# Euroopa Liidu C 399/24.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 399 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik24. november 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 399

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik24. november 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015-20162. detsembri 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 458, 8.12.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID14.–17. detsembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 469, 15.12.2016 .
  17. detsembril 2015. aastal vastu võetud tekst autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise kohta on avaldatud ELTs L 10, 15.1.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015-20162. detsembri 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 458, 8.12.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID14.–17. detsembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 469, 15.12.2016 .
  17. detsembril 2015. aastal vastu võetud tekst autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise kohta on avaldatud ELTs L 10, 15.1.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 458, 8.12.2016

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 469, 15.12.2016

17. detsembril 2015. aastal vastu võetud tekst autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise kohta on avaldatud ELTs L 10, 15.1.2016 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 2. detsember 2015 |
| 2017/C 399/01 | Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (2014/2242(INI)) | 10 |
| | Teisipäev, 15. detsember 2015 |
| 2017/C 399/03 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu tugevdamise kohta 2020. aastaks (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa mikrokrediidirahastu Progress rakendamise kohta (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon uue ühise kalanduspoliitika, selle tehniliste meetmete struktuuri ja mitmeaastaste kavade kohta (2015/2092(INI)) | 61 |
| | Kolmapäev, 16. detsember 2015 |
| 2017/C 399/07 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | Neljapäev, 17. detsember 2015 |
| 2017/C 399/14 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Malaisia kohta (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta relvaekspordi küsimuses (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon patentide ja sordiaretajate õiguste kohta (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Burundis (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis asuva Virunga rahvuspargi kaitse kohta (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 2. detsember 2015

2017/C 399/01

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (2014/2242(INI))

10

Teisipäev, 15. detsember 2015

2017/C 399/03

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu tugevdamise kohta 2020. aastaks (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa mikrokrediidirahastu Progress rakendamise kohta (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon uue ühise kalanduspoliitika, selle tehniliste meetmete struktuuri ja mitmeaastaste kavade kohta (2015/2092(INI))

61

Kolmapäev, 16. detsember 2015

2017/C 399/07

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2935(RSP))

127

Neljapäev, 17. detsember 2015

2017/C 399/14

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Malaisia kohta (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta relvaekspordi küsimuses (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon patentide ja sordiaretajate õiguste kohta (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Burundis (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis asuva Virunga rahvuspargi kaitse kohta (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 2. detsember 2015 |
| 2017/C 399/25 | Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta otsus maksualaste eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | Teisipäev, 15. detsember 2015 |
| 2017/C 399/26 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 2. detsember 2015

2017/C 399/25

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta otsus maksualaste eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2015/3005(RSO))

201

Teisipäev, 15. detsember 2015

2017/C 399/26

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Kolmapäev, 2. detsember 2015 |
| 2017/C 399/28 | Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | Teisipäev, 15. detsember 2015 |
| 2017/C 399/29 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, sõlmimise kohta (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Dominica Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Trinidadi ja Tobago Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Samoa Iseseisvusriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Grenada vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saint Lucia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Eurojusti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimine Eurojusti poolt (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/005 FI/Computer Programming, Soome) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Kirde-Atlandi kalanduspiirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Erandlike kaubandusmeetmete kohaldamise peatamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes | 230 |
| 2017/C 399/46 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Araabia Ühendemiraatide ja Europoli vahelise raskete kuritegude ja terrorismi vastases võitluses tehtava strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | Kolmapäev, 16. detsember 2015 |
| 2017/C 399/47 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Bosnia ja Hertsegoviina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/006 IE/PWA International, Iirimaa) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | Neljapäev, 17. detsember 2015 |
| 2017/C 399/54 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 2. detsember 2015

2017/C 399/28

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

Teisipäev, 15. detsember 2015

2017/C 399/29

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, sõlmimise kohta (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Dominica Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Trinidadi ja Tobago Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Samoa Iseseisvusriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Grenada vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saint Lucia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Eurojusti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimine Eurojusti poolt (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/005 FI/Computer Programming, Soome) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Kirde-Atlandi kalanduspiirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Erandlike kaubandusmeetmete kohaldamise peatamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes

230

2017/C 399/46

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Araabia Ühendemiraatide ja Europoli vahelise raskete kuritegude ja terrorismi vastases võitluses tehtava strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

Kolmapäev, 16. detsember 2015

2017/C 399/47

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Bosnia ja Hertsegoviina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/006 IE/PWA International, Iirimaa) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

Neljapäev, 17. detsember 2015

2017/C 399/54

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2015-2016

2. detsembri 2015. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 458, 8.12.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

14.–17. detsembri 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 469, 15.12.2016
  .

