir novērst kvalificēta darbaspēka trūkuma risku tuvākajos gados (piemēram, dotācijas kodolnozares pētniekiem) un no tā izrietošo Savienības vadošās lomas zaudēšanu. |
| --- | --- |

(5a)

Pastiprināta uzmanība un lielāki budžeta izdevumi ir nepieciešami papildu iniciatīvām saistībā ar fundamentāliem kodolpētījumiem, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēku kapitālā un pasākumos, kuru mērķis ir novērst kvalificēta darbaspēka trūkuma risku tuvākajos gados (piemēram, dotācijas kodolnozares pētniekiem) un no tā izrietošo Savienības vadošās lomas zaudēšanu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā. |
| --- | --- |

(6a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Pamatprogrammai (2012–2013) jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība. |
| --- | --- |

(8)

Pamatprogrammai (2012–2013) jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība.

| (8) | Pamatprogrammai (2012–2013) jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība
  , kuru pētniecības darbam būtu jābalstās uz ētikas pamatprincipiem, jo īpaši tiem, kuri noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  . |
| --- | --- |

(8)

Pamatprogrammai (2012–2013) jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība
  , kuru pētniecības darbam būtu jābalstās uz ētikas pamatprincipiem, jo īpaši tiem, kuri noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| (23a) | Saskaņā ar pamatprogrammu (2012-2013) veicamā pētniecības darba kodolsintēzes jomā svarīgākajam uzdevumam vajadzētu būt ITER īstenošanai Eiropā atbilstoši 2006. gada 21. novembra Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

(23a)

Saskaņā ar pamatprogrammu (2012-2013) veicamā pētniecības darba kodolsintēzes jomā svarīgākajam uzdevumam vajadzētu būt ITER īstenošanai Eiropā atbilstoši 2006. gada 21. novembra Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

Atbilstīgi netiešās darbības raksturam un mērķiem tajās var iekļaut arī papildu nosacījumus attiecībā uz dalībnieku veidu un — attiecīgā gadījumā — reģistrācijas vietu.

Atbilstīgi netiešās darbības veidam un mērķiem tajās var iekļaut arī papildu
  pamatotus
  nosacījumus attiecībā uz dalībnieku veidu un attiecīgā gadījumā — to reģistrācijas vietu.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

3.   Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir skaidri formulēti mērķi, lai nodrošinātu, ka pieteikumu iesniedzēji nepiesakās nevajadzīgi.

3.   Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir skaidri formulēti
  kvantitatīvi un kvalitatīvi
  mērķi, lai nodrošinātu, ka pieteikumu iesniedzēji nepiesakās nevajadzīgi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 2. daļa

Kritēriji ir izcilība, ietekme un īstenošana. Šo nosacījumu robežās darba programmā sīkāk norāda novērtēšanas un atlases kritērijus un var pievienot papildu prasības, koeficientus un limitus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

Kritēriji ir izcilība, ietekme un īstenošana. Šo nosacījumu robežās darba programmā sīkāk norāda novērtēšanas un atlases kritērijus un var pievienot
  precīzi pamatotas
  papildu prasības, koeficientus un limitus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

14. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Jāoptimizē visi procesa posmi, lai novērstu termiņu neievērošanu un veicinātu izmaksu lietderību. Tas attiecas uz piekļuvi darba programmu projektiem, priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu publiskošanu, priekšlikumu projektu sagatavošanu, atlases procedūrām un dotāciju apstiprināšanas un izmaksāšanas termiņiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – 4. daļa

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu samērīgu dzimumu līdzsvaru.

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu samērīgu dzimumu līdzsvaru
  un līdzsvaru starp dalībvalstīm, kuras veic pētniecību un apmācību kodolnozarē
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – 4.a apakšpunkts (jauns)

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp nozares (tostarp MVU) un akadēmisko aprindu pārstāvjiem.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts – 1. daļa – e apakšpunkts

| e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši — skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi,
  rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem
  , izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a)–d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši — skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi,
  rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem
  , izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a)–d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši — skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp
  neatgūstams
  pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, zaudējumi valūtas maiņas rezultātā, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a)–d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši — skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp
  neatgūstams
  pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, zaudējumi valūtas maiņas rezultātā, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a)–d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

52. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| a) | saskaņā ar asociācijas līgumiem ne vairāk kā 40 % apmērā — izdevumus īpašās sadarbības projektos starp asociētiem partneriem, kurus padomdevēja komiteja ieteikusi un Komisija atbalstījusi prioritāram atbalstam; prioritāru atbalstu pārsvarā piešķir
  darbībām, kas ir tiešā saistībā ar ITER/DEMO, izņemot projektus, kam prioritātes statuss jau piešķirts iepriekšējo pamatprogrammu norises laikā
  ; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar asociācijas līgumiem ne vairāk kā 40 % apmērā — izdevumus īpašās sadarbības projektos starp asociētiem partneriem, kurus padomdevēja komiteja ieteikusi un Komisija atbalstījusi prioritāram atbalstam; prioritāru atbalstu pārsvarā piešķir
  darbībām, kas ir tiešā saistībā ar ITER/DEMO, izņemot projektus, kam prioritātes statuss jau piešķirts iepriekšējo pamatprogrammu norises laikā
  ;

| a) | saskaņā ar asociācijas līgumiem ne vairāk kā 40 % apmērā — izdevumus īpašās sadarbības projektos starp asociētiem partneriem, kurus padomdevēja komiteja ieteikusi un Komisija atbalstījusi prioritāram atbalstam; prioritāru atbalstu pārsvarā piešķir
  eksperimentiem, kuru mērķis ir uzlabot ITER veiktspēju un veicināt DEMO programmas noteikšanu
  ; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar asociācijas līgumiem ne vairāk kā 40 % apmērā — izdevumus īpašās sadarbības projektos starp asociētiem partneriem, kurus padomdevēja komiteja ieteikusi un Komisija atbalstījusi prioritāram atbalstam; prioritāru atbalstu pārsvarā piešķir
  eksperimentiem, kuru mērķis ir uzlabot ITER veiktspēju un veicināt DEMO programmas noteikšanu
  ;

---

(1)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0401.

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/188

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41

P7_TA(2011)0496

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0617 – C7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0617 – C7-0313/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0375/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 4 866 darbinieku (palīdzība paredzēta 3 205 darbiniekiem) atlaišanu 1 482 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 41. nodaļas nozarēs („Ēku būvniecība”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā; tā kā abi šie kaimiņu reģioni ietver visu Īriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 4 866 darbinieku (palīdzība paredzēta 3 205 darbiniekiem) atlaišanu 1 482 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 41. nodaļas nozarēs („Ēku būvniecība”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā; tā kā abi šie kaimiņu reģioni ietver visu Īriju;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, pārtraucot iepriekšējo praksi, ar kuru saskaņā pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; norāda, ka maksājumu apropriāciju summa, kas sākotnēji norādīta 04 05 01. budžeta pozīcijā, tiks pilnībā izmantota pēc tam, kad abas budžeta lēmējiestādes būs pieņēmušas līdz šim iesniegtos priekšlikumus par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, pārtraucot iepriekšējo praksi, ar kuru saskaņā pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; norāda, ka maksājumu apropriāciju summa, kas sākotnēji norādīta 04 05 01. budžeta pozīcijā, tiks pilnībā izmantota pēc tam, kad abas budžeta lēmējiestādes būs pieņēmušas līdz šim iesniegtos priekšlikumus par EGF izmantošanu;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka EGF budžeta pozīcijai (04 05 01) paredzētie līdzekļi ar budžeta grozījumu Nr. 3/2011 ir palielināti līdz EUR 50 000 000; norāda, ka šīs budžeta pozīcijas apropriācijas tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 6 091 460; tā kā 2011. gadā maksājumu apropriācijas ir pieejamas 04 02 01. budžeta pozīcijā „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”, pašreizējam pieteikumam nepieciešamos papildu EUR 6 598 378 var iegūt, veicot apropriāciju pārvietojumu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka EGF budžeta pozīcijai (04 05 01) paredzētie līdzekļi ar budžeta grozījumu Nr. 3/2011 ir palielināti līdz EUR 50 000 000; norāda, ka šīs budžeta pozīcijas apropriācijas tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 6 091 460; tā kā 2011. gadā maksājumu apropriācijas ir pieejamas 04 02 01. budžeta pozīcijā „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”, pašreizējam pieteikumam nepieciešamos papildu EUR 6 598 378 var iegūt, veicot apropriāciju pārvietojumu;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/019 IE/Construction 41)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/772/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/190

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71

P7_TA(2011)0497

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (EGF regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (EGF regula) (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0377/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 842 darbinieku (palīdzība paredzēta 554 darbiniekiem) atlaišanu 230 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 71. nodaļas nozarēs („Arhitektūras un inženiertehniskie pakalpojumi; tehniskā pārbaude un analīze”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā; tā kā abi šie kaimiņu reģioni ietver visu Īriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 842 darbinieku (palīdzība paredzēta 554 darbiniekiem) atlaišanu 230 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 71. nodaļas nozarēs („Arhitektūras un inženiertehniskie pakalpojumi; tehniskā pārbaude un analīze”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā; tā kā abi šie kaimiņu reģioni ietver visu Īriju;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, pārtraucot iepriekšējo praksi, ar kuru saskaņā pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, pārtraucot iepriekšējo praksi, ar kuru saskaņā pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | norāda, ka maksājumu apropriācijas, kas sākotnēji tika iekļautas 04 05 01. budžeta pozīcijā, būs pilnībā iztērētas, piešķirot līdzekļus saistībā ar Īrijas pieteikumu EGF/2010/019 IE/Construction 41; uzskata, ka, tā kā 2011. gadā maksājumu apropriācijas ir pieejamas 04 02 01. budžeta pozīcijā „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”, pašreizējam pieteikumam nepieciešamos EUR 1 387 819 var nodrošināt, veicot apropriāciju pārvietojumu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka maksājumu apropriācijas, kas sākotnēji tika iekļautas 04 05 01. budžeta pozīcijā, būs pilnībā iztērētas, piešķirot līdzekļus saistībā ar Īrijas pieteikumu EGF/2010/019 IE/Construction 41; uzskata, ka, tā kā 2011. gadā maksājumu apropriācijas ir pieejamas 04 02 01. budžeta pozīcijā „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”, pašreizējam pieteikumam nepieciešamos EUR 1 387 819 var nodrošināt, veicot apropriāciju pārvietojumu;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/021 IE/Construction 71)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/774/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/192

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43

P7_TA(2011)0498

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0618 – C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0618 – C7-0314/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (EGF regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (EGF regula) (2),

| — | ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0376/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 3 382 darbinieku (palīdzība paredzēta 2 228 darbiniekiem) atlaišanu 1 560 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 43. nodaļas nozarēs („Specializēti būvdarbi”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Īrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 3 382 darbinieku (palīdzība paredzēta 2 228 darbiniekiem) atlaišanu 1 560 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 43. nodaļas nozarēs („Specializēti būvdarbi”) (3)
  NUTS II reģionos Border, Midlands and Western (IE01) un Southern and Eastern (IE02) Īrijā;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atgādina, ka EGF faktiski tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, ar ko aizstāj pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kurus veica agrāk un kuri varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; norāda, ka EGF vajadzībām paredzētās maksājumu apropriācijas, kas sākotnēji tika iekļautas budžeta 04 05 01. pozīcijā, tika pilnībā iztērētas, piešķirot līdzekļus saistībā ar Īrijas pieteikumu EGF/2010/019 IE/Construction 41; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka EGF faktiski tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, ar ko aizstāj pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kurus veica agrāk un kuri varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; norāda, ka EGF vajadzībām paredzētās maksājumu apropriācijas, kas sākotnēji tika iekļautas budžeta 04 05 01. pozīcijā, tika pilnībā iztērētas, piešķirot līdzekļus saistībā ar Īrijas pieteikumu EGF/2010/019 IE/Construction 41;

| 6. | tomēr norāda — lai izmantotu EGF līdzekļus šim konkrētajam pieteikumam, maksājumu apropriācijas tiks pārvietotas no budžeta pozīcijas „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”; |
| --- | --- |

6.

tomēr norāda — lai izmantotu EGF līdzekļus šim konkrētajam pieteikumam, maksājumu apropriācijas tiks pārvietotas no budžeta pozīcijas „Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana — 1. mērķis (2000.–2006. gads)”;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2010/020 IE/Construction 43)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/773/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/194

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisIestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību:Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich

P7_TA(2011)0499

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0579 – C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0579 – C7-0254/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0379/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, paredzot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, paredzot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā Austrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 2 338 atlaišanas gadījumiem 706 Austrijas uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 49. nodaļas („Sauszemes transports un cauruļvadu transports”) nozarēs NUTS II reģionos Augšaustrijā (AT31) un Lejasaustrijā (AT12), un atbalsts pieprasīts 502 darbiniekiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Austrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 2 338 atlaišanas gadījumiem 706 Austrijas uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 49. nodaļas („Sauszemes transports un cauruļvadu transports”) nozarēs NUTS II reģionos Augšaustrijā (AT31) un Lejasaustrijā (AT12), un atbalsts pieprasīts 502 darbiniekiem;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — it īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — it īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

3.

uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietvertas ziņas par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietvertas ziņas par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | atzinīgi vērtē EGF budžeta pozīcijas (04 05 01) paredzamo papildināšanu ar EUR 50 000 000, kā tas noteikts budžeta grozījumā Nr. 3/2011, kuru izmantos, lai nodrošinātu šim pieteikumam vajadzīgo summu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē EGF budžeta pozīcijas (04 05 01) paredzamo papildināšanu ar EUR 50 000 000, kā tas noteikts budžeta grozījumā Nr. 3/2011, kuru izmantos, lai nodrošinātu šim pieteikumam vajadzīgo summu;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/770/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/197

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisIestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību: Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas

P7_TA(2011)0500

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0580 – C7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0580 – C7-0255/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0378/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, paredzot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, paredzot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā Grieķija ir lūgusi palīdzību, lai sniegtu atbalstu 642 darbiniekiem, kuri tika atlaisti no darba divos mazumtirdzniecības nozares uzņēmumos (lielveikalā un piegādātājuzņēmumā) Centrālās Maķedonijas un Atikas reģionā, kur bija koncentrēta lielākā daļa ALDI veikalu; mazāks skaits ALDI darbinieku tika atlaisti arī citviet Grieķijā, piemēram, Austrummaķedonijā un Trāķijā, Rietummaķedonijā, Epirā, Rietumgrieķijā, Sterea Ellada un Peloponēsā; no 642 atlaišanas gadījumiem 554 notika pārskata periodā, savukārt 88 — pirms pārskata perioda, taču saskaņā ar Regulas (EK) 1927/2006 3.a panta b) apakšpunktu arī šie darbinieki ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu; EGF atbalstu paredzēts sniegt visiem 642 atlaistajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Grieķija ir lūgusi palīdzību, lai sniegtu atbalstu 642 darbiniekiem, kuri tika atlaisti no darba divos mazumtirdzniecības nozares uzņēmumos (lielveikalā un piegādātājuzņēmumā) Centrālās Maķedonijas un Atikas reģionā, kur bija koncentrēta lielākā daļa ALDI veikalu; mazāks skaits ALDI darbinieku tika atlaisti arī citviet Grieķijā, piemēram, Austrummaķedonijā un Trāķijā, Rietummaķedonijā, Epirā, Rietumgrieķijā, Sterea Ellada un Peloponēsā; no 642 atlaišanas gadījumiem 554 notika pārskata periodā, savukārt 88 — pirms pārskata perioda, taču saskaņā ar Regulas (EK) 1927/2006 3.a panta b) apakšpunktu arī šie darbinieki ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu; EGF atbalstu paredzēts sniegt visiem 642 atlaistajiem darbiniekiem;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — it īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un terminētu individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darbinieku — it īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

3.

uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem var līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietvertas ziņas par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietvertas ziņas par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | atzinīgi vērtē EGF budžeta pozīcijas (04 05 01) paredzamo papildināšanu ar EUR 50 000 000, kā tas noteikts budžeta grozījumā Nr. 3/2011, kuru izmantos, lai nodrošinātu šim pieteikumam vajadzīgo summu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē EGF budžeta pozīcijas (04 05 01) paredzamo papildināšanu ar EUR 50 000 000, kā tas noteikts budžeta grozījumā Nr. 3/2011, kuru izmantos, lai nodrošinātu šim pieteikumam vajadzīgo summu;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Grieķijas pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/771/ES.)

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/199

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas mantojuma zīme ***II

P7_TA(2011)0502

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10303/1/2011 – C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10303/1/2011 – C7-0236/2011),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0076), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0076),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0331/2011),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 16.12.2010., P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/200

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisEiropas dzelzceļa vienotā telpa ***I

P7_TA(2011)0503

Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0475),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0268/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. pantu un 26. protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. pantu un 26. protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem;

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par pirmā dzelzceļa pasākumu kopuma direktīvu īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par pirmā dzelzceļa pasākumu kopuma direktīvu īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 26. maija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 26. maija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0367/2011),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 236 E, 12.8.2011., 125. lpp.

(2)  OV C 132, 3.5.2011., 99. lpp.

(3)  OV C 104, 2.4.2011., 53. lpp.

(4)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisP7_TC1-COD(2010)0253

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 16. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (3), Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (5) ir būtiski grozītas 2004. gadā un 2007. gadā. Tāpēc, ka ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, un ņemot vērā saistību starp šīm tiesību normām, minētās direktīvas skaidrības labad ir jāpārstrādā un jāapvieno vienā tiesību aktā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (3), Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (5) ir būtiski grozītas 2004. gadā un 2007. gadā. Tāpēc, ka ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, un ņemot vērā saistību starp šīm tiesību normām, minētās direktīvas skaidrības labad ir jāpārstrādā un jāapvieno vienā tiesību aktā.

| (2) | Lielāka Savienības pārvadājumu nozares integrācija ir būtisks iekšējā tirgus izveides elements, un dzelzceļi ir ļoti svarīga Savienības pārvadājumu nozares daļa, nozarei tiecoties panākt ilgtspējīgu mobilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Lielāka Savienības pārvadājumu nozares integrācija ir būtisks iekšējā tirgus izveides elements, un dzelzceļi ir ļoti svarīga Savienības pārvadājumu nozares daļa, nozarei tiecoties panākt ilgtspējīgu mobilitāti.

| (2a) | Pēdējo desmit gadu laikā dzelzceļa nozares daļa transporta nozarē nav palielinājies, un tas neatbilst mērķiem, kas noteikti dzelzceļa nozares 2001. gada tiesību aktu kopumā, ("pirmais dzelzceļa tiesību aktu kopums", proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību

   (6)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu

   (7)

  un Direktīva 2001/14/EK), apliecinot nepieciešamību vēl vairāk uzlabot spēkā esošos tiesību aktus, lai atbalstītu šo nozari. Tādēļ pašreizējā reorganizācija ir būtiska. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Pēdējo desmit gadu laikā dzelzceļa nozares daļa transporta nozarē nav palielinājies, un tas neatbilst mērķiem, kas noteikti dzelzceļa nozares 2001. gada tiesību aktu kopumā, ("pirmais dzelzceļa tiesību aktu kopums", proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību

   (6)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu

   (7)

  un Direktīva 2001/14/EK), apliecinot nepieciešamību vēl vairāk uzlabot spēkā esošos tiesību aktus, lai atbalstītu šo nozari. Tādēļ pašreizējā reorganizācija ir būtiska. [Gr. 1]

| (2b) | Pret dalībvalstīm uzsākto pienākumu neizpildes procedūru skaits liecina, ka spēkā esošos tiesību aktus ir iespējams interpretēt atšķirīgi un ka dzelzceļa nozares pirmo tiesību aktu kopumu ir jāpadara skaidrāku un jāuzlabo, lai nodrošinātu Eiropas dzelzceļa tirgus patiesu atvēršanu. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2b)

Pret dalībvalstīm uzsākto pienākumu neizpildes procedūru skaits liecina, ka spēkā esošos tiesību aktus ir iespējams interpretēt atšķirīgi un ka dzelzceļa nozares pirmo tiesību aktu kopumu ir jāpadara skaidrāku un jāuzlabo, lai nodrošinātu Eiropas dzelzceļa tirgus patiesu atvēršanu. [Gr. 2]

| (2c) | Ieguldījumi dzelzceļa infrastruktūras attīstībā un uzturēšanā joprojām nav pietiekami, lai nozare varētu attīstīties un uzlabot savu konkurētspēju. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2c)

Ieguldījumi dzelzceļa infrastruktūras attīstībā un uzturēšanā joprojām nav pietiekami, lai nozare varētu attīstīties un uzlabot savu konkurētspēju. [Gr. 3]

| (2d) | Dzelzceļa nozares pirmajā tiesību aktu kopumā iekļautās direktīvas nav novērsušas ievērojamu dažādību dzelzceļa infrastruktūras maksas struktūrā un apmēros un jaudas iedalīšanas norises veidā un ilgumā. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(2d)

Dzelzceļa nozares pirmajā tiesību aktu kopumā iekļautās direktīvas nav novērsušas ievērojamu dažādību dzelzceļa infrastruktūras maksas struktūrā un apmēros un jaudas iedalīšanas norises veidā un ilgumā. [Gr. 4]

| (2e) | Tirgus nosacījumu pārredzamības trūkums ir nepārprotams šķērslis konkurētspējīgiem dzelzceļa pakalpojumiem. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(2e)

Tirgus nosacījumu pārredzamības trūkums ir nepārprotams šķērslis konkurētspējīgiem dzelzceļa pakalpojumiem. [Gr. 5]

| (3) | Būtu jāuzlabo dzelzceļa sistēmas efektivitāte, lai to integrētu konkurences tirgū, vienlaicīgi ņemot vērā dzelzceļa īpatnības. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāuzlabo dzelzceļa sistēmas efektivitāte, lai to integrētu konkurences tirgū, vienlaicīgi ņemot vērā dzelzceļa īpatnības.

| (3a) | Dažādu sociālās nodrošināšanas sistēmu līdzāspastāvēšana dalībvalstu dzelzceļa nozarē rada negodīgas konkurences risku starp jauniem un jau pastāvošajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un rosina veikt saskaņošanu, vienlaikus ievērojot nozares un dalībvalstu īpatnības. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(3a)

Dažādu sociālās nodrošināšanas sistēmu līdzāspastāvēšana dalībvalstu dzelzceļa nozarē rada negodīgas konkurences risku starp jauniem un jau pastāvošajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un rosina veikt saskaņošanu, vienlaikus ievērojot nozares un dalībvalstu īpatnības. [Gr. 6]

| (3b) | Ir jāgarantē, ka regulatīvās iestādes veiks savas uzraudzības funkcijas, lai novērstu diskrimināciju starp dzelzceļa uzņēmumiem, nodrošinātu atbilstošas tarifikācijas politikas īstenošanu un grāmatvedības nodalīšanas principa ievērošanu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Ir jāgarantē, ka regulatīvās iestādes veiks savas uzraudzības funkcijas, lai novērstu diskrimināciju starp dzelzceļa uzņēmumiem, nodrošinātu atbilstošas tarifikācijas politikas īstenošanu un grāmatvedības nodalīšanas principa ievērošanu. [Gr. 7]

| (3c) | Lai pabeigtu Eiropas dzelzceļa telpu, ir jādrošina pilnīga dzelzceļa sistēmas savstarpēja savietojamība Eiropas līmenī. Eiropas Dzelzceļa aģentūrai būtu jāpiešķir attiecīgas pilnvaras un resursi šī mērķa ātrākai sasniegšanai, cita starpā attiecībā uz kopēju standartu izstrādi ritošā sastāva un drošības un signalizācijas sistēmu sertificēšanai. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(3c)

Lai pabeigtu Eiropas dzelzceļa telpu, ir jādrošina pilnīga dzelzceļa sistēmas savstarpēja savietojamība Eiropas līmenī. Eiropas Dzelzceļa aģentūrai būtu jāpiešķir attiecīgas pilnvaras un resursi šī mērķa ātrākai sasniegšanai, cita starpā attiecībā uz kopēju standartu izstrādi ritošā sastāva un drošības un signalizācijas sistēmu sertificēšanai. [Gr. 8]

| (4) | Reģionu, pilsētas un piepilsētas pārvadājumi, kā arī braucieni turp un atpakaļ caur Lamanša tuneli būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas.
  Tāpat no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz kultūrvēsturiskā mantojuma un muzeju dzelzceļu līnijas, kam ir atsevišķas sliedes. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(4)

Reģionu, pilsētas un piepilsētas pārvadājumi, kā arī braucieni turp un atpakaļ caur Lamanša tuneli būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas.
  Tāpat no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz kultūrvēsturiskā mantojuma un muzeju dzelzceļu līnijas, kam ir atsevišķas sliedes. [Gr. 9]

| (5) | Lai padarītu dzelzceļa pārvadājumus efektīvus un konkurētspējīgus ar citiem pārvadājumu veidiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu neatkarīgu uzņēmēju statuss, kuru darbībai ir komerciāls raksturs un kuri pielāgojas tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Lai padarītu dzelzceļa pārvadājumus efektīvus un konkurētspējīgus ar citiem pārvadājumu veidiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu neatkarīgu uzņēmēju statuss, kuru darbībai ir komerciāls raksturs un kuri pielāgojas tirgus vajadzībām.

| (6) | Lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas attīstību nākotnē un tās efektīvu darbību, būtu jānošķir pārvadāšanas pakalpojumi no infrastruktūras uzturēšanas. Šādā situācijā šīs divas darbības būtu jāpārvalda atsevišķi, un tām būtu jābūt atsevišķiem kontiem
  , garantējot pārredzamību, lai novērstu valsts līdzekļu novirzīšanu citām komercdarbībām. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas attīstību nākotnē un tās efektīvu darbību, būtu jānošķir pārvadāšanas pakalpojumi no infrastruktūras uzturēšanas. Šādā situācijā šīs divas darbības būtu jāpārvalda atsevišķi, un tām būtu jābūt atsevišķiem kontiem
  , garantējot pārredzamību, lai novērstu valsts līdzekļu novirzīšanu citām komercdarbībām. [Gr. 10]

| (6a) | Jānodrošina stingri nošķirti infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma konti. Vienai darbību jomai piešķirto publisko finansējumu nedrīkstētu novirzīt citai darbību jomai. Šis aizliegums būtu skaidri jānorāda katras darbības jomas grāmatvedības noteikumos. Dalībvalsts un valsts regulatīvajai iestādei būtu jānodrošina šā aizlieguma efektīva piemērošana. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(6a)

Jānodrošina stingri nošķirti infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma konti. Vienai darbību jomai piešķirto publisko finansējumu nedrīkstētu novirzīt citai darbību jomai. Šis aizliegums būtu skaidri jānorāda katras darbības jomas grāmatvedības noteikumos. Dalībvalsts un valsts regulatīvajai iestādei būtu jānodrošina šā aizlieguma efektīva piemērošana. [Gr. 11]

| (6b) | Neatkarīgi no to komercdarbības modeļa visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jāievēro tiesību akti sociālās un veselības aizsardzības jomā, lai izvairītos no sociālā dempinga un negodīgas konkurences. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(6b)

Neatkarīgi no to komercdarbības modeļa visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jāievēro tiesību akti sociālās un veselības aizsardzības jomā, lai izvairītos no sociālā dempinga un negodīgas konkurences. [Gr. 12]

| (6c) | Lai veicinātu dzelzceļa transporta konkurētspēju ar autotransportu, būtu jāstandartizē valstu dažādie noteikumi, piemēram, attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu drošību, pavaddokumentu lietošanu, vilcienu sastāva komplektāciju un ar to saistīto atbilstošo dokumentāciju, vilciena vadības signāliem un zīmēm, bīstamu vielu pārvadāšanas pasākumiem un uzraudzību, kā arī atkritumu pārvadājumu vienotu reģistru un uzraudzību. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(6c)

Lai veicinātu dzelzceļa transporta konkurētspēju ar autotransportu, būtu jāstandartizē valstu dažādie noteikumi, piemēram, attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu drošību, pavaddokumentu lietošanu, vilcienu sastāva komplektāciju un ar to saistīto atbilstošo dokumentāciju, vilciena vadības signāliem un zīmēm, bīstamu vielu pārvadāšanas pasākumiem un uzraudzību, kā arī atkritumu pārvadājumu vienotu reģistru un uzraudzību. [Gr. 13]

| (7) | Brīvas pakalpojumu sniegšanas princips būtu jāpiemēro dzelzceļa nozarē, ievērojot šīs nozares īpatnības. |
| --- | --- |

(7)

Brīvas pakalpojumu sniegšanas princips būtu jāpiemēro dzelzceļa nozarē, ievērojot šīs nozares īpatnības.

| (8) | Lai palielinātu konkurenci dzelzceļa pakalpojumu organizēšanā attiecībā uz uzlabotu komfortu un patērētājiem sniegtajiem pakalpojumiem, dalībvalstīm būtu jāsaglabā vispārīga atbildība par attiecīgās dzelzceļa infrastruktūras attīstību. |
| --- | --- |

(8)

Lai palielinātu konkurenci dzelzceļa pakalpojumu organizēšanā attiecībā uz uzlabotu komfortu un patērētājiem sniegtajiem pakalpojumiem, dalībvalstīm būtu jāsaglabā vispārīga atbildība par attiecīgās dzelzceļa infrastruktūras attīstību.

| (9) | Tajā gadījumā, ja nepastāv kopēji noteikumi par infrastruktūras izmaksu sadalījumu, pēc apspriedes ar infrastruktūras pārvaldītāju dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi, ar ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nosaka pienākumu maksāt par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu. Šādi noteikumi nedrīkstētu diskriminēt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starpā. |
| --- | --- |

(9)

Tajā gadījumā, ja nepastāv kopēji noteikumi par infrastruktūras izmaksu sadalījumu, pēc apspriedes ar infrastruktūras pārvaldītāju dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi, ar ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nosaka pienākumu maksāt par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu. Šādi noteikumi nedrīkstētu diskriminēt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starpā.

| (10) | Dalībvalstīm jānodrošina, lai pastāvošajiem valsts vai valsts kontrolē esošajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu pareiza finanšu struktūra, ņemot vērā Savienības noteikumus par valsts atbalstiem. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm jānodrošina, lai pastāvošajiem valsts vai valsts kontrolē esošajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu pareiza finanšu struktūra, ņemot vērā Savienības noteikumus par valsts atbalstiem.

| (10a) | Savienībai būtu jāmeklē alternatīvi Eiropas dzelzceļa projektu finansēšanas avoti, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, piemēram, ES projektu obligācijas, lai piesaistītu privātos ieguldītājus un uzlabotu piekļuvi riska kapitālam. Tādā pašā veidā dzelzceļa pārvadājumu tirgus jāpadara pievilcīgs alternatīviem privātajiem ieguldītājiem, piedāvājot skaidru un pārredzamu tiesisko regulējumu. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(10a)

Savienībai būtu jāmeklē alternatīvi Eiropas dzelzceļa projektu finansēšanas avoti, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, piemēram, ES projektu obligācijas, lai piesaistītu privātos ieguldītājus un uzlabotu piekļuvi riska kapitālam. Tādā pašā veidā dzelzceļa pārvadājumu tirgus jāpadara pievilcīgs alternatīviem privātajiem ieguldītājiem, piedāvājot skaidru un pārredzamu tiesisko regulējumu. [Gr. 14]

| (10b) | Dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu spēt finansēt ieguldījumus infrastruktūrā, izmantojot citus līdzekļus, kas nav valsts tiešais finansējums, piemēram, privātā sektora finansējumu. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(10b)

Dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu spēt finansēt ieguldījumus infrastruktūrā, izmantojot citus līdzekļus, kas nav valsts tiešais finansējums, piemēram, privātā sektora finansējumu. [Gr. 15]

| (11) | Lai nodrošinātu efektivitāti
  pasažieru un
  kravu pārvadājumu nozarē, jo īpaši pārrobežu pārvadājumos
  un gadījumos, kad atšķirīgais sliežu platums vēl aizvien rada fiziskus šķēršļus konkurencei,
  ir
  nekavējoties
  jārīkojas, lai atvērtu tirgu

  tirgus atsevišķās dalībvalstīs un veicinātu konkurenci
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu efektivitāti
  pasažieru un
  kravu pārvadājumu nozarē, jo īpaši pārrobežu pārvadājumos
  un gadījumos, kad atšķirīgais sliežu platums vēl aizvien rada fiziskus šķēršļus konkurencei,
  ir
  nekavējoties
  jārīkojas, lai atvērtu tirgu

  tirgus atsevišķās dalībvalstīs un veicinātu konkurenci
  . [Gr. 16]

| (12) | Lai nodrošinātu to, ka piekļuves tiesības dzelzceļa infrastruktūrai visā Savienībā piemēro vienādi un bez diskriminācijas, ir lietderīgi ieviest licenci dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu to, ka piekļuves tiesības dzelzceļa infrastruktūrai visā Savienībā piemēro vienādi un bez diskriminācijas, ir lietderīgi ieviest licenci dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

| (13) | Pārvadājumos ar pieturām būtu jāatļauj jauniem tirgus dalībniekiem pa ceļam uzņemt un izlaist pasažierus, lai nodrošinātu, ka šādas operācijas ir ekonomiski stabilas, un novērstu to, ka potenciālie konkurenti tiek nostādīti nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar esošajiem operatoriem. |
| --- | --- |

(13)

Pārvadājumos ar pieturām būtu jāatļauj jauniem tirgus dalībniekiem pa ceļam uzņemt un izlaist pasažierus, lai nodrošinātu, ka šādas operācijas ir ekonomiski stabilas, un novērstu to, ka potenciālie konkurenti tiek nostādīti nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar esošajiem operatoriem.

| (14) | Jaunu atvērtas piekļuves, starptautisku pasažieru pārvadājumu ar pieturām ieviešanā nevajadzētu izmantot, lai atvērtu iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgu, bet tikai

  vajadzētu
  koncentrēties uz pieturām, kas ir iekļautas starptautiskā maršrutā. Jauno

  Šādu
  pakalpojumu galvenajam mērķim vajadzētu būt tādu pasažieru pārvadāšanai, kas dodas starptautiskos braucienos. Novērtējot, vai tāds ir pakalpojuma galvenais mērķis, būtu jāņem vērā tādi kritēriji kā attiecīgi no vietējiem vai starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem iegūtā apgrozījuma un apjoma proporcija, kā arī pakalpojuma ilgums. Pakalpojuma galvenā mērķa novērtēšana pēc ieinteresētās puses lūguma būtu jāveic attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(14)

Jaunu atvērtas piekļuves, starptautisku pasažieru pārvadājumu ar pieturām ieviešanā nevajadzētu izmantot, lai atvērtu iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgu, bet tikai

  vajadzētu
  koncentrēties uz pieturām, kas ir iekļautas starptautiskā maršrutā. Jauno

  Šādu
  pakalpojumu galvenajam mērķim vajadzētu būt tādu pasažieru pārvadāšanai, kas dodas starptautiskos braucienos. Novērtējot, vai tāds ir pakalpojuma galvenais mērķis, būtu jāņem vērā tādi kritēriji kā attiecīgi no vietējiem vai starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem iegūtā apgrozījuma un apjoma proporcija, kā arī pakalpojuma ilgums. Pakalpojuma galvenā mērķa novērtēšana pēc ieinteresētās puses lūguma būtu jāveic attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei. [Gr. 17]

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem (8) pilnvaro dalībvalstis un vietējās iestādes piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuros var būt noteiktas ekskluzīvas tiesības sniegt dažus pakalpojumus. Tāpēc ir jānodrošina, lai minētās regulas noteikumi būtu saskaņoti ar principu par starptautisko pasažieru pārvadājumu atvēršanu konkurencei. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem (8) pilnvaro dalībvalstis un vietējās iestādes piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuros var būt noteiktas ekskluzīvas tiesības sniegt dažus pakalpojumus. Tāpēc ir jānodrošina, lai minētās regulas noteikumi būtu saskaņoti ar principu par starptautisko pasažieru pārvadājumu atvēršanu konkurencei.

| (15a) | Regula (EK) Nr. 1370/2007 ļauj dalībvalstīm nodrošināt, ka tiek garantēta darba ņēmēju darba tiesību aizsardzība gadījumos, kad transporta pakalpojumu sniegšana tiek nošķirta no infrastruktūras uzturēšanas, kas varētu būt saistīts ar uzņēmuma īpašnieku maiņu. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(15a)

Regula (EK) Nr. 1370/2007 ļauj dalībvalstīm nodrošināt, ka tiek garantēta darba ņēmēju darba tiesību aizsardzība gadījumos, kad transporta pakalpojumu sniegšana tiek nošķirta no infrastruktūras uzturēšanas, kas varētu būt saistīts ar uzņēmuma īpašnieku maiņu. [Gr. 18]

| (16) | Konkurences atvēršana starptautiskos pasažieru pārvadājumos var radīt sekas to dzelzceļa pasažieru pārvadājumu organizēšanai un finansēšanai, kas tiek veikti saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja ierobežot piekļuves tiesības tirgum, ja šādu tiesību izmantošana varētu izjaukt šo sabiedrisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru un ja attiecīgā regulatīvā iestāde, kas paredzēta šīs direktīvas 55. pantā,
  un vajadzības gadījumā regulatīvo iestāžu tīkls, kas noteikts šīs direktīvas 57. pantā,
  sniedz piekrišanu, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, pēc tās kompetentās iestādes lūguma, kas piešķīrusi sabiedrisko pakalpojumu līgumu. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(16)

Konkurences atvēršana starptautiskos pasažieru pārvadājumos var radīt sekas to dzelzceļa pasažieru pārvadājumu organizēšanai un finansēšanai, kas tiek veikti saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja ierobežot piekļuves tiesības tirgum, ja šādu tiesību izmantošana varētu izjaukt šo sabiedrisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru un ja attiecīgā regulatīvā iestāde, kas paredzēta šīs direktīvas 55. pantā,
  un vajadzības gadījumā regulatīvo iestāžu tīkls, kas noteikts šīs direktīvas 57. pantā,
  sniedz piekrišanu, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, pēc tās kompetentās iestādes lūguma, kas piešķīrusi sabiedrisko pakalpojumu līgumu. [Gr. 19]

| (17) | Novērtējot, vai sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars varētu tikt izjaukts, būtu jāņem vērā iepriekš noteikti kritēriji, piemēram, ietekme uz sabiedrisko pakalpojumu līgumā iekļauto pakalpojumu rentabilitāti, tostarp to radītā ietekme uz neto izmaksām kompetentajai valsts iestādei, kas piešķīra līgumu, pasažieru pieprasījums, biļešu cena, biļešu pārdošanas kārtība, pieturu atrašanās vieta un skaits abās robežas pusēs, kā arī ierosinātā jaunā pārvadājuma grafiks un biežums. Saskaņā ar šādu novērtējumu un attiecīgās regulatīvās iestādes lēmumu dalībvalstis var piešķirt, grozīt vai liegt pieprasītās tiesības par piekļuvi starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem, tostarp iekasēt maksu no jauna starptautiska pasažieru pārvadājuma operatora, ņemot vērā ekonomisko analīzi un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un vienlīdzības un nediskriminācijas principiem. |
| --- | --- |

(17)

Novērtējot, vai sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars varētu tikt izjaukts, būtu jāņem vērā iepriekš noteikti kritēriji, piemēram, ietekme uz sabiedrisko pakalpojumu līgumā iekļauto pakalpojumu rentabilitāti, tostarp to radītā ietekme uz neto izmaksām kompetentajai valsts iestādei, kas piešķīra līgumu, pasažieru pieprasījums, biļešu cena, biļešu pārdošanas kārtība, pieturu atrašanās vieta un skaits abās robežas pusēs, kā arī ierosinātā jaunā pārvadājuma grafiks un biežums. Saskaņā ar šādu novērtējumu un attiecīgās regulatīvās iestādes lēmumu dalībvalstis var piešķirt, grozīt vai liegt pieprasītās tiesības par piekļuvi starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem, tostarp iekasēt maksu no jauna starptautiska pasažieru pārvadājuma operatora, ņemot vērā ekonomisko analīzi un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un vienlīdzības un nediskriminācijas principiem.

| (18) | Lai atbalstītu pasažieru pārvadājumu pakalpojumu darbību uz līnijām, kas pilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, dalībvalstīm vajadzētu varēt pilnvarot iestādes, kas atbildīgas par šiem pakalpojumiem, iekasēt maksu par pasažieru pārvadājumiem, kas atrodas šo iestāžu jurisdikcijā. Šai maksai būtu jāpapildina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību finansējums, kas noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos. |
| --- | --- |

(18)

Lai atbalstītu pasažieru pārvadājumu pakalpojumu darbību uz līnijām, kas pilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, dalībvalstīm vajadzētu varēt pilnvarot iestādes, kas atbildīgas par šiem pakalpojumiem, iekasēt maksu par pasažieru pārvadājumiem, kas atrodas šo iestāžu jurisdikcijā. Šai maksai būtu jāpapildina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību finansējums, kas noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos.

| (18a) | Tirgus attīstības tendences pierādījušas, ka galvenais mērķis ir stiprināt regulatīvo iestāžu nozīmi. Tā kā šīm iestādēm ir galvenā nozīme, nodrošinot taisnīgu vidi vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem, tām šā uzdevuma izpildei vajadzīgs gan finansējums, gan atbilstošs personāls, gan loģistikas aprīkojums. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(18a)

Tirgus attīstības tendences pierādījušas, ka galvenais mērķis ir stiprināt regulatīvo iestāžu nozīmi. Tā kā šīm iestādēm ir galvenā nozīme, nodrošinot taisnīgu vidi vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem, tām šā uzdevuma izpildei vajadzīgs gan finansējums, gan atbilstošs personāls, gan loģistikas aprīkojums. [Gr. 20]

| (18b) | Valsts regulatīvajai iestādei būtu jābūt neatkarīgai regulatīvai iestādei, kurai ir pilnvaras izskatīt jautājumu pēc savas iniciatīvas un veikt izmeklēšanu un kura arī spēj sniegt atzinumus un pieņemt izpildāmus lēmumus, lai nodrošinātu atvērtu tirgu bez šķēršļiem, kurā pastāv brīva un neizkropļota konkurence. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(18b)

Valsts regulatīvajai iestādei būtu jābūt neatkarīgai regulatīvai iestādei, kurai ir pilnvaras izskatīt jautājumu pēc savas iniciatīvas un veikt izmeklēšanu un kura arī spēj sniegt atzinumus un pieņemt izpildāmus lēmumus, lai nodrošinātu atvērtu tirgu bez šķēršļiem, kurā pastāv brīva un neizkropļota konkurence. [Gr. 21]

| (19) | Regulatīvajai iestādei
  neatkarīgi no tā, vai šādas iestādes darbību finansē no valsts vispārējā budžeta vai dzelzceļa nozares iemaksām, kā arī neatkarīgi no attiecīgās informācijas publiskošanas
  būtu jāpilda savas funkcijas tā, lai tai nebūtu nekādu interešu konfliktu un lai tā nekādi nebūtu iesaistīta attiecīgā sabiedrisko pakalpojumu līguma piešķiršanā. Regulatīvās iestādes pilnvaras būtu jāpaplašina, lai tā varētu novērtēt starptautiskā pakalpojuma mērķi un vajadzības gadījumā iespējamo ekonomisko ietekmi uz esošajiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem
  . [Gr. 22] |
| --- | --- |