17. detsembril 2015. aastal vastu võetud tekst autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise kohta on avaldatud ELTs L 10, 15.1.2016.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 2. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Euroopa Ombudsmani eriaruanne agentuuri Frontex käsitleva omaalgatusliku uurimise kohta

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta, milles käsitletakse agentuuriga Frontex seotud omaalgatuslikku uurimist OI/5/2012/BEH-MHZ (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 7. novembri 2013. aasta eriaruannet agentuuri Frontex käsitleva omaalgatusliku uurimise OI/5/2012/BEH-MHZ kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 7. novembri 2013. aasta eriaruannet agentuuri Frontex käsitleva omaalgatusliku uurimise OI/5/2012/BEH-MHZ kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 1, artiklit 72, artikli 228 lõike 1 teist lõiku ja artiklit 263, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 1, artiklit 72, artikli 228 lõike 1 teist lõiku ja artiklit 263,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 41 (õigus heale haldusele) ja artiklit 47 (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 41 (õigus heale haldusele) ja artiklit 47 (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta), eriti selle artikli 3 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta), eriti selle artikli 3 lõiget 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1932(2013) Frontexi inimõigustealaste kohustuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1932(2013) Frontexi inimõigustealaste kohustuste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (Frontexi määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (Frontexi määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453),

| — | võttes arvesse Frontexi käitumisjuhendit Frontexi koordineeritavate ühiste tagasisaatmisoperatsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Frontexi käitumisjuhendit Frontexi koordineeritavate ühiste tagasisaatmisoperatsioonide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. oktoobri 2015. aasta järeldusi, eriti punkti 2 alapunkti n, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. oktoobri 2015. aasta järeldusi, eriti punkti 2 alapunkti n,

| — | võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (Genfi konventsioon) ja 1967. aasta New Yorgi protokolli, milles käsitletakse pagulasseisundit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (Genfi konventsioon) ja 1967. aasta New Yorgi protokolli, milles käsitletakse pagulasseisundit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 esimest lauset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 esimest lauset,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni raportit (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni raportit (A8-0343/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruses (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (edaspidi Frontexi määrus), on sätestatud, et agentuur peab tagama põhiõiguste ning pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste täieliku austamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruses (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (edaspidi Frontexi määrus), on sätestatud, et agentuur peab tagama põhiõiguste ning pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste täieliku austamise;

| B. | arvestades, et Frontex peab sarnaselt kõikide teiste ELi institutsioonide, organite, ametite või agentuuridega oma tegevuses järgima ELi põhiõiguste hartat, ning arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 263 on seda kohustust tõlgendatud nii, et „õigusaktides, millega luuakse liidu organeid ja asutusi, võib ette näha eritingimused ja erikorra seoses füüsiliste või juriidiliste isikute hagide esitamisega nende organite ja asutuste õigusaktide vastu, mille eesmärgiks on tekitada nende suhtes õiguslikke tagajärgi“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Frontex peab sarnaselt kõikide teiste ELi institutsioonide, organite, ametite või agentuuridega oma tegevuses järgima ELi põhiõiguste hartat, ning arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 263 on seda kohustust tõlgendatud nii, et „õigusaktides, millega luuakse liidu organeid ja asutusi, võib ette näha eritingimused ja erikorra seoses füüsiliste või juriidiliste isikute hagide esitamisega nende organite ja asutuste õigusaktide vastu, mille eesmärgiks on tekitada nende suhtes õiguslikke tagajärgi“;

| C. | arvestades, et praegugi on Frontexi koordineerimistegevus tegelikult lahutamatu liikmesriikide tegevusest, mis toimub Frontexi koordineerimisel, mistõttu Frontex (ning selle kaudu ka EL) võiks samuti otseselt või kaudselt mõjutada üksikisiku õigusi ning anda vähemalt tõuke ELi lepinguvälise vastutuse võtmiseks (vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-341/07, Sison III); arvestades, et asjaomasest vastutusest ei saa kõrvale hoiduda lihtsalt põhjendusega, et Frontexi koordineeritavates operatsioonides osalevate liikmesriikidega on sõlmitud halduskokkulepped, kui need kokkulepped mõjutavad põhiõigusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegugi on Frontexi koordineerimistegevus tegelikult lahutamatu liikmesriikide tegevusest, mis toimub Frontexi koordineerimisel, mistõttu Frontex (ning selle kaudu ka EL) võiks samuti otseselt või kaudselt mõjutada üksikisiku õigusi ning anda vähemalt tõuke ELi lepinguvälise vastutuse võtmiseks (vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-341/07, Sison III); arvestades, et asjaomasest vastutusest ei saa kõrvale hoiduda lihtsalt põhjendusega, et Frontexi koordineeritavates operatsioonides osalevate liikmesriikidega on sõlmitud halduskokkulepped, kui need kokkulepped mõjutavad põhiõigusi;