(19)

Regulatīvajai iestādei
  neatkarīgi no tā, vai šādas iestādes darbību finansē no valsts vispārējā budžeta vai dzelzceļa nozares iemaksām, kā arī neatkarīgi no attiecīgās informācijas publiskošanas
  būtu jāpilda savas funkcijas tā, lai tai nebūtu nekādu interešu konfliktu un lai tā nekādi nebūtu iesaistīta attiecīgā sabiedrisko pakalpojumu līguma piešķiršanā. Regulatīvās iestādes pilnvaras būtu jāpaplašina, lai tā varētu novērtēt starptautiskā pakalpojuma mērķi un vajadzības gadījumā iespējamo ekonomisko ietekmi uz esošajiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem
  . [Gr. 22]

| (19a) | Valsts regulatīvajai iestādei struktūras, finanšu lēmumu pieņemšanas, juridiskās formas un lēmumu pieņemšanas funkciju ziņā būtu jābūt pilnīgi neatkarīgai no jebkura infrastruktūras pārvaldītāja, maksas iekasēšanas, finansējuma piešķiršanas organizācijas vai pieteikuma iesniedzēja. Valsts regulatīvajai iestādei jābūt nepieciešamajai administratīvajai veiktspējai, proti, darbiniekiem un resursiem, lai nodrošinātu atvērtu un pārredzamu dzelzceļa pārvadājumu tirgu. Vajadzīgajam personāla līmenim būtu jābūt tieši saistītam ar tirgus vajadzībām un tas var attiecīgi mainīties. Šai iestādei būtu jāpieņem lēmumi par jebkurām sūdzībām, jārīkojas pēc savas iniciatīvas, jāizmeklē strīdi un jāuzrauga tirgus attīstība. Eiropas Komisijas regulatīvajai nodaļai būtu jāatbalsta šī iestāde. Valsts regulatīvajai iestādei arī būtu jānodrošina, ka tās lēmumu projektu datubāze ir pieejama Komisijai. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(19a)

Valsts regulatīvajai iestādei struktūras, finanšu lēmumu pieņemšanas, juridiskās formas un lēmumu pieņemšanas funkciju ziņā būtu jābūt pilnīgi neatkarīgai no jebkura infrastruktūras pārvaldītāja, maksas iekasēšanas, finansējuma piešķiršanas organizācijas vai pieteikuma iesniedzēja. Valsts regulatīvajai iestādei jābūt nepieciešamajai administratīvajai veiktspējai, proti, darbiniekiem un resursiem, lai nodrošinātu atvērtu un pārredzamu dzelzceļa pārvadājumu tirgu. Vajadzīgajam personāla līmenim būtu jābūt tieši saistītam ar tirgus vajadzībām un tas var attiecīgi mainīties. Šai iestādei būtu jāpieņem lēmumi par jebkurām sūdzībām, jārīkojas pēc savas iniciatīvas, jāizmeklē strīdi un jāuzrauga tirgus attīstība. Eiropas Komisijas regulatīvajai nodaļai būtu jāatbalsta šī iestāde. Valsts regulatīvajai iestādei arī būtu jānodrošina, ka tās lēmumu projektu datubāze ir pieejama Komisijai. [Gr. 23]

| (20) | Lai veiktu ieguldījumus pakalpojumos, kur izmanto specializētu infrastruktūru, piemēram, ātrgaitas dzelzceļa līnijas, pieteikuma iesniedzējiem ir jābūt tiesiskajai noteiktībai, jo ir nepieciešami apjomīgi ilgtermiņa ieguldījumi. |
| --- | --- |

(20)

Lai veiktu ieguldījumus pakalpojumos, kur izmanto specializētu infrastruktūru, piemēram, ātrgaitas dzelzceļa līnijas, pieteikuma iesniedzējiem ir jābūt tiesiskajai noteiktībai, jo ir nepieciešami apjomīgi ilgtermiņa ieguldījumi.

| (21) | Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāapmainās ar

  Komisijas aizbildnībā būtu jāizveido tīkls, lai stiprinātu sadarbību starp tām, izstrādājot kopīgus principus un apmainoties ar paraugpraksi un
  informāciju.
  Tām arī būtu
  atsevišķos vajadzības gadījumos jāsaskaņo principi un prakse, kā novērtēt to, vai tiek izjaukts sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars. Tām, pamatojoties uz savu pieredzi, būtu pakāpeniski jāizstrādā
  kopējas Eiropas līmeņa
  pamatnostādnes
  . Pamatojoties uz regulatīvo iestāžu tīkla pieredzi, Komisijai būtu jānāk klajā ar priekšlikumu tiesību aktam, ar ko tiek izveidota Eiropas regulatīvā iestāde. [Gr. 24 un 25] |
| --- | --- |

(21)

Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāapmainās ar

  Komisijas aizbildnībā būtu jāizveido tīkls, lai stiprinātu sadarbību starp tām, izstrādājot kopīgus principus un apmainoties ar paraugpraksi un
  informāciju.
  Tām arī būtu
  atsevišķos vajadzības gadījumos jāsaskaņo principi un prakse, kā novērtēt to, vai tiek izjaukts sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars. Tām, pamatojoties uz savu pieredzi, būtu pakāpeniski jāizstrādā
  kopējas Eiropas līmeņa
  pamatnostādnes
  . Pamatojoties uz regulatīvo iestāžu tīkla pieredzi, Komisijai būtu jānāk klajā ar priekšlikumu tiesību aktam, ar ko tiek izveidota Eiropas regulatīvā iestāde. [Gr. 24 un 25]

| (22) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, jānodalapārvadājumu pakalpojumu sniegšana un apkalpes iekārtu ekspluatācija Šādā situācijā šie divi darbības veidi neatkarīgi jāpārvalda atsevišķām juridiskām personām. Šādai neatkarībai nevajadzētu nozīmēt to, ka katrai apkalpes iekārtai jāizveido atsevišķa struktūra vai uzņēmums

  regulatīvajai iestādei būtu jāpārvalda pārskatāmā un nediskriminējošā veidā saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajām procedūrām. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, jānodalapārvadājumu pakalpojumu sniegšana un apkalpes iekārtu ekspluatācija Šādā situācijā šie divi darbības veidi neatkarīgi jāpārvalda atsevišķām juridiskām personām. Šādai neatkarībai nevajadzētu nozīmēt to, ka katrai apkalpes iekārtai jāizveido atsevišķa struktūra vai uzņēmums

  regulatīvajai iestādei būtu jāpārvalda pārskatāmā un nediskriminējošā veidā saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajām procedūrām. [Gr. 26]

| (22a) | Prasība uzlabot pieeju satiksmes informācijai un biļešu pārdošanas dienestiem pasažieru stacijās būtu jāpievieno citām regulatīvajām iniciatīvām, kuru mērķis ir atvieglot pasažieriem domātu telemātikas lietojumu izgudrošanu un izstrādi. [Gr. 138] |
| --- | --- |

(22a)

Prasība uzlabot pieeju satiksmes informācijai un biļešu pārdošanas dienestiem pasažieru stacijās būtu jāpievieno citām regulatīvajām iniciatīvām, kuru mērķis ir atvieglot pasažieriem domātu telemātikas lietojumu izgudrošanu un izstrādi. [Gr. 138]

| (23) | Lai nodrošinātu uzticamus un pietiekamus pakalpojumus, būtu jānodrošina tas, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vienmēr atbilst konkrētām prasībām, kas saistītas ar labu reputāciju, finanšu pietiekamību
  , sociālajiem standartiem
  un profesionālo kompetenci
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu uzticamus un pietiekamus pakalpojumus, būtu jānodrošina tas, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vienmēr atbilst konkrētām prasībām, kas saistītas ar labu reputāciju, finanšu pietiekamību
  , sociālajiem standartiem
  un profesionālo kompetenci
  . [Gr. 27]

| (24) | Klientu un attiecīgo trešo personu aizsardzības nolūkā ir svarīgi nodrošināt to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildība ir atbilstoši apdrošināta.
  Vajadzētu ļaut arī bankām vai citiem uzņēmumiem uzņemties atbildības apdrošināšanu avāriju gadījumā ar noteikumu, ka šāda apdrošināšana atbilst tirgus nosacījumiem, nav valsts atbalsts un neietver citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem diskriminējošus elementus. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(24)

Klientu un attiecīgo trešo personu aizsardzības nolūkā ir svarīgi nodrošināt to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildība ir atbilstoši apdrošināta.
  Vajadzētu ļaut arī bankām vai citiem uzņēmumiem uzņemties atbildības apdrošināšanu avāriju gadījumā ar noteikumu, ka šāda apdrošināšana atbilst tirgus nosacījumiem, nav valsts atbalsts un neietver citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem diskriminējošus elementus. [Gr. 28]

| (25) | Visiem
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam

  uzņēmumiem
  būtu jāizpilda
  gan
  attiecīgās valsts
  ,

  arī tie

  gan
  Savienības noteikumi par dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, ko piemēro nediskriminējošā veidā un kas ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka attiecīgais uzņēmums var pilnīgi droši un pienācīgi

  pilnībā
  ņemot vērā veselības un sociālos nosacījumus

  spēkā esošos noteikumus
  veselības
  aizsardzības un sociālajā jomā
  un darba ņēmēju un patērētāju tiesības, veikt savas darbības
  visos
  dzelzceļa posmos
  . [Gr. 29 u 30] |
| --- | --- |

(25)

Visiem
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam

  uzņēmumiem
  būtu jāizpilda
  gan
  attiecīgās valsts
  ,

  arī tie

  gan
  Savienības noteikumi par dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, ko piemēro nediskriminējošā veidā un kas ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka attiecīgais uzņēmums var pilnīgi droši un pienācīgi

  pilnībā
  ņemot vērā veselības un sociālos nosacījumus

  spēkā esošos noteikumus
  veselības
  aizsardzības un sociālajā jomā
  un darba ņēmēju un patērētāju tiesības, veikt savas darbības
  visos
  dzelzceļa posmos
  . [Gr. 29 u 30]

| (26) | Procedūrām attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbības licenču izdošanu, uzturēšanu un grozīšanu būtu jābūt pārskatāmām un jāatbilst nediskriminācijas principam. |
| --- | --- |

(26)

Procedūrām attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbības licenču izdošanu, uzturēšanu un grozīšanu būtu jābūt pārskatāmām un jāatbilst nediskriminācijas principam.

| (26a) | Vēl aizvien pārāk bieži tiek radīti nepamatoti šķēršļi licenču piešķiršanai dzelzceļa uzņēmumu ritošajam sastāvam, tādējādi negatīvi ietekmējot piekļuvi tirgum. Tāpēc būtu lietderīgi Eiropas Dzelzceļa aģentūrai šajā sakarībā piešķirt spēcīgas pilnvaras. Tāpēc Komisija tiek aicināta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu

   (9)

  pārskatīšanas ietvaros izpētīt, vai ir iespējams šajā jomā paplašināt Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvaras. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Vēl aizvien pārāk bieži tiek radīti nepamatoti šķēršļi licenču piešķiršanai dzelzceļa uzņēmumu ritošajam sastāvam, tādējādi negatīvi ietekmējot piekļuvi tirgum. Tāpēc būtu lietderīgi Eiropas Dzelzceļa aģentūrai šajā sakarībā piešķirt spēcīgas pilnvaras. Tāpēc Komisija tiek aicināta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu

   (9)

  pārskatīšanas ietvaros izpētīt, vai ir iespējams šajā jomā paplašināt Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvaras. [Gr. 31]

| (27) | Lai nodrošinātu pārskatāmību un nediskriminējošu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un ar dzelzceļu saistītiem pakalpojumiem attiecībā uz visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, visas piekļuves tiesību izmantošanas ziņas ir publicējamas tīkla pārskatā
  , tostarp tādā formātā, kas pieejams personām ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu pārskatāmību un nediskriminējošu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un ar dzelzceļu saistītiem pakalpojumiem attiecībā uz visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, visas piekļuves tiesību izmantošanas ziņas ir publicējamas tīkla pārskatā
  , tostarp tādā formātā, kas pieejams personām ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām. [Gr. 32]

| (28) | Dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākums būs labāks dažādu transporta veidu līdzsvars. |
| --- | --- |

(28)

Dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākums būs labāks dažādu transporta veidu līdzsvars.

| (29) | Rosinot optimālu dzelzceļa infrastruktūras lietošanu, iznākums būs transporta izmaksu samazināšanās sabiedrībai. |
| --- | --- |

(29)

Rosinot optimālu dzelzceļa infrastruktūras lietošanu, iznākums būs transporta izmaksu samazināšanās sabiedrībai.

| (30) | Dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu, citu transporta veidu infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākumam būtu jābūt ilgtspējīgam dažādu transporta veidu līdzsvaram. |
| --- | --- |

(30)

Dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu, citu transporta veidu infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākumam būtu jābūt ilgtspējīgam dažādu transporta veidu līdzsvaram.

| (31) | Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jādod visiem uzņēmumiem vienlīdzīgas un nediskriminējošas piekļuves iespējas un, ciktāl iespējams, jāmēģina apmierināt visu lietotāju un transporta veidu vajadzības taisnīgi un bez diskriminācijas. Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāļauj uzņēmējiem godīgi konkurēt dzelzceļa pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

(31)

Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jādod visiem uzņēmumiem vienlīdzīgas un nediskriminējošas piekļuves iespējas un, ciktāl iespējams, jāmēģina apmierināt visu lietotāju un transporta veidu vajadzības taisnīgi un bez diskriminācijas. Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāļauj uzņēmējiem godīgi konkurēt dzelzceļa pakalpojumu sniegšanā.

| (33) | Dalībvalstu norādītajās robežās maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jārosina dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus uzlabot savu infrastruktūru. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstu norādītajās robežās maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jārosina dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus uzlabot savu infrastruktūru.

| (34) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saistībā ar jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāsaņem skaidri un saskaņoti signāli, kas ļautu pieņemt racionālus lēmumus. |
| --- | --- |

(34)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saistībā ar jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāsaņem skaidri un saskaņoti signāli, kas ļautu pieņemt racionālus lēmumus.

| (35) | Jebkura maksas iekasēšanas shēma sūtīs lietotājiem ekonomiskus signālus. Ir svarīgi, lai šie signāli dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu saskaņoti
  un skaidri
  un ļautu tiem pieņemt racionālus
  un ilgtspējīgus
  lēmumus. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(35)

Jebkura maksas iekasēšanas shēma sūtīs lietotājiem ekonomiskus signālus. Ir svarīgi, lai šie signāli dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu saskaņoti
  un skaidri
  un ļautu tiem pieņemt racionālus
  un ilgtspējīgus
  lēmumus. [Gr. 33]

| (36) | Lai ņemtu vērā dzelzceļa infrastruktūras jaudas lietotāju vai potenciālo lietotāju vajadzību plānot savu uzņēmējdarbību, kā arī lai ņemtu vērā pircēju un finansētāju vajadzības, ir svarīgi, lai infrastruktūras pārvaldītājs nodrošinātu, ka infrastruktūras jaudu iedala tādā veidā, kas atspoguļo vajadzību saglabāt un paaugstināt uzticamības pakāpi šim pakalpojumam. |
| --- | --- |

(36)

Lai ņemtu vērā dzelzceļa infrastruktūras jaudas lietotāju vai potenciālo lietotāju vajadzību plānot savu uzņēmējdarbību, kā arī lai ņemtu vērā pircēju un finansētāju vajadzības, ir svarīgi, lai infrastruktūras pārvaldītājs nodrošinātu, ka infrastruktūras jaudu iedala tādā veidā, kas atspoguļo vajadzību saglabāt un paaugstināt uzticamības pakāpi šim pakalpojumam.

| (37) | Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus un veikt uzlabojumus dzelzceļa tīkla darbībā. |
| --- | --- |

(37)

Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus un veikt uzlabojumus dzelzceļa tīkla darbībā.

| (38) | Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ļaut dzelzceļa pakalpojumu pircējiem tieši piedalīties jaudas iedalīšanas procesā. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ļaut dzelzceļa pakalpojumu pircējiem tieši piedalīties jaudas iedalīšanas procesā.

| (39) | Ir svarīgi ņemt vērā gan pretendentu, gan infrastruktūras pārvaldītāja ar uzņēmējdarbību saistītās prasības. |
| --- | --- |

(39)

Ir svarīgi ņemt vērā gan pretendentu, gan infrastruktūras pārvaldītāja ar uzņēmējdarbību saistītās prasības.

| (40) | Ir svarīgi palielināt infrastruktūras pārvaldītāju spēju būt elastīgiem attiecībā uz infrastruktūras jaudas iedalīšanu, bet šai spējai būtu jābūt saderīgai ar pretendenta saprātīgo prasību apmierināšanu. |
| --- | --- |

(40)

Ir svarīgi palielināt infrastruktūras pārvaldītāju spēju būt elastīgiem attiecībā uz infrastruktūras jaudas iedalīšanu, bet šai spējai būtu jābūt saderīgai ar pretendenta saprātīgo prasību apmierināšanu.

| (40a) | Lai paplašinātu dzelzceļa pārvadājumu tirgu jauniem potenciālajiem klientiem, jāatbalsta pretendenti, kas piedāvā viena kravas vagona pakalpojumus. Tāpēc ir svarīgi, lai, iedalot jaudas, infrastruktūras pārvaldītājs ņemtu vērā šos pretendentus un ļautu tiem pilnībā izmantot šo tiesisko regulējumu un paplašinātu jaunu nozaru daļu dzelzceļa pārvadājumu tirgū. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(40a)

Lai paplašinātu dzelzceļa pārvadājumu tirgu jauniem potenciālajiem klientiem, jāatbalsta pretendenti, kas piedāvā viena kravas vagona pakalpojumus. Tāpēc ir svarīgi, lai, iedalot jaudas, infrastruktūras pārvaldītājs ņemtu vērā šos pretendentus un ļautu tiem pilnībā izmantot šo tiesisko regulējumu un paplašinātu jaunu nozaru daļu dzelzceļa pārvadājumu tirgū. [Gr. 34]

| (41) | Jaudas iedalīšanas norisē nedrīkst pieļaut nepamatotu ierobežojumu uzlikšanu attiecībā uz citu tādu uzņēmumu vēlmēm attīstīt savu uzņēmējdarbību, kam ir vai kas plāno iegūt infrastruktūras lietošanas tiesības. |
| --- | --- |

(41)

Jaudas iedalīšanas norisē nedrīkst pieļaut nepamatotu ierobežojumu uzlikšanu attiecībā uz citu tādu uzņēmumu vēlmēm attīstīt savu uzņēmējdarbību, kam ir vai kas plāno iegūt infrastruktūras lietošanas tiesības.

| (42) | Jaudas iedalīšanas un maksas iekasēšanas shēmās var būt vajadzīgs ņemt vērā to, ka dažādas dzelzceļa infrastruktūras sastāvdaļas var būt projektētas dažādiem galvenajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(42)

Jaudas iedalīšanas un maksas iekasēšanas shēmās var būt vajadzīgs ņemt vērā to, ka dažādas dzelzceļa infrastruktūras sastāvdaļas var būt projektētas dažādiem galvenajiem lietotājiem.

| (43) | Ņemot vērā to, ka dažādiem lietotājiem un lietotāju grupām bieži būs dažāda ietekme uz infrastruktūras jaudu, ir pienācīgi jālīdzsvaro dažādo pakalpojumu vajadzības. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā to, ka dažādiem lietotājiem un lietotāju grupām bieži būs dažāda ietekme uz infrastruktūras jaudu, ir pienācīgi jālīdzsvaro dažādo pakalpojumu vajadzības.

| (44) | Attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar valsts iestādes noslēgtu līgumu, var būt vajadzīgi īpaši noteikumi, lai nodrošinātu šo pakalpojumu izdevīgumu to lietotājiem. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar valsts iestādes noslēgtu līgumu, var būt vajadzīgi īpaši noteikumi, lai nodrošinātu šo pakalpojumu izdevīgumu to lietotājiem.

| (45) | Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmās jāņem vērā ietekme, ko rada aizvien pilnīgākais infrastruktūras jaudas piesātinājums un no tā izrietošais jaudas trūkums. |
| --- | --- |

(45)

Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmās jāņem vērā ietekme, ko rada aizvien pilnīgākais infrastruktūras jaudas piesātinājums un no tā izrietošais jaudas trūkums.

| (46) | Dažādajiem laika posmiem, kādos veic satiksmes veidu plānošanu, būtu jānodrošina tas, ka tiek apmierināti tie infrastruktūras jaudas pieprasījumi, kas veikti pēc ikgadējā darba grafika sastādīšanas pabeigšanas. |
| --- | --- |

(46)

Dažādajiem laika posmiem, kādos veic satiksmes veidu plānošanu, būtu jānodrošina tas, ka tiek apmierināti tie infrastruktūras jaudas pieprasījumi, kas veikti pēc ikgadējā darba grafika sastādīšanas pabeigšanas.

| (47) | Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nodrošinātu optimālu iznākumu, ir vēlams prasīt infrastruktūras jaudas izmantojuma pārbaudi gadījumos, kad lietotāju vajadzību apmierināšanai ir nepieciešama jaudas pieprasījumu koordinēšana. |
| --- | --- |

(47)

Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nodrošinātu optimālu iznākumu, ir vēlams prasīt infrastruktūras jaudas izmantojuma pārbaudi gadījumos, kad lietotāju vajadzību apmierināšanai ir nepieciešama jaudas pieprasījumu koordinēšana.

| (48) | Ņemot vērā infrastruktūras pārvaldītāju monopolstāvokli, būtu jāpieprasa, lai tie pārbaudītu pieejamo infrastruktūras jaudu un izskatītu metodes tās palielināšanai gadījumos, kad jaudas iedalīšanas procesā nav iespējams apmierināt lietotāju vajadzības. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā infrastruktūras pārvaldītāju monopolstāvokli, būtu jāpieprasa, lai tie pārbaudītu pieejamo infrastruktūras jaudu un izskatītu metodes tās palielināšanai gadījumos, kad jaudas iedalīšanas procesā nav iespējams apmierināt lietotāju vajadzības.

| (49) | Informācijas trūkums par citu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iesniegtajiem pieprasījumiem un par ierobežojumiem sistēmā var apgrūtināt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu centienus optimizēt savus infrastruktūras jaudas pieprasījumus. |
| --- | --- |

(49)

Informācijas trūkums par citu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iesniegtajiem pieprasījumiem un par ierobežojumiem sistēmā var apgrūtināt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu centienus optimizēt savus infrastruktūras jaudas pieprasījumus.

| (50) | Ir svarīgi nodrošināt jaudas iedalīšanas shēmu labāku koordināciju, lai uzlabotu dzelzceļa izdevīgumu satiksmei, kurā izmanto vairāk nekā viena infrastruktūras pārvaldītāja tīklu, jo īpaši starptautiskai satiksmei.
  Šajā sakarībā būtu vēlams beidzot izveidot Eiropas regulatīvo iestādi. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(50)

Ir svarīgi nodrošināt jaudas iedalīšanas shēmu labāku koordināciju, lai uzlabotu dzelzceļa izdevīgumu satiksmei, kurā izmanto vairāk nekā viena infrastruktūras pārvaldītāja tīklu, jo īpaši starptautiskai satiksmei.
  Šajā sakarībā būtu vēlams beidzot izveidot Eiropas regulatīvo iestādi. [Gr. 35]

| (51) | Ir svarīgi līdz minimumam samazināt konkurences traucējumus, kas maksas iekasēšanas principu būtisku atšķirību dēļ var rasties vai nu starp dzelzceļa infrastruktūrām, vai transporta veidiem. |
| --- | --- |

(51)

Ir svarīgi līdz minimumam samazināt konkurences traucējumus, kas maksas iekasēšanas principu būtisku atšķirību dēļ var rasties vai nu starp dzelzceļa infrastruktūrām, vai transporta veidiem.

| (52) | Ir vēlams noteikt tās infrastruktūras pakalpojumu sastāvdaļas, kas ir būtiski svarīgas, lai operators varētu sniegt pakalpojumus, un tās, kas būtu jāsniedz par nelielu piekļuves maksu. |
| --- | --- |

(52)

Ir vēlams noteikt tās infrastruktūras pakalpojumu sastāvdaļas, kas ir būtiski svarīgas, lai operators varētu sniegt pakalpojumus, un tās, kas būtu jāsniedz par nelielu piekļuves maksu.

| (53) | Lielāki
  ieguldījumi dzelzceļa infrastruktūrā
  — jo īpaši esošajā infrastruktūrā —
  ir vajadzīgi, un infrastruktūras maksas iekasēšanas shēmām būtu jāstimulē infrastruktūras pārvaldītājus padarīt attiecīgus ieguldījumus par ekonomiski izdevīgiem
  un ekoloģiski ilgtspējīgiem. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(53)

Lielāki
  ieguldījumi dzelzceļa infrastruktūrā
  — jo īpaši esošajā infrastruktūrā —
  ir vajadzīgi, un infrastruktūras maksas iekasēšanas shēmām būtu jāstimulē infrastruktūras pārvaldītājus padarīt attiecīgus ieguldījumus par ekonomiski izdevīgiem
  un ekoloģiski ilgtspējīgiem. [Gr. 36]

| (54) | Lai varētu noteikt pienācīgu un mērenu infrastruktūras maksas apmēru, infrastruktūras pārvaldītājiem jāuzskaita un jā nosaka savu aktīvu vērtība, un jāpanāk skaidra izpratne par izmaksu faktoriem infrastruktūras darbībā. |
| --- | --- |

(54)

Lai varētu noteikt pienācīgu un mērenu infrastruktūras maksas apmēru, infrastruktūras pārvaldītājiem jāuzskaita un jā nosaka savu aktīvu vērtība, un jāpanāk skaidra izpratne par izmaksu faktoriem infrastruktūras darbībā.

| (55) | Ir vēlams nodrošināt, ka, pieņemot lēmumus transporta jomā, ņem vērā ārējās izmaksas un ka dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšana var veicināt ārējo izmaksu saskaņotu un līdzsvarotu internalizāciju visos transporta veidos. |
| --- | --- |

(55)

Ir vēlams nodrošināt, ka, pieņemot lēmumus transporta jomā, ņem vērā ārējās izmaksas un ka dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšana var veicināt ārējo izmaksu saskaņotu un līdzsvarotu internalizāciju visos transporta veidos.

| (56) | Ir svarīgi nodrošināt, ka maksa par iekšzemes un starptautisko satiksmi ir tāda, kas ļauj dzelzceļam iekļauties tirgus prasībās; tādēļ infrastruktūras maksa būtu jānosaka to tiešo izmaksu līmenī, kas radušās vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas dēļ. |
| --- | --- |

(56)

Ir svarīgi nodrošināt, ka maksa par iekšzemes un starptautisko satiksmi ir tāda, kas ļauj dzelzceļam iekļauties tirgus prasībās; tādēļ infrastruktūras maksa būtu jānosaka to tiešo izmaksu līmenī, kas radušās vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas dēļ.

| (57) | Ar infrastruktūras maksu segto izmaksu kopējais apjoms ietekmē nepieciešamā valdības ieguldījuma apjomu; dalībvalstīs var atšķirties to kopējo segto izmaksu nepieciešamie līmeņi. Jebkurā infrastruktūras maksas shēmā tomēr būtu jāatļauj satiksme, kas spēj atpelnīt vismaz tās radītos papildu izdevumus dzelzceļa tīkla izmantošanai. |
| --- | --- |

(57)

Ar infrastruktūras maksu segto izmaksu kopējais apjoms ietekmē nepieciešamā valdības ieguldījuma apjomu; dalībvalstīs var atšķirties to kopējo segto izmaksu nepieciešamie līmeņi. Jebkurā infrastruktūras maksas shēmā tomēr būtu jāatļauj satiksme, kas spēj atpelnīt vismaz tās radītos papildu izdevumus dzelzceļa tīkla izmantošanai.

| (58) | Dzelzceļa infrastruktūra ir dabisks monopols. Tādēļ jāstimulē infrastruktūras pārvaldītāji samazināt izmaksas un efektīvi apsaimniekot savu infrastruktūru. |
| --- | --- |

(58)

Dzelzceļa infrastruktūra ir dabisks monopols. Tādēļ jāstimulē infrastruktūras pārvaldītāji samazināt izmaksas un efektīvi apsaimniekot savu infrastruktūru.

| (58a) | Lai palielinātu pa dzelzceļu pārvadātu preču un pasažieru īpatsvaru attiecībā pret pārējiem transporta veidiem, ir vēlams panākt, ka, veicot ārējo izmaksu internalizāciju, dalībvalstis nodrošina, ka atšķirīgās maksas nerada negatīvu ietekmi uz infrastruktūras pārvaldītāja finanšu stāvokli. Ja infrastruktūras pārvaldītājs tomēr cieš zaudējumus šādas diferenciācijas dēļ, dalībvalstīm ir ieteicams pielāgot šo atšķirību, attiecīgi ņemot vērā noteikumus par valsts atbalstu. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(58a)

Lai palielinātu pa dzelzceļu pārvadātu preču un pasažieru īpatsvaru attiecībā pret pārējiem transporta veidiem, ir vēlams panākt, ka, veicot ārējo izmaksu internalizāciju, dalībvalstis nodrošina, ka atšķirīgās maksas nerada negatīvu ietekmi uz infrastruktūras pārvaldītāja finanšu stāvokli. Ja infrastruktūras pārvaldītājs tomēr cieš zaudējumus šādas diferenciācijas dēļ, dalībvalstīm ir ieteicams pielāgot šo atšķirību, attiecīgi ņemot vērā noteikumus par valsts atbalstu. [Gr. 37]

| (59) | Dzelzceļa transports būtu jāattīsta, cita starpā izmantojot pieejamos Savienības instrumentus, neskarot jau noteiktās prioritātes.
  [Gr. 38] |
| --- | --- |

(59)

Dzelzceļa transports būtu jāattīsta, cita starpā izmantojot pieejamos Savienības instrumentus, neskarot jau noteiktās prioritātes.
  [Gr. 38]

| (60) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem piešķirtajām atlaidēm jābūt saistītām ar faktiskiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem, it sevišķi darījumu izmaksu ietaupījumiem. Atlaides var izmantot arī, lai veicinātu efektīvu infrastruktūras lietošanu. |
| --- | --- |

(60)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem piešķirtajām atlaidēm jābūt saistītām ar faktiskiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem, it sevišķi darījumu izmaksu ietaupījumiem. Atlaides var izmantot arī, lai veicinātu efektīvu infrastruktūras lietošanu.

| (61) | Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus tīkla darbībā.
  [Gr. 39] |
| --- | --- |

(61)

Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus tīkla darbībā.
  [Gr. 39]

| (62) | Infrastruktūras pārvaldītājam jaudas iedalīšana ir saistīta ar izdevumiem, par kuriem būtu jāpieprasa samaksa.[Gr. 40] |
| --- | --- |

(62)

Infrastruktūras pārvaldītājam jaudas iedalīšana ir saistīta ar izdevumiem, par kuriem būtu jāpieprasa samaksa.[Gr. 40]

| (63) | Dzelzceļa infrastruktūras efektīvai apsaimniekošanai un taisnīgai un nediskriminējošai lietošanai būtu jāizveido regulatīva iestāde

  valsts regulatīvās iestādes
  , kas pārrauga šajā direktīvā izklāstīto noteikumu ievērošanu un pilda pārsūdzības iestādes funkcijas neatkarīgi no iespējas izskatīt lietu tiesā. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(63)

Dzelzceļa infrastruktūras efektīvai apsaimniekošanai un taisnīgai un nediskriminējošai lietošanai būtu jāizveido regulatīva iestāde

  valsts regulatīvās iestādes
  , kas pārrauga šajā direktīvā izklāstīto noteikumu ievērošanu un pilda pārsūdzības iestādes funkcijas neatkarīgi no iespējas izskatīt lietu tiesā. [Gr. 41]

| (64) | Ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai ņemtu vērā atsevišķu dalībvalstu īpašo ģeopolitisko un ģeogrāfisko stāvokli un dzelzceļa nozares organizācijas īpatnības dažādās dalībvalstīs, tā nodrošinot iekšējā tirgus viengabalainību. |
| --- | --- |

(64)

Ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai ņemtu vērā atsevišķu dalībvalstu īpašo ģeopolitisko un ģeogrāfisko stāvokli un dzelzceļa nozares organizācijas īpatnības dažādās dalībvalstīs, tā nodrošinot iekšējā tirgus viengabalainību.

| (65) | Komisija jāpilnvaro pielāgot šīs direktīvas pielikumus. Šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, tāpēc tie jāpieņem kā deleģētie akti saskaņā ar Līguma 290. pantu.

  Lai nodrošinātu dzelzceļa pārvadājumu tirgus pienācīgu uzraudzībusaskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz kritērijiem un procedūru, kas jāievēro, veicot tirgus uzraudzību attiecībā uz noteiktiem tīkla pārskata elementiem, konkrētiem maksu noteikšanas principiem, Eiropas vilcienu kontroles sistēmas (ETCS) izmantošanas maksu pagaidu samazināšanu, konkrētiem darbības uzlabošanas shēmas kritērijiem, kritērijiem, kurus jāievēro, nosakot prasības attiecībā uz pretendentu dalību infrastruktūrā, jaudas sadalīšanas procesa grafiku, regulatīvajiem pārskatiem un regulatīvo iestāžu izstrādātajiem kopējiem principiem un lēmumu pieņemšanas darbībām. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(65)

Komisija jāpilnvaro pielāgot šīs direktīvas pielikumus. Šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, tāpēc tie jāpieņem kā deleģētie akti saskaņā ar Līguma 290. pantu.

  Lai nodrošinātu dzelzceļa pārvadājumu tirgus pienācīgu uzraudzībusaskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz kritērijiem un procedūru, kas jāievēro, veicot tirgus uzraudzību attiecībā uz noteiktiem tīkla pārskata elementiem, konkrētiem maksu noteikšanas principiem, Eiropas vilcienu kontroles sistēmas (ETCS) izmantošanas maksu pagaidu samazināšanu, konkrētiem darbības uzlabošanas shēmas kritērijiem, kritērijiem, kurus jāievēro, nosakot prasības attiecībā uz pretendentu dalību infrastruktūrā, jaudas sadalīšanas procesa grafiku, regulatīvajiem pārskatiem un regulatīvo iestāžu izstrādātajiem kopējiem principiem un lēmumu pieņemšanas darbībām. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 42]

| (66) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (10)
  .

  Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas 10. panta 2. punkta, 11. panta 4. punkta, 14. panta 2. punkta un 17. panta 5. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.

   (11)
  [Gr. 43] |
| --- | --- |

(66)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (10)
  .

  Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas 10. panta 2. punkta, 11. panta 4. punkta, 14. panta 2. punkta un 17. panta 5. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.

   (11)
  [Gr. 43]

| (67) | Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, šīs direktīvas mērķus — veicināt dzelzceļa attīstību Savienībā, noteikt vispārīgus principus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licenču piešķiršanai un koordinēt kārtību, kādā dalībvalstis pārvalda dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas par tās izmantošanu — dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt sakarā ar licenču izdošanas un dzelzceļa tīklu nozīmīgu elementu darbības patiesi starptautisko vērienu un to, ka ir jānodrošina godīgi un nediskriminējoši nosacījumi infrastruktūras pieejamībai,, un tāpēc, ņemot vērā šo mērķu starptautiskā mēroga sekas, tos labāk var sasniegt Savienība. Šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, šīs direktīvas mērķus — veicināt dzelzceļa attīstību Savienībā, noteikt vispārīgus principus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licenču piešķiršanai un koordinēt kārtību, kādā dalībvalstis pārvalda dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas par tās izmantošanu — dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt sakarā ar licenču izdošanas un dzelzceļa tīklu nozīmīgu elementu darbības patiesi starptautisko vērienu un to, ka ir jānodrošina godīgi un nediskriminējoši nosacījumi infrastruktūras pieejamībai,, un tāpēc, ņemot vērā šo mērķu starptautiskā mēroga sekas, tos labāk var sasniegt Savienība. Šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

| (68) | Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kas veido būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kuri nav būtiski mainīti, izriet no iepriekšējām direktīvām. |
| --- | --- |

(68)

Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kas veido būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kuri nav būtiski mainīti, izriet no iepriekšējām direktīvām.

| (69) | Dalībvalsts, kurā nav dzelzceļu sistēmas un nav arī plānots tuvākajā laikā tādu izveidot, tiktu pakļauta nesamērīgam un nevajadzīgam pienākumam, ja tai būtu jātransponē un jāīsteno šī direktīva. Tādēļ šādas dalībvalstis būtu jāatbrīvo no minētā pienākuma. |
| --- | --- |

(69)

Dalībvalsts, kurā nav dzelzceļu sistēmas un nav arī plānots tuvākajā laikā tādu izveidot, tiktu pakļauta nesamērīgam un nevajadzīgam pienākumam, ja tai būtu jātransponē un jāīsteno šī direktīva. Tādēļ šādas dalībvalstis būtu jāatbrīvo no minētā pienākuma.

| (70) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 34. punktu, dalībvalstīm ieteikts izstrādāt savas tabulas gan pašu lietošanai, gan arī Savienības vajadzībām, pēc iespējas labāk atainojot attiecības starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās pieejamas sabiedrībai. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 34. punktu, dalībvalstīm ieteikts izstrādāt savas tabulas gan pašu lietošanai, gan arī Savienības vajadzībām, pēc iespējas labāk atainojot attiecības starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās pieejamas sabiedrībai.

| (71) | Šī direktīva neskar termiņus, kas noteikti XI pielikuma B daļā, kas dalībvalstīm jāievēro saskaņā ar iepriekšējām direktīvām, |
| --- | --- |

(71)

Šī direktīva neskar termiņus, kas noteikti XI pielikuma B daļā, kas dalībvalstīm jāievēro saskaņā ar iepriekšējām direktīvām,

| (71a) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija

   (13)

  un 2010. gada 17. jūnija rezolūcijas par pirmā dzelzceļa tiesību aktu paketes īstenošanu

   (14)

  un Direktīvas 2001/12/EK īstenošanu, Komisijai līdz 2012. gada beigām būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par infrastruktūras pārvaldītāja un operatora funkciju nodalīšanu. Tā kā dzelzceļa nozare līdz tam nebūs pilnībā liberalizēta, Komisijai būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par tirgus atvēršanu līdz minētajam laikam.

  [Gr. 44] |
| --- | --- |

(71a)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija

   (13)

  un 2010. gada 17. jūnija rezolūcijas par pirmā dzelzceļa tiesību aktu paketes īstenošanu

   (14)

  un Direktīvas 2001/12/EK īstenošanu, Komisijai līdz 2012. gada beigām būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par infrastruktūras pārvaldītāja un operatora funkciju nodalīšanu. Tā kā dzelzceļa nozare līdz tam nebūs pilnībā liberalizēta, Komisijai būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par tirgus atvēršanu līdz minētajam laikam.

  [Gr. 44]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva izklāsta:

| a) | noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību un uz tādu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu dzelzceļa pārvadājumu darbību, kas veic uzņēmējdarbību vai kas veiks uzņēmējdarbību dalībvalstī, kā noteikts II nodaļā; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību un uz tādu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu dzelzceļa pārvadājumu darbību, kas veic uzņēmējdarbību vai kas veiks uzņēmējdarbību dalībvalstī, kā noteikts II nodaļā;

| b) | kritērijus, ko dalībvalsts piemēro, izdodot, atjaunojot vai grozot licences, kas paredzētas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri veic vai veiks uzņēmējdarbību Savienībā, kā noteikts III nodaļā; |
| --- | --- |

b)

kritērijus, ko dalībvalsts piemēro, izdodot, atjaunojot vai grozot licences, kas paredzētas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri veic vai veiks uzņēmējdarbību Savienībā, kā noteikts III nodaļā;

| c) | principus un procedūras, kas piemērojamas attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūras maksas noteikšanu un iekasēšanu un dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu, kā noteikts IV nodaļā. |
| --- | --- |

c)

principus un procedūras, kas piemērojamas attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūras maksas noteikšanu un iekasēšanu un dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu, kā noteikts IV nodaļā.

2.   Šo direktīvu piemēro attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūras lietošanu iekšzemes un starptautisku dzelzceļa pakalpojumu sniegšanai.

2. pants

Izņēmumi no darbības jomas

1.   Šīs direktīvas II nodaļu nepiemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus.

2.   Šīs direktīvas III nodaļu dalībvalstis var nepiemērot:

| a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot vietēju vai reģionālu neatkarīgu dzelzceļa infrastruktūru; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot vietēju vai reģionālu neatkarīgu dzelzceļa infrastruktūru;

| b) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai pilsētas vai piepilsētas pasažieru dzelzceļa pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai pilsētas vai piepilsētas pasažieru dzelzceļa pakalpojumus;

| c) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai reģionālos dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai reģionālos dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus;

| d) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot privātu dzelzceļa infrastruktūru, kura paredzēta tikai kravu pārvadāšanai tās īpašnieka vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot privātu dzelzceļa infrastruktūru, kura paredzēta tikai kravu pārvadāšanai tās īpašnieka vajadzībām.

2a)
     
  No šīs direktīvas 6., 7., 8. un 13. panta un IV nodaļas piemērošanas dalībvalstis var izslēgt:

| — | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kuri sniedz tikai dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot dzelzceļa infrastruktūru, ko šie uzņēmumi pārvaldīja pirms ..

   (15)

  , un kuras sliežu platums atšķiras no galvenā sliežu ceļa platuma dalībvalsts tīklā un kura ir saistīta ar dzelzceļa infrastruktūru trešā valstī, ja vien pārvaldītā infrastruktūra nav minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Lēmumā Nr. 661/2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai

   (16)
  .
  [Gr. 134 un 135] |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kuri sniedz tikai dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot dzelzceļa infrastruktūru, ko šie uzņēmumi pārvaldīja pirms ..

   (15)

  , un kuras sliežu platums atšķiras no galvenā sliežu ceļa platuma dalībvalsts tīklā un kura ir saistīta ar dzelzceļa infrastruktūru trešā valstī, ja vien pārvaldītā infrastruktūra nav minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Lēmumā Nr. 661/2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai

   (16)
  .
  [Gr. 134 un 135]

3.   Šīs direktīvas IV nodaļu dalībvalstis var nepiemērot:

| a) | vietējas un reģionālas nozīmes atdalītiem tīkliem pasažieru pārvadāšanai, ko veic, izmantojot dzelzceļa infrastruktūru; |
| --- | --- |

a)

vietējas un reģionālas nozīmes atdalītiem tīkliem pasažieru pārvadāšanai, ko veic, izmantojot dzelzceļa infrastruktūru;

| b) | tīkliem, kas paredzēti vienīgi pilsētas vai piepilsētas dzelzceļa pasažieru pārvadājumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

tīkliem, kas paredzēti vienīgi pilsētas vai piepilsētas dzelzceļa pasažieru pārvadājumu veikšanai;

| c) | reģionālas nozīmes tīkliem, ko reģionāliem kravu pārvadājumiem izmanto tāds vienīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, uz kuru neattiecas 1. punkts, un tik ilgi, kamēr attiecīgā tīkla jaudas piešķiršanu nepieprasa cits pretendents; |
| --- | --- |

c)

reģionālas nozīmes tīkliem, ko reģionāliem kravu pārvadājumiem izmanto tāds vienīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, uz kuru neattiecas 1. punkts, un tik ilgi, kamēr attiecīgā tīkla jaudas piešķiršanu nepieprasa cits pretendents;

| d) | privātīpašumā esošai dzelzceļa infrastruktūrai, kas pastāv vienīgi tās īpašnieka vajadzībām, lai veiktu viņa paša kravu pārvadājumus; |
| --- | --- |

d)

privātīpašumā esošai dzelzceļa infrastruktūrai, kas pastāv vienīgi tās īpašnieka vajadzībām, lai veiktu viņa paša kravu pārvadājumus;

| e) | transporta operācijām dzelzceļa pārvadājumu veidā, ko veic, šķērsojot Savienību tranzītā. |
| --- | --- |

e)

transporta operācijām dzelzceļa pārvadājumu veidā, ko veic, šķērsojot Savienību tranzītā.