| D. | arvestades, et liit ühineb Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit ühineb Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| E. | arvestades, et Frontexi määruse artiklis 26a on sätestatud põhiõiguste strateegia nõue ning nõutud agentuurilt asjaomase strateegia koostamist, edasiarendamist ja rakendamist, konsultatiivfoorumi loomist ning põhiõiguste ametniku ametissemääramist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Frontexi määruse artiklis 26a on sätestatud põhiõiguste strateegia nõue ning nõutud agentuurilt asjaomase strateegia koostamist, edasiarendamist ja rakendamist, konsultatiivfoorumi loomist ning põhiõiguste ametniku ametissemääramist;

| F. | arvestades, et kõikidele Frontexi tegevuses osalejatele ettenähtud käitumisjuhendi artikli 5 punktis a on rõhutatud, et Frontexi tegevuses osalejad peavad muu hulgas edendama õiguste ja menetluste kohta teabe jagamist rahvusvahelist kaitset taotlevatele isikutele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõikidele Frontexi tegevuses osalejatele ettenähtud käitumisjuhendi artikli 5 punktis a on rõhutatud, et Frontexi tegevuses osalejad peavad muu hulgas edendama õiguste ja menetluste kohta teabe jagamist rahvusvahelist kaitset taotlevatele isikutele;

| G. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 863/2007 artiklis 9 on sätestatud, et välispiiride seire ja valvamise eest vastutavad rühmade liikmed järgivad oma tegevuses ühenduse õigust ja vastuvõtva liikmesriigi õigusakte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 863/2007 artiklis 9 on sätestatud, et välispiiride seire ja valvamise eest vastutavad rühmade liikmed järgivad oma tegevuses ühenduse õigust ja vastuvõtva liikmesriigi õigusakte;

| H. | arvestades, et 2012. aastal alustas Euroopa Ombudsman omaalgatuslikku uurimist Frontexi põhiõigustealaste kohustuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2012. aastal alustas Euroopa Ombudsman omaalgatuslikku uurimist Frontexi põhiõigustealaste kohustuste täitmise kohta;

| I. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani soovituse projekt käsitleb muu hulgas individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi rakendamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani soovituse projekt käsitleb muu hulgas individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi rakendamist;

| J. | arvestades, et Euroopa Ombudsman avaldas lisaks eriraporti, milles nõuti kindlalt individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi rakendamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Ombudsman avaldas lisaks eriraporti, milles nõuti kindlalt individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi rakendamist;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 220 lõike 2 kohaselt peab Euroopa Ombudsman parlamenti teavitama haldusomavoli juhtudest, ning vastutav komisjon võib asjaomaste juhtude kohta koostada raporti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 220 lõike 2 kohaselt peab Euroopa Ombudsman parlamenti teavitama haldusomavoli juhtudest, ning vastutav komisjon võib asjaomaste juhtude kohta koostada raporti;

| L. | arvestades, et Frontexi ülesanne on tagada põhiõigusi järgides välispiiride kontrolli ja valve norme ja korda käsitlevate ühiste eeskirjade tõhus rakendamine, koordineerides paremini liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, ning arvestades, et asjaomane tegevus avaldab selgelt mõju inimõigustele ja selle probleemiga ei ole piisavalt tegelenud ei Frontex ega EL; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Frontexi ülesanne on tagada põhiõigusi järgides välispiiride kontrolli ja valve norme ja korda käsitlevate ühiste eeskirjade tõhus rakendamine, koordineerides paremini liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, ning arvestades, et asjaomane tegevus avaldab selgelt mõju inimõigustele ja selle probleemiga ei ole piisavalt tegelenud ei Frontex ega EL;

| M. | arvestades, et oma missiooni lahutamatu osana teeb Frontex operatiivkoostööd ka ELi mittekuuluvate riikidega sellistes peamistes valdkondades nagu teabevahetus, riskianalüüs, koolitus, teadus- ja arendustegevus, ühisoperatsioonid (sealhulgas ühised tagasisaatmisoperatsioonid) ning katseprojektid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oma missiooni lahutamatu osana teeb Frontex operatiivkoostööd ka ELi mittekuuluvate riikidega sellistes peamistes valdkondades nagu teabevahetus, riskianalüüs, koolitus, teadus- ja arendustegevus, ühisoperatsioonid (sealhulgas ühised tagasisaatmisoperatsioonid) ning katseprojektid;

| N. | arvestades, et Frontexi määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt järgivad agentuur ja liikmesriigid liidu õigusaktides sätestatutega vähemalt võrdseid norme ja standardeid ka juhul, kui kolmandate riikidega tehtav koostöö leiab aset nende riikide territooriumil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Frontexi määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt järgivad agentuur ja liikmesriigid liidu õigusaktides sätestatutega vähemalt võrdseid norme ja standardeid ka juhul, kui kolmandate riikidega tehtav koostöö leiab aset nende riikide territooriumil;

| O. | arvestades, et Frontexi operatiivkoostööd partnerriikide pädevate asutustega juhitakse õiguslikult mittesiduva töökorra abil, mis jääb väljapoole rahvusvahelise õiguse kohaldamisala ning mille tegelikku rakendamist ei tohiks käsitleda Frontexi ja ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmisena; arvestades, et see olukord tekitab osaliselt õiguslikku ebakindlust, mida võib pidada Frontexi inimõigustealaste kohustustega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Frontexi operatiivkoostööd partnerriikide pädevate asutustega juhitakse õiguslikult mittesiduva töökorra abil, mis jääb väljapoole rahvusvahelise õiguse kohaldamisala ning mille tegelikku rakendamist ei tohiks käsitleda Frontexi ja ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmisena; arvestades, et see olukord tekitab osaliselt õiguslikku ebakindlust, mida võib pidada Frontexi inimõigustealaste kohustustega vastuolus olevaks;

| P. | arvestades, et Frontexil ja liikmesriikidel on jagatud, kuid erinevad vastutused seoses Frontexi operatsioonides ja katseprojektides ametis olevate ametnike tegevusega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Frontexil ja liikmesriikidel on jagatud, kuid erinevad vastutused seoses Frontexi operatsioonides ja katseprojektides ametis olevate ametnike tegevusega;

| Q. | arvestades, et kui mõelda Frontexi suurenenud võimekusele alates selle loomisest, tuleks agentuuri tähtsaima sidusrühmana pidada vastutavaks piirihaldusprotsessi eest, sealhulgas juhul, kui väidetakse inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kui mõelda Frontexi suurenenud võimekusele alates selle loomisest, tuleks agentuuri tähtsaima sidusrühmana pidada vastutavaks piirihaldusprotsessi eest, sealhulgas juhul, kui väidetakse inimõiguste rikkumist;

| R. | arvestades, et Frontexi operatsioonides osalejad on enamasti külalisametnikud, kelle on asjaomase operatsiooni toetamiseks lähetanud muud liikmesriigid kui Frontexi operatsiooni vastuvõttev liikmesriik; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Frontexi operatsioonides osalejad on enamasti külalisametnikud, kelle on asjaomase operatsiooni toetamiseks lähetanud muud liikmesriigid kui Frontexi operatsiooni vastuvõttev liikmesriik;

| S. | arvestades, et Frontexi määruse artikli 2a kohaselt peavad kõik agentuuri tegevuses osalejad järgima käitumisjuhendit; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Frontexi määruse artikli 2a kohaselt peavad kõik agentuuri tegevuses osalejad järgima käitumisjuhendit;

| T. | arvestades, et Frontexi määruse artikli 10 lõike 3 kohaselt võivad Frontexi missioonidel osalevad külalisametnikud ülesandeid täita ja volitusi kasutada üksnes vastuvõtva liikmesriigi piirivalvurite korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Frontexi määruse artikli 10 lõike 3 kohaselt võivad Frontexi missioonidel osalevad külalisametnikud ülesandeid täita ja volitusi kasutada üksnes vastuvõtva liikmesriigi piirivalvurite korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul;