Dalībvalstis var pieņemt lēmumus par jaudas iedalīšanas grafika periodiem un termiņiem, kas atšķiras no tiem, kuri minēti 43. panta 2. punktā, VIII pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā un IX pielikuma 3., 4. un 5. punktā, attiecībā uz starptautisko vilcienu kustību, kas tiek veidota sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem trešās valstīs, kuru dzelzceļa tīklos sliežu platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu platuma. [Gr. 45]

3.a
     
  Dalībvalstis 31. panta 5. punktu var nepiemērot transportlīdzekļiem, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot satiksmei uz un no trešām valstīm dzelzceļa tīklos, kuru sliežu platums atšķiras no Eiropas Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu platuma.[Gr. 46]

4.   Šo direktīvu nepiemēro uzņēmumiem, kuru dzelzceļa ekspluatācija ir ierobežota, veicot tikai autotransporta līdzekļiem paredzētus turp un atpakaļ pārvadājumus pa Lamanša tuneli, un autotransporta līdzekļu pārvadāšanai turp un atpakaļ pa Lamanša tuneli, izņemot 6. panta 1. punktu, 10., 11., 12. un 28. pantu.

5.   Dalībvalstis var nepiemērot 10., 11., 12. un 28. pantu attiecībā uz jebkuru dzelzceļa pārvadājumu, ko veic tranzītā caur Savienību un kas sākas un beidzas ārpus Savienības teritorijas.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas ir licencēts saskaņā ar šo direktīvu un kura galvenais darbības veids ir dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšana attiecībā uz kravām un/vai pasažieriem ar noteikumu, ka uzņēmums nodrošina vilci; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci; |
| --- | --- |

1)

“dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas ir licencēts saskaņā ar šo direktīvu un kura galvenais darbības veids ir dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšana attiecībā uz kravām un/vai pasažieriem ar noteikumu, ka uzņēmums nodrošina vilci; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci;

| 2) | „infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi, pārvaldību un uzturēšanu, ietverot satiksmes pārvaldību un vilcienu vadības iekārtas un signalizāciju;
  un ievēro piemērojamos drošības noteikumus;
  infrastruktūras pārvaldītāja
  galvenie pienākumi ir: lēmumu pieņemšana par vilcienu ceļu iedalīšanu, tostarp gan pieejamās jaudas noteikšana un izvērtēšana, gan attiecīgo vilcienu ceļu iedalīšana un lēmumu pieņemšana par infrastruktūras lietošanas maksu, tostarp maksas noteikšana un iekasēšana, kā arī ieguldījumi infrastruktūrā
  ; [Gr. 47] |
| --- | --- |

2)

„infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi, pārvaldību un uzturēšanu, ietverot satiksmes pārvaldību un vilcienu vadības iekārtas un signalizāciju;
  un ievēro piemērojamos drošības noteikumus;
  infrastruktūras pārvaldītāja
  galvenie pienākumi ir: lēmumu pieņemšana par vilcienu ceļu iedalīšanu, tostarp gan pieejamās jaudas noteikšana un izvērtēšana, gan attiecīgo vilcienu ceļu iedalīšana un lēmumu pieņemšana par infrastruktūras lietošanas maksu, tostarp maksas noteikšana un iekasēšana, kā arī ieguldījumi infrastruktūrā
  ; [Gr. 47]

| 2a) | „regulatīvā iestāde” ir iestāde, kas dalībvalstī uzrauga pareizu attiecīgo noteikumu piemērošanu, nekādā veidā nav iesaistīta politikas veidošanā un ir pilnībā nošķirta no uzņēmumiem, īpaši 1. un 2. punktā minētajiem uzņēmumiem; [Gr. 48] |
| --- | --- |

2a)

„regulatīvā iestāde” ir iestāde, kas dalībvalstī uzrauga pareizu attiecīgo noteikumu piemērošanu, nekādā veidā nav iesaistīta politikas veidošanā un ir pilnībā nošķirta no uzņēmumiem, īpaši 1. un 2. punktā minētajiem uzņēmumiem; [Gr. 48]

| 3) | “dzelzceļa infrastruktūra” ir visas vienības, kas ir uzskaitītas I. A pielikumā Komisijas 1970. gada 18. decembra Regulai (EEK) Nr. 2598/70, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai 1970. gada 4. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās
   (17)
  , kuras skaidrības labad ir iekļautas šīs direktīvas I pielikumā; [Gr. 49] |
| --- | --- |

3)

“dzelzceļa infrastruktūra” ir visas vienības, kas ir uzskaitītas I. A pielikumā Komisijas 1970. gada 18. decembra Regulai (EEK) Nr. 2598/70, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai 1970. gada 4. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās
   (17)
  , kuras skaidrības labad ir iekļautas šīs direktīvas I pielikumā; [Gr. 49]

| 4) | “starptautisks kravu pārvadājums” ir pārvadājumu pakalpojums, ko sniedzot, vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi, ja tikai visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu; |
| --- | --- |

4)

“starptautisks kravu pārvadājums” ir pārvadājumu pakalpojums, ko sniedzot, vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi, ja tikai visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu;

| 5) | “starptautisks pasažieru pārvadājums” ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojums, kurā vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu un kura galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi ar noteikumu, ka visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu; |
| --- | --- |

5)

“starptautisks pasažieru pārvadājums” ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojums, kurā vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu un kura galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi ar noteikumu, ka visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu;

| 6) | “pilsētas un piepilsētas pārvadājumi” ir pārvadājumu pakalpojumi, ko sniedz, lai apmierinātu pilsētu aglomerāta vai konurbācijas pārvadājumu vajadzības un lai nodrošinātu pārvadājumu vajadzības starp šādu aglomerātu vai konurbāciju un tās apkārtējiem apgabaliem; |
| --- | --- |

6)

“pilsētas un piepilsētas pārvadājumi” ir pārvadājumu pakalpojumi, ko sniedz, lai apmierinātu pilsētu aglomerāta vai konurbācijas pārvadājumu vajadzības un lai nodrošinātu pārvadājumu vajadzības starp šādu aglomerātu vai konurbāciju un tās apkārtējiem apgabaliem;

| 7) | „reģionālie pārvadājumu pakalpojumi” ir transporta pakalpojumi, ko veic, lai nodrošinātu
  viena
  reģiona
  vai pierobežas reģionu
  pārvadājumu vajadzības; [Gr. 50] |
| --- | --- |

7)

„reģionālie pārvadājumu pakalpojumi” ir transporta pakalpojumi, ko veic, lai nodrošinātu
  viena
  reģiona
  vai pierobežas reģionu
  pārvadājumu vajadzības; [Gr. 50]

| 8) | “tranzīts” ir Savienības teritorijas šķērsošana, Savienības teritorijā neiekraujot vai neizkraujot kravu un/vai neuzņemot un neizlaižot pasažierus; |
| --- | --- |

8)

“tranzīts” ir Savienības teritorijas šķērsošana, Savienības teritorijā neiekraujot vai neizkraujot kravu un/vai neuzņemot un neizlaižot pasažierus;

| 9) | “licence” ir atļauja, ko dalībvalsts izdod uzņēmumam un ar ko atzīst šā uzņēmuma spēju sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus; šo statusu var ierobežot uz īpašu pakalpojumu veidu sniegšanu; |
| --- | --- |

9)

“licence” ir atļauja, ko dalībvalsts izdod uzņēmumam un ar ko atzīst šā uzņēmuma spēju sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus; šo statusu var ierobežot uz īpašu pakalpojumu veidu sniegšanu;

| 10) | “iestāde, kas izdod licences” ir iestāde, kas ir atbildīga par licenču piešķiršanu dalībvalstī; |
| --- | --- |

10)

“iestāde, kas izdod licences” ir iestāde, kas ir atbildīga par licenču piešķiršanu dalībvalstī;

| 11) | “iedalīšana” ir dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšana, ko veic infrastruktūras pārvaldītājs; |
| --- | --- |

11)

“iedalīšana” ir dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšana, ko veic infrastruktūras pārvaldītājs;

| 12) | “pretendents” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un citas fiziskas vai juridiskas personas, piemēram, kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu; |
| --- | --- |

12)

“pretendents” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un citas fiziskas vai juridiskas personas, piemēram, kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu;

| 13) | “pārslogota infrastruktūra” ir infrastruktūras elements, kurā noteiktos laika posmos pieprasījumu pēc infrastruktūras jaudas nav iespējams pilnībā apmierināt pat pēc dažādo jaudas pieprasījumu savstarpējas koordinēšanas; |
| --- | --- |

13)

“pārslogota infrastruktūra” ir infrastruktūras elements, kurā noteiktos laika posmos pieprasījumu pēc infrastruktūras jaudas nav iespējams pilnībā apmierināt pat pēc dažādo jaudas pieprasījumu savstarpējas koordinēšanas;

| 14) | “jaudas palielināšanas plāns” ir pasākums vai pasākumu kopums, kura izpildei izstrādāts kalendārs grafiks, kā mērķis ir mazināt jaudas ierobežojumus, kuru rezultātā infrastruktūras elementu atzīst par “pārslogotu infrastruktūru”; |
| --- | --- |

14)

“jaudas palielināšanas plāns” ir pasākums vai pasākumu kopums, kura izpildei izstrādāts kalendārs grafiks, kā mērķis ir mazināt jaudas ierobežojumus, kuru rezultātā infrastruktūras elementu atzīst par “pārslogotu infrastruktūru”;

| 15) | “koordinēšana” ir process, ar kura palīdzību infrastruktūras pārvaldītājs un pretendenti mēģinās atrisināt situācijas, kad iesniegtie infrastruktūras jaudas pieprasījumi ir savstarpēji konkurējoši; |
| --- | --- |

15)

“koordinēšana” ir process, ar kura palīdzību infrastruktūras pārvaldītājs un pretendenti mēģinās atrisināt situācijas, kad iesniegtie infrastruktūras jaudas pieprasījumi ir savstarpēji konkurējoši;

| 16) | “pamata vienošanās” ir juridiski saistoša vispārīga vienošanās saskaņā ar publiskajām vai privāttiesībām, kurā izklāstītas pretendenta un infrastruktūras pārvaldītāja tiesības un pienākumi, kas attiecas uz iedalāmo infrastruktūras jaudu un iekasējamo maksu un kas skar ilgāku laika posmu nekā viena kustības grafika spēkā esamības ilgums; |
| --- | --- |

16)

“pamata vienošanās” ir juridiski saistoša vispārīga vienošanās saskaņā ar publiskajām vai privāttiesībām, kurā izklāstītas pretendenta un infrastruktūras pārvaldītāja tiesības un pienākumi, kas attiecas uz iedalāmo infrastruktūras jaudu un iekasējamo maksu un kas skar ilgāku laika posmu nekā viena kustības grafika spēkā esamības ilgums;

| 17) | “infrastruktūras jauda” ir iespējamība plānot vilcienu ceļus, kas pieprasīti kādam infrastruktūras elementam attiecībā uz konkrētu laika posmu; |
| --- | --- |

17)

“infrastruktūras jauda” ir iespējamība plānot vilcienu ceļus, kas pieprasīti kādam infrastruktūras elementam attiecībā uz konkrētu laika posmu;

| 18) | “tīkls” ir visa dzelzceļa infrastruktūra, ko pārvalda infrastruktūras pārvaldītājs; |
| --- | --- |

18)

“tīkls” ir visa dzelzceļa infrastruktūra, ko pārvalda infrastruktūras pārvaldītājs;

| 19) | “tīkla pārskats” ir pārskats, kurā sīki izklāstīti vispārīgie noteikumi, termiņi, procedūras un kritēriji maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām, ietverot arī citu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu pieprasīt infrastruktūras jaudu; |
| --- | --- |

19)

“tīkla pārskats” ir pārskats, kurā sīki izklāstīti vispārīgie noteikumi, termiņi, procedūras un kritēriji maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām, ietverot arī citu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu pieprasīt infrastruktūras jaudu;

| 20) | “vilcienu ceļš” ir infrastruktūras jauda, kas vajadzīga, lai vilciena sastāvs noteiktā laikā varētu pārvietoties no vienas vietas uz otru; |
| --- | --- |

20)

“vilcienu ceļš” ir infrastruktūras jauda, kas vajadzīga, lai vilciena sastāvs noteiktā laikā varētu pārvietoties no vienas vietas uz otru;

| 21) | “kustības grafiks” ir datu kopums, ar kuru definē visas plānotās vilcienu un ritošo sastāvu pārvietošanās, kam jānotiek attiecīgajā infrastruktūrā tajā laika posmā, kurā šis datu kopums ir spēkā. |
| --- | --- |

21)

“kustības grafiks” ir datu kopums, ar kuru definē visas plānotās vilcienu un ritošo sastāvu pārvietošanās, kam jānotiek attiecīgajā infrastruktūrā tajā laika posmā, kurā šis datu kopums ir spēkā.

II   NODAĻA

DZELZCEĻA ATTĪSTĪBA SAVIENĪBĀ

1.   IEDAĻA

Pārvaldības neatkarība

4. pants

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju neatkarība

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, ciktāl tas attiecas uz apsaimniekošanu, vadību un iekšējo administratīvo, saimniecisko un uzskaites lietu kontroli, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri ir tiešā vai netiešā dalībvalstu īpašumā vai kontrolē, ir neatkarīgs statuss, saskaņā ar kuru to rīcībā ir tādi līdzekļi, budžeti un konti, kas ir nošķirti no valsts līdzekļiem, budžeta un kontiem.

2.   Ievērojot maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas sistēmu un īpašos noteikumus, ko nosaka dalībvalstis, infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par savu apsaimniekošanu, vadību un iekšējo kontroli.

2.a
     
  Infrastruktūras pārvaldītājam ir jāpārvalda savas informācijas tehnoloģiju nodaļas, lai nodrošinātu konfidenciālās komerciālās informācijas atbilstošu aizsardzību. [Gr.51 ]

2.b
     
  Dalībvalstis arī nodrošina, ka gan dzelzceļa uzņēmumi, gan infrastruktūras pārvaldītāji, kas nav pilnīgi neatkarīgi cits no cita, ir atbildīgi par personāla politiku. [Gr.52 ]

5. pants

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vadība atbilstīgi komerciāliem principiem

1.   Dalībvalstis dod iespēju dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pielāgot savu darbību tirgum un šo darbību vadību atstāt to vadības struktūru atbildībā, lai sniegtu efektīvus un piemērotus pakalpojumus par iespējami zemāko cenu par vajadzīgo pakalpojumu kvalitāti.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, neatkarīgi no to īpašnieka, vada saskaņā ar principiem, kas attiecas uz komercsabiedrībām. Tas attiecas arī uz to sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (SPSS), ko tiem uzlikušas dalībvalstis, un uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumiem, kurus tie slēdz ar valsts kompetentajām iestādēm.

2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi izstrādā savus uzņēmējdarbības plānus, ieskaitot to ieguldījumu un finanšu programmas. Šādus plānus izstrādā, lai panāktu uzņēmumu finansiālo līdzsvaru un pārējos tehniskos, komerciālos un finanšu vadības mērķus; tiem jānorāda arī līdzekļi šo mērķu sasniegšanai.

3.   Atsaucoties uz vispārējām politikas pamatnostādnēm, kādas pieņem katra dalībvalsts, un ņemot vērā valsts plānus un līgumus (kuri var būt noslēgti uz vairākiem gadiem), ieskaitot ieguldījumu un finanšu plānus, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jo īpaši tiesības brīvi:

| a) | izveidot to iekšēju struktūru, neskarot 7., 29. un 39. panta noteikumus; |
| --- | --- |

a)

izveidot to iekšēju struktūru, neskarot 7., 29. un 39. panta noteikumus;

| b) | kontrolēt pakalpojumu sniegšanu un realizāciju un noteikt to cenu, neskarot Regulu (EK) Nr. 1370/2007; |
| --- | --- |

b)

kontrolēt pakalpojumu sniegšanu un realizāciju un noteikt to cenu, neskarot Regulu (EK) Nr. 1370/2007;

| c) | pieņemt lēmumus par personālu, aktīviem un iegādēm; |
| --- | --- |

c)

pieņemt lēmumus par personālu, aktīviem un iegādēm;

| d) | paplašināt savu tirgus daļu, attīstīt jaunas tehnoloģijas un jaunus pakalpojumus un pieņemt jebkādas novatoriskas vadīšanas metodes; |
| --- | --- |

d)

paplašināt savu tirgus daļu, attīstīt jaunas tehnoloģijas un jaunus pakalpojumus un pieņemt jebkādas novatoriskas vadīšanas metodes;

| e) | ieviest jaunas darbības ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmējdarbību saistītās nozarēs. |
| --- | --- |

e)

ieviest jaunas darbības ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmējdarbību saistītās nozarēs.

4.   Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir tiešā vai netiešā dalībvalsts īpašumā vai kontrolē, tās kontroles tiesības attiecībā uz vadību nepārsniedz ar vadību saistītas tiesības, kādas atbilstīgi valsts uzņēmējdarbības tiesību aktiem piešķirtas privātu akciju sabiedrību akcionāriem. 3. punktā minētās politikas pamatnostādnes, kuras valsts var noteikt uzņēmumiem akcionāru kontroles īstenošanas sakarā, var būt tikai vispārīgas un neskar konkrētus vadības lēmumus saistībā ar uzņēmējdarbību.

2.   IEDAĻA

Infrastruktūras pārvaldības un pārvadājumu darbību, un dažādu pārvadājumu veidu nodalīšana

6. pants

Pārredzama
  kontu nošķiršana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek šķirta peļņas un zaudējumu uzskaites un bilances kārtošana un publicēšana, no vienas puses, attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbību, kura ir saistīta ar transporta pakalpojumu sniegšanu, un, no otras puses, attiecībā uz darbību, kas ir saistīta ar dzelzceļa infrastruktūras pārvaldīšanu. Publisko finansējumu, kas piešķirts vienai no šīm divām darbības jomām, nenodod otrai.

2.   Dalībvalstis var arī paredzēt, ka sakarā ar šo nošķīrumu jāorganizē skaidri nošķirtas nodaļas vienotā uzņēmumā, vai arī infrastruktūra un pārvadājumu darbība jāpārvalda atsevišķām organizācijām
  , lai dzelzceļa nozarē nodrošinātu konkurences attīstību, investīciju piesaistīšanu un sniegto pakalpojumu rentabilitāt
  .

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka atsevišķu peļņas un zaudējumu pārskatu un bilanci kārto un publicē, no vienas puses, par darbību, kas saistīta ar dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, un, no otras puses, par darbību, kas saistīta ar dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu. Valsts līdzekļi, ko maksā par darbību, kura saistīta ar pārvadājumu pakalpojumiem, kā maksu par sabiedriskajiem pakalpojumiem, jāatspoguļo atsevišķi par katru sabiedrisko pakalpojumu līgumu attiecīgajos kontos, un tos nenodod darbībai, kas saistīta ar citu transporta pakalpojumu sniegšanu vai ar citu uzņēmējdarbību.

4.   
  Lai nodrošinātu infrastruktūras izmaksu pilnīgu pārredzamību,
  šā panta 1. un 3. punktā minēto dažādo darbības jomu uzskaiti veic tā, lai būtu iespējams pārraudzīt,
  kā
  tiek
  ievērotas minētajos punktos noteiktās prasības un

  , vai tiek ievērots aizliegums par vienu darbības jomu saņemtos valsts līdzekļus nodot citai darbības jomai

  kā tiek izmantoti ienākumi no infrastruktūras maksām, peļņa no citas saimnieciskās darbības un valsts un privātais finansējums, ko saņem infrastruktūras pārvaldītājs
  .
  Infrastruktūras pārvaldītāja ieņēmumus nekādā gadījumā neizmanto dzelzceļa uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas kontrolē dzelzceļa uzņēmumu, jo tas varētu stiprināt šāda uzņēmuma tirgus pozīciju vai ļaut tam gūt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem dzelzceļa uzņēmumiem. Šis punkts neliedz 55. pantā noteiktās regulatīvās iestādes uzraudzībā atmaksāt izmantoto kapitālu, tostarp procentu maksājumus atbilstoši tirgus situācijai, ko iestāde vai organizācija, kas kontrolē dzelzceļa uzņēmumu, ir darījusi pieejamu infrastruktūras pārvaldītājam
  . [Gr. 53]

7. pants

Infrastruktūras pārvaldītāja galveno funkciju neatkarība

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka II pielikumā iekļautās funkcijas, kuras nosaka taisnīgu un nediskriminējošu piekļūšanu infrastruktūrai
  atbilstoši 3. panta 3. punktam
  , uztic iestādēm vai sabiedrībām, kas pašas nesniedz nekādus dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus. Neatkarīgi no organizatoriskajām struktūrām jāpierāda, ka šis mērķis ir sasniegts.
  Taču, pārvaldot satiksmi tīklā, efektīva sadarbība starp dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem ir ļoti būtiska
  .

Ņemot vērā gūto pieredzi, II pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru.

Dalībvalstis tomēr var uzdot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai jebkurai citai iestādei uzņemties atbildību par dzelzceļa infrastruktūras attīstības veicināšanu, piemēram, ar investīcijām, uzturēšanu un finansēšanu.

2.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs savas juridiskās formas, uzbūves vai lēmumu pieņemšanas funkciju dēļ ir atkarīgs no kāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, tad IV nodaļas 3. un 4. iedaļā aprakstītās funkcijas veic attiecīgi maksājumu organizācija un iedalošā organizācija, kas savā juridiskajā formā, uzbūvē un lēmumu pieņemšanā nav atkarīga ne no viena dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma.

3.   Ja IV nodaļas 2. un 3. iedaļas noteikumos minētas infrastruktūras pārvaldītāja galvenās funkcijas, tās saprot kā piekrītošas maksājumu organizācijai vai iedalošajai organizācijai to attiecīgās kompetences ietvaros.

3.a
     
  Komisija vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim iesniedz direktīvas priekšlikumu, kurā ietver noteikumus attiecībā uz infrastruktūras pārvaldības un pārvadājumu darbību nodalīšanu un priekšlikumu par iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, nesamazinot dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti un ievērojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. [Gr. 54 un 137]

3.   IEDAĻA

Finanšu stāvokļa uzlabošana

8. pants

Stabils infrastruktūras pārvaldītāja finansējums

1.   Dalībvalstis attīstīta savu valsts dzelzceļu infrastruktūru, pēc vajadzības ņemot vērā Savienības vispārīgās vajadzības. Šādā nolūkā tās vēlākais .. (18)

  un pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un personām, tostarp attiecīgām vietējām un reģionālām iestādēm, arodbiedrībām, nozaru biedrībām un lietotāju pārstāvjiem,
  publicē dzelzceļa infrastruktūras attīstības stratēģiju, kuras mērķis ir apmierināt mobilitātes vajadzības nākotnē, pamatojoties uz stabilu un noturīgu dzelzceļa sistēmas finansējumu. Stratēģija aptver vismaz piecus

  septiņus
  gadus un ir atjaunojama.

2.   
  Ja ienākumi nav pietiekami, lai segtu infrastruktūras pārvaldītāja finansējuma vajadzības, neskarot šīs Direktīvas 31. un 32. panta noteikumus par maksas iekasēšanu un
  pienācīgi ievērojot LESD 93., 107. un 108. pantu, dalībvalstis vararī sniegt

  sniedz
  infrastruktūras pārvaldītājam tā uzdevumiem, infrastruktūras apmēriem un finanšu prasībām atbilstīgu finansējumu, jo īpaši jaunu investīciju segšanai.

3.   Saskaņā ar valsts noteikto vispārīgo politiku, un ņemot vērā 1. punktā minēto dzelzceļa infrastruktūras attīstības stratēģiju, infrastruktūras pārvaldītājs pieņem komercdarbības

  ieguldījumu
  plāna apstiprināšanas
  nediskriminējoši
  notiek apspriešanās ar pretendentiem
  par piekļuves un izmantošanas nosacījumiem un infrastruktūras veidu, nodrošināšanu un attīstību
  . 55. pantā minētā regulatīvā iestāde sniedz nesaistošu atzinumu par to, vai komercdarbības plāns ir piemērots šo mērķu sasniegšanai

  ir diskriminējošs kādam pretendentiem
  .

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka normālos uzņēmējdarbības apstākļos un ne ilgāk kā trīs

  divus
  gadus infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedības rēķinos ienākumiem no infrastruktūras maksas, citas saimnieciskās darbības
  , neatmaksājamiem privātā sektora aizdevumiem
  un valsts iemaksām
  , tostarp attiecīgā gadījumā no valsts saņemtajiem avansa maksājumiem,
  no vienas puses, jābūt vismaz līdzsvarā ar infrastruktūras izdevumiem, no otras puses,
  tostarp
  attiecīgā gadījumā ietverot no valsts saņemtos avansa maksājumus

  no ilgtspējīga finansējuma aktīvu atjaunošanai ilgtermiņā
  . [Gr. 55]

Neskarot lietotāja iespējamo ilgtermiņa mērķi segt visu transporta veidu infrastruktūras izmaksas, pamatojoties uz dažādo transporta veidu godīgu, nediskriminējošu konkurenci, kur dzelzceļa transports spēj konkurēt ar citiem transporta veidiem, saskaņā ar 31. un 32. pantā noteikto maksāšanas sistēmu dalībvalsts var prasīt, lai infrastruktūras pārvaldītājs segtu rēķinus bez valsts finansējuma.

9. pants

Pārredzami parāda atvieglojumi

1.   Neskarot Savienības noteikumus par valsts atbalstiem un saskaņā ar LESD 93., 107. un 108. pantu, dalībvalstis izveido attiecīgus mehānismus, lai samazinātu valsts īpašumā vai kontrolē esošu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu parādsaistības līdz tādam līmenim, kas nekavē pareizu finanšu vadību, un lai uzlabotu to finanšu stāvokli.

2.   Šā panta 1. punktā minēto mērķu dēļ, dalībvalstis prasa šādu uzņēmumu grāmatvedības nodaļās izveidot atsevišķu struktūrvienību parāda dzēšanai.

Uz struktūrvienības bilanci var attiecināt, kamēr tie nav dzēsti, visus uzņēmuma ņemtos aizdevumus, gan lai finansētu ieguldījumus, gan lai segtu papildu saimnieciskos izdevumus, kas radušies no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmējdarbības vai dzelzceļa infrastruktūras pārvaldības. Neņem vērā parādus, kas radušies no meitasuzņēmumu darbības.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro parādiem vai šādu parādu procentiem, kas uzņēmumiem radušies pēc .. (19)
  2001. gada 15. marta, vai — dalībvalstīs, kuras Savienībai pievienojušās pēc 2001. gada 15. marta — pēc pievienošanās dienas. [Gr. 56]

4.   IEDAĻA

Piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai un pakalpojumiem

10. pants

Nosacījumi par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai

1.   Dzelzceļa uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, ar taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem piešķir tiesības piekļūt infrastruktūrai visās dalībvalstīs, lai sniegtu visu veidu dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus. Tas ietver piekļuvi ostām pa sliežu ceļiem.

2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, uz ko attiecas šī direktīva, visās dalībvalstīs piešķir tiesības piekļūt infrastruktūrai, lai tie varētu veikt starptautiskus pasažieru pārvadājumus. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, veicot starptautisku pasažieru pārvadājumu, ir tiesības uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskajā maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, tostarp stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī.

Piekļuves tiesības to dalībvalstu infrastruktūrai, kurās starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu daļa pārsniedz pusi no dzelzceļa uzņēmumu pasažieru pārvadājumu apgrozījuma šajā dalībvalstī, piešķir līdz 2011. gada 31. decembrim.

Pēc attiecīgo kompetento iestāžu vai ieinteresēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu lūguma 55. pantā minētā regulatīvā iestāde vai iestādes nosaka to, vai pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs.

Dzelzceļa infrastruktūras pieejamības nosacījumi nekādā gadījumā nedrīkst radīt šķēršļus pasažieriem attiecībā uz informācijas iegūšanu vai biļetes iegādi ceļošanai no viena punkta uz otru neatkarīgi no tā, cik dzelzceļa pārvadājumu operatoru piedāvā pilnus vai daļējus pasažieru pārvadājumu pakalpojumus starp abiem attiecīgajiem punktiem. [Gr. 57]

Komisija
  , pamatojoties uz regulatīvo iestāžu gūto pieredzi, ..

   (20)

  pieņem

  var pieņemtīstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību un kritērijus, kas jāievēro, piemērojot šo punktu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktā
  minēto pārbaudes procedūru
  nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 64. panta 3. punktu. [Gr. 58]

11. pants

Ierobežojumi attiecībā uz piekļuves tiesībām un tiesībām uzņemt un izlaist pasažierus

1.   Dalībvalstis var ierobežot 10. pantā paredzētās piekļuves tiesības tādiem pārvadājumiem no izbraukšanas vietas līdz galamērķa vietai, uz kuriem attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas noslēgti saskaņā ar spēkā esošiem Savienības tiesību aktiem. Šādu ierobežojumu sekas nedrīkst būt tiesību ierobežošana uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskā pārvadājuma maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, tostarp stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī, izņemot, ja šo tiesību izmantošana izjauktu sabiedriskā pakalpojuma līguma ekonomisko līdzsvaru.

2.   To, vai sabiedriskā pakalpojuma līguma ekonomiskais līdzsvars būtu izjaukts, nosaka 55. pantā minētā attiecīgā regulatīvā iestāde vai iestādes, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi un iepriekš noteiktiem kritērijiem, ja saņemts pieprasījums no:

| a) | kompetentās iestādes vai kompetentajām iestādēm, kas piešķīra sabiedriskā pakalpojuma līgumu; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes vai kompetentajām iestādēm, kas piešķīra sabiedriskā pakalpojuma līgumu;

| b) | jebkuras citas ieinteresētas kompetentās iestādes, kam ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar šo pantu; |
| --- | --- |

b)

jebkuras citas ieinteresētas kompetentās iestādes, kam ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar šo pantu;

| c) | infrastruktūras pārvaldītāja; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras pārvaldītāja;

| d) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedriskā pakalpojuma līgumu. |
| --- | --- |

d)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedriskā pakalpojuma līgumu.

Kompetentās iestādes un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, sniedz attiecīgajai regulatīvajai iestādei vai iestādēm visu informāciju, kas pamatoti vajadzīga, lai varētu pieņemt lēmumu. Regulatīvā iestāde, vajadzības gadījumā apspriežoties ar visām attiecīgajām pusēm, izskata visu sniegto informāciju un informē attiecīgās puses par savu pamatoto lēmumu iepriekš noteiktā, saprātīgā termiņā, tomēr ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad saņemta visa attiecīgā informācija

  viena mēneša laikā pēc 2. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas
  . [Gr. 59]

3.   Regulatīvā iestāde sniedz sava lēmuma pamatojumu un norāda termiņu, kurā, kā arī nosacījumus, ar kādiem lēmuma pārskatīšanu var pieprasīt jebkurš no turpmāk minētajiem:

| a) | attiecīgā kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes;

| b) | infrastruktūras pārvaldītājs; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītājs;

| c) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedriskā pakalpojuma līgumu; |
| --- | --- |

c)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedriskā pakalpojuma līgumu;

| d) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas meklē piekļuves iespēju. |
| --- | --- |

d)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas meklē piekļuves iespēju.

4.   Komisija
  , pamatojoties uz regulatīvo iestāžu gūto pieredzi, ..

   (21)

  pieņem

  var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību un kritērijus, kas jāievēro, piemērojot šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktā
  minēto pārbaudes procedūru
  . [Gr. 60]

5.   Dalībvalstis var arī ierobežot tiesības starptautiska pasažieru pārvadājuma maršrutā uzņemt un izlaist pasažierus stacijās, kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī, ja ekskluzīvas tiesības pārvadāt pasažierus starp šīm stacijām ir piešķirtas saskaņā ar koncesijas līgumu, kas piešķirts pirms 2007. gada 4. decembra saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru un atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktu principiem. Šis ierobežojums var būt spēkā tik ilgi, cik ilgi ir spēkā sākotnējais līgums, vai arī 15 gadus, atkarībā no tā, kurš termiņš ir īsāks.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1., 2., 3. un 5. punktā minētie lēmumi ir pakļauti pārskatīšanai tiesā.

12. pants

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem noteiktā maksa par pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu

1.   Neskarot 11. panta 2. punktu, dalībvalstis saskaņā ar šā panta nosacījumiem var pilnvarot iestādi, kas atbildīga par dzelzceļa pasažieru transportu, iekasēt maksu no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus maršrutu nodrošināšanai, kuri atrodas šīs iestādes jurisdikcijā, un darbojas starp divām stacijām šajā dalībvalstī.

Šādā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuri sniedz valstu iekšējos vai starptautiskos pasažieru transporta pakalpojumus, maksā tādu pašu maksu par to maršrutu darbību, kuri atrodas šīs iestādes jurisdikcijā.

2.   Maksa ir paredzēta, lai kompensētu iestāžu izdevumus par SPSS veikšanu, kas noteiktas sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kas noslēgti atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Ienākumi, kas gūti no šādas maksas un samaksāti kā kompensācija, nepārsniedz summu, kura nepieciešama, lai segtu visus vai daļu no izdevumiem, kas radušies, nodrošinot attiecīgās SPSS, ņemot vērā attiecīgos maksājumu dokumentus, un samērīgus šo saistību izpildē gūtos ienākumus.

3.   Maksa ir jāiekasē atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, jo īpaši ievērojot taisnīguma, pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principus, jo īpaši attiecībā uz vidējo pakalpojumu cenu pasažierim un maksas lielumu. Kopējā uzliktā samaksa saskaņā ar šo punktu neapdraud to dzelzceļa pasažieru pārvadājumu ekonomisko dzīvotspēju, par kuriem to iekasē.

4.   Attiecīgās iestādes uzglabā informāciju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu iespēju izsekot maksu izcelsmei un to pielietojumam. Dalībvalstis šo informāciju sniedz Komisijai.

Komisija sagatavo salīdzinošu analīzi par metodēm maksas noteikšanai dalībvalstīs, lai izstrādātu vienotu aprēķināšanas metodi maksas noteikšanai. [Gr. 61]

13. pants

Nosacījumi par piekļuvi pakalpojumiem

1.   
  Infrastruktūras pārvaldītāji bez diskriminācijas piedāvā visiem
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir tiesības bez diskriminācijas saņemt minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu
  ,
  kas noteikts III pielikuma 1. punktā.

2.   
  Apkalpes iekārtu operatori visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem bez diskriminācijas sniedz piekļuvi, tostarp sliežu ceļu piekļuvi,
  III pielikuma 2. punktā minētos pakalpojumus visi apkalpes iekārtu operatori sniedz bez diskriminācijas

  minētajām apkalpes iekārtām un šajās iekārtās pieejamajiem pakalpojumiem 56. pantā noteiktās regulatīvās iestādes uzraudzībā
  .

Ja
  III pielikuma 2. punktā minētās
  apkalpes iekārtas operators pieder iestādei vai uzņēmumam, kas arī aktīvi darbojas un kam ir dominējošs stāvoklis vismaz vienā dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgū, kurā izmanto šo apkalpes iekārtu, operatora darbība jāveido tā, ka tas juridiskā, organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā ir neatkarīgs no šīs iestādes vai uzņēmuma.
  Apkalpes iekārtas operatoram un minētajai iestādei vai uzņēmumam ir atsevišķi konti, tostarp atsevišķa bilance un peļņas un zaudējumu pārskats
  .

Atbildes uz
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījumus

  pieprasījumiem
  par piekļuvi apkalpes iekārtai
  sniedz noteiktā termiņā, ko nosaka valsts regulatīvā iestāde, un tos
  var noraidīt vienīgi tad, ja ir pieejamas atbilstīgas alternatīvas, kas tiem dod iespēju veikt attiecīgo kravas vai pasažieru pārvadājumu tajā pašā maršrutā ar ekonomiski pieņemamiem nosacījumiem. Apkalpes iekārtas operatoram ir pienākums pierādīt, ka ir pieejama atbilstīga alternatīva

  Atsakot piekļuvi apkalpes iekārtai, apkalpes iekārtas operators piedāvā no ekonomiskā un tehniskā viedokļa saprātīgu alternatīvu un atteikumu pamato rakstveidā. Šāds atteikums apkalpes iekārtas operatoram nerada pienākumu ieguldīt resursos vai iekārtās, lai varētu izpildīt visus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījumus
  .

Ja apkalpes iekārtas operators saskaras ar dažādiem pretrunīgiem pieprasījumiem, tas cenšas nodrošināt visu prasību iespējami labāku savienošanu. Ja atbilstīga alternatīva nav pieejama un ja nav iespējams apmierināt visus attiecīgās iekārtas jaudas pieprasījumus, pamatojoties uz pierādītajām vajadzībām, 55. pantā minētā regulatīvā iestāde pēc pašas iniciatīvas vai pamatojoties uz
  pretendenta
  sūdzību atbilstīgi rīkojas
  , ņemot vērā visu ieinteresēto personu vajadzības,
  lai nodrošinātu to, ka attiecīga jaudas daļa tiek atvēlēta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri neietilpst iestādē vai uzņēmumā, kam pieder arī apkalpes iekārtas operators. Tomēr jaunuzbūvētas tehniskās apkopes iekārtas un citas tehniskās iekārtas, kas izstrādātas jaunam konkrētam

  ātrgaitas
  ritošajam sastāvam
  , kas minēts Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmumā 2008/232/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai

   (22)

  ,
  var rezervēt vienam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam izmantošanai
  desmit
  gadus pēc iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas.

Ja
  III pielikuma 2. punktā minētā
  apkalpes iekārta nav izmantota vismaz divus gadus pēc kārtas

  vienu gadu un ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi šādas apkalpes iekārtas operatoram ir izrādījuši interesi par piekļuvi šai iekārtai, balstoties uz pamatotām vajadzībām,
  tās īpašnieks paziņo par iekārtas
  kā dzelzceļa apkalpes iekārtas
  iznomāšanu vai izīrēšanu
  ar dzelzceļa nozari saistītām darbībām, ja vien šādas iekārtas operators uzskatāmi neparāda, ka notiekošais rekonversijas process liedz to izmantot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam
  .

3.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs

  iekārtu operators
  piedāvā jebkuru no III pielikuma 3. punktā aprakstītajiem pakalpojumiem kā papildpakalpojumu, tad tas šos pakalpojumus sniedz bez diskriminācijas pēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījuma.

4.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var infrastruktūras pārvaldītājam vai citiem piegādātājiem

  apkalpes iekārtas operatoriem
  pieprasīt vēl citus papildpakalpojumus, kas uzskaitīti III pielikuma 4. punktā. Infrastruktūras pārvaldītājam nav pienākuma sniegt šos pakalpojumus.

5.   Ņemot vērā gūto pieredzi, III pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. [Gr.62 un 162 ]

5.   IEDAĻA

Pārrobežu nolīgumi

14. pants

Pārrobežu nolīgumu vispārējie principi

1.   Ar šo tiek aizstāti jebkādi pārrobežu nolīgumos starp dalībvalstīm ietverti noteikumi, kas diskriminē

  Dalībvalstis nodrošina, ka pārrobežu nolīgumi, ko tās noslēdz, nediskriminē kādus
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starpā

  uzņēmumus
  vai kas ierobežo

  nerada ierobežojumus
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu
  brīvībai
  veikt pārrobežu pārvadājumus. [Gr. 63]

Šos nolīgumus paziņo Komisijai. Komisija pārbauda šādu nolīgumu atbilstību šai direktīvai un saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru nolemj, vai var turpināt attiecīgo nolīgumu piemērošanu. Komisiju savu lēmumu dara zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm.

2.   Neskarot kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, uz sarunām par pārrobežu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecas sadarbības procedūra starp dalībvalstīm un Komisiju.

Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus detalizēti nosakot kārtību, kas jāievēro, piemērojot šo punktu

  , precizējot pirmajā daļā minētās sadarbības procedūras kārtību
  . Šos
  īstenošanas
  pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu

  64. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  . [Gr. 64]

6.   IEDAĻA

Komisijas novērotājas uzdevumi

15. pants

Tirgus novērošanas joma

1.   Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai novērotu tehniskos
  , sociālos
  un ekonomiskos nosacījumus un tirgus tendences
  , tostarp nodarbinātības attīstības tendences, kā arī ievērotu atbilstošos Savienības tiesību aktus, kas skar
  Eiropas dzelzceļa transportā

  transporta nozari.

2.   Šajā nolūkā Komisija šajā darbā cieši iesaista dalībvalstu pārstāvjus,
  tostarp 55. pantā minētos regulatīvo iestāžu pārstāvjus
  , un ieinteresēto nozaru pārstāvjus
  , tostarp attiecīgās vietējās un reģionālās iestādes, dzelzceļa nozares sociālos partnerus un lietotājus,
  lai tie labāk varētu novērot tendences dzelzceļa nozarē un tirgus attīstību, novērtēt pieņemto pasākumu efektivitāti un analizēt Komisijas plānoto pasākumu ietekmi.
  Attiecīgā gadījumā Komisija iesaista arī Eiropas Dzelzceļa aģentūru
  .

3.   Komisija novēro tīklu lietošanu un pamatnosacījumu attīstību dzelzceļa nozarē, īpaši infrastruktūras maksājumus, jaudas sadalījumu, investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu cenu un kvalitātes attīstību, dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu līgumi, licencēšanu
  , tirgus atvērtības līmeni, nodarbinātības un sociālos apstākļus
  un saskaņošanas dalībvalstu starpā pakāpi. Tā nodrošina aktīvu sadarbību starp attiecīgajām regulatīvajām iestādēm dalībvalstīs

  līmeni, jo īpaši sociālo tiesību jomā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs
  .