| U. | arvestades, et kuna Frontexi operatsioonide ajal kantakse erinevaid Frontexi embleemiga varustatud vormirõivaid, on inimestel raske kindlaks teha, kelle volitusel ametnik töötab ning kellele lõpuks esitada kaebus – kas Frontexile või otse asjaomasele liikmesriigile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuna Frontexi operatsioonide ajal kantakse erinevaid Frontexi embleemiga varustatud vormirõivaid, on inimestel raske kindlaks teha, kelle volitusel ametnik töötab ning kellele lõpuks esitada kaebus – kas Frontexile või otse asjaomasele liikmesriigile;

| V. | arvestades, et Frontexi määruse artikli 3 lõike 1a alusel ei ole agentuuril liikmesriikides täitevvolitusi ning tal ei ole luba liikmesriike või nende ametnikke karistada; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Frontexi määruse artikli 3 lõike 1a alusel ei ole agentuuril liikmesriikides täitevvolitusi ning tal ei ole luba liikmesriike või nende ametnikke karistada;

| W. | arvestades, et Frontexi ühisoperatsioonide operatiivkavad on õiguslikult siduvad ning Frontexi määruse artikli 3a lõike 1 kohaselt lepivad operatiivkava kokku Frontexi tegevdirektor ja vastuvõttev liikmesriik, konsulteerides osalevate liikmesriikidega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Frontexi ühisoperatsioonide operatiivkavad on õiguslikult siduvad ning Frontexi määruse artikli 3a lõike 1 kohaselt lepivad operatiivkava kokku Frontexi tegevdirektor ja vastuvõttev liikmesriik, konsulteerides osalevate liikmesriikidega;

| X. | arvestades, et Frontex on juba loonud juhtumitest teatamise süsteemi, kuhu kuuluvad Frontexi operatsioonide osakond, Frontexi õigusküsimuste üksus ja Frontexi põhiõiguste ametnik, kusjuures lõpliku otsuse teeb Frontexi tegevdirektor; arvestades, et asjaomane süsteem hõlmab Frontexi töötajatelt ja külalisametnikelt saadud n-ö sisekaebusi ega tegele seega inimestelt otse laekuvate kaebustega nende põhiõiguste rikkumise kohta; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Frontex on juba loonud juhtumitest teatamise süsteemi, kuhu kuuluvad Frontexi operatsioonide osakond, Frontexi õigusküsimuste üksus ja Frontexi põhiõiguste ametnik, kusjuures lõpliku otsuse teeb Frontexi tegevdirektor; arvestades, et asjaomane süsteem hõlmab Frontexi töötajatelt ja külalisametnikelt saadud n-ö sisekaebusi ega tegele seega inimestelt otse laekuvate kaebustega nende põhiõiguste rikkumise kohta;

| Y. | arvestades, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism on Euroopa tasandil juba olemas Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa ombudsmanide võrgustiku struktuurides; arvestades, et tuleb tähelepanu juhtida sellele, et Frontexi puhul on tegemist operatiivasutusega, mis on oma olemuselt eespool nimetatud organisatsioonidest erinev; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism on Euroopa tasandil juba olemas Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa ombudsmanide võrgustiku struktuurides; arvestades, et tuleb tähelepanu juhtida sellele, et Frontexi puhul on tegemist operatiivasutusega, mis on oma olemuselt eespool nimetatud organisatsioonidest erinev;

| Z. | arvestades, et komisjon on võtnud endale kohustuseks Frontex lähitulevikus läbi vaadata; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon on võtnud endale kohustuseks Frontex lähitulevikus läbi vaadata;

Miks Frontex peaks looma individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi

| 1. | kiidab heaks Euroopa Ombudsmani eriaruande agentuuri Frontex käsitleva omaalgatusliku uurimise kohta; toetab Frontexi pingutusi ombudsmani 13 soovitusest 12 järgimisel; tunnustab Frontexi praeguseid püüdlusi tugevdada põhiõiguste kaitset muu hulgas juhtumitest teatamise süsteemi kasutuselevõtmise, käitumisjuhendite väljatöötamise ning põhiõiguste konsultatiivfoorumi ja põhiõiguste ameti loomise abil; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Euroopa Ombudsmani eriaruande agentuuri Frontex käsitleva omaalgatusliku uurimise kohta; toetab Frontexi pingutusi ombudsmani 13 soovitusest 12 järgimisel; tunnustab Frontexi praeguseid püüdlusi tugevdada põhiõiguste kaitset muu hulgas juhtumitest teatamise süsteemi kasutuselevõtmise, käitumisjuhendite väljatöötamise ning põhiõiguste konsultatiivfoorumi ja põhiõiguste ameti loomise abil;

| 2. | toetab Euroopa Ombudsmani soovitust, mille kohaselt peaks Frontex oma operatsioonide käigus tegelema põhiõiguste rikkumistega seotud individuaalsete kaebustega ning pakkuma sel eesmärgil asjakohast haldustuge; palub Frontexil luua asjakohase kaebuste esitamise mehhanismi, sealhulgas kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitud töökorra raames; |
| --- | --- |

2.

toetab Euroopa Ombudsmani soovitust, mille kohaselt peaks Frontex oma operatsioonide käigus tegelema põhiõiguste rikkumistega seotud individuaalsete kaebustega ning pakkuma sel eesmärgil asjakohast haldustuge; palub Frontexil luua asjakohase kaebuste esitamise mehhanismi, sealhulgas kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitud töökorra raames;

| 3. | väljendab tõsist muret kolmandate riikide ametnikke ümbritseva n-ö õigusliku tühimiku pärast ühiste tagasisaatmisoperatsioonide ajal, millele on tähelepanu juhitud Euroopa Ombudsmani aruandes, ning puuduva aruandekohustuse pärast, millel oleks määrav tähtsus kolmandate riikide ametnikega seotud inimõiguste rikkumiste korral; |
| --- | --- |

3.

väljendab tõsist muret kolmandate riikide ametnikke ümbritseva n-ö õigusliku tühimiku pärast ühiste tagasisaatmisoperatsioonide ajal, millele on tähelepanu juhitud Euroopa Ombudsmani aruandes, ning puuduva aruandekohustuse pärast, millel oleks määrav tähtsus kolmandate riikide ametnikega seotud inimõiguste rikkumiste korral;

| 4. | on veendunud, et ELi välispiiridel pidevalt suurenevaid humanitaar- ja õigusvaldkonna probleeme ning Frontexi operatsioonide tugevdamist silmas pidades on vaja mehhanismi, mis suudaks menetleda individuaalseid kaebusi Frontexi operatsioonide käigus või koostöös kolmandate riikidega väidetavalt toime pandud põhiõiguste rikkumiste kohta, st Frontexist peab saama kaebusi menetlev esimese instantsi asutus; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et ELi välispiiridel pidevalt suurenevaid humanitaar- ja õigusvaldkonna probleeme ning Frontexi operatsioonide tugevdamist silmas pidades on vaja mehhanismi, mis suudaks menetleda individuaalseid kaebusi Frontexi operatsioonide käigus või koostöös kolmandate riikidega väidetavalt toime pandud põhiõiguste rikkumiste kohta, st Frontexist peab saama kaebusi menetlev esimese instantsi asutus;

| 5. | on seisukohal, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi loomine annaks eraisikutele võimaluse teostada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kui on rikutud nende põhiõigusi; tunnistab, et taolise kaebuste esitamise mehhanismi kasutuselevõtmine suurendaks läbipaistvust ning tagaks põhiõiguste austamise ka seoses Frontexi töökorraga, sest Frontex ja ELi institutsioonid oleksid rohkem teadlikud võimalikest põhiõiguste rikkumistest, mis muidu võivad jääda avastamata, teatamata ja lahendamata; rõhutab, et see läbipaistvuse puudumine kehtib eeskätt Frontexi töökorra puhul, mille üle Euroopa Parlament ei saa teostada demokraatlikku kontrolli, sest puudub kohustus töökorra kindlaksmääramisel parlamendiga eelnevalt konsulteerida ning parlamenti isegi ei teavitata sellest, kuidas töökorda tegelikult rakendatakse; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi loomine annaks eraisikutele võimaluse teostada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kui on rikutud nende põhiõigusi; tunnistab, et taolise kaebuste esitamise mehhanismi kasutuselevõtmine suurendaks läbipaistvust ning tagaks põhiõiguste austamise ka seoses Frontexi töökorraga, sest Frontex ja ELi institutsioonid oleksid rohkem teadlikud võimalikest põhiõiguste rikkumistest, mis muidu võivad jääda avastamata, teatamata ja lahendamata; rõhutab, et see läbipaistvuse puudumine kehtib eeskätt Frontexi töökorra puhul, mille üle Euroopa Parlament ei saa teostada demokraatlikku kontrolli, sest puudub kohustus töökorra kindlaksmääramisel parlamendiga eelnevalt konsulteerida ning parlamenti isegi ei teavitata sellest, kuidas töökorda tegelikult rakendatakse;