4.   Komisija regulāri

  ik pēc diviem gadiem
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par:

| a) | dzelzceļa pakalpojumu
  un ar dzelzceļu saistītu pakalpojumu
  iekšējā tirgus attīstību
  , tostarp tirgus atvērtības līmeni
  ; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pakalpojumu
  un ar dzelzceļu saistītu pakalpojumu
  iekšējā tirgus attīstību
  , tostarp tirgus atvērtības līmeni
  ;

| b) | pamatnosacījumiem, tostarp attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu; |
| --- | --- |

b)

pamatnosacījumiem, tostarp attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu;

| ba) | nodarbinātības, darba un sociālo apstākļu attīstību nozarē; |
| --- | --- |

ba)

nodarbinātības, darba un sociālo apstākļu attīstību nozarē;

| c) | Eiropas dzelzceļu tīkla stāvokli; |
| --- | --- |

c)

Eiropas dzelzceļu tīkla stāvokli;

| d) | piekļuves tiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

piekļuves tiesību izmantošanu;

| e) | šķēršļiem, kas kavē dzelzceļa pakalpojumu efektivitāti; |
| --- | --- |

e)

šķēršļiem, kas kavē dzelzceļa pakalpojumu efektivitāti;

| f) | infrastruktūras ierobežojumiem; |
| --- | --- |

f)

infrastruktūras ierobežojumiem;

| g) | likumdošanas nepieciešamību. |
| --- | --- |

g)

likumdošanas nepieciešamību.

5.   Lai Komisija varētu veikt tirgus novērošanu, dalībvalstis katru gadu sniedz
  turpmāk uzskaitīto un
  IV pielikumā norādīto informāciju, kā arī citas nepieciešamās Komisijas pieprasītās ziņas
  par:

| a) | dzelzceļa pārvadājumu nozares darbības attīstību un kompensācijām par SPSS; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pārvadājumu nozares darbības attīstību un kompensācijām par SPSS;

| b) | tirgus atvērtības un godīgas konkurences pakāpi katrā dalībvalstī; dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu daļu transporta nozares kopējos darbības rādītājos; |
| --- | --- |

b)

tirgus atvērtības un godīgas konkurences pakāpi katrā dalībvalstī; dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu daļu transporta nozares kopējos darbības rādītājos;

| c) | resursiem un darbībām, ko regulatīvās iestādes izmanto savu funkciju izpildei pārsūdzības iestādes statusā; |
| --- | --- |

c)

resursiem un darbībām, ko regulatīvās iestādes izmanto savu funkciju izpildei pārsūdzības iestādes statusā;

| d) | notikumu gaitu saistībā ar vēsturisko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pārstrukturēšanu un valsts transporta stratēģiju pieņemšanu un īstenošanu iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

d)

notikumu gaitu saistībā ar vēsturisko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pārstrukturēšanu un valsts transporta stratēģiju pieņemšanu un īstenošanu iepriekšējā gadā;

| e) | nozīmīgām mācību iniciatīvām un pasākumiem, kas dzelzceļa pārvadājumu nozarē dalībvalstī veikti iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

e)

nozīmīgām mācību iniciatīvām un pasākumiem, kas dzelzceļa pārvadājumu nozarē dalībvalstī veikti iepriekšējā gadā;

| f) | nodarbinātību un sociālajiem apstākļiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos, infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumos un citos dzelzceļa nozarē darbojošos uzņēmumos iepriekšējā gada beigās; |
| --- | --- |

f)

nodarbinātību un sociālajiem apstākļiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos, infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumos un citos dzelzceļa nozarē darbojošos uzņēmumos iepriekšējā gada beigās;

| g) | ieguldījumiem ātrgaitas dzelzceļa tīklā iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

g)

ieguldījumiem ātrgaitas dzelzceļa tīklā iepriekšējā gadā;

| h) | dzelzceļa tīkla garumu iepriekšējā gada beigās; |
| --- | --- |

h)

dzelzceļa tīkla garumu iepriekšējā gada beigās;

| i) | maksu par piekļuvi sliežu ceļiem iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

i)

maksu par piekļuvi sliežu ceļiem iepriekšējā gadā;

| j) | saskaņā ar šīs direktīvas 35. pantu izveidotās darbības uzlabošanas shēmas izmantošanu; |
| --- | --- |

j)

saskaņā ar šīs direktīvas 35. pantu izveidotās darbības uzlabošanas shēmas izmantošanu;

| k) | kompetentās valsts iestādes izdoto spēkā esošo licenču skaitu; |
| --- | --- |

k)

kompetentās valsts iestādes izdoto spēkā esošo licenču skaitu;

| l) | Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) ieviešanas statusu; |
| --- | --- |

l)

Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) ieviešanas statusu;

| m) | iepriekšējā gadā dzelzceļa tīklā notikušo starpgadījumu, negadījumu un nopietnu negadījumu skaitu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvai 2004/49/EK par drošību kopienas dzelzceļos

   (23)

  ; |
| --- | --- |

m)

iepriekšējā gadā dzelzceļa tīklā notikušo starpgadījumu, negadījumu un nopietnu negadījumu skaitu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvai 2004/49/EK par drošību kopienas dzelzceļos

   (23)

  ;

| n) | citām atbilstīgām norisēm; |
| --- | --- |

n)

citām atbilstīgām norisēm;

| o) | tehniskās apkopes pakalpojumu tirgus attīstību un atvērtības līmeni. |
| --- | --- |

o)

tehniskās apkopes pakalpojumu tirgus attīstību un atvērtības līmeni.

Ņemot vērā gūto pieredzi, IV pielikumu var grozīt
  , lai atjauninātu dzelzceļa nozares tirgus uzraudzībai nepieciešamo informāciju,
  saskaņā ar
  60.a pantā

  60. pantā minēto procedūru. [Gr. 65]

III   NODAĻA

DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU UZŅĒMUMU LICENCĒŠANA

1.   IEDAĻA

Par licenču izdošanu atbildīgā iestāde

16. pants

Par licenču izdošanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem atbildīgā iestāde

Katra dalībvalsts norīko iestādi, kas atbild par licenču izdošanu un par to saistību izpildi, kuras uzliek šī nodaļa.

Norīkotā iestāde pati nesniedz dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus un ir neatkarīga no iestādēm vai uzņēmumiem, kas tos sniedz.

2.   IEDAĻA

Nosacījumi licences saņemšanai

17. pants

Vispārējās prasības

1.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir tiesības pieteikties uz licenci dalībvalstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, ja dalībvalstu vai dalībvalstu valstspiederīgo īpašumā un faktiskā kontrolē, tieši vai netieši caur vienu vai vairākiem starpniekiem uzņēmumiem, ir kopumā vairāk nekā 50 % šā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, izņemot gadījumus, kad nolīgumā ar trešo valsti, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir noteikts citādi.

2.   Dalībvalstis neizdod licences vai nepagarina to derīguma termiņu, ja nav izpildītas šīs nodaļas prasības.

3.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas ievēro šajā nodaļā paredzētās prasības, ir tiesības saņemt licenci.

4.   Neviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nedrīkst sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, uz ko attiecas šī nodaļa, ja vien uzņēmumam nav izdota attiecīga licence par veicamajiem pārvadājumiem.

Tomēr šāda licence pati par sevi nedod tās turētājam piekļuves tiesības dzelzceļa infrastruktūrai.

5.   Komisija var pieņemt

  pieņem
  īstenošanas pasākumus,
  precizējot
  kārtību, kas jāievēro,
  izsniedzot licences un izstrādājot vienotu veidlapu
  licencēm
  , saskaņā ar 2. iedaļā noteiktajām prasībām
  . Šos
  īstenošanas
  pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu

  64. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru
  . [Gr. 66]

18. pants

Nosacījumi licences saņemšanai

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam pirms savu darbību uzsākšanas ir jāpierāda attiecīgajām dalībvalsts iestādēm, kas izdod licences, ka tas vienmēr atbildīs 19. līdz 22. pantā uzskaitītajām prasībām attiecībā uz labu reputāciju, finanšu pietiekamību, profesionālo kompetenci un civiltiesiskās atbildības segšanu.

Minēto mērķu dēļ, katrs pieteikuma iesniedzējs sniedz visu vajadzīgo informāciju.

19. pants

Prasības par labu reputāciju

Dalībvalstis paredz nosacījumus, atbilstīgi kuriem ir ievērota prasība par labu reputāciju, lai nodrošinātu to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas iesniedzis pieteikumu, vai par tā vadību atbildīgās personas:

| a) | nav tikušas notiesātas par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, ieskaitot komerciāla rakstura nodarījumus; |
| --- | --- |

a)

nav tikušas notiesātas par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, ieskaitot komerciāla rakstura nodarījumus;

| b) | nav tikušas pasludinātas par bankrotējušām; |
| --- | --- |

b)

nav tikušas pasludinātas par bankrotējušām;

| c) | nav tikušas notiesātas par smagiem tādu īpašu tiesību aktu pārkāpumiem, kas piemērojami pārvadājumu nozarē; |
| --- | --- |

c)

nav tikušas notiesātas par smagiem tādu īpašu tiesību aktu pārkāpumiem, kas piemērojami pārvadājumu nozarē;

| d) | nav atzītas par vainīgām nopietnā vai atkārtotā to

  tādu
  saistību neizpildē, kas noteiktas ar sociālo un darba tiesību aktiem, to skaitā tādu saistību neizpildē, kuras noteiktas ar
  drošības,
  darba drošības un veselības aizsardzības tiesību aktiem, kā arī ar muitas tiesībām noteikto saistību neizpildē gadījumos, kad uzņēmums vēlas veikt pārrobežu kravas pārvadājumu operācijas, kurām piemērojamas muitas procedūras. [Gr. 67] |
| --- | --- |

d)

nav atzītas par vainīgām nopietnā vai atkārtotā to

  tādu
  saistību neizpildē, kas noteiktas ar sociālo un darba tiesību aktiem, to skaitā tādu saistību neizpildē, kuras noteiktas ar
  drošības,
  darba drošības un veselības aizsardzības tiesību aktiem, kā arī ar muitas tiesībām noteikto saistību neizpildē gadījumos, kad uzņēmums vēlas veikt pārrobežu kravas pārvadājumu operācijas, kurām piemērojamas muitas procedūras. [Gr. 67]

20. pants

Prasības par finanšu pietiekamību

1.   Prasības attiecībā uz finanšu pietiekamību ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pierādīt, ka tas 12 mēnešus varēs izpildīt savas faktiskās un potenciālās saistības, kas nodibinātas, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem.
  Iestādes, kas izdod licences, pārbauda finanšu pietiekamību, ņemot vērā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma gada pārskatus vai bilanci, ja uzņēmums, kas iesniedzis pieteikumu, nevar iesniegt gada pārskatus. [Gr. 68]

2.   Minēto mērķu dēļ katrs pieteikuma iesniedzējs sniedz vismaz to

  detalizētu
  informāciju kas uzskaitīta V pielikumā

  par:

| a) | pieejamajiem finanšu līdzekļiem, tostarp atlikumiem bankas kontā, izsniegtajiem pārtēriņa līdzekļiem un aizdevumiem; |
| --- | --- |

a)

pieejamajiem finanšu līdzekļiem, tostarp atlikumiem bankas kontā, izsniegtajiem pārtēriņa līdzekļiem un aizdevumiem;

| b) | līdzekļiem un aktīviem, kas pieejami kā nodrošinājums; |
| --- | --- |

b)

līdzekļiem un aktīviem, kas pieejami kā nodrošinājums;

| c) | apgrozāmo kapitālu; |
| --- | --- |

c)

apgrozāmo kapitālu;

| d) | būtiskām izmaksām, tostarp pirkuma izmaksām par transportlīdzekļiem, zemi, ēkām, objektiem un ritošo sastāvu; |
| --- | --- |

d)

būtiskām izmaksām, tostarp pirkuma izmaksām par transportlīdzekļiem, zemi, ēkām, objektiem un ritošo sastāvu;

| e) | maksājumiem saistībā ar uzņēmuma aktīviem; |
| --- | --- |

e)

maksājumiem saistībā ar uzņēmuma aktīviem;

| f) | nodokļiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām. [Gr. 69] |
| --- | --- |

f)

nodokļiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām. [Gr. 69]

3.
     
  Iestāde, kas izdod licences, pieteikuma iesniedzēja finanses neuzskata par pietiekamām, ja uzņēmumam tā darbības dēļ ir radušies būtiski nodokļu maksājumu vai sociālās apdrošināšanas iemaksu parādi.

4.
     
  Iestāde, kas izdod licences, īpaši var pieprasīt uzņēmumam iesniegt revīzijas ziņojumu un attiecīgos dokumentus no bankas, valsts krājbankas, grāmatveža vai revidenta. Šajos dokumentos jābūt iekļautai informācijai par šā panta 2. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajiem jautājumiem. [Gr. 71]

Ņemot vērā gūto pieredzi, V pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru.
  [Gr. 72]

21. pants

Prasības par profesionālo kompetenci

Prasības par profesionālo kompetenci ir izpildītas gadījumos, kad pieteikumu iesniegušais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pierādīt, ka tam ir vai būs tāda vadības struktūra, kurai ir vajadzīgās zināšanas vai pieredze, lai veiktu drošu un uzticamu licencē noteikto darbības veidu ekspluatācijas kontroli un pārraudzību.
  Pieteikuma iesniegšanas brīdī uzņēmums arī pierāda, ka tam ir izsniegts drošības sertifikāts, kā norādīts Direktīvas 2004/49/EK 10. pantā
  . [Gr. 73]

22. pants

Prasības par civiltiesisko atbildību

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes
  2007. gada 23. oktobra
  Regulas (EK) Nr. 1371/2007
  par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem

   (24) III nodaļu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jābūt pienācīgi apdrošinātam
  vai jāparedz pienācīgas garantijas atbilstīgi tirgus nosacījumiem
  , lai saskaņā ar attiecīgās valsts un starptautiskiem tiesību aktiem izpildītu savas saistības nelaimes gadījumos, jo īpaši attiecībā uz kravu, pastu un trešām personām.
  Nodrošinātības līmeņa piemērotību var dažādot, lai ņemtu vērā pakalpojumu īpatnības, jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumiem kultūras vai kultūras mantojuma saglabāšanas mērķiem plašākai sabiedrībai paredzētā dzelzceļa tīklā
  . [Gr. 140]

3.   IEDAĻA

Licences derīgums

23. pants

Derīgums telpas un laika izteiksmē

1.   Licence ir derīga visā Savienības teritorijā.

2.   Licence ir spēkā, kamēr attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pilda šajā nodaļā paredzētās saistības. Tomēr iestāde, kas izdod licences, var paredzēt regulāru tās pārskatīšanu. Tādā gadījumā pārskatīšanu veic vismaz ik pēc pieciem gadiem.

3.   Īpašus noteikumus, kas reglamentē licences apturēšanu vai atsaukšanu, var iekļaut pašā licencē.

24. pants

Pagaidu licence, apturēšana un apstiprināšana

1.   Ja pastāv nopietnas šaubas par to, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kam ir izdota licence, pilda šīs nodaļas 2. un 3. iedaļas prasības un jo īpaši 18. panta prasības, iestāde, kas izdod licences, vienmēr var pārbaudīt, vai attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu patiesi izpilda šīs prasības.

Ja iestāde, kas izdod licences, ir pārliecināta, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vairs neatbilst prasībām, tā aptur vai atsauc šā uzņēmuma licenci.

2.   Ja dalībvalsts iestāde, kas izdod licences, ir pārliecināta, ka ir nopietns pamats apšaubīt tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbilstību šīs nodaļas prasībām, kuram licenci ir izdevusi citas dalībvalsts iestāde, kas izdod licences, tā par to tūlīt informē attiecīgo iestādi.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta, ja licenci aptur vai atsauc, pamatojoties uz neatbilstību prasībai par finanšu pietiekamību, iestāde, kas izdod licences, var piešķirt pagaidu licenci līdz attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma reorganizācijas pabeigšanai, ja nav apdraudēta sniedzamo pakalpojumu drošība. Tomēr pagaidu licence ir derīga ne ilgāk kā sešus mēnešus no tās izdošanas dienas.

4.   Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums uz sešiem mēnešiem ir pārtraucis savu darbību vai nav to uzsācis sešos mēnešos pēc licences izdošanas, iestāde, kas izdod licences, var nolemt, ka licence no jauna jāiesniedz apstiprināšanai vai tā jāaptur.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var lūgt noteikt garāku laika posmu darbības uzsākšanai, ņemot vērā sniedzamo pakalpojumu īpašo raksturu.

5.   Ja notiek izmaiņas, kas ietekmē uzņēmuma juridisko statusu, un jo īpaši uzņēmumu apvienošanās vai pārņemšanas gadījumā, iestāde, kas izdod licences, var nolemt, ka licence jāiesniedz atkārtotai apstiprināšanai. Minētais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var turpināt darbību, ja vien iestāde, kas izdod licences, neuzskata, ka ir apdraudēta drošība. Šādā gadījumā ir jāsniedz minētā lēmuma pamatojums.

6.   Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums plāno būtiski mainīt vai paplašināt savu darbību, tam sava licence atkārtoti jāiesniedz pārskatīšanai iestādē, kas izdod licences.

7.   Iestāde, kas izdod licenci, neļauj šo licenci paturēt tādam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, attiecībā uz kuru ir uzsākta bankrota procedūra vai līdzīga procedūra, ja šī iestāde ir pārliecināta par to, ka pieņemamā laika posmā nevar veikt pienācīgu finanšu pārstrukturēšanu.

8.   Ja iestāde, kas izdod licences, izdod, pārtrauc, atsauc vai groza licenci, tad attiecīgā dalībvalsts par to uzreiz attiecīgi informē Komisiju. Komisija tūlīt informē pārējās dalībvalstis.

25. pants

Licenču izdošanas procedūra

1.   Licenču izdošanas procedūras dara zināmas atklātībai attiecīgā iestāde, kas izdod licences un kas par tām informē Eiropas Dzelzceļa aģentūru.

2.   Iestāde, kas izdod licences, pieņem lēmumu par licences pieteikumu iespējami īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos pēc tam, kad ir iesniegta visa vajadzīgā informācija, īpaši, informācija, kas minēta V pielikumā. Iestāde, kas izdod licences, ņem vērā visu pieejamo informāciju. Lēmumu nekavējoties dara zināmu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas iesniedzis pieteikumu. Atteikumā norāda tā iemeslu.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka iestādes, kas izdod licences, pieņemtos lēmumus var pārskatīt tiesā.

IV   NODAĻA

MAKSAS IEKASĒŠANA PAR DZELZCEĻA INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOŠANU UN DZELZCEĻA INFRASTRUKTŪRAS JAUDAS IEDALĪŠANA

1.   IEDAĻA

Vispārējie principi

26. pants

Efektīva infrastruktūras jaudas izmantošana

Dalībvalstis nodrošina, ka dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmās ir ievēroti šajā direktīvā noteiktie principi, un tādējādi ļauj infrastruktūras pārvaldītājam laist pārdošanā un izmantot pieejamo infrastruktūras jaudu efektīvi un vislabākajā veidā.

27. pants

Tīkla pārskats

1.   Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, tostarp ar 55. pantā minēto regulatīvo iestādi, sagatavo un publicē tīkla pārskatu, ko var iegūt par samaksu, kas nepārsniedz šā pārskata publicēšanas izmaksas. Tīkla pārskatu publicē vismaz divās Savienības oficiālajās valodās
  , no kurām viena ir angļu valoda
  . Tīkla pārskata saturu bez maksas dara pieejamu elektroniskā formātā Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa portālā. [Gr. 75]

2.   Tīkla pārskatā sniedz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamās infrastruktūras raksturojumu. Tajā ietver
  šādu
  informāciju par piekļuves nosacījumiem attiecīgajai dzelzceļa infrastruktūrai un apkalpes iekārtām
  :

  Tīkla pārskata saturs ir noteikts VI pielikumā.

| a) | iedaļu, kurā raksturo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamo infrastruktūru un norāda piekļuves nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

iedaļu, kurā raksturo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamo infrastruktūru un norāda piekļuves nosacījumus;

| b) | iedaļu par tarifikācijas principiem un tarifiem; |
| --- | --- |

b)

iedaļu par tarifikācijas principiem un tarifiem;

| c) | iedaļu par jaudas iedalīšanas principiem un kritērijiem. Lai tīkla pārskatā iekļautu to apkalpes iekārtu operatorus, kuras nav infrastruktūras pārvaldītāja kontrolē, tie sniedz informāciju par maksu par piekļuvi iekārtai un pakalpojumu saņemšanu un informāciju par piekļuves tehniskajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

iedaļu par jaudas iedalīšanas principiem un kritērijiem. Lai tīkla pārskatā iekļautu to apkalpes iekārtu operatorus, kuras nav infrastruktūras pārvaldītāja kontrolē, tie sniedz informāciju par maksu par piekļuvi iekārtai un pakalpojumu saņemšanu un informāciju par piekļuves tehniskajiem nosacījumiem;

| d) | iedaļu ar informāciju, kas saistīta ar 25. pantā minēto licences pieteikumu un dzelzceļa drošības sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK; |
| --- | --- |

d)

iedaļu ar informāciju, kas saistīta ar 25. pantā minēto licences pieteikumu un dzelzceļa drošības sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK;

| e) | iedaļu ar informāciju par strīdu izšķiršanas un pārsūdzības procedūrām saistībā ar jautājumiem par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un pakalpojumiem un saistībā ar 35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu; |
| --- | --- |

e)

iedaļu ar informāciju par strīdu izšķiršanas un pārsūdzības procedūrām saistībā ar jautājumiem par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un pakalpojumiem un saistībā ar 35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu;

| f) | iedaļu ar informāciju par piekļuvi III pielikumā minētajām apkalpes iekārtām un maksu par tām; |
| --- | --- |

f)

iedaļu ar informāciju par piekļuvi III pielikumā minētajām apkalpes iekārtām un maksu par tām;

| g) | paraugu līgumam par pamata vienošanās noslēgšanu starp infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu saskaņā ar 42. pantu. |
| --- | --- |

g)

paraugu līgumam par pamata vienošanās noslēgšanu starp infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu saskaņā ar 42. pantu.

Tīkla pārskatā iekļauto informāciju katru gadu atjaunina, un nodrošina, ka tā saskan ar dzelzceļa infrastruktūras reģistriem, kas publicējami atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību kopienā

   (25)

  35. pantam. Par infrastruktūru, kas netiek pienācīgi uzturēta un kuras kvalitāte samazinās, laikus ziņo tās lietotājiem.

Komisija, ņemot vērā gūto pieredzi, var grozīt un precizēt a) līdz g) apakšpunktā minēto informāciju saskaņā ar VI pielikumu, ievērojot 60. pantā minēto procedūru. [Gr. 76]

Ņemot vērā gūto pieredzi, VI pielikumu var grozīt saskaņā ar 60.a pantā minēto procedūru.

3.   Tīkla pārskatu pastāvīgi atjaunina un — vajadzības gadījumā — groza.

4.   Tīkla pārskatu publicē vismaz četrus mēnešus pirms infrastruktūras jaudas pieprasījumu iesniegšanas beigu termiņa.

28. pants

Līgumi starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem

Ikviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas iesaistīts dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā, saskaņā ar publiskajām vai privāttiesībām slēdz nepieciešamos nolīgumus ar izmantojamās dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem. Nolīgumus reglamentējošie noteikumi ir nediskriminējoši, caurspīdīgi un atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

2.   IEDAĻA

Maksa par infrastruktūru un pakalpojumiem

29. pants

Maksas ieviešana, noteikšana un iekasēšana

1.   Dalībvalstis izveido maksāšanas sistēmu, ievērojot vadības neatkarību, kas noteikta 4. pantā.

Saskaņā ar vadības neatkarības nosacījumu dalībvalstis paredz arī konkrētus maksāšanas noteikumus vai deleģē šādas pilnvaras infrastruktūras pārvaldītājam.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksāšanas sistēmu un maksāšanas noteikumus publicē tīkla pārskatā.

Neskarot 4. pantā noteikto vadības neatkarību un ja šo tiesību piešķiršana var būt tieši noteikta konstitucionālajās tiesībās vismaz divus gadus pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, dalībvalsts parlamentam ir tiesības detalizēti pārbaudīt un atbilstošos gadījumos pārskatīt infrastruktūras pārvaldītāja noteikto nodevu līmeni. Ja šāda pārskatīšana tiek veikta, tajā būtu jānodrošina, ka nodevas ir saskaņā ar šo direktīvu, noteikto maksāšanas sistēmu un iekasēšanas noteikumiem. [Gr. 141/rev]

Maksu par infrastruktūras lietošanu nosaka un iekasē infrastruktūras pārvaldītājs.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītāji sadarbojas, lai dotu iespēju piemērot efektīvas maksāšanas shēmas vilcienu pakalpojumiem, kas skar vairāk nekā vienu infrastruktūras tīklu. Infrastruktūras pārvaldītāji jo īpaši tiecas garantēt starptautisko dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu optimālu konkurētspēju un nodrošināt efektīvu dzelzceļa tīklu izmantošanu.

Dalībvalstis nodrošina, ka to infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji, kuru lēmumi par maksām ietekmē citas infrastruktūras, sadarbojas ar mērķi starptautiskā mērogā
  kopīgi
  koordinēt maksas iekasēšanu vai iekasēt maksu par attiecīgās infrastruktūras lietošanu. [Gr. 77]

3.   Izņemot gadījumus, kad tiek veikti īpaši pasākumi saskaņā ar 32. panta 2. punktu, infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka izmantojamās maksāšanas shēmas pamatā ir vieni un tie paši principi visā šo pārvaldītāju tīklā.

4.   Infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka maksāšanas shēmas piemērošanas iznākums ir līdzvērtīgas un nediskriminējošas maksas piemērošana dažādiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus līdzīgās tirgus daļās, un ka faktiski piemērojamā maksa ir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tīkla pārskatā.

5.   Infrastruktūras pārvaldītājs ievēro pretendentu sniegtās informācijas komerciālo konfidencialitāti.

30. pants

Infrastruktūras izmaksas un to uzskaite

1.   Infrastruktūras pārvaldītājus, pienācīgi ievērojot drošību un vajadzību uzturēt un uzlabot infrastruktūras pakalpojumu kvalitāti, stimulē samazināt infrastruktūras nodrošināšanas izmaksas un piekļuves maksas lielumu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktu īsteno ar tādām līgumsaistībām starp kompetento iestādi un infrastruktūras pārvaldītāju, kas aptver vismaz piecu

  septiņu
  gadu ilgu laika posmu un paredz valsts finansējumu.

3.   Par līguma noteikumiem un infrastruktūras pārvaldītāja finansēšanai veicamo maksājumu struktūru vienojas iepriekš, aptverot visu līguma darbības laiku.

Šādu līgumu pamatprincipi un parametri ir noteikti VII pielikumā, ko, ņemot vērā gūto pieredzi, var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru.

Dalībvalstis apspriežas ar ieinteresētajām aprindām vismaz vienu mēnesi pirms līguma parakstīšanas un publicē to viena mēneša laikā pēc tā noslēgšanas.

Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka tā komercdarbības plāns atbilst līgumiskās vienošanās noteikumiem.

55. pantā minētā regulatīvā iestāde vismaz vienu mēnesi pirms līguma parakstīšanas novērtē vidējā un ilgtermiņā paredzēto infrastruktūras pārvaldītāja ieņēmumu piemērotību to darbības mērķu sasniegšanai, par kuriem panākta vienošanās.

Ja kompetentā iestāde vēlas atkāpties no šiem ieteikumiem, tās sniedz pamatojumu regulatīvajai iestādei.
  [Gr. 78]

4.   Infrastruktūras pārvaldītāji izveido un uztur to pārvaldīto aktīvu reģistru, kurā ietver aktīvu pašreizējo novērtējumu, kā arī ziņas par izdevumiem infrastruktūras atjaunošanai un modernizācijai.

5.   Infrastruktūras pārvaldītājs un apkalpes iekārtu operators izstrādā metodi izmaksu sadalījumam pa dažādiem pakalpojumiem, ko piedāvā saskaņā ar III pielikumu, un pa dzelzceļa transportlīdzekļu veidiem, pamatojoties uz vislabāko iespējamo izpratni par izmaksu cēloņiem un 31. pantā minētajiem maksas iekasēšanas principiem. Dalībvalstis var prasīt tās iepriekšēju apstiprināšanu. Šo metodi laiku pa laikam aktualizē, lai tā atbilstu vislabākajai starptautiskajai praksei.

31. pants

Maksas iekasēšanas principi

1.   Maksu par dzelzceļa infrastruktūras un apkalpes iekārtu lietošanu saņem attiecīgi infrastruktūras pārvaldītājs un apkalpes iekārtu operators un izlieto, lai finansētu savu uzņēmējdarbību.

2.   Dalībvalstis prasa, lai infrastruktūras pārvaldītājs un apkalpes iekārtu operators regulatīvajai iestādei sniegtu visu vajadzīgo informāciju par iekasēto maksu. Šajā sakarā infrastruktūras pārvaldītājam un apkalpes iekārtu operatoram jāspēj katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam demonstrēt, ka maksa par infrastruktūru un pakalpojumiem, kas faktiski aprēķināta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, ievērojot 30. līdz 37. pantu, ir aprēķināta atbilstīgi metodoloģijai, noteikumiem un, attiecīgā gadījumā, ierobežojumiem, kas izklāstīti tīkla pārskatā.

3.   Neskarot šā panta 4. vai 5. punktu vai 32. pantu, maksu par minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu nosaka tādu, kādas ir tiešās izmaksas, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus saskaņā ar VIII pielikuma 1. punktu.

Ņemot vērā gūto pieredzi, VIII pielikuma 1. punktu var grozīt saskaņā ar 60. pantā

  60.a pantā
  minēto procedūru.

4.   Infrastruktūras maksā var ietvert maksājumu, kas atspoguļo jaudas nepietiekamību kādā skaidri nosakāmā infrastruktūras daļā pārslogotības laika posmos.

5.   Ja ar Savienības tiesību aktiem ir atļauts iekasēt maksu par trokšņa ietekmi autotransporta kravas pārvadājumos, Infrastruktūras maksas modificē, lai ņemtu vērā vilciena ekspluatācijas izraisītā trokšņa ietekmi saskaņā ar VIII pielikuma 2. punktu.
  Šīs izmaiņas maksā par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu ļauj kompensēt ieguldījumus, kas veikti, lai modernizētu dzelzceļa transportlīdzekļus un nodrošinātu bremzēšanu ar nelielu troksni atbilstoši ekonomiski visizdevīgākajiem nosacījumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka šādu diferencētu maksu ieviešana nerada negatīvu ietekmi uz infrastruktūras pārvaldītāja finansiālo līdzsvaru
  .

Ņemot vērā gūto pieredzi, VIII pielikuma 2. punktu var grozīt saskaņā ar 60. pantā

  60.a pantā
  minēto procedūru, lai it sevišķi precizētu infrastruktūras maksas diferencēšanas elementus
  , ja tādējādi netiek izkropļota konkurence dzelzceļa pārvadājumu nozarē vai konkurence ar autotransporta nozari, kaitējot dzelzceļa pārvadājumiem
  .

Infrastruktūras maksas lielumu var mainīt, lai ņemtu vērā izmaksas, kas radušās citas vilcienu satiksmes izraisītās ietekmes uz vidi dēļ, kas nav minēta VIII pielikuma 2. punktā. Jebkuras šādas izmaiņas, kas var nodrošināt to ārējo izmaksu internalizāciju, kuras rada vilcienu satiksmes rezultātā emitētās gaisu piesārņojošās vielas, diferencē atbilstīgi izraisītās ietekmes apjomam.

Citu vides aizsardzības izmaksu iekasēšanu, kas rada kopējo ieņēmumu pieaugumu, kuru uzkrāj infrastruktūras pārvaldītājs, tomēr atļauj tikai tad, ja šāda maksa autotransporta kravas pārvadājumos ir atļauta ar

  noteikta
  Savienības tiesību aktiem

  aktos. Ja šīs vides aizsardzības maksas piemērošana autotransporta kravas pārvadājumos nav atļauta ar Savienības tiesību aktiem, šādas izmaiņas nedrīkst mainīt infrastruktūras pārvaldītāja ieņēmumu kopējo apjomu
  .

Ja vides aizsardzības maksas piemērošana rada papildu ieņēmumus, tad dalībvalstis lemj, kā izmantot šos ieņēmumus
  pārvadājumu sistēmu labā
  . Attiecīgās iestādes uzglabā informāciju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu iespēju izsekot vides aizsardzības maksas izcelsmei un tās izlietojumam. Dalībvalstis regulāri šo informāciju sniedz Komisijai. [Gr. 79]

6.   Lai izvairītos no nevēlamām nesamērīgām svārstībām, var ņemt 3., 4. un 5. punktā minētās maksas vidējo vērtību, to aprēķinot, pamatojoties uz vilcienu pārvadājumu pakalpojumu pienācīgu klāstu un laika posmiem. Infrastruktūras maksas relatīvo lielumu tomēr saista ar izmaksām, kas attiecināmas uz konkrētajiem pakalpojumiem.

7.   Šis pants neaptver to pakalpojumu sniegšanu, kas minēti III pielikuma 2. punktā. Par šādiem pakalpojumiem noteiktā maksa jebkurā gadījumā nepārsniedz to sniegšanas izmaksas, kam pieskaitīta samērīga peļņa.

8.   Ja pakalpojumus, kas uzskaitīti III pielikuma 3. un 4. punktā, kā papildpakalpojumus piedāvā tikai viens piegādātājs, tad maksa, ko piemēro par šādu pakalpojumu, nepārsniedz tā sniegšanas izmaksas, kam pieskaitīta samērīga peļņa.

9.   Maksu var iekasēt par jaudu, kas izmantota, lai veiktu infrastruktūras apkopi. Šāda maksa nepārsniedz tīro ieņēmumu zaudējumus, ko apkopes darbu dēļ cieš infrastruktūras pārvaldītājs.

10.   III pielikuma 2., 3. un 4. punktā minēto pakalpojumu sniegšanas iekārtas operators sniedz infrastruktūras pārvaldītājam informāciju par izmaksām, kas ietverama tīkla pārskatā saskaņā ar 27. pantu.

32. pants

Izņēmumi no principiem attiecībā uz maksu

1.   Lai pilnībā segtu infrastruktūras pārvaldītājam radušās izmaksas, ja tirgus situācija to pieļauj, dalībvalsts var
  pilnvarot infrastruktūras pārvaldītāju
  piedzīt uzcenojumus, pamatojoties uz efektīviem, caurskatāmiem un nediskriminējošiem principiem, vienlaikus garantējot optimālu, jo īpaši dzelzceļa kravu starptautisko pārvadājumu jomā

  dzelzceļa nozares
  konkurētspēju. Maksas iekasēšanas sistēmā ievēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu sasniegto produktivitātes pieaugumu.

Maksas līmenis tomēr nedrīkst liegt lietot infrastruktūru tādām tirgus daļām, kas spēj segt vismaz tās izmaksas, kas tieši radušās dzelzceļa pakalpojumu sniegšanas dēļ, kā arī peļņas normu, ko pieļauj tirgus situācija.

Pirms tiek apstiprināta šāda uzcenojuma piemērošana, dalībvalsts nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītājs novērtē tā atbilstību konkrētajam tirgus segmentam. Infrastruktūras pārvaldītāju noteikto tirgus segmentu sarakstā ietver vismaz trīs šādus segmentus: kravu pārvadājumu pakalpojumi, pasažieru pārvadājumi saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu un citi pasažieru pārvadājumu pakalpojumi. Infrastruktūras pārvaldītāji var iedalīt tirgus segmentus sīkāk.

Nosaka arī tirgus segmentus, kuros dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi patlaban nedarbojas, bet var sniegt pakalpojumus maksas iekasēšanas sistēmas derīguma termiņa laikā. Infrastruktūras pārvaldītāji maksas iekasēšanas sistēmā neiekļauj uzcenojumu attiecībā uz minētajiem tirgus segmentiem.

Tirgus segmentu sarakstu publicē tīkla pārskatā un to pārskata vismaz reizi piecos gados.

Šīs

  Papildu tirgus

  daļas
  segmentus nosaka saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktu. norādītajiem kritērijiem, ja saņemta regulatīvās iestādes iepriekšēja piekrišana. Tirgus daļām, kurās satiksme nenotiek, maksas iekasēšanas sistēmā neietver uzcenojumus.

Ņemot vērā gūto pieredzi, VIII pielikuma 3. punktu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru.

1.a
     
  Lai pilnībā segtu radušās izmaksas, infrastruktūras pārvaldītājs attiecībā uz preču pārvadājumiem no un uz trešām valstīm var noteikt lielāku maksu par pakalpojumiem, kurus sniedz tīklā ar sliežu platumu, kas atšķiras no galvenā dzelzceļa sliežu platuma Savienībā.

2.   Attiecībā uz konkrētiem ieguldījumu projektiem nākotnē, vai konkrētiem ieguldījumu projektiem, kas ir pabeigti pēc 1988. gada, infrastruktūras pārvaldītājs var noteikt vai turpināt noteikt augstāku maksu, pamatojoties uz šādu projektu ilgtermiņa izmaksām, ja tie palielina efektivitāti vai izmaksu lietderību, vai abus, un ja tos citādi nevar vai nebūtu iespējas īstenot. Šādos maksas iekasēšanas noteikumos var ietvert arī vienošanos par dalītu tā riska uzņemšanos, kas saistīts ar jaunajiem ieguldījumiem.

3.   Vilcieniem, kas aprīkoti ar ETCS un kas brauc līnijās, kuras aprīkotas ar valsts vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām, piešķir infrastruktūras maksas pagaidu samazinājumu saskaņā ar VIII pielikuma 5. punktu.
  Infrastruktūras pārvaldītājs spēj nodrošināt, ka šāda samazinājuma dēļ netiek zaudēti ieņēmumi. Šo samazinājumu kompensē, iekasējot augstākas maksas par vilcieniem, kas izmanto tās pašas dzelzceļa līnijas, bet nav aprīkoti ar ETCS
  .

Ņemot vērā gūto pieredzi, VIII pielikuma 5. punktu var grozīt saskaņā ar 60. pantā

  60.a pantā
  minēto procedūru
  , lai vēl vairāk veicinātu ERTMS izmantošanu
  .

4.   Lai nepieļautu diskrimināciju, ir jānodrošina, ka jebkura infrastruktūras pārvaldītāja iekasētā vidējā un robežmaksa par līdzvērtīgiem tā infrastruktūras lietošanas veidiem ir salīdzināma un ka salīdzināmiem pakalpojumiem vienā un tajā pašā tirgus daļā piemēro tādu pašu maksu. Infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā pierāda, ka maksas iekasēšanas sistēma atbilst šīm prasībām, ciktāl to ir iespējams izdarīt, neizpaužot konfidenciālu, ar uzņēmējdarbību saistītu informāciju.

5.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs gatavojas pārveidot būtiskus 1. punktā minētās maksas iekasēšanas sistēmas elementus, tam tie jādara zināmi atklātībai vismaz trīs mēnešus pirms 27. panta 4. punktā noteiktā tīkla pārskata publicēšanas termiņa.

Ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu godīgu konkurenci, dalībvalstis var izlemt publicēt maksāšanas sistēmu un maksāšanas noteikumus, ko īpaši piemēro starptautiskiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem no un uz trešām valstīm, kurus veic tīklā, kura sliežu platums atšķiras no Savienības galvenā tīkla sliežu platuma, un to dara ar citiem instrumentiem un termiņiem, kas atšķiras no 29. panta 1. punktā noteiktajiem. [Gr. 80]

33. pants

Atlaides

1.   Neskarot LESD 101., 102., 106. un 107. pantu un neatkarīgi no šīs direktīvas 31. panta 3. punktā noteiktā tiešo izmaksu principa, visām atlaidēm no tās maksas, ko par jebkādiem pakalpojumiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piemēro infrastruktūras pārvaldītājs, jāatbilst šajā pantā izklāstītajiem kritērijiem.

2.   Izņemot 3. punktu, atlaides nedrīkst būt lielākas par infrastruktūras pārvaldītājam radušos administratīvo izmaksu faktisko ietaupījumu. Nosakot atlaides lielumu, nevar ņemt vērā izmaksu ietaupījumu, kas jau ir ietverts piemērojamā maksā.

3.   Infrastruktūras pārvaldītāji var ieviest visiem infrastruktūras izmantotājiem pieejamas atlaižu sistēmas attiecībā uz konkrētām satiksmes plūsmām, paredzot atlaides, ko piemēro noteiktā laika posmā, lai veicinātu jaunu dzelzceļa pakalpojumu attīstību, vai atlaides, ar kuru palīdzību rosina nepietiekami izmantotu līniju izmantošanu.

4.   Atlaides var attiekties tikai uz maksu, ko piemēro konkrētai infrastruktūras daļai.

5.   Līdzīgiem pakalpojumiem piemēro līdzīgas atlaižu sistēmas. Atlaižu sistēmas bez diskriminācijas piemēro visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

34. pants

Kompensācijas shēmas par nesamaksātām vides aizsardzības, negadījumu un infrastruktūras izmaksām

1.   Dalībvalstis uz noteiktu laiku var piemērot dzelzceļa infrastruktūrai kompensācijas shēmu, lai atlīdzinātu par pierādāmām, konkurējošo transporta veidu nesamaksātām vides aizsardzības, negadījumu un infrastruktūras izmaksām, ciktāl šīs izmaksas pārsniedz tām pielīdzināmās izmaksas, kas radušās dzelzceļam.

2.   Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas saņem kompensāciju, ir ekskluzīvas tiesības, tad jānodrošina pielīdzināmi ieguvumi arī lietotājiem.

3.   Izmantotajai metodoloģijai un veiktajiem aprēķiniem jābūt publiski pieejamiem. Jo īpaši jābūt iespējamam uzrādīt konkrētās neiekasētās izmaksas, no kurām izvairījusies konkurējošā transporta infrastruktūra, un nodrošināt, ka uzņēmumi kompensācijas shēmā piedalās ar nediskriminējošiem noteikumiem.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka shēma ir saderīga ar LESD 93., 107. un 108. pantu.

35. pants

Darbības uzlabošanas shēma

1.   Ar infrastruktūras maksas shēmām dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītāju mudina līdz minimumam samazināt traucējumus un veikt uzlabojumus dzelzceļu tīkla darbībā, izmantojot darbības uzlabošanas shēmu. Tas var ietvert sankcijas par rīcību, kas traucē tīkla darbībai, kompensācijas uzņēmumiem, kas cieš no traucējumiem, un prēmijas, ar kurām atalgo darbību, kas ir labāka par plānoto.