| 6. | märgib, et Frontexi määrus ei näi sisaldavat õiguslikke takistusi individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi kasutuselevõtmiseks ning et asjaomane mehhanism jääks isegi Frontexi määruse artikli 26a lõike 3 kohaldamisalasse, mille kohaselt põhiõiguste ametnik aitab kaasa põhiõiguste austamise üle järelevalve teostamise mehhanismi toimimisele; märgib, et taoline mehhanism oleks kooskõlas ELi õiguse ja hea haldustava põhimõttega ning tugevdaks agentuuri põhiõiguste strateegia tulemuslikku elluviimist; usub, et Frontexi suutlikkust tegeleda põhiõiguste võimalike rikkumistega tuleks suurendada, laiendades agentuuri ELi õiguse kohast pädevusala, eriti seoses osalemisega kriisikolde piirkondades töötavates rändevoogude haldamise tugirühmades ning agentuuri operatiivkoostöös partnerriikide pädevate asutustega, lähtudes töökorrast; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Frontexi määrus ei näi sisaldavat õiguslikke takistusi individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi kasutuselevõtmiseks ning et asjaomane mehhanism jääks isegi Frontexi määruse artikli 26a lõike 3 kohaldamisalasse, mille kohaselt põhiõiguste ametnik aitab kaasa põhiõiguste austamise üle järelevalve teostamise mehhanismi toimimisele; märgib, et taoline mehhanism oleks kooskõlas ELi õiguse ja hea haldustava põhimõttega ning tugevdaks agentuuri põhiõiguste strateegia tulemuslikku elluviimist; usub, et Frontexi suutlikkust tegeleda põhiõiguste võimalike rikkumistega tuleks suurendada, laiendades agentuuri ELi õiguse kohast pädevusala, eriti seoses osalemisega kriisikolde piirkondades töötavates rändevoogude haldamise tugirühmades ning agentuuri operatiivkoostöös partnerriikide pädevate asutustega, lähtudes töökorrast;

| 7. | usub, et Frontexi koordineeriv roll ei tohiks piirata agentuuri rahvusvahelise ja ELi õiguse kohast vastutust, eriti seoses rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste austamise ja kaitse tagamisega; tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätted on kõikide liidu agentuuride ja liikmesriikide jaoks ELi õigusaktide rakendamisel siduvad; |
| --- | --- |

7.

usub, et Frontexi koordineeriv roll ei tohiks piirata agentuuri rahvusvahelise ja ELi õiguse kohast vastutust, eriti seoses rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste austamise ja kaitse tagamisega; tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätted on kõikide liidu agentuuride ja liikmesriikide jaoks ELi õigusaktide rakendamisel siduvad;

Individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi struktuur

| 8. | on seisukohal, et on õiguslik alus arvata, et Frontexi operatsioonides osalejate tegevuse eest vastutavad Frontex ja üldises plaanis EL; rõhutab, et õiguslikud suhted ning Frontexi ja liikmesriikide erinevad, ent siiski ühised vastutused ei tohiks kahjustada põhiõiguste kaitset ja nende õiguste austamist ühisoperatsioonides; tuletab meelde, et Frontexil ei ole luba liikmesriike või nende ametnikke karistada; usub, et sellepärast tuleks Frontexi ja liikmesriikide pädevuste küsimust põhjalikult kaaluda; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et on õiguslik alus arvata, et Frontexi operatsioonides osalejate tegevuse eest vastutavad Frontex ja üldises plaanis EL; rõhutab, et õiguslikud suhted ning Frontexi ja liikmesriikide erinevad, ent siiski ühised vastutused ei tohiks kahjustada põhiõiguste kaitset ja nende õiguste austamist ühisoperatsioonides; tuletab meelde, et Frontexil ei ole luba liikmesriike või nende ametnikke karistada; usub, et sellepärast tuleks Frontexi ja liikmesriikide pädevuste küsimust põhjalikult kaaluda;

| 9. | rõhutab, et Frontex vajab individuaalsete kaebuste menetlemiseks ametlikku keskset struktuuri; soovitab, et kaebuste käsitlemisel peaks väga tähis osa olema Frontexi põhiõiguste ametniku ametil; on seisukohal, et amet peaks eelkõige objektiivselt kontrollima kaebuste vastuvõetavust, neid hindama ja edastama vastutavatele ametiasutustele ning võtma põhjalikke järelmeetmeid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Frontex vajab individuaalsete kaebuste menetlemiseks ametlikku keskset struktuuri; soovitab, et kaebuste käsitlemisel peaks väga tähis osa olema Frontexi põhiõiguste ametniku ametil; on seisukohal, et amet peaks eelkõige objektiivselt kontrollima kaebuste vastuvõetavust, neid hindama ja edastama vastutavatele ametiasutustele ning võtma põhjalikke järelmeetmeid;