2.   Darbības uzlabošanas shēmas pamatprincipus, kas uzskaitīti VIII pielikuma 4. punktā,

  pamatprincipos iekļauj turpmāk minētos elementus un tos
  piemēro visā tīklā:

| a) | lai panāktu pakalpojumu kvalitātes saskaņoto līmeni un neapdraudētu pakalpojumu ekonomisko dzīvotspēju, infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes apstiprinājuma ar pretendentiem vienojas par darbības uzlabošanas shēmas galvenajiem parametriem, jo sevišķi kavējumu izmaksām, un to maksājumu robežvērtībām, kas saskaņā ar darbības uzlabošanas shēmu maksājami par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atsevišķu vilcienu braucieniem un par visu uzņēmuma vilcienu braucieniem noteiktā laika posmā; |
| --- | --- |

a)

lai panāktu pakalpojumu kvalitātes saskaņoto līmeni un neapdraudētu pakalpojumu ekonomisko dzīvotspēju, infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes apstiprinājuma ar pretendentiem vienojas par darbības uzlabošanas shēmas galvenajiem parametriem, jo sevišķi kavējumu izmaksām, un to maksājumu robežvērtībām, kas saskaņā ar darbības uzlabošanas shēmu maksājami par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atsevišķu vilcienu braucieniem un par visu uzņēmuma vilcienu braucieniem noteiktā laika posmā;

| b) | infrastruktūras pārvaldītājs vismaz piecas dienas pirms vilciena brauciena paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem grafiku, pamatojoties uz kuru tiks aprēķināti kavējumi; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītājs vismaz piecas dienas pirms vilciena brauciena paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem grafiku, pamatojoties uz kuru tiks aprēķināti kavējumi;

| c) | neskarot pastāvošās pārsūdzības procedūras un 50. panta noteikumus, darbības uzlabošanas shēmu skarošu strīdu gadījumā piemēro strīdu izšķiršanas sistēmu, lai ātri atrisinātu šādas domstarpības. Ja piemēro šo sistēmu, lēmums jāpieņem 10 darba dienu laikā; |
| --- | --- |

c)

neskarot pastāvošās pārsūdzības procedūras un 50. panta noteikumus, darbības uzlabošanas shēmu skarošu strīdu gadījumā piemēro strīdu izšķiršanas sistēmu, lai ātri atrisinātu šādas domstarpības. Ja piemēro šo sistēmu, lēmums jāpieņem 10 darba dienu laikā;

| d) | reizi gadā infrastruktūras pārvaldītājs publicē gada vidējo pakalpojumu kvalitātes līmeni, ko sasnieguši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pamatojoties uz galvenajiem rādītājiem, par kuriem panākta vienošanās darbības uzlabošanas shēmā. |
| --- | --- |

d)

reizi gadā infrastruktūras pārvaldītājs publicē gada vidējo pakalpojumu kvalitātes līmeni, ko sasnieguši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pamatojoties uz galvenajiem rādītājiem, par kuriem panākta vienošanās darbības uzlabošanas shēmā.

Ņemot vērā gūto pieredzi, VIII pielikuma 4. punktu
  , kurā ietverti vēl citi ar darbības uzlabošanas shēmu saistīti elementi,
  var grozīt saskaņā ar 60. pantā

  60.a pantā
  minēto procedūru. [Gr. 82]

36. pants

Maksa par rezervēšanu

Infrastruktūras pārvaldītāji var piedzīt attiecīgu maksu par jaudu, kas ir iedalīta, taču netiek izmantota. Šī maksa stimulē efektīvu jaudas izmantošanu. Ja uz vilcienu ceļu,

  ceļiem
  , kas iedalāms

  iedalāmi
  , izstrādājot ikgadējo kustības grafiku, ir vairāki pretendenti, iekasē

  divu vai vairāku pretendentu pieteikumi
  ,
  kas pārklājas
  , maksu par rezervēšanu
  iekasē no pretendenta, kuram tika iedalīts viss vilcienu ceļš vai daļa no tā, bet kas netika izmantots
  . [Gr. 83]

Infrastruktūras pārvaldītājam vienmēr jābūt gatavam informēt jebkuru ieinteresētu pusi par infrastruktūras jaudu, kas jau ir iedalīta lietotājiem — dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

37. pants

Sadarbība saistībā ar maksas iekasēšanas sistēmām vairākos tīklos

Dalībvalstis nodrošina infrastruktūras pārvaldītāju sadarbību, kuras mērķis ir dot iespēju iekasēt 32. pantā minētos uzcenojumus un efektīvi piemērot 35. pantā minētās darbības uzlabošanas shēmas, ja satiksme notiek vairākos tīklos. Lai optimizētu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu konkurētspēju, infrastruktūras pārvaldītāji izstrādā piemērotu procedūru, ņemot vērā šajā direktīvā izklāstītos noteikumus.

3.   IEDAĻA

Infrastruktūras jaudas iedalīšana

38. pants

Ar jaudu saistītās tiesības

1.   Infrastruktūras jaudu iedala infrastruktūras pārvaldītājs. Pēc iedalīšanas pretendentam jaudas saņēmējs to nenodod citam uzņēmumam vai dienestam.

Jebkāda tirdzniecība ar infrastruktūras jaudu ir aizliegta, un tās iznākums ir jaudas tālākas piešķiršanas aizliegums.

Jaudas izmantošanu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums veic tāda pretendenta uzdevumā, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, neuzskata par jaudas nodošanu.

2.   Tiesības izmantot konkrētu infrastruktūras jaudu vilcienu ceļa veidā pretendentiem var tikt piešķirtas uz laiku, kas nepārsniedz viena kustības grafika spēkā esamības ilgumu.

Infrastruktūras pārvaldītājs un pretendents var noslēgt pamata vienošanos, kā izklāstīts 42. pantā, par attiecīgās dzelzceļa infrastruktūras jaudas izmantošanu laika posmā, kas pārsniedz viena kustības grafika spēkā esamības ilgumu.

3.   Infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu attiecīgās tiesības un pienākumus, kas attiecas uz jebkādu jaudas iedalīšanu, nosaka līgumos vai dalībvalstu tiesību aktos.

4.   Ja pretendents plāno pieprasīt infrastruktūras jaudu, lai veiktu starptautisku pasažieru pārvadājumu, kā tas definēts 2. pantā, tas informē infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgās regulatīvās iestādes. Lai varētu novērtēt, vai starptautiskā pakalpojuma mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, un kāda ir iespējamā ekonomiskā ietekme uz esošajiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, regulatīvās iestādes nodrošina, lai tiktu informēta jebkura kompetentā iestāde, kas piešķīrusi dzelzceļa pasažieru pārvadājumu attiecīgajā maršrutā, kas noteikts sabiedriskā pakalpojuma līgumā, jebkura cita ieinteresēta kompetenta iestāde, kam ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un jebkurš dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedriskā pakalpojuma līgumu šajā starptautiskā pasažieru pārvadājuma maršrutā.

39. pants

Jaudas iedalīšana

1.   Dalībvalstis var noteikt vispārīgus dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanas principus, ja ir ievērots 4. pantā noteiktais nosacījums par vadības neatkarību. Ir jāparedz konkrēti jaudas iedalīšanas noteikumi. Infrastruktūras pārvaldītājs veic jaudas iedalīšanu. Jo īpaši infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka infrastruktūras jaudu iedala taisnīgi un bez diskriminācijas, un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

2.   Infrastruktūras pārvaldītāji ievēro tiem sniegtās informācijas komerciālo konfidencialitāti.

40. pants

Sadarbība, piešķirot infrastruktūras jaudu vairākos tīklos

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītāji sadarbojas, lai būtu iespējama efektīva tādas infrastruktūras jaudas radīšana un iedalīšana, kas attiecas uz vairākiem tīkliem, tostarp sadarbība notiek saskaņā ar 42. pantā minēto pamata vienošanos. Infrastruktūras pārvaldītāji iedibina attiecīgas procedūras, ņemot vērā šajā direktīvā izklāstītos noteikumus, un attiecīgi organizē starptautiskos vilcienu ceļus.

Dalībvalstis nodrošina, ka to infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji, kuru lēmumi par jaudas iedalīšanu ietekmē citus infrastruktūras pārvaldītājus, veido apvienības, lai koordinētu vai veiktu visas attiecīgās infrastruktūras jaudas piešķiršanu starptautiskā līmenī, neskarot Savienības tiesību aktos ietvertos konkrētos noteikumus par tīkliem, kas orientēti uz dzelzceļa kravas pārvadājumiem.
  Sadarbībā iesaistītie pārstāvji nodrošina, ka dalība tajā, darbības metodes un visi attiecīgie kritēriji, kurus izmanto infrastruktūras jaudas novērtēšanai un iedalīšanai, ir publiski pieejami.
  Šajās procedūrās var tikt iesaistīti attiecīgi infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji no trešām valstīm. [Gr. 85]

2.   Komisiju un pārstāvjus no regulatīvajām iestādēm, kuras sadarbojas saskaņā ar 57. pantu, informē par visām sanāksmēm, kurās izstrādā infrastruktūras jaudas iedalīšanas kopīgos principus kopīgajiem principiem un praksi, un uzaicina piedalīties šajās sanāksmēs novērotāju statusā. Ja izmanto uz informācijas tehnoloģijām pamatotas iedalīšanas sistēmas, regulatīvās iestādes no šīm sistēmām saņem pietiekamu informāciju, kas ļauj tām veikt regulatīvo uzraudzību saskaņā ar 56. panta noteikumiem.

3.   Visās sanāksmēs vai citādos pasākumos, ko veic, lai varētu iedalīt infrastruktūras jaudu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem, kas attiecas uz vairākiem tīkliem, lēmumus pieņem vienīgi infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.

4.   Šā panta 1. punktā minētās sadarbības dalībnieki nodrošina, ka tās dalībnieku saraksts, darbības metodes un visi attiecīgie kritēriji, kurus izmanto infrastruktūras jaudas novērtēšanai un iedalīšanai, ir publiski pieejami.

5.   Sadarbojoties, kā minēts 1. punktā, infrastruktūras pārvaldītāji novērtē vajadzību un var attiecīgā gadījumā ierosināt un organizēt starptautiskus vilcienu ceļus, lai veicinātu kravas pārvadājumus, kas ir ad hoc pieprasījuma priekšmets, kā minēts 48. pantā.

Šādus iepriekš sagatavotus starptautiskus vilcienu ceļus dara pieejamus pretendentiem ar kāda no dalībnieku — infrastruktūras pārvaldītāju — starpniecību.

41. pants

Pretendenti

1.   Infrastruktūras jaudas pieprasījumus var iesniegt pretendenti. , kā tie noteikti šajā direktīvā.

  Lai izmantotu šādu infrastruktūras jaudu, pretendenti norīko dzelzceļa pārvadājuma uzņēmumu slēgt nolīgumu ar infrastruktūras pārvaldītāju saskaņā ar 28. pantu
  . [Gr. 84]

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs pretendentiem var noteikt prasības, lai pārliecinātos, ka tā likumīgi sagaidāmie ienākumi nākotnē un infrastruktūras lietošana ir nodrošināta. Šīs prasības var ietvert tikai finanšu garantijas sniegšanu, kas nedrīkst pārsniegt attiecīgu lielumu, kurš ir proporcionāls pretendenta paredzētās aktivitātes pakāpei, un pierādījumu sniegšanu par savu spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgu piedāvājumu.

3.   Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot

  Detalizēti noteiktos
  kritērijus, kas jāievēro, piemērojot 2. punktu
  , var grozīt, ņemot vērā gūto pieredzi saskaņā ar 60.a pantā minēto procedūru
  . Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu.
  [Gr. 87]

42. pants

Pamata vienošanās

1.   Neskarot LESD 101., 102. un 106. pantu, infrastruktūras pārvaldītājs un pretendents var noslēgt pamata vienošanos. Šī pamata vienošanās konkretizē pretendenta pieprasītās un tam piedāvātās infrastruktūras jaudas raksturlielumus laika posmā, kas pārsniedz viena kustības grafika spēkā esamības ilgumu. Pamata vienošanās detalizēti neraksturo vilcienu ceļu, bet tā ir tāda, kas apmierina pretendenta likumīgās komerciālās vajadzības. Dalībvalsts var prasīt, lai šo pamata vienošanos vispirms apstiprinātu regulatīvā iestāde, kas minēta šīs direktīvas 55. pantā.

2.   Pamata vienošanās nav tāda, kas liedz citiem pretendentiem vai dienestiem izmantot attiecīgo infrastruktūru.

3.   Pamata vienošanās ļauj veikt tās noteikumu grozījumus vai ierobežojumus, lai varētu labāk izmantot dzelzceļa infrastruktūru.

4.   Vajadzības gadījumā pamata vienošanās var paredzēt sankcijas gadījumiem, kad būtu vajadzīgs pārveidot vai lauzt līgumu.

5.   Pamata vienošanās parasti slēdz uz pieciem gadiem, un tās var ikreiz atjaunot uz laika posmu, kas vienāds ar sākotnējo. Infrastruktūras pārvaldītājs īpašos gadījumos var piekrist īsākam vai ilgākam laika posmam. Jebkuru laika posmu, kas ir ilgāks par pieciem gadiem, pamato ar komerciālu līgumu esamību, specializētiem ieguldījumiem vai risku.

6.   Par pakalpojumiem, kuriem izmanto 49. pantā minēto specializēto infrastruktūru, kam vajadzīgi lieli un ilgtermiņa ieguldījumi, kurus pretendents pienācīgi pamato, pamata vienošanos var slēgt uz 15 gadiem. Laika posms, kas ilgāks par 15 gadiem, ir iespējams vienīgi izņēmuma gadījumos, piemēram, liela mēroga ilgtermiņa ieguldījuma gadījumā, un jo īpaši, ja uz šo ieguldījumu attiecas līgumsaistības, tostarp daudzgadu amortizācijas plāns.

Šādā īpašā gadījumā pamata vienošanās var sīki noteikt jaudas raksturlielumus, kas pretendentam jānodrošina pamata vienošanās darbības laikā. Šie raksturlielumi var ietvert arī biežumu, apjomu un vilcienu ceļu kvalitāti. Infrastruktūras pārvaldītājs var samazināt rezervēto jaudu, kas vismaz vienu mēnesi ir tikusi izmantota mazāk par 52. pantā paredzēto robežkvotu.

Sākot no 2010. gada 1. janvāra, var noslēgt sākotnēju pamata vienošanos uz 5 gadiem, ko var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz jaudas raksturlielumiem, kurus izmanto pretendenti, kas sniedz dzelzceļa pakalpojumus pirms 2010. gada 1. janvāra, lai ņemtu vērā specializētus ieguldījumus vai komerciālu līgumu esamību. 55. pantā minētā regulatīvā iestāde ir atbildīga par atļaujas sniegšanu, lai šāda vienošanās stātos spēkā.

7.   Ievērojot komercnoslēpumu, jebkuras pamata vienošanās vispārīgo būtību dara zināmu jebkurai ieinteresētai pusei.

43. pants

Iedalīšanas grafiks

1.   Infrastruktūras pārvaldītājs ievēro jaudas iedalīšanas grafiku, kas norādīts IX pielikumā.

Ņemot vērā gūto pieredzi, IX pielikumu var grozīt saskaņā ar
  60.a pantā
  minēto procedūru pārskata.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs vienojas ar citiem attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem, kurus starptautiskos vilcienu ceļus iekļaut kustības grafikā, pirms tiek sākta apspriešanās par kustības grafika uzmetumu. Korekcijas veic vienīgi tad, ja tas ir noteikti nepieciešams
  un ja tas tiek pienācīgi pamatots. [Gr. 88]

44. pants

Piemērošana

1.   Pretendenti saskaņā ar publiskajām vai privāttiesībām var infrastruktūras pārvaldītājam prasīt tāda līguma noslēgšanu, kas piešķir tiesības izmantot dzelzceļa infrastruktūru par maksu, kā paredzēts IV nodaļas 2 iedaļā.

2.   Iesniedzot pieprasījumus attiecībā uz parasto kustības grafiku, ievēro IX pielikumā norādītos termiņus.

3.   Pretendents, kas ir noslēdzis pamata vienošanos, savu pieprasījumu iesniedz saskaņā ar minēto vienošanos.

4.   Pretendenti pieprasa infrastruktūras jaudu, kas skar vairāk nekā vienu tīklu, iesniedzot pieprasījumu vienam infrastruktūras pārvaldītājam. Šim infrastruktūras pārvaldītājam tad tiek atļauts rīkoties pretendenta vārdā, lai pieprasītu jaudu no citiem attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem.

5.   Infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka attiecībā uz infrastruktūras jaudu, kas skar vairāk nekā vienu tīklu, pretendenti var iesniegt pieprasījumus tieši kādā kopīgā struktūrā, kuru infrastruktūras pārvaldītāji var izveidot, piemēram, vienas pieturas aģentūrā dzelzceļa koridoriem.

45. pants

Kustības grafika plānošana

1.   Infrastruktūras pārvaldītājs, ciktāl iespējams, apmierina visus pieprasījumus pēc infrastruktūras jaudas, ieskaitot pieprasījumus pēc vilcienu ceļiem, kas skar vairāk nekā vienu tīklu, un, ciktāl iespējams, ņem vērā visus pretendentiem uzliktos ierobežojumus un to ekonomisko ietekmi uz pretendentu darbību.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs, plānojot un koordinējot kustības grafiku, var dot priekšroku kādu konkrētu pakalpojumu sniedzējiem, bet tikai tā, kā norādīts 47. un 49. pantā.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par kustības grafika uzmetumu un atvēl vismaz vienu mēnesi, lai tās darītu zināmu savu viedokli. Ieinteresētās puses ietver visus, kas ir pieprasījuši infrastruktūras jaudu, un citas puses, kas vēlas izmantot iespēju izteikt viedokli par to, kā kustības grafiks var ietekmēt to spēju sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus kustības grafika spēkā esamības laikā.

4.   Infrastruktūras pārvaldītājs pēc pieprasījuma, pieņemamā laika posmā un savlaicīgi, lai varētu veikt 46. pantā minēto koordinēšanu, pretendentiem pārskatīšanai rakstiski bez maksas dara pieejamu šādu informāciju:

| a) | visu citu pretendentu pieprasītie vilcienu ceļi tajos pašos maršrutos; |
| --- | --- |

a)

visu citu pretendentu pieprasītie vilcienu ceļi tajos pašos maršrutos;

| b) | visiem citiem pretendentiem iedalītie vilcienu ceļi un neapmierinātie visu citu pretendentu pieprasījumi pēc vilcienu ceļiem tajos pašos maršrutos; |
| --- | --- |

b)

visiem citiem pretendentiem iedalītie vilcienu ceļi un neapmierinātie visu citu pretendentu pieprasījumi pēc vilcienu ceļiem tajos pašos maršrutos;

| c) | visiem citiem pretendentiem iedalītie vilcienu ceļi tajos pašos maršrutos iepriekšējā kustības grafika termiņā; |
| --- | --- |

c)

visiem citiem pretendentiem iedalītie vilcienu ceļi tajos pašos maršrutos iepriekšējā kustības grafika termiņā;

| d) | atlikusī jauda, kas pieejama attiecīgajos maršrutos; |
| --- | --- |

d)

atlikusī jauda, kas pieejama attiecīgajos maršrutos;

| e) | pilnīga informācija par kritērijiem, kas izmantoti jaudas iedalīšanas procesā. |
| --- | --- |

e)

pilnīga informācija par kritērijiem, kas izmantoti jaudas iedalīšanas procesā.

5.   Infrastruktūras pārvaldītājs veic attiecīgus pasākumus, lai atbildētu uz visiem paustajiem apsvērumiem.

46. pants

Koordinēšana

1.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs 45. pantā minētās kustības grafika plānošanas laikā sastopas ar pretrunīgiem pieprasījumiem, tad tas, koordinējot pieprasījumus, cenšas nodrošināt visu prasību iespējami labāku savienošanu.

2.   Ja rodas vajadzība koordinēt pieprasījumus, infrastruktūras pārvaldītājam ir tiesības piedāvāt pieņemamu infrastruktūras jaudu, kas atšķiras no pieprasītās.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar attiecīgajiem pretendentiem, tiecas atrisināt visas domstarpības.

4.   Koordinēšanu reglamentējošos principus norāda tīkla pārskatā. Tajos jo īpaši atspoguļo starptautisko vilcienu ceļu sagatavošanas sarežģītību un sekas, ko attiecīgas izmaiņas var radīt citiem infrastruktūras pārvaldītājiem.

5.   Ja infrastruktūras jaudas pieprasījumus nav iespējams apmierināt bez koordinēšanas, tad infrastruktūras pārvaldītājs, cenšoties tos izpildīt, koordinē visus pieprasījumus.

6.   Neskarot pastāvošās apelācijas procedūras un 56. pantu, infrastruktūras jaudas iedalīšanu skarošu strīdu gadījumā piemēro strīdu izšķiršanas sistēmu, lai tūlīt atrisinātu šādas domstarpības. Šo sistēmu norāda tīkla pārskatā. Ja piemēro šo sistēmu, lēmums jāpieņem 10 darba dienu laikā.

47. pants

Pārslogota infrastruktūra

1.   Ja pēc pieprasīto vilcienu ceļu koordinēšanas un apspriešanās ar pretendentiem nav iespējams pienācīgi apmierināt infrastruktūras jaudas pieprasījumus, tad infrastruktūras pārvaldītājam nekavējoties jāpaziņo, ka attiecīgā infrastruktūras daļa ir pārslogota. To var darīt arī attiecībā uz infrastruktūru, kurā tuvākajā laikā ir gaidāma jaudas nepietiekamība.

2.   Ja infrastruktūra ir atzīta par pārslogotu, infrastruktūras pārvaldītājs veic 50. pantā paredzēto jaudas analīzi, ja vien jau netiek īstenots 51. pantā paredzētais jaudas palielināšanas plāns.

3.   Ja nav piemērota maksa saskaņā ar 31. panta 4. punktu vai ja tā nav devusi apmierinošu rezultātu un infrastruktūra ir atzīta par pārslogotu, tad infrastruktūras pārvaldītājs, iedalot infrastruktūras jaudu, var papildus piemērot prioritārās secības kritērijus.

4.   Prioritārās secības kritērijos ņem vērā pakalpojuma sabiedrisko nozīmību salīdzinājumā ar jebkuru citu pakalpojumu, kas attiecīgi vairs nebūs pieejams.

Lai šajā sakarā garantētu pienācīgu transporta pakalpojumu attīstību, jo īpaši lai izpildītu prasības attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem vai veicinātu dzelzceļa kravu pārvadājumu
  — īpaši starptautisko pārvadājumu —
  attīstību, dalībvalstis var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nediskriminējošos apstākļos nodrošinātu, ka šādiem pakalpojumiem dod priekšroku, iedalot infrastruktūras jaudu. [Gr. 89]

Dalībvalstis attiecīgā gadījumā var piešķirt infrastruktūras pārvaldītājam kompensāciju, kas atbilst zaudētajiem ieņēmumiem saistībā ar vajadzību iedalīt konkrēto jaudu noteiktu pakalpojumu sniedzējiem, ievērojot otrās daļas noteikumus.

Šie pasākumi un kompensācijas ietver to šā izņēmuma seku ievērošanu, kuras rodas citās dalībvalstīs.

5.   NosakotPrioritārās secības kritērijus, pienācīgi izvērtē

  kritērijos ietver
  kravu pārvadājumu
  pakalpojumus
  un jo īpaši starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu nozīmīgumu

  pakalpojumus
  . [Gr. 90]

6.   Pārslogotas infrastruktūras gadījumā piemērojamās procedūras un izmantojamos kritērijus norāda tīkla pārskatā.

48. pants

Ad hoc pieprasījumi

1.   Infrastruktūras pārvaldītājs atbild uz ad hoc pieprasījumiem par atsevišķiem vilcienu ceļiem, cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā — piecu darba dienu laikā. Informāciju par pieejamo neizmantoto jaudu dara pieejamu visiem pretendentiem, kas varētu vēlēties šo jaudu izmantot.

2.   Infrastruktūras pārvaldītāji attiecīgā gadījumā izvērtē vajadzību apstiprinātā kustības grafika spēkā esamības laikā saglabāt pieejamu rezerves jaudu, lai varētu ātri reaģēt uz paredzamiem ad hoc jaudas pieprasījumiem. Šo principu piemēro arī pārslogotas infrastruktūras gadījumos.

49. pants

Specializētā infrastruktūra

1.   Neskarot 2. punktu, infrastruktūras jaudu uzskata par pieejamu izmantošanai visu to veidu pakalpojumu sniegšanai, kas atbilst vilcienu ceļa darbībai nepieciešamajiem parametriem.

2.   Ja ir piemēroti alternatīvi maršruti, tad infrastruktūras pārvaldītājs pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm var izraudzīties konkrētu infrastruktūru, paredzot to konkrēta veida satiksmei. Neskarot LESD 101., 102. un 106. pantu, ja notikusi šāda izvēle, tad infrastruktūras pārvaldītājs, iedalot infrastruktūras jaudu, var dot priekšroku šim satiksmes veidam.

Šāda izraudzīšanās nekavē izmantot šādu infrastruktūru cita veida satiksmei, ja jauda ir pieejama.

3.   Ja infrastruktūra ir izraudzīta, ievērojot 2. punktu, tad to apraksta tīkla pārskatā.

50. pants

Jaudas analīze

1.   Jaudas analīzes mērķis ir konstatēt infrastruktūras jaudas ierobežojumus, kas neļauj pienācīgi apmierināt jaudas pieprasījumus, un ierosināt, ar kādām metodēm varētu apmierināt papildu pieprasījumus. Šajā analīzē norāda pārslogotības iemeslus un pasākumus, ko varētu veikt, lai mazinātu pārslogotību īsā un vidēji ilgā laika posmā.

2.   Analīzē aplūko infrastruktūru, tās darbību, dažādo piedāvāto pakalpojumu specifiku un visu šo faktoru ietekmi uz infrastruktūras jaudu. Iespējamie pasākumi ietver, jo īpaši maršrutu maiņu, pakalpojuma sniegšanas laika maiņu, kustības ātruma maiņu un infrastruktūras uzlabojumus.

3.   Jaudas analīzi pabeidz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad infrastruktūra ir atzīta par pārslogotu.

51. pants

Jaudas palielināšanas plāns

1.   Sešu mēnešu laikā pēc jaudas analīzes pabeigšanas infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā jaudas palielināšanas plānu.

2.   Jaudas palielināšanas plānu izstrādā pēc apspriešanās ar attiecīgās pārslogotās infrastruktūras lietotājiem.

Tajā norāda:

| a) | pārslogotības iemeslus; |
| --- | --- |

a)

pārslogotības iemeslus;

| b) | iespējamo satiksmes attīstību nākotnē; |
| --- | --- |

b)

iespējamo satiksmes attīstību nākotnē;

| c) | infrastruktūras attīstības ierobežojumus; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras attīstības ierobežojumus;

| d) | jaudas palielināšanas iespējas un izmaksas, ieskaitot iespējamas piekļuves maksas izmaiņas. |
| --- | --- |

d)

jaudas palielināšanas iespējas un izmaksas, ieskaitot iespējamas piekļuves maksas izmaiņas.

Pamatojoties uz norādīto iespējamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi, tajā nosaka arī darbības, kas jāveic, lai palielinātu infrastruktūras jaudu, un iekļauj īstenošanas pasākumu grafiku.

Plānam var būt iepriekš jāsaņem dalībvalsts apstiprinājums. Direktīvas 55. pantā minētā regulatīvā iestāde var sniegt atzinumu par to, vai plānā norādītās darbības ir piemērotas

  uzrauga apspriešanās procesu, lai nodrošinātu, ka tas tiek veikts bez diskriminācijas
  . [Gr. 91]

Ja ir pārslogots Eiropas tīkls vai vilcienu ceļš, kam ir būtiska ietekme uz vienu vai vairākiem Eiropas tīkliem, 57. pantā noteiktais regulatīvo iestāžu tīkls var sniegt atzinumu par to, vai plānā norādītās darbības ir piemērotas. [Gr. 92]

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs pārtrauc iekasēt jebkādu maksu attiecīgajai infrastruktūrai saskaņā ar 31. panta 4. punktu, ja:

| a) | nav izstrādāts jaudas palielināšanas plāns; vai |
| --- | --- |

a)

nav izstrādāts jaudas palielināšanas plāns; vai

| b) | netiek pildītas jaudas palielināšanas plānā ietvertās darbības. |
| --- | --- |

b)

netiek pildītas jaudas palielināšanas plānā ietvertās darbības.

Tomēr infrastruktūras pārvaldītājs ar 55. pantā minētās regulatīvās iestādes atļauju var turpināt minētās maksas iekasēšanu, ja:

| a) | jaudas palielināšanas plānu nav iespējams izpildīt tādu iemeslu dēļ, ko pārvaldītājs nevar ietekmēt; vai |
| --- | --- |

a)

jaudas palielināšanas plānu nav iespējams izpildīt tādu iemeslu dēļ, ko pārvaldītājs nevar ietekmēt; vai

| b) | pieejamās iespējas nav ekonomiski vai finansiāli dzīvotspējīgas. |
| --- | --- |

b)

pieejamās iespējas nav ekonomiski vai finansiāli dzīvotspējīgas.

52. pants

Vilcienu ceļu izmantošana

1.   Infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā konkretizē nosacījumus, ar kādiem, nosakot jaudas iedalīšanas prioritātes, tiks ņemta vērā vilcienu ceļu iepriekšējā noslogotība.

2.   Pārslogotas infrastruktūras gadījumā, jo īpaši, infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa tāda vilcienu ceļa atsaukšanu, kas vismaz vienu mēnesi ir ticis izmantots mazāk par robežkvotu, kas nosakāma tīkla pārskatā, ja vien tas nav noticis tādu iemeslu dēļ, kuri nav ekonomiska rakstura un kurus operators nevar ietekmēt.

53. pants

Infrastruktūras jauda apkopes darbiem

1.   Infrastruktūras jaudas pieprasījumus apkopes darbu veikšanai iesniedz kustības grafika plānošanas laikā.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs pienācīgi ņem vērā sekas, ko pretendentiem rada sliežu ceļu plānveida apkopes darbiem vajadzīgās infrastruktūras jaudas rezervēšana.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs savlaicīgi

  vismaz nedēļu iepriekš
  informē ieinteresētās personas par neplānotu apkopes darbu
  uzsākšanu
  . [Gr. 93]

54. pants

Traucējumu gadījumā veicamie īpašie pasākumi

1.   Gadījumā, ja vilcienu kustībā rodas traucējumi, kurus izraisījusi tehniska kļūme vai negadījums, infrastruktūras pārvaldītājam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu normālo stāvokli. Tādēļ pārvaldītājs izstrādā ārkārtas rīcības plānu, kurā uzskaita dažādās iestādes, kas jāinformē par nopietniem negadījumiem vai nopietniem vilcienu kustības traucējumiem.

1.a
     
  Infrastruktūru pārvaldītājiem ir sagatavoti rīcības plāni rīcībai avāriju vai tehnisku kļūmju gadījumos. [Gr. 94]

2.   Ārkārtas gadījumā un ja tas ir noteikti nepieciešams tādas kļūmes dēļ, kas infrastruktūru uz laiku padara neizmantojamu, iedalītos vilcienu ceļus var atsaukt bez brīdinājuma uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams sistēmas remontam.

Ja infrastruktūras pārvaldītājs to uzskata par vajadzīgu, tas var prasīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem darīt tam pieejamus resursus, ko pārvaldītājs uzskata par vispiemērotākajiem, lai pēc iespējas ātrāk atjaunotu normālo stāvokli.

3.   Dalībvalstis var prasīt, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi iesaistītos drošības standartu un noteikumu izpildes nodrošināšanā un kontrolē, kas attiecas uz uzņēmumu pašu atbilstību šiem standartiem un noteikumiem.

  Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, tostarp steidzamus un neparedzētus darbus drošības apdraudējuma situācijā, kravu pārvadājumam iedalīto vilcienu ceļu saskaņā ar šo pantu nedrīkst atcelt mazāk nekā divus mēnešus pirms attiecīgā kustības grafikā paredzētā kustības laika, ja attiecīgais pretendents nedod savu piekrišanu tādai atcelšanai. Šādos gadījumos attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs cenšas pretendentam ieteikt līdzvērtīgas kvalitātes un drošuma vilciena ceļu, kuru pretendents ir tiesīgs pieņemt vai noraidīt. Ja pretendents piedāvāto vilcienu ceļu noraida, tam ir tiesības vismaz uz atbilstošās maksas atlīdzināšanu. [Gr. 95]

4.   IEDAĻA

Regulatīvā iestāde

55. pants

Regulatīvā iestāde Valstu regulatīvās iestādes

1.   Katra dalībvalsts izveido vienu valsts regulatīvo iestādi dzelzceļa nozarē. Šī iestāde ir atsevišķa institūcija, kas organizatoriskā, funkcionālā, hierarhijas un lēmumu pieņemšanas ziņā ir juridiski nošķirta un neatkarīga no jebkuras citas valsts iestādes. Tā arī savā uzbūvē, finansējuma saņemšanā, juridiskajā formā un lēmumu pieņemšanā nav atkarīga ne no viena infrastruktūras pārvaldītāja, par maksas iekasēšanu atbildīgās iestādes, par jaudas iedalīšanu atbildīgās iestādes vai pretendenta. Turklāt tā savu funkciju izpildē ir neatkarīga no jebkuras kompetentas iestādes, kas iesaistīta sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanā.
  Regulatīvajai iestādei ir nepieciešamās organizatoriskās spējas cilvēkkapitāla un materiālo resursu ziņā, kas atbilst dalībvalsts dzelzceļa nozares darbības līmenim, tostarp satiksmes lielumam, un valsts tīkla apjomam, lai pildītu 56. pantā uzticētos pienākumus.

2.   Dalībvalstis var izveidot regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir vairākas regulētas nozares, ja šīs integrētās regulatīvās iestādes atbilst 1. punktā izklāstītajām prasībām par neatkarību.

3.   Dzelzceļa nozares regulatīvās iestādes priekšsēdētāju un padomes locekļus
  valsts vai cits kompetentais parlaments
  ieceļ uz noteiktu un atjaunojamu termiņu atbilstīgi skaidriem noteikumiem, kas garantē neatkarību. Tos izvēlas no personām, kurām
  ir vajadzīgās zināšanas un pieredze dzelzceļa nozares regulēšanas jomā vai arī vajadzīgās zināšanas un pieredze kādas citas nozares regulēšanā, un vēlams no personām, kurām
  nav bijis profesionāls amats vai atbildība, intereses vai uzņēmējdarbības attiecības tieši vai netieši saistībā ar regulētajiem uzņēmumiem vai organizācijām
  divu
  gadu laikā
  vai ilgākā periodā, kas noteikts valsts tiesību aktos
  pirms šo personu iecelšanas, kā arī to pilnvaru laikā.
  Šīs personas to skaidri apliecina atbilstošā interešu deklarācijā.
  Pēc tam ne mazāk kā
  divus gadus vai ilgākā periodā, kas noteikts valsts tiesību aktos,
  tiem nav profesionāla amata vai atbildības, interešu vai uzņēmējdarbības attiecību ar nevienu no regulētajiem uzņēmumiem vai struktūrām. Tiem ir visas tiesības pieņemt darbā un vadīt regulatīvās iestādes personālu.
  Tie darbojas pilnīgai neatkarīgi un tos nekādos apstākļos nevar ietekmēt valdības vai kāda privāta vai publiska uzņēmuma norādījumi
  . [Gr. 96]

56. pants

Regulatīvās iestādes Valstu regulatīvo iestāžu
  funkcijas

1.   Neskarot 46. panta 6. punktu, pretendentam ir tiesības iesniegt apelāciju regulatīvajā iestādē, ja tas uzskata, ka notikusi netaisnība, diskriminācija vai pretendents ir cietis jebkādā citā veidā, un jo īpaši var pārsūdzēt lēmumus, ko pieņēmis infrastruktūras pārvaldītājs vai, attiecīgā gadījumā, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, vai apkalpes iekārtas operators par:

| a) | tīkla pārskatu; |
| --- | --- |

a)

tīkla pārskatu;

| b) | tajā izklāstītajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

tajā izklāstītajiem kritērijiem;

| c) | jaudas iedalīšanu un tās iznākumu; |
| --- | --- |

c)

jaudas iedalīšanu un tās iznākumu;

| d) | maksas iekasēšanas shēmu; |
| --- | --- |

d)

maksas iekasēšanas shēmu;

| e) | tādu infrastruktūras maksas apjomu vai struktūru, ko pretendentam prasa vai var prasīt samaksāt; |
| --- | --- |

e)

tādu infrastruktūras maksas apjomu vai struktūru, ko pretendentam prasa vai var prasīt samaksāt;

| f) | piekļuves kārtībai saskaņā ar 10., 11. un 12. pantu; |
| --- | --- |

f)

piekļuves kārtībai saskaņā ar 10., 11. un 12. pantu;

| g) | pakalpojumu pieejamību un maksu par tiem saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

g)

pakalpojumu pieejamību un maksu par tiem saskaņā ar 13. pantu;

| ga) | lēmumiem saistībā ar licences izdošanu gadījumos, kad regulatīvā iestāde nav iestāde, kas izdod licences saskaņā ar 16. pantu. |
| --- | --- |

ga)

lēmumiem saistībā ar licences izdošanu gadījumos, kad regulatīvā iestāde nav iestāde, kas izdod licences saskaņā ar 16. pantu.

1.a
     
  Regulatīvā iestāde var rīkoties pēc savas iniciatīvas un tai ir jāpieņem lēmums saistībā ar sūdzībām, lai ilgākais viena mēneša laikā pēc sūdzības saņemšanas stāvokli uzlabotu. Ja tiek iesniegta apelācija par atteikumu piešķirt infrastruktūras jaudu vai par jaudas piedāvājuma noteikumiem, tad regulatīvā iestāde vai nu apstiprina, ka infrastruktūras pārvaldītāja lēmums nav jāgroza, vai pieprasa minētā lēmuma grozīšanu saskaņā ar regulatīvās iestādes norādījumiem.

Komisija pēc savas iniciatīvas pārbauda, kā tiek piemēroti un izpildīti noteikumi saistībā ar regulatīvo iestāžu pilnvarām un to lēmumu pieņemšanas termiņiem saskaņā ar procedūru, kas minēta 64. panta 2. punktā.

2.   Regulatīvajai iestādei arī ir pilnvaras novērot konkurenci
  un apturēt diskriminējošu un tirgu kropļojošu notikumu attīstību
  dzelzceļa pakalpojumu tirgos un pēc pašas iniciatīvas un nolūkā nepieļaut pretendentu diskrimināciju pārskatīt 1. punkta a) līdz
  ga) apakšpunktu, tostarp īstenojot atbilstīgus korektīvus pasākumus
  . Tā jo īpaši pārbauda, vai tīkla pārskatā nav iekļautas diskriminējošas klauzulas vai infrastruktūras pārvaldītājam piešķirta rīcības brīvība, kas varētu tikt izmantota pretendentu diskriminēšanai.Regulatīvajai iestādei ir organizatoriskās spējas, kas vajadzīgas šo uzdevumu veikšanai.

  Šādā nolūkā regulatīvā iestāde arī cieši sadarbojas ar valsts drošības iestādi, kas atbildīga par savietojamības komponentu izmantošanas atbilstības vai piemērotības novērtēšanu vai par apakšsistēmu pārbaudei paredzētās „EK” procedūras novērtēšanu saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK. Pēc pretendentu pieprasījuma saistībā ar valsts drošības iestādes procedūrām, kas var ietekmēt piekļuvi tirgum, valsts drošības iestāde informē regulatīvo iestādi par attiecīgajiem procedūras aspektiem. Regulatīvā iestāde sniedz ieteikumus. Ja valsts drošības iestāde vēlas atkāpties no šiem ieteikumiem, tās sniedz pamatojumu regulatīvajai iestādei
  .

3.   Regulatīvā iestāde nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītāja noteiktā maksa atbilst IV nodaļas 2. iedaļas prasībām un nav diskriminējoša. Pretendentu un infrastruktūras pārvaldītāja pārrunas par infrastruktūras maksas apjomu ir pieļaujamas vienīgi tad, ja tās notiek regulatīvās iestādes uzraudzībā. Regulatīvā iestāde iejaucas, ja pārrunās varētu tikt pārkāptas šīs nodaļas prasības.

3.a
     
  Regulatīvā iestāde pārbauda, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedība atbilst 6. panta noteikumiem par grāmatvedības nošķiršanu.

3.b
     
  Ja to paredz valsts tiesību akti, regulatīvā iestāde saskaņā ar 10. panta 2. punktu nosaka, vai pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, un saskaņā ar 11. panta 2. punktu — to, vai, sniedzot 10. pantā minētos pakalpojumus no izbraukšanas vietas līdz galamērķim, ja par pakalpojumu sniegšanu šajā distancē ir noslēgts viens vai vairāki sabiedriskā pakalpojuma līgumi, tiek izjaukts sabiedriskā pakalpojuma līguma ekonomiskais līdzsvars.

3.c
     
  Regulatīva iestāde paziņo Komisijai par ikvienu sūdzību, kas attiecināma uz regulatīvās iestādes lēmumu saistībā ar 1. līdz 3.b punktu. Komisija divu nedēļu laikā pēc sūdzības saņemšanas, ja nepieciešams, prasa izdarīt izmaiņas attiecīgajā lēmumā, lai nodrošinātu tā atbilstību Savienības tiesību aktiem. Regulatīvā iestāde groza savu lēmumu, ņemot vērā Komisijas prasītās izmaiņas.

3.d
     
  Regulatīvā iestāde vismaz reizi gadā apspriežas ar dzelzceļa kravas un pasažieru pārvadājumu pakalpojumu lietotāju pārstāvjiem, lai ņemtu vērā viņu viedokli par dzelzceļa tirgu, tostarp par pakalpojumu sniegšanu, infrastruktūras maksu, dzelzceļa pakalpojumu cenu lielumu un pārredzamību.

4.   Regulatīvajai iestādei ir tiesības prasīt attiecīgu informāciju no infrastruktūras pārvaldītāja, pretendentiem un jebkuras iesaistītās trešās puses attiecīgajā dalībvalstī. Pieprasītā informācija ir jāsniedz bez liekas kavēšanās. Regulatīvajai iestādei ir iespējas ar piemērotām sankcijām, tostarp soda naudām, nodrošināt šādu pieprasījumu izpildi. Regulatīvajai iestādei sniedzamajā informācijā ietver visas ziņas, ko regulatīvā iestāde pieprasa saistībā ar tās pārsūdzības funkciju un tās konkurences novērošanas funkciju dzelzceļa pakalpojumu tirgos saskaņā ar 2. punktu. Tas ietver statistikas un tirgus novērošanas mērķiem vajadzīgos datus.

5.   Regulatīvajai iestādei ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc visas tās informācijas saņemšanas, kas attiecas uz jebkuru sūdzību, ir jāpieņem lēmums un jārīkojas, lai stāvokli uzlabotu. Attiecīgā gadījumā tā pēc pašas iniciatīvas lemj par piemērotiem pasākumiem, lai koriģētu nevēlamas tendences šajos tirgos, it sevišķi atsaucoties uz 1. punkta
  a) līdz g) apakšpunktu
  .

Regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs visām pusēm, uz ko lēmums attiecas, un tas nav pakļauts citas administratīvas instances kontrolei. Regulatīvajai iestādei jābūt iespējai ar piemērotām sankcijām, tostarp soda naudām, nodrošināt tās lēmumu izpildi.

Ja tiek iesniegta apelācija par atteikumu piešķirt infrastruktūras jaudu vai par jaudas piedāvājuma noteikumiem, tad regulatīvā iestāde vai nu apstiprina, ka infrastruktūras pārvaldītāja lēmums nav jāgroza, vai pieprasa minētā lēmuma grozīšanu saskaņā ar regulatīvās iestādes norādījumiem.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulatīvās iestādes pieņemtie lēmumi ir pakļauti pārskatīšana tiesā. Apelācijai var būt atliekošs spēks attiecībā uz regulatīvās iestādes lēmumu tikai tad, ja tiesa, kas izskata apelāciju, nolemj, ka regulatīvās iestādes lēmuma tūlītēja stāšanās spēkā var apelācijas iesniedzējam radīt neatgriezenisku kaitējumu.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulatīvā iestāde publicē informāciju par domstarpību risināšanas un apelācijas procedūrām, kas saistītas ar infrastruktūras pārvaldītāju un III pielikumā uzskaitīto pakalpojumu sniedzēju lēmumiem.

8.   Regulatīvajai iestādei jābūt pilnvarām veikt infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu revīzijas vai ierosināt ārēju revīziju veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību 6. panta noteikumiem par grāmatvedības nošķiršanu.

Dalībvalstis nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītāji un visi uzņēmumi vai citas organizācijas, kas veic vai integrē dažādu veidu dzelzceļa pārvadājumus vai infrastruktūras pārvaldību, kā minēts 6. panta 1. un 2. punktā, sniedz sīki izstrādātus regulatīvos pārskatus regulatīvajai iestādei, lai tā varētu veikt dažādus tās uzdevumus. Šajos regulatīvajos pārskatos jāietver vismaz X pielikumā izklāstītie informācijas elementi. Regulatīvā iestāde no šiem pārskatiem var arī izdarīt secinājumus par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu, un par šiem secinājumiem tā ziņo iestādēm, kas atbild par minēto jautājumu risināšanu.

Ņemot vērā gūto pieredzi, X pielikumu var grozīt saskaņā ar
  60.a pantā
  minēto procedūru.

56.a pants

Valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras

1.
     
  Lai varētu pildīt 56. pantā uzskaitītos uzdevumus, regulatīvajai iestādei ir pilnvaras:

| a) | ar piemērotām sankcijām, tostarp soda naudām, nodrošināt tās lēmumu izpildi. Regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs visām pusēm, uz ko lēmums attiecas, un tas nav pakļauts citas valsts administratīvas iestādes kontrolei; |
| --- | --- |

a)

ar piemērotām sankcijām, tostarp soda naudām, nodrošināt tās lēmumu izpildi. Regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs visām pusēm, uz ko lēmums attiecas, un tas nav pakļauts citas valsts administratīvas iestādes kontrolei;

| b) | prasīt attiecīgu informāciju no infrastruktūras pārvaldītāja, pretendentiem un jebkuras iesaistītās trešās puses attiecīgajā dalībvalstī un panākt šādu pieprasījumu izpildi, piemērojot sankcijas, tostarp soda naudas. Regulatīvajai iestādei sniedzamajā informācijā ietver visas ziņas, ko regulatīvā iestāde pieprasa saistībā ar tās pārsūdzības funkciju un konkurences novērošanas funkciju dzelzceļa pakalpojumu tirgos. Tas ietver statistikas un tirgus novērošanas mērķiem vajadzīgos datus. Pieprasītā informācija ir jāsniedz bez liekas kavēšanās; |
| --- | --- |

b)

prasīt attiecīgu informāciju no infrastruktūras pārvaldītāja, pretendentiem un jebkuras iesaistītās trešās puses attiecīgajā dalībvalstī un panākt šādu pieprasījumu izpildi, piemērojot sankcijas, tostarp soda naudas. Regulatīvajai iestādei sniedzamajā informācijā ietver visas ziņas, ko regulatīvā iestāde pieprasa saistībā ar tās pārsūdzības funkciju un konkurences novērošanas funkciju dzelzceļa pakalpojumu tirgos. Tas ietver statistikas un tirgus novērošanas mērķiem vajadzīgos datus. Pieprasītā informācija ir jāsniedz bez liekas kavēšanās;

| c) | veikt infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu revīzijas vai ierosināt ārēju revīziju veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību 6. panta noteikumiem par grāmatvedības nošķiršanu. |
| --- | --- |

c)

veikt infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu revīzijas vai ierosināt ārēju revīziju veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību 6. panta noteikumiem par grāmatvedības nošķiršanu.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka regulatīvās iestādes pieņemtie lēmumi ir pakļauti pārskatīšana tiesā. Pārsūdzībai nav atliekoša efekta attiecībā uz regulatīvās iestādes lēmumu.

3.
     
  Konfliktu gadījumā par regulatīvo iestāžu lēmumiem attiecībā uz pārrobežu kravu pārvadājumiem attiecīgās puses var vērsties Komisijā, lai viena mēneša laikā pēc pārsūdzības iesnieguma saņemšanas iegūtu saistošu lēmumu par attiecīgo lēmumu atbilstību Savienības tiesību aktiem.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka regulatīvās iestādes pieņemtie lēmumi tiek publicēti.

5.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka infrastruktūras pārvaldītāji un visi uzņēmumi vai citas organizācijas, kas veic dažādu veidu dzelzceļa pārvadājumus vai infrastruktūras pārvaldību, tostarp apkalpes iekārtu operatori, kā minēts 6. pantā, sniedz regulatīvajai iestādei sīki izstrādātus regulatīvos pārskatus, lai tā varētu veikt dažādus uzdevumus. Šajos regulatīvajos pārskatos jāietver vismaz X pielikumā izklāstītie elementi. Regulatīvā iestāde no šiem pārskatiem var arī izdarīt secinājumus par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu, un par šiem secinājumiem tā ziņo iestādēm, kas atbild par minēto jautājumu risināšanu.

Ņemot vērā gūto pieredzi, X pielikumu var grozīt saskaņā ar 60.a pantā minēto procedūru. [Gr. 98]

57. pants

Dalībvalstu
  regulatīvo iestāžu sadarbība
  un Eiropas Komisijas pilnvaras

1.   Valstu regulatīvās iestādes apmainās ar informāciju par savu darbu un lēmumu pieņemšanas principiem un praksi un citādi sadarbojas, lai visā Savienībā koordinētu savu lēmumu pieņemšanu. Šajā nolūkā tās kopīgi strādā darba grupā, kuras

  oficiāli izveidotā tīklā
  ,
  kura
  sanāksmes notiek regulāri Komisija regulatīvajām iestādēm palīdz veikt šo uzdevumu.

  pēc Komisijas uzaicinājuma, un šīs sanāksmes vada Komisija
  .
  Šajā nolūkā Komisija nodrošina aktīvu sadarbību starp regulatīvajām iestādēm un rīkojas gadījumā, ja regulatīvās iestādes nepilda savas pilnvaras
  .

Komisijā ir pārstāvji gan no dienestiem, kas atbild par transporta pakalpojumiem, gan no tiem, kas atbild par konkurenci.

Komisija izveido datubāzi, kurai valsts regulatīvās iestādes sniedz datus par visām sūdzību procedūrām, piemēram, sūdzību iesniegšanas datumu, pēc savas iniciatīvas uzsāktu procedūru sākumu, visus lēmumu projektus un galīgos lēmumus, iesaistītās puses, ar procedūru saistītos galvenos jautājumus un problēmas saistībā ar dzelzceļa nozares tiesību aktu interpretāciju un pēc savas iniciatīvas veiktajiem pētījumiem par piekļuves vai maksas jautājumiem saistībā ar starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem.

2.   Regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai cieši sadarboties, tostarp veicot darba pasākumus, ar mērķi sniegt savstarpēju palīdzību to tirgus novērošanas uzdevumu veikšanā un sūdzību izskatīšanā vai izmeklēšanās.

3.   Ja ir saņemta sūdzība vai tiek veikta izmeklēšana pēc pašas iniciatīvas saistībā ar jautājumiem par piekļuvi starptautiskam vilcienu ceļam vai maksu par to, kā arī sakarā ar konkurences novērošanu tirgū saistībā ar starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, attiecīgā regulatīvā iestāde
  informē Komisiju un
  apspriežas ar regulatīvajām iestādēm visās citās dalībvalstīs, cauri kurām iet attiecīgais starptautiskais vilcienu ceļš, un pirms lēmuma pieņemšanas pieprasa no tām visu vajadzīgo informāciju.
  Arī regulatīvo iestāžu tīkls sniedz atzinumu
  .

4.   Regulatīvās iestādes, ar kurām apspriežas saskaņā ar 3. punktu, sniedz visu informāciju, ko tām pašām ir tiesības pieprasīt saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. Šo informāciju var izmantot vienīgi, lai izskatītu sūdzību vai veiktu izmeklēšanu, kas minēta 3. punktā.

5.   Regulatīvā iestāde, kas saņēmusi sūdzību vai veic izmeklēšanu pēc pašas iniciatīvas, nodod attiecīgo informāciju atbildīgajai regulatīvajai iestādei, lai tā varētu īstenot pasākumus attiecībā uz iesaistītajām personām.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi infrastruktūras pārvaldītāju iesaistītie pārstāvji, kas minēti 40. panta 1. punktā, bez kavēšanās sniedz visu informāciju, kura vajadzīga, lai izskatītu sūdzību vai veiktu izmeklēšanu, kas minēta šā panta 3. punktā, un kuru pieprasījusi regulatīvā iestāde dalībvalstī, kur atrodas iesaistītais pārstāvis. Šai regulatīvajai iestādei ir tiesības nodot šādu informāciju par attiecīgo starptautisko vilcienu ceļu 3. punktā minētajām regulatīvajām iestādēm.

6.a
     
  Komisija var pēc savas iniciatīvas piedalīties 2. līdz 6. punktā minētajās darbībās, par kurām tā informē 1. punktā minēto regulatīvo iestāžu tīklu.

7.   Regulatīvās iestādes

  Atbilstīgi šā panta 1. punktam izveidotais regulatīvo iestāžu tīkls
  izstrādā kopīgus principus un praksi lēmumu pieņemšanai, kas ietilpst to pilnvarās saskaņā ar šo direktīvu. Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka

  un papildināt
  šādus kopīgus principus un praksi saskaņā ar 63. panta 3. punktu

  60.a pantā minēto procedūru

Regulatīvās iestādes

  Regulatīvo iestāžu tīkls
  arī pārskata lēmumus un praksi saistībā ar 40. panta 1. punktā minētajām infrastruktūras pārvaldītāju apvienībām, kas īsteno šīs direktīvas noteikumus vai citādi veicina starptautiskos dzelzceļa pārvadājumus. [Gr. 99]

57.a pants

Eiropas regulatīvā iestāde

Balstoties uz valstu regulatīvo iestāžu tīkla pieredzi, Komisija vēlākais ..

   (26)

  izstrādā likumdošanas priekšlikumu, ar kuru izveido Eiropas regulatīvo iestādi. Tās funkcijās ietilps uzraudzība un arbitrāža pārrobežu un starptautisku problēmu gadījumos, kā arī pārsūdzību izskatīšana attiecībā uz dalībvalstu regulatīvo iestāžu lēmumiem. [Gr. 100]

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

58. pants

Šīs direktīvas noteikumi neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (27).

59. pants

Izņēmumi

1.   Līdz 2013. gada 15. martam Īrijai kā dalībvalstij, kas atrodas uz salas un kam ir dzelzceļa satiksme tikai ar vienu citu dalībvalsti, un Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju šo pašu iemeslu dēļ:

| a) | nav jāuztic neatkarīgai iestādei funkcijas, kas nosaka taisnīgu un nediskriminējošu piekļuvi infrastruktūrai, kā noteikts 7. panta 1. punkta pirmajā daļā, ciktāl minētais pants uzliek dalībvalstīm pienākumu izveidot neatkarīgas iestādes, kuras pildītu 7. panta 2. punktā noteiktos uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

nav jāuztic neatkarīgai iestādei funkcijas, kas nosaka taisnīgu un nediskriminējošu piekļuvi infrastruktūrai, kā noteikts 7. panta 1. punkta pirmajā daļā, ciktāl minētais pants uzliek dalībvalstīm pienākumu izveidot neatkarīgas iestādes, kuras pildītu 7. panta 2. punktā noteiktos uzdevumus;

| b) | nav jāpiemēro prasības, kas noteiktas 27. pantā, 29. panta 2. punktā, 38., 39., 42. pantā, 46. panta 4. punktā, 46. panta 6. punktā, 47. pantā, 49. panta 3. punktā, 50. līdz 53. pantā, 55. un 56. pantā ar noteikumu, ka lēmumus, kas skar infrastruktūras jaudas iedalīšanu vai maksas iekasēšanu, pēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma rakstiska pieprasījuma var pārsūdzēt neatkarīgā iestādē, kas pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc visas attiecīgās informācijas iesniegšanas un kuras lēmums ir pakļauts pārskatīšana tiesā. |
| --- | --- |

b)

nav jāpiemēro prasības, kas noteiktas 27. pantā, 29. panta 2. punktā, 38., 39., 42. pantā, 46. panta 4. punktā, 46. panta 6. punktā, 47. pantā, 49. panta 3. punktā, 50. līdz 53. pantā, 55. un 56. pantā ar noteikumu, ka lēmumus, kas skar infrastruktūras jaudas iedalīšanu vai maksas iekasēšanu, pēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma rakstiska pieprasījuma var pārsūdzēt neatkarīgā iestādē, kas pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc visas attiecīgās informācijas iesniegšanas un kuras lēmums ir pakļauts pārskatīšana tiesā.

2.   Ja vairāk nekā viens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar 17. pantu, vai — Īrijas un Ziemeļīrijas gadījumā — dzelzceļa uzņēmējsabiedrība, kas šādi ir licencēta citur, iesniedz oficiālu pieteikumu konkurējošu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai uz Īriju vai Ziemeļīriju vai no tām, vai to iekšienē, par šā izņēmuma turpmāku spēkā esamību lemj saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto konsultatēšanās procedūru.

1. punktā minētie izņēmumi nav spēkā, ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas sniedz dzelzceļa pakalpojumus Īrijā vai Ziemeļīrijā, iesniedz oficiālu pieteikumu dzelzceļa pakalpojumu sniegšanai no citas dalībvalsts teritorijas vai uz to, vai tās iekšienē, izņemot Īrijā attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Ziemeļīrijā, un Apvienotajā Karalistē attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Īrijā.

Viena gada laikā pēc tam, kad ir saņemts vai nu šā punkta pirmajā daļā minētais lēmums vai paziņojums par šā punkta otrajā daļā minēto oficiālo pieteikumu, dalībvalstī vai attiecīgajā valstī (Īrijā vai Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju) stājas spēkā attiecīgi tiesību akti, lai īstenotu 1. punktā minētos pantus.

3.   1. punktā minētā izņēmuma spēkā esamību var pagarināt uz laika posmiem, kuru ilgums nepārsniedz piecus gadus. Ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms izņēmuma spēkā esamības beigām dalībvalsts, uz kuru attiecas minētais izņēmums, var lūgt Komisiju pagarināt tā spēkā esamības ilgumu. Ikviens šāds lūgums ir jāpamato. Komisija izskata šādu lūgumu un pieņem lēmumu saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Minēto procedūru piemēro attiecībā uz visiem lēmumiem, kas saistīti ar minēto lūgumu.

Pieņemot lēmumu, Komisija ņem vērā ģeopolitiskā stāvokļa attīstību un tirgus attīstību dzelzceļa pakalpojumu jomā no dalībvalsts, kas lūgusi pagarināt izņēmuma nosacījumu spēkā esamības ilgumu, uz šo dalībvalsti un tās iekšienē.

59.a pants

Pilnvaru deleģējums

Saskaņā ar 60.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz tirgus uzraudzības apmēru atbilstīgi šīs direktīvas 15. panta 5. punktam, attiecībā uz noteiktiem tīkla pārskata elementiem atbilstīgi šīs direktīvas 27. panta 2.punktam, attiecībā uz konkrētiem maksu noteikšanas principiem atbilstīgi šīs direktīvas 31. panta 3. un 5.punktam, attiecībā uz ETCS infrastruktūras maksu pagaidu samazināšanu atbilstīgi šīs direktīvas 32. panta 3. punktam, attiecībā uz konkrētiem darbības uzlabošanas shēmas elementiem atbilstīgi šīs direktīvas 35. panta 2.punktam, attiecībā uz kritērijiem, kurus jāievēro, nosakot prasības attiecībā uz pretendentiem dalībai infrastruktūrā atbilstīgi šīs direktīvas 41. panta 3. punktam, attiecībā uz jaudas sadalīšanas procesa grafiku atbilstīgi šīs direktīvas 43. panta 1. punktam, attiecībā uz regulatīvajiem pārskatiem atbilstīgi šīs direktīvas 56.a panta 5.punktam un attiecībā uz regulatīvo iestāžu izstrādātajiem kopīgajiem principiem un lēmumu pieņemšanas darbībām atbilstīgi šīs direktīvas 57. panta 7.punktam. [Gr. 101]

60. pants

Deleģējuma izpilde

1.   Pilnvaras pieņemt 7. panta 1. punkta otrajā daļā, 13. panta 5. punkta otrajā daļā, 15. panta 5. punkta otrajā daļā, 20. panta trešajā daļā, 27. panta 2. punktā, 30. panta 3. punkta otrajā daļā, 31. panta 5. punkta otrajā daļā, 32. panta 1. punkta trešajā daļā, 32. panta 3. punktā, 35. panta 2. punktā, 43. panta 1. punktā un 56. panta 8. punkta trešajā daļā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

2.   Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 61. un 62. pantā izklāstītos nosacījumus.
  [Gr. 102]

60.a pants

Deleģējuma īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Šīs direktīvas 15. panta 5. punktā, 27. panta 2. punktā, 31. panta 3. un 5. punktā, 32. panta 3. punktā, 35. panta 2. punktā, 41. panta 3. punktā, 43. panta 1. punktā, 56.a panta 6. punktā, 57. panta 7. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ..

   (28)

  . Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 15. panta 5. punktā, 27. panta 2. punktā, 31. panta 3. un 5. punktā, 32. panta 3. punktā, 35. panta 2. punktā, 41. panta 3. punktā, 43. panta 1. punktā, 56.a panta 6. punktā, 57. panta 7. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu likumību.

4.
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar 15. panta 5. punktu, 27. panta 2. punktu, 31. panta 3. un 5. punktu, 32. panta 3. punktu, 35. panta 2. punktu, 41. panta 3. punktu, 43. panta 1. punktu, 56.a panta 6. punktu, 57. panta 7. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

61. pants

Deleģējuma atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 60. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai nolemtu, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, vismaz vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru likumdevēju un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Tas stājas spēkā tūlīt vai lēmumā norādītā vēlākā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esamību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  . [Gr. 104]

62. pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret deleģētu aktu divu mēnešu laikā no paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laika posmu pagarina par vienu mēnesi.

2.   Ja, beidzoties šim laika posmam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu vai ja pirms šīs dienas gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir pieņēmuši lēmumu nepaust iebildumus, deleģētais akts stājas spēkā tā noteikumos paredzētajā dienā.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret pieņemtu deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Attiecīgā iestāde pamato savus iebildumus pret deleģēto aktu.
  [Gr. 105]

63. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Dalībvalstis Komisijai var darīt zināmu jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šīs direktīvas īstenošanu. Attiecīgus lēmumus pieņem saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Pēc dalībvalsts

  valsts regulatīvās iestādes un citu valsts kompetento iestāžu
  lūguma vai pēc savas iniciatīvas Komisija katrā konkrētā gadījumā pārbauda, kā tiek piemēroti un izpildīti šīs direktīvas noteikumi.
  Valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka to lēmumu projektu datu bāze ir pieejama Eiropas Komisijai.
  Divu mēnešu laikā pēc šāda lūguma saņemšanas
  Eiropas Komisija
  saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem lēmumu, vai var turpināt piemērot attiecīgo pasākumu. Komisija savu lēmumu paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm. [Gr. 106]

Neskarot Līguma 258. pantu, jebkura dalībvalsts viena mēneša laikā pēc lēmuma datuma var nodot Komisijas lēmumu Padomei. Ārkārtējos apstākļos Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, viena mēneša laikā pēc nodošanas datuma var pieņemt atšķirīgu lēmumu.

  Pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas Komisija katrā konkrētā gadījumā pārbauda, kā tiek piemēroti un izpildīti šīs direktīvas noteikumi, un pieņem par to lēmumu saskaņā ar 64. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 107]

3.   Pasākumus,

  Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 11. panta 4. punktu, 14. panta 2. punktu un 17. panta 5. punktu, lai

  paredzēts

  nodrošinātu
  šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem.
  Minētos īstenošanas aktus
  pieņem Komisija kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 64. panta 3. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru. [Gr. 108]

64. pants

Komitoloģija

1.   Komisijai palīdz komiteja
  , kas izveidota ar šo direktīvu
  .
  Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē
  . [Gr. 109]

2.   Atsaucoties

  Ja ir atsauce
  uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus

  Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. un 11. pantu
  . [Gr. 110]

3.   
  Ja ir atsauce
  uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus

  Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. un 11. pantu
  . [Gr. 111]

65. pants

Ziņojums

Komisija vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par II nodaļas īstenošanu.

Šajā ziņojumā arī izvērtē tirgus attīstību, tostarp sagatavošanās darbu stāvokli turpmākai dzelzceļa tirgus atvēršanai. Komisijai šajā ziņojumā jāanalizē dažādi šī tirgus organizācijas veidi un šīs direktīvas ietekme uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem un to finansēšanu. To darot, Komisija ņem vērā Regulas (EK) Nr. 1370/2007 īstenošanu un būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm (tīklu blīvums, pasažieru skaits, vidējais ceļojuma attālums). Komisija šajā ziņojumā vajadzības gadījumā ierosina papildu pasākumus, lai veicinātu šādu tirgu atvēršanu, un novērtē šādu pasākumu ietekmi.

66. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu [..] panta un [..] pielikuma prasības vēlākais līdz .. (29). Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. [Gr. 112]

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tās iekļauj arī norādi, ka atsauces uz direktīvām, ko atceļ ar šo direktīvu, spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējama minētā norāde.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

Pienākums transponēt un ieviest šo direktīvu neattiecas uz Kipru un Maltu, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.

67. pants

Atcelšana

Direktīvu 91/440/EEK, 95/18/EK un 2001/14/EK ar grozījumiem, kas izdarīti ar XI pielikuma A daļā uzskaitītajām direktīvām, atceļ no [..], neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem XI pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XII pielikumā.

68. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

[..] pantu un [..] pielikumu piemēro no [..].

69. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

[..]

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 99. lpp.

1

(2)  OV C 104, 2.4.2011., 53. lpp.

2

(3)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.

3

(4)  OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.

4

(5)  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.

5

(6)  

  OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp
  .

6

OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp

(7)  

  OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp
  .

7

OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp

(8)  OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.

8

(9)  

  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp
  .

9

OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp

(10)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(11)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp
  .

11

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp

(12)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

12

(13)  

  OV C 175 E, 10.7.2008., 551. lpp
  .

13

OV C 175 E, 10.7.2008., 551. lpp

(14)  

  OV C 236 E, 12.8.2011., 125. lpp
  .

14

OV C 236 E, 12.8.2011., 125. lpp

(15)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

15

Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

(16)  

  OV L 204, 5.8.2010., 1. lpp
  .

16

OV L 204, 5.8.2010., 1. lpp

(17)  
  OV L 278, 23.12.1970., 1. lpp.

17

OV L 278, 23.12.1970., 1. lpp.

(18)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

18

(19)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

19

Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

(20)  
  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

20

18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(21)  
  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

21

18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(22)  

  OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp
  .

22

OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp

(23)  

  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp
  .

23

OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp

(24)  

  OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp
  .

24

OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp

(25)  

  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp
  .

25

OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp

(26)  
  Divi gadi pēc šīs direktīvas publicēšanas.

26

Divi gadi pēc šīs direktīvas publicēšanas.

(27)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

27

(28)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

28

Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

(29)  
  12 mēnešipēc šīs direktīvas stāšanās spēkā
  .

29

12 mēnešipēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisI PIELIKUMS

Dzelzceļa infrastruktūras elementu saraksts

Dzelzceļa infrastruktūru veido šādi elementi, ja tie veido daļu no pastāvīgā ceļa, ieskaitot rezerves ceļus, bet neieskaitot ceļus, kas atrodas dzelzceļa remontdarbnīcās, depo vai lokomotīvju novietnēs, kā arī privātus atzarojumus vai rezerves ceļus:

| — | zemes platība; |
| --- | --- |

—

zemes platība;

| — | dzelzceļa stigas un ceļa pamatne, piemēram uzbērumi, iecirtumi, drenāžas notekas un grāvji, mūrētas tranšejas, caurtekas, apšuvuma mūri, augi uzbērumu slīpuma aizsardzībai u. tml.; pasažieru un kravu platformas; ceļa nomales un gājēju celiņi; nožogojumi, dzīvžogi, žogi; ugunsdrošības joslas; pārmiju sildierīces; pārbrauktuves u. tml.; sniega aizsargvairogi; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa stigas un ceļa pamatne, piemēram uzbērumi, iecirtumi, drenāžas notekas un grāvji, mūrētas tranšejas, caurtekas, apšuvuma mūri, augi uzbērumu slīpuma aizsardzībai u. tml.; pasažieru un kravu platformas; ceļa nomales un gājēju celiņi; nožogojumi, dzīvžogi, žogi; ugunsdrošības joslas; pārmiju sildierīces; pārbrauktuves u. tml.; sniega aizsargvairogi;

| — | inženierbūves: tilti, caurtekas un citi ceļa pārvadi, tuneļi, segti iecirtumi un apakšzemes pārejas; aizsargvaļņi un aizsargkonstrukcijas pret lavīnām, akmeņu nogruvumiem u. tml.; |
| --- | --- |

—

inženierbūves: tilti, caurtekas un citi ceļa pārvadi, tuneļi, segti iecirtumi un apakšzemes pārejas; aizsargvaļņi un aizsargkonstrukcijas pret lavīnām, akmeņu nogruvumiem u. tml.;

| — | dzelzceļa pārbrauktuves, ieskaitot ceļu satiksmes drošības ierīces; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārbrauktuves, ieskaitot ceļu satiksmes drošības ierīces;

| — | dzelzceļa virszemes konstrukcijas, piemēram: sliedes, rievsliedes un pretsliedes; gulšņi un gareniskie spraišļi, sīkas ietaises sliežu savienošanai, balasts, ieskaitot akmens šķembas un smiltis; pārmijas, pārbrauktuves u. tml.; griezuļi un pārvietojamās platformas (izņemot tās, kas paredzētas tikai lokomotīvēm); |
| --- | --- |

—

dzelzceļa virszemes konstrukcijas, piemēram: sliedes, rievsliedes un pretsliedes; gulšņi un gareniskie spraišļi, sīkas ietaises sliežu savienošanai, balasts, ieskaitot akmens šķembas un smiltis; pārmijas, pārbrauktuves u. tml.; griezuļi un pārvietojamās platformas (izņemot tās, kas paredzētas tikai lokomotīvēm);

| — | piekļuves ceļi pasažieriem un kravām, ieskaitot
  piekļuvi gājējiem un
  pievedceļus; [Gr. 113] |
| --- | --- |

—

piekļuves ceļi pasažieriem un kravām, ieskaitot
  piekļuvi gājējiem un
  pievedceļus; [Gr. 113]

| — | drošības, signalizācijas un telekomunikāciju iekārtas dzelzceļa līnijās, stacijās un šķirotavās, ieskaitot iekārtas elektriskās strāvas ģenerēšanai, transformēšanai un sadalei signalizācijas un telekomunikāciju vajadzībām; šo iekārtu vai apakšstaciju celtnes; sliežu bremzes; |
| --- | --- |

—

drošības, signalizācijas un telekomunikāciju iekārtas dzelzceļa līnijās, stacijās un šķirotavās, ieskaitot iekārtas elektriskās strāvas ģenerēšanai, transformēšanai un sadalei signalizācijas un telekomunikāciju vajadzībām; šo iekārtu vai apakšstaciju celtnes; sliežu bremzes;

| — | apgaismes iekārtas satiksmes un drošības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

apgaismes iekārtas satiksmes un drošības vajadzībām;

| — | iekārtas elektroenerģijas pārveidošanai un piegādei vilcienu pārvadājumiem: apakšstacijas, energoapgādes kabeļi starp apakšstacijām un strāvas vadiem, kontakttīkli un balsti; trešā sliede ar balstiem; |
| --- | --- |

—

iekārtas elektroenerģijas pārveidošanai un piegādei vilcienu pārvadājumiem: apakšstacijas, energoapgādes kabeļi starp apakšstacijām un strāvas vadiem, kontakttīkli un balsti; trešā sliede ar balstiem;

| — | ēkas, ko izmanto infrastruktūras struktūrvienība. |
| --- | --- |

—

ēkas, ko izmanto infrastruktūras struktūrvienība.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris
  II PIELIKUMS

Infrastruktūras pārvaldītāja galvenās funkcijas

(minētas 7. pantā)

7. pantā minēto galveno funkciju saraksts:

| | lēmumu pieņemšana par vilcienu ceļu piešķīrumu, ieskaitot pieejamības definīciju un vērtējumu, kā arī atsevišķu vilcienu ceļu piešķīrumu, |
| --- | --- |

lēmumu pieņemšana par vilcienu ceļu piešķīrumu, ieskaitot pieejamības definīciju un vērtējumu, kā arī atsevišķu vilcienu ceļu piešķīrumu,

| | lēmumu pieņemšana par infrastruktūras maksām, ieskaitot maksas noteikšanu un iekasēšanu. [Gr. 114] |
| --- | --- |

lēmumu pieņemšana par infrastruktūras maksām, ieskaitot maksas noteikšanu un iekasēšanu. [Gr. 114]

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisIII PIELIKUMS

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem sniedzamie pakalpojumi

(minēti 13. pantā)

| 1. | Minimālais piekļuves pakalpojumu komplekss ietver:






  a) | dzelzceļa infrastruktūras jaudas pieprasījumu izskatīšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimālais piekļuves pakalpojumu komplekss ietver:

a)

dzelzceļa infrastruktūras jaudas pieprasījumu izskatīšanu;

| b) | tiesības izmantot piešķirto jaudu; |
| --- | --- |

b)

tiesības izmantot piešķirto jaudu;

| c) | atzarojumu un pārmiju lietošanu; |
| --- | --- |

c)

atzarojumu un pārmiju lietošanu;

| d) | vilcienu kustības kontroli, ieskaitot signalizēšanu, regulēšanu, dispečera pakalpojumus un paziņojumus un informāciju par vilcienu kustību; |
| --- | --- |

d)

vilcienu kustības kontroli, ieskaitot signalizēšanu, regulēšanu, dispečera pakalpojumus un paziņojumus un informāciju par vilcienu kustību;

| e) | elektroapgādes iekārtu izmantošanu vilces strāvas ieguvei, kur tās ir pieejamas; |
| --- | --- |

e)

elektroapgādes iekārtu izmantošanu vilces strāvas ieguvei, kur tās ir pieejamas;

| f) | degvielas uzpildes iekārtas, kur tās ir pieejamas; |
| --- | --- |

f)

degvielas uzpildes iekārtas, kur tās ir pieejamas;

| g) | visu pārējo informāciju, kas nepieciešama, lai ieviestu vai sniegtu pakalpojumu, kam iedalīta jauda. |
| --- | --- |

g)

visu pārējo informāciju, kas nepieciešama, lai ieviestu vai sniegtu pakalpojumu, kam iedalīta jauda.

| 2. | Jādod
  Jānodrošina piekļuve
  šādām
  apkalpes iekārtām
  ,

  pakalpojumu sniegšanai

  ja tādas pastāv,
  un šādās iekārtās
  sniegtajiem pakalpojumiem
  :






  a) | pasažieru dzelzceļa stacijas, to ēkas un cits aprīkojums, tostarp satiksmes informācijas
  pakalpojumu
  sniegšanai
  , kā arī piemērotas vispārējās telpas biļešu pārdošanai
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Jādod
  Jānodrošina piekļuve
  šādām
  apkalpes iekārtām
  ,

  pakalpojumu sniegšanai

  ja tādas pastāv,
  un šādās iekārtās
  sniegtajiem pakalpojumiem
  :

a)

pasažieru dzelzceļa stacijas, to ēkas un cits aprīkojums, tostarp satiksmes informācijas
  pakalpojumu
  sniegšanai
  , kā arī piemērotas vispārējās telpas biļešu pārdošanai
  ;

| b) | kravas termināļi; |
| --- | --- |

b)

kravas termināļi;

| c) | šķirotavas; |
| --- | --- |

c)

šķirotavas;

| d) | vilcienu sastāvu komplektēšanas iekārtas; |
| --- | --- |

d)

vilcienu sastāvu komplektēšanas iekārtas;

| e) | aklie atzari; |
| --- | --- |

e)

aklie atzari;

| f) | apkopes un citas tehniskas iekārtas; |
| --- | --- |

f)

apkopes un citas tehniskas iekārtas;

| g) | ostu iekārtas, kas saistītas ar dzelzceļa darbību; |
| --- | --- |

g)

ostu iekārtas, kas saistītas ar dzelzceļa darbību;

| h) | palīdzības iekārtas, tostarp vilkšanas iekārtas; |
| --- | --- |

h)

palīdzības iekārtas, tostarp vilkšanas iekārtas;

| ha) | uzpildes iekārtas un degvielas piegāde šajās iekārtās, maksu par to rēķinos norādot atsevišķi no maksas par degvielas uzpildes iekārtu izmantošanu. |
| --- | --- |

ha)

uzpildes iekārtas un degvielas piegāde šajās iekārtās, maksu par to rēķinos norādot atsevišķi no maksas par degvielas uzpildes iekārtu izmantošanu.

| 3. | Papildu pakalpojumi var ietvert:






  a) | vilces strāvu
  , kuras piegādātāju dzelzceļa uzņēmums var brīvi izvēlēties; ja vilces strāvas piegādātājs vienlaikus ir arī apkalpes iekārtas operators,
  maksu par
  vilces strāvu
  rēķinos norādot atsevišķi no maksas par elektroapgādes iekārtu izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

3.

Papildu pakalpojumi var ietvert:

a)

vilces strāvu
  , kuras piegādātāju dzelzceļa uzņēmums var brīvi izvēlēties; ja vilces strāvas piegādātājs vienlaikus ir arī apkalpes iekārtas operators,
  maksu par
  vilces strāvu
  rēķinos norādot atsevišķi no maksas par elektroapgādes iekārtu izmantošanu;

| aa) | visiem operatoriem vienādus nosacījumus un cenas attiecībā uz energoapgādes un elektropārvades līniju izmantošanu; |
| --- | --- |

aa)

visiem operatoriem vienādus nosacījumus un cenas attiecībā uz energoapgādes un elektropārvades līniju izmantošanu;

| b) | pasažieru vilcienu iesildīšanu; |
| --- | --- |

b)

pasažieru vilcienu iesildīšanu;

| c) | degvielas piegādi, maksu par to rēķinos norādot atsevišķi no maksas par degvielas uzpildes iekārtu izmantošanu; [

  Gr. 115 un 165] |
| --- | --- |

c)

degvielas piegādi, maksu par to rēķinos norādot atsevišķi no maksas par degvielas uzpildes iekārtu izmantošanu; [

  Gr. 115 un 165]

| d) | īpaši pielāgotus līgumus:






  — | bīstamo kravu pārvadāšanas kontrolei, |
| --- | --- | --- |

d)

īpaši pielāgotus līgumus:

—

bīstamo kravu pārvadāšanas kontrolei,

| — | palīdzībai nestandarta vilcienu sastāvu vadīšanā. |
| --- | --- |

—

palīdzībai nestandarta vilcienu sastāvu vadīšanā.

| 4. | Citi papildpakalpojumi var ietvert:






  a) | piekļuvi telekomunikāciju tīkliem; |
| --- | --- | --- |

4.

Citi papildpakalpojumi var ietvert:

a)

piekļuvi telekomunikāciju tīkliem;

| b) | papildu informācijas nodrošināšanu; |
| --- | --- |

b)

papildu informācijas nodrošināšanu;

| c) | ritošā sastāva tehnisko pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

ritošā sastāva tehnisko pārbaudi.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisIV PIELIKUMS

Informācija dzelzceļa tirgus novērošanai

(minēta 15. pantā)

| 1. | Dzelzceļa pārvadājumu nozares darbības attīstība un kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (SPSS) | 2007 | % - izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 2008 | % - izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu pārvadājumi (tkm (1)) kopā | | | | |
| Starptautiskie | | | | |
| Tranzīta | | | | |
| Iekšzemes | | | | |
| Pasažieru pārvadājumi (pkm (2)) kopā | | | | |
| Starptautiskie | | | | |
| Tranzīta | | | | |
| Iekšzemes | | | | |
| no tiem saskaņā ar SPSS | | | | |
| Par SPSS samaksātā kompensācija (euro) | | | | |

1.

Dzelzceļa pārvadājumu nozares darbības attīstība un kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (SPSS)

2007

% - izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

2008

% - izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

Kravu pārvadājumi (tkm (1)) kopā

Starptautiskie

Tranzīta

Iekšzemes

Pasažieru pārvadājumi (pkm (2)) kopā

Starptautiskie

Tranzīta

Iekšzemes

no tiem saskaņā ar SPSS

Par SPSS samaksātā kompensācija (euro)

| 2. | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu daļa no transporta nozares kopējās darbības 2008. gada beigās (norādīti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuru tirgus daļa tkm/pkm ≥ 1 %)







  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi (KRAVAS) | Daļa (% no tkm) | Uzņēmumu, kas nav vēsturiskie uzņēmumi, kopējā tirgus daļa |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu daļa no transporta nozares kopējās darbības 2008. gada beigās (norādīti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuru tirgus daļa tkm/pkm ≥ 1 %)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi (KRAVAS)

Daļa (% no tkm)

Uzņēmumu, kas nav vēsturiskie uzņēmumi, kopējā tirgus daļa

| Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi (PASAŽIERI) | Daļa (% no pkm) | Uzņēmumu, kas nav vēsturiskie uzņēmumi, kopējā tirgus daļa |
| --- | --- | --- |
| | | |

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi (PASAŽIERI)

Daļa (% no pkm)

Uzņēmumu, kas nav vēsturiskie uzņēmumi, kopējā tirgus daļa

| 3. | Regulatīvās iestādes | Iepriekšējais gads | Gads pirms tā |
| --- | --- | --- | --- |
| Personāla skaits, kas nodarbojas ar regulatīviem jautājumiem saistībā ar piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu tirgum | | |
| Izskatīto sūdzību skaits | | |
| Veikto ex officio izmeklēšanu skaits | | |
| Pieņemto lēmumu skaits | | |
| — | par sūdzībām |

3.

Regulatīvās iestādes

Iepriekšējais gads

Gads pirms tā

Personāla skaits, kas nodarbojas ar regulatīviem jautājumiem saistībā ar piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu tirgum

Izskatīto sūdzību skaits

Veikto ex officio izmeklēšanu skaits

Pieņemto lēmumu skaits

—

par sūdzībām

| — | par ex officio izmeklēšanām |
| --- | --- |

—

par ex officio izmeklēšanām

| 4. | Valsts tiesību akti un normatīvie akti saistībā ar dzelzceļa pārvadājumu nozari, kas pieņemti iepriekšējā gadā |
| --- | --- |

4.

Valsts tiesību akti un normatīvie akti saistībā ar dzelzceļa pārvadājumu nozari, kas pieņemti iepriekšējā gadā

| 5. | Notikumu gaita saistībā ar vēsturisko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pāstrukturēšanu un valsts transporta stratēģiju pieņemšanu/īstenošanu iepriekšējā gadā |
| --- | --- |

5.

Notikumu gaita saistībā ar vēsturisko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pāstrukturēšanu un valsts transporta stratēģiju pieņemšanu/īstenošanu iepriekšējā gadā

| 6. | Nozīmīgas mācību iniciatīvas/pasākumi, kas dzelzceļa pārvadājumu nozarē valstī veikti iepriekšējā gadā |
| --- | --- |

6.

Nozīmīgas mācību iniciatīvas/pasākumi, kas dzelzceļa pārvadājumu nozarē valstī veikti iepriekšējā gadā

| 7. | Nodarbinātība dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos un infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumos iepriekšējā gada beigās






  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu kopējais personāla skaits | |
| --- | --- | --- |
| — | no tiem vilcienu mašīnisti |

7.

Nodarbinātība dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos un infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumos iepriekšējā gada beigās

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu kopējais personāla skaits

—

no tiem vilcienu mašīnisti

| — | no tiem cits mobilais personāls, kas strādā pārrobežu mērogā |
| --- | --- |

—

no tiem cits mobilais personāls, kas strādā pārrobežu mērogā

Infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumu kopējais personāla skaits

Cits personāls, tostarp ar dzelzceļu saistītos apkalpes uzņēmumos (piem., tehniskās apkopes darbnīcas, termināļu operatori, apmācības, vilcienu mašīnisti, kas ir līgumdarbinieki, energoapgāde)

| 8. | Statuss daudzgadu līgumiem par infrastruktūras pārvaldību, kuri bija spēkā iepriekšējā gadā










  Infrastruktūras pārvaldītājs | Tīkla garums, uz ko attiecas līgums | Līguma termiņš no [datums] | Vai panākta vienošanās par darbības rādītāju definīciju (J/N)?
  Ja “jā”, lūdzu, precizējiet | Kopējā samaksātā kompensācija
  (euro/gadā) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Statuss daudzgadu līgumiem par infrastruktūras pārvaldību, kuri bija spēkā iepriekšējā gadā

Infrastruktūras pārvaldītājs

Tīkla garums, uz ko attiecas līgums

Līguma termiņš no [datums]

Vai panākta vienošanās par darbības rādītāju definīciju (J/N)?

Ja “jā”, lūdzu, precizējiet

Kopējā samaksātā kompensācija

(euro/gadā)

| 9. | Infrastruktūras izdevumi (parastais tīkls un ātrgaitas tīkls) | Tehniskā apkope | Atjaunošana | Uzlabojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastās līnijas iepriekšējā gadā
  (euro) | | | |
| (km, kuros veikti darbi) | | | |
| Prognoze šim gadam
  (euro) | | | |
| (km, kuros veikti darbi) | | | |
| Ātrgaitas līnijas iepriekšējā gadā
  (euro) | | | |
| (km, kuros veikti darbi) | | | |
| Prognoze šim gadam
  (euro) | | | |
| (km, kuros veikti darbi) | | | |

9.

Infrastruktūras izdevumi (parastais tīkls un ātrgaitas tīkls)

Tehniskā apkope

Atjaunošana

Uzlabojumi

Parastās līnijas iepriekšējā gadā

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

Prognoze šim gadam

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

Ātrgaitas līnijas iepriekšējā gadā

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

Prognoze šim gadam

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

| 10. | Aplēstā nepaveiktā infrastruktūras tehniskā apkope iepriekšējā gada beigās






  Parastās līnijas iepriekšējā gadā
  (euro) | |
| --- | --- | --- |
| (km, kuros veikti darbi) | |
| Ātrgaitas līnijas iepriekšējā gadā
  (euro) | |
| (km, kuros veikti darbi) | |

10.

Aplēstā nepaveiktā infrastruktūras tehniskā apkope iepriekšējā gada beigās

Parastās līnijas iepriekšējā gadā

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

Ātrgaitas līnijas iepriekšējā gadā

(euro)

(km, kuros veikti darbi)

| 11. | Investīcijas ātrgaitas dzelzceļa tīklā







  Līnijas | Līnijas daļas, kas nodotas ekspluatācijā iepriekšējā gadā (km) | Līnijas daļas, kas nododamas ekspluatācijā parastajā plānošanas periodā (10/20 gados) (km) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Investīcijas ātrgaitas dzelzceļa tīklā

Līnijas

Līnijas daļas, kas nodotas ekspluatācijā iepriekšējā gadā (km)

Līnijas daļas, kas nododamas ekspluatācijā parastajā plānošanas periodā (10/20 gados) (km)

| 12. | Dzelzceļa tīkla garums iepriekšējā gada beigās






  Parastās līnijas (km) | |
| --- | --- | --- |
| Ātrgaitas līnijas (km) | |

12.

Dzelzceļa tīkla garums iepriekšējā gada beigās

Parastās līnijas (km)

Ātrgaitas līnijas (km)

| 13. | Maksa par piekļuvi sliežu ceļiem iepriekšējā gadā






  Vilciena kategorija | Vidējā maksa, izņemot maksu par elektroenerģijas lietošanu (euro par vilcienkilometru) |
| --- | --- | --- |
| 1 000 bruto tonnu kravas vilciens | |
| 500 bruto tonnu starppilsētu pasažieru vilciens | |
| 140 bruto tonnu piepilsētas pasažieru vilciens | |

13.

Maksa par piekļuvi sliežu ceļiem iepriekšējā gadā

Vilciena kategorija

Vidējā maksa, izņemot maksu par elektroenerģijas lietošanu (euro par vilcienkilometru)

1 000 bruto tonnu kravas vilciens

500 bruto tonnu starppilsētu pasažieru vilciens

140 bruto tonnu piepilsētas pasažieru vilciens

| 14. | Vai ir izveidota darbības uzlabošanas shēma saskaņā ar šīs direktīvas 35. pantu, (ja “jā”, tās galvenās iezīmes)? |
| --- | --- |

14.

Vai ir izveidota darbības uzlabošanas shēma saskaņā ar šīs direktīvas 35. pantu, (ja “jā”, tās galvenās iezīmes)?

| 15. | Kompetentās, valsts iestādes izdoto spēkā esošo licenču skaits | Spēkā esošās licences iepriekšējā gada 31. decembrī | Atsauktās licences | Jaunās licences | Spēkā esošās licences 31. decembrī pirms gada |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | | | | |
| no tām | | | | |
| — | kravu pārvadājumiem |

15.

Kompetentās, valsts iestādes izdoto spēkā esošo licenču skaits

Spēkā esošās licences iepriekšējā gada 31. decembrī

Atsauktās licences

Jaunās licences

Spēkā esošās licences 31. decembrī pirms gada

Kopā

no tām

—

kravu pārvadājumiem

| — | pasažieru pārvadājumiem |
| --- | --- |

—

pasažieru pārvadājumiem

| 16. | ERTMS ieviešanas statuss |
| --- | --- |

16.

ERTMS ieviešanas statuss

| 16.a | Starpgadījumi, negadījumi un nopietni negadījumi atbilstīgi Direktīvai 2004/49/EK, kas notikuši pēdējā gada laikā. [Gr. 116] |
| --- | --- |

16.a

| 17. | Cita attiecīgā attīstība |
| --- | --- |

17.

Cita attiecīgā attīstība

---

(1)  Tonnkilometrs

(2)  Pasažierkilometrs

Trešdiena, 2011. gada 16. novembris
  V PIELIKUMS

Finanšu pietiekamība

(minēta 20. pantā)

| 1. | Finanšu pietiekamību pārbauda, ņemot vērā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma gada pārskatus vai bilanci, ja uzņēmums, kas iesniedzis pieteikumu, nevar iesniegt savus gada pārskatus. Ir jāsniedz sīkāka informācija, jo īpaši par šādiem jautājumiem:







  a) | pieejamie finanšu līdzekļi, ieskaitot atlikumus bankā, izsniegtos pārtēriņa līdzekļus un aizdevumus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pieejamie finanšu līdzekļi, ieskaitot atlikumus bankā, izsniegtos pārtēriņa līdzekļus un aizdevumus;

| b) | līdzekļi un aktīvi, kas pieejami kā nodrošinājums; |
| --- | --- |

b)

līdzekļi un aktīvi, kas pieejami kā nodrošinājums;

| c) | apgrozāmais kapitāls; |
| --- | --- |

c)

apgrozāmais kapitāls;

| d) | būtiskas izmaksas, ieskaitot pirkuma izmaksas par transportlīdzekļiem, zemi, ēkām, objektiem un ritošo sastāvu; |
| --- | --- |

d)

būtiskas izmaksas, ieskaitot pirkuma izmaksas par transportlīdzekļiem, zemi, ēkām, objektiem un ritošo sastāvu;

| e) | maksājumi saistībā ar uzņēmuma aktīviem. |
| --- | --- |

e)

maksājumi saistībā ar uzņēmuma aktīviem.

| 2. | Pieteikuma iesniedzēja finanses nav pietiekamas jo īpaši tad, ja uzņēmumam tā darbības dēļ ir radušies būtiski nodokļu vai sociālā nodrošinājuma maksājumu parādi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iestāde jo īpaši var pieprasīt uzņēmumam iesniegt revīzijas ziņojumu un attiecīgos dokumentus no bankas, valsts krājbankas, grāmatveža vai revidenta. Šajos dokumentos jābūt iekļautai informācijai par 1. punktā minētajiem jautājumiem.
  [Gr. 117] |
| --- | --- |

3.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisVI PIELIKUMS

Tīkla pārskata saturs

(minēts 27. pantā)

Šīs direktīvas 27. pantā minētā tīkla pārskata
  iedaļās
  ietver šādu informāciju: [Gr. 118]

| 1. | Iedaļa, kurā raksturo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamo infrastruktūru un norāda piekļuves nosacījumus. Informācija šajā iedaļā saskan ar dzelzceļa infrastruktūras reģistriem, kas publicējami atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 35. pantam.
  [Gr. 119] |
| --- | --- |

1.

Iedaļa, kurā raksturo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamo infrastruktūru un norāda piekļuves nosacījumus. Informācija šajā iedaļā saskan ar dzelzceļa infrastruktūras reģistriem, kas publicējami atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 35. pantam.
  [Gr. 119]

| 2. | Iedaļa

  Iedaļā
  par tarifikācijas principiem un tarifiem. Šeit ietver attiecīgas sīkas ziņas par maksas iekasēšanas shēmu, kā arī pietiekamu informāciju par maksu un citu atbilstīgu informāciju par piekļuvi, kas attiecas uz III pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumiem, kurus sniedz tikai viens piegādātājs. Šajā iedaļā sīki izklāsta metodoloģiju, noteikumus un, vajadzības gadījumā, mērogus, ko izmanto, piemērojot 31. līdz 36. pantu attiecībā uz no
  31. panta 4. un 5. punkta līdz 36. pantam
  norādītos noteikumus izmaksām un maksām. Tajā ietver informāciju par tām izmaiņām maksā, par kurām jau ir pieņemts lēmums vai kas ir paredzamas nākamajos piecos gados. [Gr. 120] |
| --- | --- |

2.

Iedaļa

  Iedaļā
  par tarifikācijas principiem un tarifiem. Šeit ietver attiecīgas sīkas ziņas par maksas iekasēšanas shēmu, kā arī pietiekamu informāciju par maksu un citu atbilstīgu informāciju par piekļuvi, kas attiecas uz III pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumiem, kurus sniedz tikai viens piegādātājs. Šajā iedaļā sīki izklāsta metodoloģiju, noteikumus un, vajadzības gadījumā, mērogus, ko izmanto, piemērojot 31. līdz 36. pantu attiecībā uz no
  31. panta 4. un 5. punkta līdz 36. pantam
  norādītos noteikumus izmaksām un maksām. Tajā ietver informāciju par tām izmaiņām maksā, par kurām jau ir pieņemts lēmums vai kas ir paredzamas nākamajos piecos gados. [Gr. 120]

| 3. | Iedaļa

  Iedaļā
  par jaudas iedalīšanas principiem un kritērijiem. Tajā norāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamās infrastruktūras vispārīgos jaudas raksturlielumus un visus ierobežojumus, kas saistīti ar šīs infrastruktūras lietošanu, ieskaitot iespējamās jaudas prasības apkopes darbiem. Tajā precizē arī jaudas iedalīšanas procedūras un ar tām saistītos termiņus. Šajā iedaļā ietver konkrētus kritērijus, ko pielieto jaudas iedalīšanā, jo īpaši: [Gr. 121]







  a) | procedūras, saskaņā ar ko pretendents infrastruktūras pārvaldītājam var pieprasīt jaudas iedalīšanu; |
| --- | --- | --- |

3.

Iedaļa

  Iedaļā
  par jaudas iedalīšanas principiem un kritērijiem. Tajā norāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamās infrastruktūras vispārīgos jaudas raksturlielumus un visus ierobežojumus, kas saistīti ar šīs infrastruktūras lietošanu, ieskaitot iespējamās jaudas prasības apkopes darbiem. Tajā precizē arī jaudas iedalīšanas procedūras un ar tām saistītos termiņus. Šajā iedaļā ietver konkrētus kritērijus, ko pielieto jaudas iedalīšanā, jo īpaši: [Gr. 121]

a)

procedūras, saskaņā ar ko pretendents infrastruktūras pārvaldītājam var pieprasīt jaudas iedalīšanu;

| b) | prasības attiecībā uz pretendentiem; |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz pretendentiem;

| c) | pieprasījumu iesniegšanas un jaudas iedalīšanas laika grafiku un procedūras, kas jāievēro, pieprasot informāciju par kustības grafika plānošanu saskaņā ar 45. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

c)

pieprasījumu iesniegšanas un jaudas iedalīšanas laika grafiku un procedūras, kas jāievēro, pieprasot informāciju par kustības grafika plānošanu saskaņā ar 45. panta 4. punktu;

| d) | principus, kas reglamentē koordinēšanu un strīdu izšķiršanas sistēmu, kas ir šā procesa daļa; |
| --- | --- |

d)

principus, kas reglamentē koordinēšanu un strīdu izšķiršanas sistēmu, kas ir šā procesa daļa;

| e) | kārtību, kā jārīkojas, un kritērijus, kas jāizmanto pārslogotas infrastruktūras gadījumā; |
| --- | --- |

e)

kārtību, kā jārīkojas, un kritērijus, kas jāizmanto pārslogotas infrastruktūras gadījumā;

| f) | sīkas ziņas par infrastruktūras lietošanas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

f)

sīkas ziņas par infrastruktūras lietošanas ierobežojumiem;

| g) | nosacījumus, ar kādiem, nosakot jaudas iedalīšanas prioritātes, tiek ņemta vērā infrastruktūras iepriekšējā noslogotība. |
| --- | --- |

g)

nosacījumus, ar kādiem, nosakot jaudas iedalīšanas prioritātes, tiek ņemta vērā infrastruktūras iepriekšējā noslogotība.

Tajā sīki izklāsta pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstīgu attieksmi ar kravas pārvadājumiem, starptautiskiem pārvadājumiem un ad hoc pieprasījumiem saistītu pakalpojumu gadījumos. Tajā ietver jaudas pieprasījumu veidlapu. Infrastruktūras pārvaldītājs arī publicē sīku informāciju par starptautisko vilcienu ceļu iedalīšanas procedūru.

| 4. | Iedaļa ar informāciju, kas saistīta ar 25. pantā minēto licences pieteikumu un dzelzceļa drošības sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Iedaļa ar informāciju, kas saistīta ar 25. pantā minēto licences pieteikumu un dzelzceļa drošības sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK
   (1)
  .

| 5. | Iedaļa ar informāciju par strīdu izšķiršanas un pārsūdzības procedūrām saistībā ar jautājumiem par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un pakalpojumiem un saistībā ar 35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu.
  [Gr. 122] |
| --- | --- |

5.

Iedaļa ar informāciju par strīdu izšķiršanas un pārsūdzības procedūrām saistībā ar jautājumiem par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un pakalpojumiem un saistībā ar 35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu.
  [Gr. 122]

| 6. | Iedaļa ar informāciju par piekļuvi III pielikumā minētajām apkalpes iekārtām un maksu par tām. To apkalpes iekārtu operatori, kuras nav infrastruktūras pārvaldītāja kontrolē, iekļaušanai tīkla pārskatā sniedz informāciju par maksu par piekļuvi iekārtai un pakalpojumu saņemšanu un informāciju par piekļuves tehniskajiem nosacījumiem.
  [Gr. 123] |
| --- | --- |

6.

Iedaļa ar informāciju par piekļuvi III pielikumā minētajām apkalpes iekārtām un maksu par tām. To apkalpes iekārtu operatori, kuras nav infrastruktūras pārvaldītāja kontrolē, iekļaušanai tīkla pārskatā sniedz informāciju par maksu par piekļuvi iekārtai un pakalpojumu saņemšanu un informāciju par piekļuves tehniskajiem nosacījumiem.
  [Gr. 123]

| 7. | Paraugs līgumam par pamata vienošanās noslēgšanu starp infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu saskaņā ar 42. pantu.
  [Gr. 124] |
| --- | --- |

7.

Paraugs līgumam par pamata vienošanās noslēgšanu starp infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu saskaņā ar 42. pantu.
  [Gr. 124]

---

(1)  
  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisVII PIELIKUMS

Starp kompetentajām iestādēm un infrastruktūras pārvaldītājiem noslēgto līgumisko vienošanos pamatprincipi un parametri

(minēti 30. pantā)

Līgumiskā vienošanās precizē 30. panta noteikumus, tostarp:

| 1. | vienošanās darbības jomu attiecībā uz infrastruktūru un apkalpes iekārtām, strukturējot saskaņā ar III pielikumu. Tajā ietver visus attīstības aspektus, tostarpjau ekspluatācijā
  esošās
  infrastruktūras
  tehniskās apkopes
  un
  atjaunošanas aspektus
  . Jaunas infrastruktūras būvniecību var ietvert kā atsevišķu pozīciju; |
| --- | --- |

1.

vienošanās darbības jomu attiecībā uz infrastruktūru un apkalpes iekārtām, strukturējot saskaņā ar III pielikumu. Tajā ietver visus attīstības aspektus, tostarpjau ekspluatācijā
  esošās
  infrastruktūras
  tehniskās apkopes
  un
  atjaunošanas aspektus
  . Jaunas infrastruktūras būvniecību var ietvert kā atsevišķu pozīciju;

| 2. | maksājumiem, par ko panākta vienošanās
  , tostarp par to līmeņa indikatīvām prognozēm,
  sadalot atbilstoši III pielikumā norādītajiem infrastruktūras pakalpojumiem, tehniskajai apkopei, jaunas infrastruktūras būvniecībai

  , tostarp atjaunošanai un modernizācijai,
  un infrastruktūras nepaveiktās tehniskās apkopes izpildei;
  maksājumus par jaunas infrastruktūras būvniecību var ietvert kā atsevišķu pozīciju
  ; |
| --- | --- |

2.

maksājumiem, par ko panākta vienošanās
  , tostarp par to līmeņa indikatīvām prognozēm,
  sadalot atbilstoši III pielikumā norādītajiem infrastruktūras pakalpojumiem, tehniskajai apkopei, jaunas infrastruktūras būvniecībai

  , tostarp atjaunošanai un modernizācijai,
  un infrastruktūras nepaveiktās tehniskās apkopes izpildei;
  maksājumus par jaunas infrastruktūras būvniecību var ietvert kā atsevišķu pozīciju
  ;

| 3. | uz lietotājiem orientētus darbības mērķus kā rādītājus un kvalitātes kritērijus, ietverot šādus aspektus:






  a) | vilcienu satiksmes efektivitāte un klientu apmierinātība
  , jo īpaši infrastruktūras kvalitātes ietekme uz vilcienu satiksmes uzticamību
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

uz lietotājiem orientētus darbības mērķus kā rādītājus un kvalitātes kritērijus, ietverot šādus aspektus:

a)

vilcienu satiksmes efektivitāte un klientu apmierinātība
  , jo īpaši infrastruktūras kvalitātes ietekme uz vilcienu satiksmes uzticamību
  ;

| b) | tīkla jauda
  un infrastruktūras pieejamība
  ; |
| --- | --- |

b)

tīkla jauda
  un infrastruktūras pieejamība
  ;

| c) | aktīvu pārvaldība; |
| --- | --- |

c)

aktīvu pārvaldība;

| d) | darbības apjoms; |
| --- | --- |

d)

darbības apjoms;

| e) | drošības līmenis; |
| --- | --- |

e)

drošības līmenis;

| f) | vides aizsardzība; |
| --- | --- |

f)

vides aizsardzība;

| 4. | nepaveiktās tehniskās apkopes iespējamo apjomu, tās izpildei atvēlētos izdevumus un aktīvus, kas pakāpeniski tiks izņemti no lietošanas un tādējādi radīs dažādas finansiālo līdzekļu plūsmas; |
| --- | --- |

4.

nepaveiktās tehniskās apkopes iespējamo apjomu, tās izpildei atvēlētos izdevumus un aktīvus, kas pakāpeniski tiks izņemti no lietošanas un tādējādi radīs dažādas finansiālo līdzekļu plūsmas;

| 5. | stimulus atbilstīgi 30. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

5.

stimulus atbilstīgi 30. panta 1. punktam;

| 6. | minimālās prasības par infrastruktūras pārvaldītāja iesniedzamajiem ziņojumiem, precizējot to saturu un ziņojumu iesniegšanas biežumu un norādot katru gadu publicējamo informāciju; |
| --- | --- |

6.

minimālās prasības par infrastruktūras pārvaldītāja iesniedzamajiem ziņojumiem, precizējot to saturu un ziņojumu iesniegšanas biežumu un norādot katru gadu publicējamo informāciju;

| 7. | mehānismu, kas nodrošina, ka izmaksu samazinājuma ievērojama daļa tiek nodota lietotājiem mazākas maksas veidā
  saskaņā ar 30. panta 1. punkta prasībām, neapdraudot līdzsvaru infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedības rēķinos, kā noteikts 8. panta 4. punktā
  ; |
| --- | --- |

7.

mehānismu, kas nodrošina, ka izmaksu samazinājuma ievērojama daļa tiek nodota lietotājiem mazākas maksas veidā
  saskaņā ar 30. panta 1. punkta prasībām, neapdraudot līdzsvaru infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedības rēķinos, kā noteikts 8. panta 4. punktā
  ;

| 8. | saskaņoto vienošanās termiņu, kas ir sinhronizēts un saderīgs ar infrastruktūras pārvaldītāja uzņēmējdarbības plāna, koncesijas vai licences termiņu, un valsts noteikto maksāšanas sistēmu un noteikumus; |
| --- | --- |

8.

saskaņoto vienošanās termiņu, kas ir sinhronizēts un saderīgs ar infrastruktūras pārvaldītāja uzņēmējdarbības plāna, koncesijas vai licences termiņu, un valsts noteikto maksāšanas sistēmu un noteikumus;

| 9. | noteikumus par to, kā rīkoties ievērojamu darbības traucējumu gadījumā un ārkārtas situācijās, ietverot minimālo pakalpojuma apjomu streiku gadījumā, ja tādi ir,, un
  par
  līgumiskās vienošanās izbeigšanu pirms termiņa un lietotāju
  savlaicīgu
  informēšanu; [Gr. 125] |
| --- | --- |

9.

noteikumus par to, kā rīkoties ievērojamu darbības traucējumu gadījumā un ārkārtas situācijās, ietverot minimālo pakalpojuma apjomu streiku gadījumā, ja tādi ir,, un
  par
  līgumiskās vienošanās izbeigšanu pirms termiņa un lietotāju
  savlaicīgu
  informēšanu; [Gr. 125]

| 10. | korektīvus pasākumus, kas jāveic, ja kāda no pusēm pārkāpj savas līgumsaistības; tas ietver nosacījumus un procedūru atkārtotām sarunām un izbeigšanai pirms termiņa, precizējot regulatīvās iestādes lomu. |
| --- | --- |

10.

korektīvus pasākumus, kas jāveic, ja kāda no pusēm pārkāpj savas līgumsaistības; tas ietver nosacījumus un procedūru atkārtotām sarunām un izbeigšanai pirms termiņa, precizējot regulatīvās iestādes lomu.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisVIII PIELIKUMS

Prasības par izmaksām un maksām, kas saistītas ar dzelzceļa infrastruktūru

(minētas 31. panta 3. un 5. punktā, 32. panta 1. un 3. punktā un 35. pantā)

| 1. | No 31. panta 3. punktā minētajām vilcienu satiksmes pakalpojumu tiešajām izmaksām, kas saistītas ar infrastruktūras nolietojumu, izslēdz šādas pozīcijas:






  a) | visu tīklu aptverošas pieskaitāmās izmaksas, tostarp algas un pensijas; |
| --- | --- | --- |

1.

No 31. panta 3. punktā minētajām vilcienu satiksmes pakalpojumu tiešajām izmaksām, kas saistītas ar infrastruktūras nolietojumu, izslēdz šādas pozīcijas:

a)

visu tīklu aptverošas pieskaitāmās izmaksas, tostarp algas un pensijas;

| b) | procentus par kapitālu; |
| --- | --- |

b)

procentus par kapitālu;

| c) | vairāk nekā vienu desmito daļu no izmaksām, kas saistītas ar kustības grafika plānošanu, vilcienu ceļu iedalīšanu, satiksmes pārvaldību, dispečera darbību un signalizēšanu vilciena kustības laikā; |
| --- | --- |

c)

vairāk nekā vienu desmito daļu no izmaksām, kas saistītas ar kustības grafika plānošanu, vilcienu ceļu iedalīšanu, satiksmes pārvaldību, dispečera darbību un signalizēšanu vilciena kustības laikā;

| d) | informātikas, sakaru un telesakaru iekārtu nolietojumu; |
| --- | --- |

d)

informātikas, sakaru un telesakaru iekārtu nolietojumu;

| e) | izmaksas, kas saistītas ar nekustamā īpašuma pārvaldību, it sevišķi zemes vai citu pamatlīdzekļu iegādi, pārdošanu, demontāžu, dekontamināciju, rekultivāciju vai nomu; |
| --- | --- |

e)

izmaksas, kas saistītas ar nekustamā īpašuma pārvaldību, it sevišķi zemes vai citu pamatlīdzekļu iegādi, pārdošanu, demontāžu, dekontamināciju, rekultivāciju vai nomu;

| f) | sociālos dienestus, skolas, bērnudārzus, ēdnīcas; [Gr. 126] |
| --- | --- |

f)

sociālos dienestus, skolas, bērnudārzus, ēdnīcas; [Gr. 126]

| g) | izmaksas, kas saistītas ar nepārvaramas varas apstākļiem, negadījumiem, darbības pārrāvumiem. |
| --- | --- |

g)

izmaksas, kas saistītas ar nepārvaramas varas apstākļiem, negadījumiem, darbības pārrāvumiem.

Ja tiešās izmaksas, ņemot vidējo lielumu visā tīklā, pārsniedz 35 % no tīkla tehniskās apkopes, pārvaldības un atjaunošanas vidējām izmaksām, kas aprēķinātas, pamatojoties uz nobrauktajiem vilcienkilometriem, infrastruktūras pārvaldītājs iesniedz regulatīvajai iestādei šā apstākļa pamatojumu. No šim mērķim aprēķinātajām vidējām izmaksām izslēdz e), f) vai g) apakšpunktā minētos izmaksu elementus.

| 2. | 31. panta 5. punktā minētā infrastruktūras maksa, ko diferencē, ņemot vērā trokšņa ietekmi, atbilst šādām prasībām:






  a) | maksu diferencē, ņemot vērā vilciena sastāvā iekļautos ritekļus, kas atbilst Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmumā 2006/66/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – troksnis” (1) noteiktajām trokšņa robežvērtībām; |
| --- | --- | --- |

2.

31. panta 5. punktā minētā infrastruktūras maksa, ko diferencē, ņemot vērā trokšņa ietekmi, atbilst šādām prasībām:

a)

maksu diferencē, ņemot vērā vilciena sastāvā iekļautos ritekļus, kas atbilst Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmumā 2006/66/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – troksnis” (1) noteiktajām trokšņa robežvērtībām;

| b) | prioritāte piešķirama kravas vagoniem; |
| --- | --- |

b)

prioritāte piešķirama kravas vagoniem;

| c) | diferencēšana, ņemot vērā kravas vagonu trokšņa emisiju līmeni, dod iespēju samērīgā laika posmā atmaksāties ieguldījumiem vagonu modernizācijai, aprīkojot tos ar ekonomiski visizdevīgāko pieejamo tehniku, kas nodrošina bremzēšanu ar nelielu troksni; |
| --- | --- |

c)

diferencēšana, ņemot vērā kravas vagonu trokšņa emisiju līmeni, dod iespēju samērīgā laika posmā atmaksāties ieguldījumiem vagonu modernizācijai, aprīkojot tos ar ekonomiski visizdevīgāko pieejamo tehniku, kas nodrošina bremzēšanu ar nelielu troksni;

| d) | maksas diferencēšanas papildu elementi var būt šādi:






  i) | diennakts laiks, it sevišķi nakts attiecībā uz trokšņa emisiju; |
| --- | --- | --- |

d)

maksas diferencēšanas papildu elementi var būt šādi:

i)

diennakts laiks, it sevišķi nakts attiecībā uz trokšņa emisiju;

| ii) | vilciena sastāvs, kas ietekmē trokšņa emisiju līmeni; |
| --- | --- |

ii)

vilciena sastāvs, kas ietekmē trokšņa emisiju līmeni;

| iii) | vietējo emisiju ietekmētā apgabala jutīgums; |
| --- | --- |

iii)

vietējo emisiju ietekmētā apgabala jutīgums;

| iv) | papildu kategorijas trokšņa emisijai, kas ir ievērojami zemāka nekā a) apakšpunktā minētā emisija. |
| --- | --- |

iv)

papildu kategorijas trokšņa emisijai, kas ir ievērojami zemāka nekā a) apakšpunktā minētā emisija.

| 3. | Infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei pierāda vilcienu satiksmes pakalpojuma iespējas segt

  nosaka viendabīgus tirgus segmentus un atbilstīgus
  uzcenojumus 32. panta 1. punktu, ja katrs no pakalpojumiem, kuri norādīti vienā no sekojošajiem apakšpunktiem, pieder pie dažādiem tirgus segmentiem 1.
  punkta nozīmē
  ,
  pamatojoties uz tirgus izpēti un apspriežoties ar pretendentiem. Izņemot 32. panta 1. punktā minētos pārvadājumus, infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei pierāda vilcienu satiksmes pakalpojuma iespējas segt uzcenojumus saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Ja infrastruktūras pārvaldītājs piemēro uzcenojumus, tas izstrādā tādu tirgus segmentu sarakstu, attiecībā uz kuriem regulatīvā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu
  :







  a) | pasažieru pārvadājumi pretēji kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei pierāda vilcienu satiksmes pakalpojuma iespējas segt

  nosaka viendabīgus tirgus segmentus un atbilstīgus
  uzcenojumus 32. panta 1. punktu, ja katrs no pakalpojumiem, kuri norādīti vienā no sekojošajiem apakšpunktiem, pieder pie dažādiem tirgus segmentiem 1.
  punkta nozīmē
  ,
  pamatojoties uz tirgus izpēti un apspriežoties ar pretendentiem. Izņemot 32. panta 1. punktā minētos pārvadājumus, infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei pierāda vilcienu satiksmes pakalpojuma iespējas segt uzcenojumus saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Ja infrastruktūras pārvaldītājs piemēro uzcenojumus, tas izstrādā tādu tirgus segmentu sarakstu, attiecībā uz kuriem regulatīvā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu
  :

a)

pasažieru pārvadājumi pretēji kravu pārvadājumiem;

| b) | vilcieni, kas pārvadā bīstamas kravas, pretēji citiem kravas vilcieniem; |
| --- | --- |

b)

vilcieni, kas pārvadā bīstamas kravas, pretēji citiem kravas vilcieniem;

| c) | iekšzemes pārvadājumi pretēji starptautiskajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes pārvadājumi pretēji starptautiskajiem pārvadājumiem;

| d) | kombinētie pārvadājumi pretēji tiešai vilcienu satiksmei; |
| --- | --- |

d)

kombinētie pārvadājumi pretēji tiešai vilcienu satiksmei;

| e) | pilsētas vai reģionālie pārvadājumi pretēji starppilsētu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

e)

pilsētas vai reģionālie pārvadājumi pretēji starppilsētu pārvadājumiem;

| f) | vilcieni, kuros visi vagoni tiek pārvadāti no viena punkta uz vienu galamērķi, pretēji vilcieniem, kuros katrs vagons ir viena kravas vienība un vagoni maršrutā tiek piekabināti un atkabināti; |
| --- | --- |

f)

vilcieni, kuros visi vagoni tiek pārvadāti no viena punkta uz vienu galamērķi, pretēji vilcieniem, kuros katrs vagons ir viena kravas vienība un vagoni maršrutā tiek piekabināti un atkabināti;

| g) | regulāri vilcienu satiksmes pakalpojumi pretēji neregulāriem pakalpojumiem
  [Gr. 127] |
| --- | --- |

g)

regulāri vilcienu satiksmes pakalpojumi pretēji neregulāriem pakalpojumiem
  [Gr. 127]

| 4. | 35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu veido saskaņā ar šādiem pamatprincipiem:







  a) | lai panāktu pakalpojumu kvalitātes saskaņoto līmeni un neapdraudētu pakalpojuma ekonomisko dzīvotspēju, infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes apstiprinājuma ar pretendentiem vienojas par darbības uzlabošanas shēmas galvenajiem parametriem, it sevišķi kavējumu vērtību, to maksājumu robežvērtībām, kas saskaņā ar darbības uzlabošanas shēmu maksājami par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atsevišķu vilcienu braucieniem un par visu uzņēmuma vilcienu braucieniem noteiktā laika posmā;
  [Gr. 128] |
| --- | --- | --- |

4.

35. pantā minēto darbības uzlabošanas shēmu veido saskaņā ar šādiem pamatprincipiem:

a)

lai panāktu pakalpojumu kvalitātes saskaņoto līmeni un neapdraudētu pakalpojuma ekonomisko dzīvotspēju, infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes apstiprinājuma ar pretendentiem vienojas par darbības uzlabošanas shēmas galvenajiem parametriem, it sevišķi kavējumu vērtību, to maksājumu robežvērtībām, kas saskaņā ar darbības uzlabošanas shēmu maksājami par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atsevišķu vilcienu braucieniem un par visu uzņēmuma vilcienu braucieniem noteiktā laika posmā;
  [Gr. 128]

| b) | infrastruktūras pārvaldītājs vismaz piecas dienas pirms vilciena brauciena paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem grafiku, pamatojoties uz ko tiks aprēķināti kavējumi;
  [Gr. 129] |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītājs vismaz piecas dienas pirms vilciena brauciena paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem grafiku, pamatojoties uz ko tiks aprēķināti kavējumi;
  [Gr. 129]

| c) | visi kavējumi iedalāmi kādā no turpmākajām kavējumu grupām un apakšgrupām:






  1. | Ekspluatācijas/plānošanas pārvaldība, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju






  1.1. | Kustības grafika veidošana |
| --- | --- | --- | --- |

c)

visi kavējumi iedalāmi kādā no turpmākajām kavējumu grupām un apakšgrupām:

1.

Ekspluatācijas/plānošanas pārvaldība, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju

1.1.

Kustības grafika veidošana

| 1.2. | Vilciena sastāva veidošana |
| --- | --- |

1.2.

Vilciena sastāva veidošana

| 1.3. | Ekspluatācijas procedūras kļūdas |
| --- | --- |

1.3.

Ekspluatācijas procedūras kļūdas

| 1.4. | Prioritātes noteikumu nepareiza piemērošana |
| --- | --- |

1.4.

Prioritātes noteikumu nepareiza piemērošana

| 1.5. | Personāls |
| --- | --- |

1.5.

Personāls

| 1.6. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

1.6.

Citi cēloņi

| 2. | Infrastruktūras iekārtas, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju






  2.1. | Signalizācijas iekārtas |
| --- | --- | --- |

2.

Infrastruktūras iekārtas, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju

2.1.

Signalizācijas iekārtas

| 2.2. | Signalizācijas iekārtas pārbrauktuvēs |
| --- | --- |

2.2.

Signalizācijas iekārtas pārbrauktuvēs

| 2.3. | Telesakaru iekārtas |
| --- | --- |

2.3.

Telesakaru iekārtas

| 2.4. | Energoapgādes iekārtas |
| --- | --- |

2.4.

Energoapgādes iekārtas

| 2.5. | Sliežu ceļš |
| --- | --- |

2.5.

Sliežu ceļš

| 2.6. | Būves |
| --- | --- |

2.6.

Būves

| 2.7. | Personāls |
| --- | --- |

2.7.

Personāls

| 2.8. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

2.8.

Citi cēloņi

| 3. | Cēloņi saistībā ar būvniecību, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju






  3.1. | Plānoti būvniecības darbi |
| --- | --- | --- |

3.

Cēloņi saistībā ar būvniecību, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju

3.1.

Plānoti būvniecības darbi

| 3.2. | Nepilnības būvniecības darbu veikšanā |
| --- | --- |

3.2.

Nepilnības būvniecības darbu veikšanā

| 3.3. | Ātruma ierobežojums sliežu ceļa bojājumu dēļ |
| --- | --- |

3.3.

Ātruma ierobežojums sliežu ceļa bojājumu dēļ

| 3.4. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

3.4.

Citi cēloņi

| 4. | Cēloņi, kas attiecas uz citiem infrastruktūras pārvaldītājiem






  4.1. | Iepriekšējā infrastruktūras pārvaldītāja vaina |
| --- | --- | --- |

4.

Cēloņi, kas attiecas uz citiem infrastruktūras pārvaldītājiem

4.1.

Iepriekšējā infrastruktūras pārvaldītāja vaina

| 4.2. | Nākamā infrastruktūras pārvaldītāja vaina |
| --- | --- |

4.2.

Nākamā infrastruktūras pārvaldītāja vaina

| 5. | Komerciāla rakstura cēloņi, kas attiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu






  5.1. | Apstāšanās laika pārsniegums |
| --- | --- | --- |

5.

Komerciāla rakstura cēloņi, kas attiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu

5.1.

Apstāšanās laika pārsniegums

| 5.2. | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pieprasījums |
| --- | --- |

5.2.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pieprasījums

| 5.3. | Kraušanas darbības |
| --- | --- |

5.3.

Kraušanas darbības

| 5.4. | Kraušanas procesa nepilnības |
| --- | --- |

5.4.

Kraušanas procesa nepilnības

| 5.5. | Vilciena komerciāla sagatavošana |
| --- | --- |

5.5.

Vilciena komerciāla sagatavošana

| 5.6. | Personāls |
| --- | --- |

5.6.

Personāls

| 5.7. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

5.7.

Citi cēloņi

| 6. | Ritošais sastāvs, kas attiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu






  6.1. | Saraksta plānošana/pārplānošana |
| --- | --- | --- |

6.

Ritošais sastāvs, kas attiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu

6.1.

Saraksta plānošana/pārplānošana

| 6.2. | Vilciena sastāva veidošana, ko veic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| --- | --- |

6.2.

Vilciena sastāva veidošana, ko veic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

| 6.3. | Problēmas, kas skar pasažieru vagonus (pasažieru pārvadājumos) |
| --- | --- |

6.3.

Problēmas, kas skar pasažieru vagonus (pasažieru pārvadājumos)

| 6.4. | Problēmas, kas skar kravas vagonus (kravas pārvadājumos) |
| --- | --- |

6.4.

Problēmas, kas skar kravas vagonus (kravas pārvadājumos)

| 6.5. | Problēmas, kas skar drezīnas, lokomotīves un motorvagonus |
| --- | --- |

6.5.

Problēmas, kas skar drezīnas, lokomotīves un motorvagonus

| 6.6. | Personāls |
| --- | --- |

6.6.

Personāls

| 6.7. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

6.7.

Citi cēloņi

| 7. | Cēloņi, kas attiecas uz citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem






  7.1. | Nākamā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vaina |
| --- | --- | --- |

7.

Cēloņi, kas attiecas uz citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem

7.1.

Nākamā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vaina

| 7.2. | Iepriekšējā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vaina |
| --- | --- |

7.2.

Iepriekšējā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vaina

| 8. | Ārēji cēloņi, kas neattiecas ne uz infrastruktūras pārvaldītāju, ne uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu






  8.1. | Streiks |
| --- | --- | --- |

8.

Ārēji cēloņi, kas neattiecas ne uz infrastruktūras pārvaldītāju, ne uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu

8.1.

Streiks

| 8.2. | Administratīvas formalitātes |
| --- | --- |

8.2.

Administratīvas formalitātes

| 8.3. | Ārējā ietekme |
| --- | --- |

8.3.

Ārējā ietekme

| 8.4. | Laika apstākļu ietekme un dabīgi cēloņi |
| --- | --- |

8.4.

Laika apstākļu ietekme un dabīgi cēloņi

| 8.5. | Kavējumi dēļ ārējiem cēloņiem blakusesošā tīklā |
| --- | --- |

8.5.

Kavējumi dēļ ārējiem cēloņiem blakusesošā tīklā

| 8.6. | Citi cēloņi |
| --- | --- |

8.6.

Citi cēloņi

| 9. | Sekundāri cēloņi, kas neattiecas ne uz infrastruktūras pārvaldītāju, ne uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu






  9.1. | Bīstami starpgadījumi, negadījumi un riski |
| --- | --- | --- |

9.

Sekundāri cēloņi, kas neattiecas ne uz infrastruktūras pārvaldītāju, ne uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu

9.1.

Bīstami starpgadījumi, negadījumi un riski

| 9.2. | Sliežu ceļš aizņemts, jo kavējas tas pats vilciens |
| --- | --- |

9.2.

Sliežu ceļš aizņemts, jo kavējas tas pats vilciens

| 9.3. | Sliežu ceļš aizņemts, jo kavējas cits vilciens |
| --- | --- |

9.3.

Sliežu ceļš aizņemts, jo kavējas cits vilciens

| 9.4. | Atpakaļbrauciens |
| --- | --- |

9.4.

Atpakaļbrauciens

| 9.5. | Savienojums |
| --- | --- |

9.5.

Savienojums

| 9.6. | Vajadzīga turpmāka izmeklēšana |
| --- | --- |

9.6.

Vajadzīga turpmāka izmeklēšana

| d) | kad vien iespējams, kavējumus attiecina uz vienu organizāciju, ņemot vērā gan atbildību par traucējumu izraisīšanu, gan spēju atjaunot normālus satiksmes apstākļus; |
| --- | --- |

d)

kad vien iespējams, kavējumus attiecina uz vienu organizāciju, ņemot vērā gan atbildību par traucējumu izraisīšanu, gan spēju atjaunot normālus satiksmes apstākļus;

| e) | maksājumu aprēķinā ņem vērā vidējo kavēšanos vilcienu satiksmes pakalpojumiem ar līdzīgām precizitātes prasībām; |
| --- | --- |

e)

maksājumu aprēķinā ņem vērā vidējo kavēšanos vilcienu satiksmes pakalpojumiem ar līdzīgām precizitātes prasībām;

| f) | infrastruktūras pārvaldītājs pēc iespējas drīzāk paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem maksājumu aprēķinu atbilstīgi darbības uzlabošanas shēmai. Šajā aprēķinā ietver visus vilcienu braucienus ar kavējumiem laika posmā, kas nepārsniedz vienu mēnesi; |
| --- | --- |

f)

infrastruktūras pārvaldītājs pēc iespējas drīzāk paziņo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem maksājumu aprēķinu atbilstīgi darbības uzlabošanas shēmai. Šajā aprēķinā ietver visus vilcienu braucienus ar kavējumiem laika posmā, kas nepārsniedz vienu mēnesi;

| g) | neskarot pastāvošās pārsūdzības procedūras un 50. panta noteikumus, darbības uzlabošanas shēmu skarošu strīdu gadījumā piemēro strīdu izšķiršanas sistēmu, lai ātri atrisinātu šādas domstarpības. Ja piemēro šo sistēmu, lēmums jāpieņem 10 darba dienu laikā;
  [Gr. 130] |
| --- | --- |

g)

neskarot pastāvošās pārsūdzības procedūras un 50. panta noteikumus, darbības uzlabošanas shēmu skarošu strīdu gadījumā piemēro strīdu izšķiršanas sistēmu, lai ātri atrisinātu šādas domstarpības. Ja piemēro šo sistēmu, lēmums jāpieņem 10 darba dienu laikā;
  [Gr. 130]

| h) | reizi gadā infrastruktūras pārvaldītājs publicē gada vidējo pakalpojumu kvalitātes līmeni, ko sasnieguši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pamatojoties uz galvenajiem rādītājiem, par kuriem panākta vienošanās darbības uzlabošanas shēmā.
  [Gr. 131] |
| --- | --- |

h)

reizi gadā infrastruktūras pārvaldītājs publicē gada vidējo pakalpojumu kvalitātes līmeni, ko sasnieguši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pamatojoties uz galvenajiem rādītājiem, par kuriem panākta vienošanās darbības uzlabošanas shēmā.
  [Gr. 131]

| 5. | Infrastruktūras maksas pagaidu samazinājumu ar ETCS aprīkotiem vilcieniem, kā minēts 32. panta 3. punktā, nosaka šādi: | Kravu pārvadājumiem:















  Gads | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlaide | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  15 % | 5 %



  10 % | 5 %



  8 % | 4 %



  6 % | 3 %



  4 % | 2 %



  3 % | 1 %



  3 % |

5.

Infrastruktūras maksas pagaidu samazinājumu ar ETCS aprīkotiem vilcieniem, kā minēts 32. panta 3. punktā, nosaka šādi:

Kravu pārvadājumiem:

Gads

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Atlaide

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

15 %

5 %

10 %

5 %

8 %

4 %

6 %

3 %

4 %

2 %

3 %

1 %

3 %

| | Pasažieru pārvadājumiem:















  Gads | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlaide | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %



  8 % | 5 %



  6 % | 5 % | 5 %



  4 % | 5 %



  2 % |

Pasažieru pārvadājumiem:

Gads

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Atlaide

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

8 %

5 %

6 %

5 %

5 %

4 %

5 %

2 %

[Gr. 132]

---

(1)  OV L 37, 8.2.2006., 1. lpp.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisIX PIELIKUMS

Iedalīšanas grafiks

(minēts 43. pantā)

| 1. | Kustības grafiku izstrādā vienreiz kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

1.

Kustības grafiku izstrādā vienreiz kalendārajā gadā.

| 2. | Kustības grafika maiņa notiek decembra otrās sestdienas pusnaktī. Ja ziemas beigās kustības grafiku maina vai koriģē, jo īpaši lai vajadzības gadījumā ņemtu vērā izmaiņas reģionālo pasažieru pārvadājumu grafikos, tad to dara jūnija otrās sestdienas pusnaktī un starplaikā — pēc vajadzības. Infrastruktūras pārvaldītāji var vienoties par citiem datumiem, un, ja tas var ietekmēt starptautiskos pārvadājumus, tad viņi par to informē Komisiju. |
| --- | --- |

2.

Kustības grafika maiņa notiek decembra otrās sestdienas pusnaktī. Ja ziemas beigās kustības grafiku maina vai koriģē, jo īpaši lai vajadzības gadījumā ņemtu vērā izmaiņas reģionālo pasažieru pārvadājumu grafikos, tad to dara jūnija otrās sestdienas pusnaktī un starplaikā — pēc vajadzības. Infrastruktūras pārvaldītāji var vienoties par citiem datumiem, un, ja tas var ietekmēt starptautiskos pārvadājumus, tad viņi par to informē Komisiju.

| 3. | Galīgais termiņš jaudas pieprasījumu iesniegšanai, lai tos varētu iestrādāt kustības grafikā, ir ne vairāk nekā 12 mēneši pirms kustības grafika stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

3.

Galīgais termiņš jaudas pieprasījumu iesniegšanai, lai tos varētu iestrādāt kustības grafikā, ir ne vairāk nekā 12 mēneši pirms kustības grafika stāšanās spēkā.

| 4. | Ne vēlāk kā 11 mēnešus pirms kustības grafika stāšanās spēkā infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka sadarbībā ar pārējiem attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem tiek izveidoti starptautisko vilcienu pagaidu ceļi. Infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka, ciktāl iespējams, turpmākajās norisēs tie paliek nemainīgi. |
| --- | --- |

4.

Ne vēlāk kā 11 mēnešus pirms kustības grafika stāšanās spēkā infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka sadarbībā ar pārējiem attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem tiek izveidoti starptautisko vilcienu pagaidu ceļi. Infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka, ciktāl iespējams, turpmākajās norisēs tie paliek nemainīgi.

| 5. | Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc pretendentu piedāvājumu iesniegšanas termiņa infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā kustības grafika uzmetumu. |
| --- | --- |

5.

Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc pretendentu piedāvājumu iesniegšanas termiņa infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā kustības grafika uzmetumu.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisX PIELIKUMS

Regulatīvie pārskati, kas iesniedzami regulatīvajai iestādei

(minēti 56. panta 8. punktā)

Regulatīvajos pārskatos, kas iesniedzami regulatīvajai iestādei saskaņā ar 56. panta 8. punktu, ietver vismaz šādus elementus:

1.   Kontu nošķiršana

Regulatīvajos pārskatos, ko iesniedz infrastruktūras pārvaldītāji un visi uzņēmumi vai citas organizācijas, kas veic vai integrē dažādu kategoriju dzelzceļa pārvadājumus vai saņem publisku finansējumu,

| a) | ietver atsevišķus peļņas un zaudējumu pārskatus un bilances par kravas pārvadājumiem, pasažieru pārvadājumiem un infrastruktūras pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

ietver atsevišķus peļņas un zaudējumu pārskatus un bilances par kravas pārvadājumiem, pasažieru pārvadājumiem un infrastruktūras pārvaldību;

| b) | pārskatāmi un detalizēti sniedz informāciju par atsevišķiem publiskā finansējuma un citu kompensācijas veidu avotiem un izmantojuma veidiem, ietverot arī sīku pārskatu par uzņēmējdarbības naudas līdzekļu plūsmām, lai noteiktu, kādā veidā ir izlietots šis publiskais finansējums un citi kompensācijas veidi; |
| --- | --- |

b)

pārskatāmi un detalizēti sniedz informāciju par atsevišķiem publiskā finansējuma un citu kompensācijas veidu avotiem un izmantojuma veidiem, ietverot arī sīku pārskatu par uzņēmējdarbības naudas līdzekļu plūsmām, lai noteiktu, kādā veidā ir izlietots šis publiskais finansējums un citi kompensācijas veidi;

| c) | ietver izmaksu un peļņas kategorijas, kas dod iespēju noteikt, vai ir notikusi šo dažādo darbību šķērssubsidēšana, atbilstīgi
  6. panta
  prasībām
  , un ko

  regulatīvās iestādes

  regulatīvā iestāde uzskata par vajadzīgu un samērīgu
  ; [Gr. 133] |
| --- | --- |

c)

ietver izmaksu un peļņas kategorijas, kas dod iespēju noteikt, vai ir notikusi šo dažādo darbību šķērssubsidēšana, atbilstīgi
  6. panta
  prasībām
  , un ko

  regulatīvās iestādes

  regulatīvā iestāde uzskata par vajadzīgu un samērīgu
  ; [Gr. 133]

| d) | nodrošina pietiekamu detalizētības līmeni, ko regulatīvā iestāde uzskata par vajadzīgu un proporcionālu; |
| --- | --- |

d)

nodrošina pietiekamu detalizētības līmeni, ko regulatīvā iestāde uzskata par vajadzīgu un proporcionālu;

| e) | pārskatiem pievieno dokumentu, kurā izklāstītas metodes, kas izmantotas izmaksu sadalīšanai starp dažādām darbībām. |
| --- | --- |

e)

pārskatiem pievieno dokumentu, kurā izklāstītas metodes, kas izmantotas izmaksu sadalīšanai starp dažādām darbībām.

Ja regulēts uzņēmums ietilpst uzņēmumu grupā, regulatīvos pārskatus sagatavo par visu grupu kopumā un par katru meitasuzņēmumu. Turklāt, lai pārliecinātos par to, ka publiskais finansējums ticis izmantots pareizi, regulatīvajos pārskatos ietver pilnīgu informāciju par maksājumiem, kas veikti starp uzņēmumiem.

2.   Maksas par piekļuvi sliežu ceļiem novērošana

Regulatīvajos pārskatos, ko infrastruktūras pārvaldītāji iesniedz regulatīvajai iestādei:

| a) | lai varētu novērot infrastruktūras maksu, nosaka dažādas izmaksu kategorijas, it sevišķi sniedzot pietiekamu informāciju par dažādu pakalpojumu vai pakalpojumu grupu robežizmaksām/tiešajām izmaksām; |
| --- | --- |

a)

lai varētu novērot infrastruktūras maksu, nosaka dažādas izmaksu kategorijas, it sevišķi sniedzot pietiekamu informāciju par dažādu pakalpojumu vai pakalpojumu grupu robežizmaksām/tiešajām izmaksām;

| b) | sniedz pietiekamu informāciju, lai dotu iespēju novērot atsevišķas maksas, kas samaksātas par pakalpojumiem (vai pakalpojumu grupām); ja regulatīvā iestāde to prasa, šajā informācijā ietver datus par atsevišķu pakalpojumu apjomu, atsevišķu pakalpojumu cenu un kopējiem ieņēmumiem no iekšējiem un ārējiem klientiem par atsevišķiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

sniedz pietiekamu informāciju, lai dotu iespēju novērot atsevišķas maksas, kas samaksātas par pakalpojumiem (vai pakalpojumu grupām); ja regulatīvā iestāde to prasa, šajā informācijā ietver datus par atsevišķu pakalpojumu apjomu, atsevišķu pakalpojumu cenu un kopējiem ieņēmumiem no iekšējiem un ārējiem klientiem par atsevišķiem pakalpojumiem;

| c) | lai apzinātu cenu veidošanu, kas, iespējams, apdraud konkurenci (šķērssubsidēšana, dempings un pārmērīgas cenas), norāda izmaksas un ieņēmumus par atsevišķiem pakalpojumiem (vai pakalpojumu grupām), izmantojot attiecīgas izmaksu metodes, atbilstīgi regulatīvās iestādes prasībām. |
| --- | --- |

c)

lai apzinātu cenu veidošanu, kas, iespējams, apdraud konkurenci (šķērssubsidēšana, dempings un pārmērīgas cenas), norāda izmaksas un ieņēmumus par atsevišķiem pakalpojumiem (vai pakalpojumu grupām), izmantojot attiecīgas izmaksu metodes, atbilstīgi regulatīvās iestādes prasībām.

3.   Finansiālo rezultātu rādītāji

Regulatīvajos pārskatos, ko infrastruktūras pārvaldītāji iesniedz regulatīvajai iestādei, ietver:

| a) | pārskatu par finansiālajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

pārskatu par finansiālajiem rezultātiem;

| b) | izdevumu kopsavilkuma pārskatu; |
| --- | --- |

b)

izdevumu kopsavilkuma pārskatu;

| c) | tehniskās apkopes izdevumu pārskatu; |
| --- | --- |

c)

tehniskās apkopes izdevumu pārskatu;

| d) | ekspluatācijas izdevumu pārskatu; |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas izdevumu pārskatu;

| e) | ieņēmumu pārskatu; |
| --- | --- |

e)

ieņēmumu pārskatu;

| f) | papildu piezīmes, kas vajadzības gadījumā paplašina un izskaidro pārskatus. |
| --- | --- |

f)

papildu piezīmes, kas vajadzības gadījumā paplašina un izskaidro pārskatus.

4.   Citi aspekti

Infrastruktūras pārvaldītāju gadījumā regulatīvo pārskatu revīziju veic neatkarīgs revidents. Revidenta ziņojumu pievieno regulatīvajiem pārskatiem.

Regulatīvajos pārskatos ietver peļņas un zaudējumu pārskatus un bilances, tos saskaņo ar likumā noteiktajiem uzņēmuma pārskatiem un sniedz paskaidrojumus par visiem saskaņotajiem posteņiem.

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisXI PIELIKUMS

A   daļa

Atceltās direktīvas ar sekojošo grozījumu sarakstu

(kā minēts 67. pantā)

| Padomes Direktīva 91/440/EK
  (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.) | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/12/EK
  (OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/51/EK
  (OV L 164, 30.4.2004., 164. lpp.) | |
| Padomes Direktīva 2006/103/EK
  (OV L 363, 20.12.2006., 344. lpp.) | tikai pielikuma B punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/58/EK
  (OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.) | tikai 1. pants |
| Padomes Direktīva 95/18/EK
  (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/13/EK
  (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK
  (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.) | tikai 29. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK
  (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.) | |
| Komisijas Lēmums 2002/844/EK
  (OV L 289, 26.10.2002., 30. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK
  (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.) | tikai 30. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/58/EK
  (OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.) | tikai 2. pants |

Padomes Direktīva 91/440/EK

(OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/12/EK

(OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/51/EK

(OV L 164, 30.4.2004., 164. lpp.)

Padomes Direktīva 2006/103/EK

(OV L 363, 20.12.2006., 344. lpp.)

tikai pielikuma B punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/58/EK

(OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.)

tikai 1. pants

Padomes Direktīva 95/18/EK

(OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/13/EK

(OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK

(OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.)

tikai 29. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK

(OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.)

Komisijas Lēmums 2002/844/EK

(OV L 289, 26.10.2002., 30. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK

(OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.)

tikai 30. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/58/EK

(OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.)

tikai 2. pants

B   daļa

Termiņi transponēšanai valstu tiesību aktos

(kā minēts 67. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 91/440/EEK | 1993. gada 1. janvāris |
| 95/18/EK | 1997. gada 27. jūnijs |
| 2001/12/EK | 2003. gada 15. marts |
| 2001/13/EK | 2003. gada 15. marts |
| 2001/14/EK | 2003. gada 15. marts |
| 2004/49/EK | 2006. gada 30. aprīlis |
| 2004/51/EK | 2005. gada 31. decembris |
| 2006/103/EK | 2007. gada 1. janvāris |
| 2007/58/EK | 2009. gada 4. jūnijs |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

91/440/EEK

1993. gada 1. janvāris

95/18/EK

1997. gada 27. jūnijs

2001/12/EK

2003. gada 15. marts

2001/13/EK

2003. gada 15. marts

2001/14/EK

2003. gada 15. marts

2004/49/EK

2006. gada 30. aprīlis

2004/51/EK

2005. gada 31. decembris

2006/103/EK

2007. gada 1. janvāris

2007/58/EK

2009. gada 4. jūnijs

Trešdiena, 2011. gada 16. novembrisXII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 91/440/EEK | Direktīva 95/18/EK | Direktīva 2001/14/EK | Šī direktīva |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkta pirmā daļa | 1. panta 1. punkts |
| | | 1. panta 2. punkts | 1. panta 2. punkts |
| 2. panta 2. punkts | | | 2. panta 1. punkts |
| | 1. panta 2. punkts | | 2. panta 2. punkts |
| | | 1. panta 3. punkts | 2. panta 3. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 1. panta 3. punkts | 1. panta 4. punkts | 2. panta 4. punkts |
| 2. panta 4. punkts | | | 2. panta 5. punkts |
| 3. pants | | | 3. panta 1. līdz 8. punkts |
| | 2. panta b) un c) apakšpunkts | | 3. panta 9. un 10. punkts |
| | | 2. pants | 3. panta 11. līdz 21. punkts |
| 4. pants | | | 4. pants |
| 5. pants | | | 5. pants |
| 6. panta 1. un 2. punkts | | | 6. panta 1. un 2. punkts |
| 9. panta 4. punkts | | | 6. panta 3. punkts |
| 6. panta 1. punkta otrā daļa | | | 6. panta 4. punkts |
| 6. panta 3. punkts | | | 7. panta 1. punkts |
| | | 4. panta 2. punkts un 14. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts |
| 7. panta 1., 3. un 4. punkts | | | 8. panta 1., 2. un 3. punkts |
| | | 6. panta 1. punkts | 8. panta 4. punkts |
| 9. panta 1. un 2. punkts | | | 9. panta 1. un 2. punkts |
| 10. panta 3. un 3.a punkts | | | 10. panta 1. punkts un 2. punkta pirmā, otrā un trešā daļa |
| 10. panta 3.b punkts | | | 11. panta 1., 2. un 3. punkts |
| | | | 11. panta 4. punkts |
| 10. panta 3.c un 3.e punkts | | | 11. panta 5. un 6. punkts |
| 10. panta 3.f punkts | | | 12. pants |
| | | 5. pants | 13. pants |
| | | | 14. pants |
| 10.b pants | | | 15. pants |
| | 3. pants | | 16. pants |
| | 4. panta 1. līdz 4. punkts | | 17. panta 1. līdz 4. punkts |
| | 5. pants | | 18. pants |
| | 6. pants | | 19. pants |
| | 7. pants | | 20. pants |
| | 8. pants | | 21. pants |
| | 9. pants | | 22. pants |
| | 4. panta 5. punkts | | 23. panta 1. punkts |
| | 10. pants | | 23. panta 2. un 3. punkts |
| | 11. pants | | 24. pants |
| | 15. pants | | 25. pants |
| | | 1. panta 1. punkta otrā daļa | 26. pants |
| | | 3. pants | 27. pants |
| 10. panta 5. punkts | | | 28. pants |
| | | 4. panta 1. punkts un 3. līdz 6. punkts | 29. pants |
| | | 6. panta 2. līdz 5. punkts | 30. pants |
| | | 7. pants | 31. pants |
| | | 8. pants | 32. pants |
| | | 9. pants | 33. pants |
| | | 10. pants | 34. pants |
| | | 11. pants | 35. pants |
| | | 12. pants | 36. pants |
| | | 13. pants | 38. pants |
| | | 14. panta 1. un 3. punkts | 39. pants |
| | | 15. pants | 40. pants |
| | | 16. pants | 41. pants |
| | | 17. pants | 42. pants |
| | | 18. pants | 43. pants |
| | | 19. pants | 44. pants |
| | | 20. panta 1., 2. un 3. punkts | 45. panta 1., 2. un 3. punkts |
| | | | 45. panta 4. punkts |
| | | 20. panta 4. punkts | 45. panta 5. punkts |
| | | 21. pants | 46. pants |
| | | 22. pants | 47. pants |
| | | 23. pants | 48. pants |
| | | 24. pants | 49. pants |
| | | 25. pants | 50. pants |
| | | 26. pants | 51. pants |
| | | 27. pants | 52. pants |
| | | 28. pants | 53. pants |
| | | 29. pants | 54. pants |
| | | 30. panta 1. punkts | 55. pants |
| | | 30. panta 2. punkts | 56. panta 1. punkts |
| | | 31. pants | 57. pants |
| 12. pants | | | 58. pants |
| 14.a pants | | 33. panta 1., 2. un 3. punkts | 59. pants |
| | | | 60. pants |
| | | | 61. pants |
| | | | 62. pants |
| 11. pants | | 34. pants | 63. pants |
| 11.a pants | | 35. panta 1., 2. un 3. punkts | 64. pants |
| 10. panta 9. punkts | | | 65. pants |
| | | 38. pants | 66. pants |
| | | | 67. pants |
| | 17. pants | 39. pants | 68. pants |
| 16. pants | 18. pants | 40. pants | 69. pants |
| | | | I pielikums |
| II pielikums | | | II pielikums |
| | | II pielikums | III pielikums |
| | | | IV pielikums |
| | Pielikums | | V pielikums |
| | | I pielikums | VI pielikums |
| | | | VII pielikums |
| | | | VIII pielikums |
| | | III pielikums | IX pielikums |
| | | | X pielikums |

Direktīva 91/440/EEK

Direktīva 95/18/EK

Direktīva 2001/14/EK

Šī direktīva

2. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkta pirmā daļa

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

2. panta 3. punkts

2. panta 3. punkts

1. panta 3. punkts

1. panta 4. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta 5. punkts

3. pants

3. panta 1. līdz 8. punkts

2. panta b) un c) apakšpunkts

3. panta 9. un 10. punkts

2. pants

3. panta 11. līdz 21. punkts

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. panta 1. un 2. punkts

6. panta 1. un 2. punkts

9. panta 4. punkts

6. panta 3. punkts

6. panta 1. punkta otrā daļa

6. panta 4. punkts

6. panta 3. punkts

7. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts un 14. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

7. panta 1., 3. un 4. punkts

8. panta 1., 2. un 3. punkts

6. panta 1. punkts

8. panta 4. punkts

9. panta 1. un 2. punkts

9. panta 1. un 2. punkts

10. panta 3. un 3.a punkts

10. panta 1. punkts un 2. punkta pirmā, otrā un trešā daļa

10. panta 3.b punkts

11. panta 1., 2. un 3. punkts

11. panta 4. punkts

10. panta 3.c un 3.e punkts

11. panta 5. un 6. punkts

10. panta 3.f punkts

12. pants

5. pants

13. pants

14. pants

10.b pants

15. pants

3. pants

16. pants

4. panta 1. līdz 4. punkts

17. panta 1. līdz 4. punkts

5. pants

18. pants

6. pants

19. pants

7. pants

20. pants

8. pants

21. pants

9. pants

22. pants

4. panta 5. punkts

23. panta 1. punkts

10. pants

23. panta 2. un 3. punkts

11. pants

24. pants

15. pants

25. pants

1. panta 1. punkta otrā daļa

26. pants

3. pants

27. pants

10. panta 5. punkts

28. pants

4. panta 1. punkts un 3. līdz 6. punkts

29. pants

6. panta 2. līdz 5. punkts

30. pants

7. pants

31. pants

8. pants

32. pants

9. pants

33. pants

10. pants

34. pants

11. pants

35. pants

12. pants

36. pants

13. pants

38. pants

14. panta 1. un 3. punkts

39. pants

15. pants

40. pants

16. pants

41. pants

17. pants

42. pants

18. pants

43. pants

19. pants

44. pants

20. panta 1., 2. un 3. punkts

45. panta 1., 2. un 3. punkts

45. panta 4. punkts

20. panta 4. punkts

45. panta 5. punkts

21. pants

46. pants

22. pants

47. pants

23. pants

48. pants

24. pants

49. pants

25. pants

50. pants

26. pants

51. pants

27. pants

52. pants

28. pants

53. pants

29. pants

54. pants

30. panta 1. punkts

55. pants

30. panta 2. punkts

56. panta 1. punkts

31. pants

57. pants

12. pants

58. pants

14.a pants

33. panta 1., 2. un 3. punkts

59. pants

60. pants

61. pants

62. pants

11. pants

34. pants

63. pants

11.a pants

35. panta 1., 2. un 3. punkts

64. pants

10. panta 9. punkts

65. pants

38. pants

66. pants

67. pants

17. pants

39. pants

68. pants

16. pants

18. pants

40. pants

69. pants

I pielikums

II pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

IV pielikums

Pielikums

V pielikums

I pielikums

VI pielikums

VII pielikums

VIII pielikums

III pielikums

IX pielikums

X pielikums

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembris

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/274

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisIntegrētas jūrniecības politikas turpmāka izstrāde ***I

P7_TA(2011)0508

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0494),

| — | ņemot vērā 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 74. pantu un 77. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu un 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C7–0292/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 74. pantu un 77. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu un 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C7–0292/2010),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ieteikto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ieteikto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 27. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 27. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0163/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 64. lpp.

(2)  OV C 104, 2.4.2011., 47. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisP7_TC1-COD(2010)0257

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 17. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1255/2011.)

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija

Saskaņā ar 9. pantu finansējuma apjoms programmas īstenošanai, lai atbalstītu integrētas jūrlietu politikas izstrādi 2011.–2013. gadam, ir EUR 40 000 000. Ir paredzēts, ka šo finansējumu veidos EUR 23 140 000, ko ņems no 2011. gada budžeta, neizmantojot daudzgadu finanšu shēmas 2. pozīcijā pieejamo rezervi, summa EUR 16 660 000 apmērā, tostarp piešķīrums tehniskai palīdzībai, kas iekļauts budžeta projektā un kuru Padome ir akceptējusi, izskatot 2012. gada budžetu, kā arī papildu summa EUR 200 000 apmērā tehniskai palīdzībai, kas jāiekļauj 2013. gada budžetā.

Šim nolūkam būtu jāgroza 2011. gada budžets, lai radītu vajadzīgo nomenklatūru un attiecīgās apropriācijas iekļautu rezervē. 2012. un 2013. gadam pieņemtajos budžetos šiem gadiem būtu nepieciešams iekļaut attiecīgās summas.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīga deklarācija

Eiropas Parlaments un Padome neizslēdz iespēju paredzēt tādus deleģētos aktus turpmākajām programmām pēc 2013. gada, kuri balstītos uz attiecīgiem Komisijas priekšlikumiem.

---

| 31.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 153/275

---

Ceturtdiena, 2011. gada 17. novembrisEiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem *

P7_TA(2011)0509

Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0072),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0077/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0077/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0360/2011),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītā galvenā atsauces summa neatbilst pašreizējās 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apmēram; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu (1) pārskatīt pašreizējo DFS, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) (IN) 21.–23. punktu, lai ITER projektam 2012. un 2013. gadā piešķirtu neparedzēto papildfinansējumu; vēlas sākt sarunas ar otru budžeta lēmējiestādi, pamatojoties uz visiem IN paredzētajiem līdzekļiem, lai līdz 2011. gada beigām strauji vienotos par Euratom pētniecības programmas finansēšanu; atsauc savu iebildumu pret jebkādu līdzekļu pārvietošanu no Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (3), kā tas bija ierosināts iepriekš minētajā Komisijas priekšlikumā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītā galvenā atsauces summa neatbilst pašreizējās 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apmēram; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu (1) pārskatīt pašreizējo DFS, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) (IN) 21.–23. punktu, lai ITER projektam 2012. un 2013. gadā piešķirtu neparedzēto papildfinansējumu; vēlas sākt sarunas ar otru budžeta lēmējiestādi, pamatojoties uz visiem IN paredzētajiem līdzekļiem, lai līdz 2011. gada beigām strauji vienotos par Euratom pētniecības programmas finansēšanu; atsauc savu iebildumu pret jebkādu līdzekļu pārvietošanu no Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (3), kā tas bija ierosināts iepriekš minētajā Komisijas priekšlikumā;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr 1 |
| Lēmuma priekšlikums


  4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) | Pamatprogrammas (2012–2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (4). |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr 1

Lēmuma priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

(4a)

Pamatprogrammas (2012–2013) izstrādei un īstenošanai būtu jābalstās uz vienkāršības, stabilitātes, pārredzamības, juridiskās noteiktības, konsekvences, izcilības un uzticības principiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (4).

Grozījums Nr 2

Lēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Kodoldrošības un attiecīgā gadījumā aizsardzības aspektu uzlabošana būtu jānosaka par prioritāru, ņemot vērā kodolincidentu iespējamās pārrobežu sekas. |
| --- | --- |

(5a)

Kodoldrošības un attiecīgā gadījumā aizsardzības aspektu uzlabošana būtu jānosaka par prioritāru, ņemot vērā kodolincidentu iespējamās pārrobežu sekas.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Eiropas Ilgtspējīgas kodolrūpniecības iniciatīvas (ESNII) mērķis ir laikposmā no 2035. gada līdz 2040. gadam uzstādīt ceturtās paaudzes (Gen-IV) ātro neitronu reaktorus ar slēgtu degvielas ciklu. Šajā iniciatīvā ir ietverti trīs tehnoloģiskās attīstības virzieni un četri lieli projekti: ASTRID prototips (ar nātriju dzesējams reaktors), ALLEGRO eksperimentālais modelis (ar gāzi dzesējams reaktors), ALFRED demonstrējuma reaktors (ar svinu dzesējams reaktors) un kā atbalsta infrastruktūra šai tehnoloģijai — MYRRHA ātro neitronu izstarošanas iekārta (ar svina-bismuta sakausējumu dzesējams reaktors). |
| --- | --- |

(6a)

Eiropas Ilgtspējīgas kodolrūpniecības iniciatīvas (ESNII) mērķis ir laikposmā no 2035. gada līdz 2040. gadam uzstādīt ceturtās paaudzes (Gen-IV) ātro neitronu reaktorus ar slēgtu degvielas ciklu. Šajā iniciatīvā ir ietverti trīs tehnoloģiskās attīstības virzieni un četri lieli projekti: ASTRID prototips (ar nātriju dzesējams reaktors), ALLEGRO eksperimentālais modelis (ar gāzi dzesējams reaktors), ALFRED demonstrējuma reaktors (ar svinu dzesējams reaktors) un kā atbalsta infrastruktūra šai tehnoloģijai — MYRRHA ātro neitronu izstarošanas iekārta (ar svina-bismuta sakausējumu dzesējams reaktors).

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| (6b) | Trīs vērienīgas Eiropas iniciatīvas sadarbībai kodolzinātnes un kodoltehnoloģiju jomā tika uzsāktas Septītās Euratom pamatprogrammas ietvaros (2007.–2011. gads). Šīs iniciatīvas ir Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma (SNETP), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma (IGDTP) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām (MELODI). Gan SNETP, gan IGDTP atbilst SET plānā noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(6b)

Trīs vērienīgas Eiropas iniciatīvas sadarbībai kodolzinātnes un kodoltehnoloģiju jomā tika uzsāktas Septītās Euratom pamatprogrammas ietvaros (2007.–2011. gads). Šīs iniciatīvas ir Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma (SNETP), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma (IGDTP) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām (MELODI). Gan SNETP, gan IGDTP atbilst SET plānā noteiktajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| (6c) | Ņemot vērā 2011. gada 11. martā Japānā notikušās zemestrīces un cunami izraisīto avāriju Fukušimas atomelektrostacijā, ir nepieciešama papildu pētniecība kodola skaldīšanas drošības jomā, lai pārliecinātu Savienības iedzīvotājus, ka Savienības teritorijā uzstādīto kodoliekārtu drošība joprojām atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Šādam papildu darbam vajadzīgs budžeta palielinājums pētniecībai kodola skaldīšanas jomā. |
| --- | --- |

(6c)

Ņemot vērā 2011. gada 11. martā Japānā notikušās zemestrīces un cunami izraisīto avāriju Fukušimas atomelektrostacijā, ir nepieciešama papildu pētniecība kodola skaldīšanas drošības jomā, lai pārliecinātu Savienības iedzīvotājus, ka Savienības teritorijā uzstādīto kodoliekārtu drošība joprojām atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Šādam papildu darbam vajadzīgs budžeta palielinājums pētniecībai kodola skaldīšanas jomā.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| (9a) | Vienošanās par papildu finansējumu ITER, izmantojot vienīgi Daudzgadu finanšu shēmas 2011. gadā neizmantotās rezerves un nepārvietojot līdzekļus no Septītās ES pamatprogrammas (2007–2013) uz pamatprogrammu (2012–2013), ļautu 2011. gadā strauji pieņemt šo programmu. |
| --- | --- |

(9a)

Vienošanās par papildu finansējumu ITER, izmantojot vienīgi Daudzgadu finanšu shēmas 2011. gadā neizmantotās rezerves un nepārvietojot līdzekļus no Septītās ES pamatprogrammas (2007–2013) uz pamatprogrammu (2012–2013), ļautu 2011. gadā strauji pieņemt šo programmu.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģijas jomā, ko Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka kodolenerģijas jomā Kopienā ir būtiski saglabāt augstu mācību līmeni. |
| --- | --- |

(11)

Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģijas jomā, ko Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka kodolenerģijas jomā Kopienā ir būtiski saglabāt augstu mācību līmeni.

| (11) | Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģijas jomā, kurus Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka kodolenerģijas jomā Kopienā ir būtiski saglabāt augstu mācību līmeni
  un pienācīgus darba apstākļus
  . |
| --- | --- |

(11)

Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģijas jomā, kurus Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka kodolenerģijas jomā Kopienā ir būtiski saglabāt augstu mācību līmeni
  un pienācīgus darba apstākļus
  .

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| (14a) | Komisijai, Eiropadomei, Padomei un dalībvalstīm ir jāsāk Euratom līguma grozīšanas process, lai nostiprinātu līguma noteikumus par informācijas sniegšanu un Eiropas Parlamenta koplemšanas tiesībām Euratom pētniecības un vides aizsardzības jautājumos nolūkā inter alia atvieglināt turpmāko budžeta procedūru norisi. |
| --- | --- |

(14a)

Komisijai, Eiropadomei, Padomei un dalībvalstīm ir jāsāk Euratom līguma grozīšanas process, lai nostiprinātu līguma noteikumus par informācijas sniegšanu un Eiropas Parlamenta koplemšanas tiesībām Euratom pētniecības un vides aizsardzības jautājumos nolūkā inter alia atvieglināt turpmāko budžeta procedūru norisi.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas (2012–2013) darbības laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas (2012–2013) darbības laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. punkta nozīmē.

| (16) | Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas (2012–2013) darbības laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
  (IN)
  37. punkta nozīmē.
  Lai pielāgotu pamatprogrammu (2012–2013) daudzgadu finanšu shēmai (DFS) 2012. un 2013. gadam, būs jāizdara grozījumi DFS, palielinot 1.a izdevumu kategorijas maksimālo summu. Ja pārvietošanai 2012. un 2013. gadā nav pieejamas citas DFS 2011. gada rezerves, vajadzētu mobilizēt Elastības instrumenta līdzekļus, kā paredzēts IN 27. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas (2012–2013) darbības laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
  (IN)
  37. punkta nozīmē.
  Lai pielāgotu pamatprogrammu (2012–2013) daudzgadu finanšu shēmai (DFS) 2012. un 2013. gadam, būs jāizdara grozījumi DFS, palielinot 1.a izdevumu kategorijas maksimālo summu. Ja pārvietošanai 2012. un 2013. gadā nav pieejamas citas DFS 2011. gada rezerves, vajadzētu mobilizēt Elastības instrumenta līdzekļus, kā paredzēts IN 27. punktā.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| (16a) | Attiecībā uz DFS 2014.–2020. gadam ITER projektam paredzētie finanšu līdzekļi būtu jānosaka visam plānošanas periodam, lai jebkuras izmaksas, kas ITER celtniecības posmā, kuru pašreiz plānots pabeigt 2020. gadā, pārsniedz ES daļu, proti, EUR 6 600 000 000, finansētu ārpus DFS maksimālā apmēra (līdzekļu norobežošana). |
| --- | --- |

(16a)

Attiecībā uz DFS 2014.–2020. gadam ITER projektam paredzētie finanšu līdzekļi būtu jānosaka visam plānošanas periodam, lai jebkuras izmaksas, kas ITER celtniecības posmā, kuru pašreiz plānots pabeigt 2020. gadā, pārsniedz ES daļu, proti, EUR 6 600 000 000, finansētu ārpus DFS maksimālā apmēra (līdzekļu norobežošana).

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

18. apsvērums

| (18) | Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija. Jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. |
| --- | --- |

(18)

Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija. Jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.

| (18) | Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija.
  Tādēļ, no vienas puses,
  jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
  No otras puses, tas nozīmē arī to, ka tieši attiecībā uz ITER projektu starptautiskajiem partneriem pilnībā ir jāievēro to finansiālās saistības. |
| --- | --- |

(18)

Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija.
  Tādēļ, no vienas puses,
  jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
  No otras puses, tas nozīmē arī to, ka tieši attiecībā uz ITER projektu starptautiskajiem partneriem pilnībā ir jāievēro to finansiālās saistības.

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 1. punkts

1.   Veicinot „Inovācijas Savienības” un Eiropas Pētniecības telpas izveidi, Pamatprogrammā (2012–2013) ievēro Līguma 1. pantā un 2. panta a) punktā noteiktos vispārīgos mērķus.

1.   Veicinot „Inovācijas Savienības” un Eiropas Pētniecības telpas izveidi, Pamatprogrammā (2012–2013) ievēro Līguma 1. pantā un 2. panta a) punktā noteiktos vispārīgos mērķus
  , īpaši uzsverot kodoldrošību, nekaitīgumu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu
  .

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Pamatprogramma (2012–2013) palīdz īstenot SET plānu. Tās darbībās ņem vērā triju pašreizējo Eiropas tehnoloģiju platformu, proti, SNETP, IGDTP un MELODI stratēģiskās izpētes programmu.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

Maksimālais finansējuma apjoms Pamatprogrammas (2012–2013) īstenošanai ir
  EUR 2 560 270 000
  . Šīs summas sadalījums ir šāds (EUR):

Maksimālais finansējuma apjoms Pamatprogrammas (2012–2013) īstenošanai ir
  EUR 2 100 270 000
  . Šīs summas sadalījums ir šāds (EUR):

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. ievilkums

| — | kodolsintēzes pētniecība —
  2 208 809 000
  ; |
| --- | --- |

—

kodolsintēzes pētniecība —
  2 208 809 000
  ;

| — | kodolsintēzes pētniecība —
  1 748 809 000
  ;
  šī summa ietver līdzekļus, kas nepieciešami, lai turpinātu īstenot „Joint European Torus” (JET) programmu Kalemā; |
| --- | --- |

—

kodolsintēzes pētniecība —
  1 748 809 000
  ;
  šī summa ietver līdzekļus, kas nepieciešami, lai turpinātu īstenot „Joint European Torus” (JET) programmu Kalemā;

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 2. ievilkums

| — | kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000; |
| --- | --- |

—

kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000;

| — | kodola skaldīšana
  , jo īpaši kodoldrošība, kodolatkritumu apsaimniekošanas uzlabošana
  un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000; |
| --- | --- |

—

kodola skaldīšana
  , jo īpaši kodoldrošība, kodolatkritumu apsaimniekošanas uzlabošana
  un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000;

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – 1. ievilkums

| — | JRC pasākumi kodolenerģijas jomā— 233 216 000. |
| --- | --- |

—

JRC pasākumi kodolenerģijas jomā— 233 216 000.

| — | JRC pasākumi kodolenerģijas jomā
  attiecībā uz kodoldrošību, vides aizsardzību un ekspluatācijas pārtraukšanu
  — 233 216 000. |
| --- | --- |

—

JRC pasākumi kodolenerģijas jomā
  attiecībā uz kodoldrošību, vides aizsardzību un ekspluatācijas pārtraukšanu
  — 233 216 000.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līguma noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī risku un izmaksu pārdali laika gaitā.

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

6. punkts – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Īpašu uzmanību pievērš iniciatīvām, kas papildina galvenos pētījumus kodolenerģijas jomā, it īpaši attiecībā uz ieguldījumu cilvēkkapitālā, atbilstīgiem darba apstākļiem un pasākumiem, kuru mērķis ir nākamajos gados mazināt risku, kas saistīts ar prasmju trūkumu.

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

6. punkts – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Dalībvalstis un Komisija sagatavo tādu pārskatu par profesionālo kvalifikāciju, apmācību un prasmēm kodolenerģijas jomā Savienībā, kurā sniegts vispārējs pašreizējās situācijas novērtējums un kurš veicina piemērotāko risinājumu noteikšanu un īstenošanu.

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IA daļa – 3. iedaļa – 2. punkts

Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas ietvaros tiks izmantotas JET un citas ar ITER saistītās magnētiskās hermetizācijas iekārtas. Tajā paredzēts novērtēt galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER ekspluatācijai.

Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas ietvaros tiks izmantotas JET un citas ar ITER saistītās magnētiskās hermetizācijas iekārtas
  (tostarp, iespējams, izmantojot jaunus eksperimentus, ko īstenos un pielietos līdztekus ITER projektam)
  . Tajā paredzēts novērtēt galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER ekspluatācijai.

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IB daļa – 1. iedaļa – Mērķis

Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi ar mērķi izstrādāt praktiskus risinājumus radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, sekmēt lielāku kodolenerģijas drošību, efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un rentabilitāti, kā arī nodrošināt stabilu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi.

Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi ar mērķi izstrādāt praktiskus risinājumus radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, sekmēt lielāku kodolenerģijas drošību, efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un rentabilitāti, kā arī nodrošināt stabilu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi.
  Pārtraucot novecojušu sistēmu ekspluatāciju, īpaša uzmanība jāpievērš kodolatkritumiem ar ilgu pussabrukšanas periodu.

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IB daļa – 3. iedaļa – 5. punkts

Atbalsts
  zinātniskās kompetences un cilvēkresursu
  saglabāšanai un turpmākai pilnveidei ar mērķi
  ilgākā laika posmā
  kodolenerģijas jomā
  garantēt atbilstoši kvalificētu pētnieku, inženieru un darbinieku pieejamību
  .

Pastāvīgs
  atbalsts
  kvalificēta personāla
  saglabāšanai un turpmākai pilnveidei ar mērķi
  saglabāt Savienības neatkarību
  kodolenerģijas jomā
  un konsekventi nodrošināt un uzlabot kodoldrošības līmeni
  .
  Ņemot vērā, ka kodolenerģija veidos būtisku daļu no ES energoavotu sadalījuma, ir svarīgi Savienībā saglabāt zināšanas kodolenerģijas jomā, tostarp attiecībā uz ekspluatācijas pārtraukšanu un tādu atkritumu apsaimniekošanu, kuriem ir ilgs pussabrukšanas periods.

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II daļa – 2. iedaļa – 2. punkts

Lai sasniegtu šo mērķi, jāuzlabo zināšanas, prasmes un kompetence, lai nodrošinātu vajadzīgo jaunākajiem zinātnes sasniegumiem atbilstīgu, neatkarīgu un uzticamu ekspertīzi Savienības politisko iniciatīvu atbalstam
  kodolreaktoru un degvielas cikla drošuma un
  kodoldrošības aizsargpasākumu jomā. JRC
  misijā uzsvērtais uz patērētājiem vērstais atbalsts Savienības politiskajām iniciatīvām
  tiks
  papildināts
  ar proaktīvu lomu Eiropas Pētniecības telpā, īstenojot augstas kvalitātes pētniecības pasākumus, kas cieši saistīti ar rūpniecību un citām struktūrām, un izveidojot tīklus ar publiskām un privātām iestādēm dalībvalstīs.

Lai sasniegtu šo mērķi, jāuzlabo zināšanas, prasmes un kompetence, lai nodrošinātu vajadzīgo jaunākajiem zinātnes sasniegumiem atbilstīgu, neatkarīgu un uzticamu ekspertīzi Savienības politisko iniciatīvu atbalstam kodoldrošības aizsargpasākumu jomā. JRC
  misija
  tiks
  papildināta
  ar proaktīvu lomu Eiropas Pētniecības telpā, īstenojot augstas kvalitātes pētniecības pasākumus, kas cieši saistīti ar rūpniecību un citām struktūrām, un izveidojot tīklus ar publiskām un privātām iestādēm dalībvalstīs.
  Tiks pastiprināta tās nozīme sabiedrības informēšanā.

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – part II daļa – 3. iedaļa – 3. punkts

| 3. | Kodoldrošība, turpmāk atbalstot Kopienas saistību izpildi, jo īpaši, attīstot metodes degvielas cikla iekārtu kontrolei un īstenojot papildprotokolu, tostarp vides paraugu ņemšanu un integrētos drošības pasākumus, kā arī pasākumus, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzi saistībā ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību, tostarp ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi. |
| --- | --- |

3.

Kodoldrošība, turpmāk atbalstot Kopienas saistību izpildi, jo īpaši, attīstot metodes degvielas cikla iekārtu kontrolei un īstenojot papildprotokolu, tostarp vides paraugu ņemšanu un integrētos drošības pasākumus, kā arī pasākumus, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzi saistībā ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību, tostarp ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi.

| 3. | Kodoldrošība, turpmāk atbalstot Kopienas saistību izpildi, jo īpaši, attīstot metodes degvielas cikla iekārtu kontrolei un īstenojot papildprotokolu, tostarp vides paraugu ņemšanu un integrētos drošības pasākumus, kā arī pasākumus, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzi saistībā ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību, tostarp ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi.
  Ir jāizmanto optimāli monitoringa instrumenti, ar kuriem pārraudzīt visas civilās kodoldarbības, tostarp jebkādu radioaktīvo materiālu pārvadājumus vai glabāšanas vietas. |
| --- | --- |

3.

Kodoldrošība, turpmāk atbalstot Kopienas saistību izpildi, jo īpaši, attīstot metodes degvielas cikla iekārtu kontrolei un īstenojot papildprotokolu, tostarp vides paraugu ņemšanu un integrētos drošības pasākumus, kā arī pasākumus, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzi saistībā ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību, tostarp ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi.
  Ir jāizmanto optimāli monitoringa instrumenti, ar kuriem pārraudzīt visas civilās kodoldarbības, tostarp jebkādu radioaktīvo materiālu pārvadājumus vai glabāšanas vietas.

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

II pielikums – ievaddaļa – 1.a punkts (jauns)

Eiropas pētniecības finansējuma pārvaldības pamatā jābūt lielākai paļāvībai un riska pieļāvumam attiecībā uz visiem dalībniekiem visos projektu posmos, vienlaikus nodrošinot atbildību, un jāievieš elastīgi Savienības noteikumi, lai pēc iespējas uzlabotu pielāgošanu dažādiem spēkā esošiem dalībvalstu tiesību aktiem un atzītai grāmatvedības praksei.

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

II pielikums – ievaddaļa – 1.b punkts (jauns)

Nodrošinot Savienības pētniecības fondu pareizu finanšu pārvaldību, jāpanāk līdzsvars starp uzticēšanos un kontroli — starp riska uzņemšanos un riska radīto apdraudējumu.

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

II pielikums – 2. punkts – a apakšpunkts – 1. dala

Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, jaunu zinātnisko atziņu, jaunu tehnoloģiju, produktu vai kopīgu pētniecības resursu izstrādei. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt dažādi, no neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu iepriekš noteikta mērķa sasniegšanai. Projekta darba plānos tiks iekļauts atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, jaunu zinātnisko atziņu, jaunu tehnoloģiju, produktu vai kopīgu pētniecības resursu izstrādei. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt dažādi, no neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu iepriekš noteikta mērķa sasniegšanai. Projekta darba plānos tiks iekļauts atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.
  Standartizācijas pasākumi tiks iekļauti projekta darba programmā.

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

II pielikums – 2. punkts – a apakšpunkts – 3. dala

Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētniecības infrastruktūras starpvalstiska pieejamība, pētījumi, konferences, atbalsts jaunas infrastruktūras būvniecībai u. tml.) vai veicināt cilvēkresursu pilnveidi (piem., tīklu veidošana un mācību programmu izstrāde). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētniecības infrastruktūras starpvalstiska pieejamība, pētījumi, konferences,
  dalība standartizācijas struktūrās,
  atbalsts jaunas infrastruktūras būvniecībai u. tml.) vai veicināt cilvēkresursu pilnveidi (piem., tīklu veidošana un mācību programmu izstrāde). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

---

(1)  COM (2011) 0226.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(4)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA (2010)0401.

---