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et Frontex on juba loonud põhjaliku menetluse selleks, et tegeleda Frontexi töötajate ja külalisametnike sisearuandlusega põhiõiguste tõsiste rikkumiste kohta; juhib tähelepanu sellele, et kõnealust menetlust on juba kasutatud Frontexi operatsioonidega otseselt mitteseotud kolmandate isikute kaebuste menetlemiseks, ning soovitab sellele menetlusele edaspidi tugineda, et luua täielik ja juurdepääsetav individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism; rõhutab, et Frontex peaks tagama, et mehhanism vastaks juurdepääsetavuse, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse tingimustele; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt selle üle, et Frontex on juba loonud põhjaliku menetluse selleks, et tegeleda Frontexi töötajate ja külalisametnike sisearuandlusega põhiõiguste tõsiste rikkumiste kohta; juhib tähelepanu sellele, et kõnealust menetlust on juba kasutatud Frontexi operatsioonidega otseselt mitteseotud kolmandate isikute kaebuste menetlemiseks, ning soovitab sellele menetlusele edaspidi tugineda, et luua täielik ja juurdepääsetav individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism; rõhutab, et Frontex peaks tagama, et mehhanism vastaks juurdepääsetavuse, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse tingimustele;

Kaebuste esitamine ja vastuvõetavus

| 11. | on seisukohal, et isikud, kes tunnevad, et Frontexi embleemi kandvad piirivalvurid on neile kahju teinud, peaksid saama esitada kaebusi; nõuab tungivalt, et Frontex tagaks täieliku konfidentsiaalsuse ega avalikustaks kaebuse esitaja isikut ilma tema nõusolekuta kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui tal on kohtuotsuse alusel õiguslik kohustus seda teha; on ühtlasi seisukohal, et Frontex peaks tagama kõigi vajalike meetmete võtmise huvide konflikti vältimiseks kaebuste läbivaatamisel; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et isikud, kes tunnevad, et Frontexi embleemi kandvad piirivalvurid on neile kahju teinud, peaksid saama esitada kaebusi; nõuab tungivalt, et Frontex tagaks täieliku konfidentsiaalsuse ega avalikustaks kaebuse esitaja isikut ilma tema nõusolekuta kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui tal on kohtuotsuse alusel õiguslik kohustus seda teha; on ühtlasi seisukohal, et Frontex peaks tagama kõigi vajalike meetmete võtmise huvide konflikti vältimiseks kaebuste läbivaatamisel;

| 12. | tunnistab, et kaebuste esitamise mehhanismi kuritarvitamise ärahoidmiseks on vaja võtta kaitsemeetmeid; soovitab seega anonüümseid kaebusi mitte vastu võtta; rõhutab siiski, et see ei välista kolmandate isikute võimalust esitada kaebusi heas usus kaebuse esitaja huvides, kes ei soovi oma isikut avalikustada; soovitab lisaks vastu võtta ainult kaebusi ELi õigusega kaitstud põhiõiguste rikkumiste kohta; on seisukohal, et see ei tohiks takistada Frontexil võtta arvesse väljaspool kaebuste esitamise menetlust muudelt teabeallikatelt saadud teavet põhiõiguste väidetavate rikkumiste kohta, sealhulgas vabaühenduste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade üldaruandeid; rõhutab vajadust kehtestada selged kaebuste vastuvõetavuse kriteeriumid ja soovitab kaebuste esitamiseks luua standardse vormi, millel nõutakse üksikasjalikku teavet näiteks aset leidnud juhtumi kuupäeva ja koha kohta, kuna see lihtsustaks vastuvõetavuse üle otsustamist; soovitab, et kriteeriumi ja standardse vormi üle otsustataks koos konsultatiivfoorumiga; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et kaebuste esitamise mehhanismi kuritarvitamise ärahoidmiseks on vaja võtta kaitsemeetmeid; soovitab seega anonüümseid kaebusi mitte vastu võtta; rõhutab siiski, et see ei välista kolmandate isikute võimalust esitada kaebusi heas usus kaebuse esitaja huvides, kes ei soovi oma isikut avalikustada; soovitab lisaks vastu võtta ainult kaebusi ELi õigusega kaitstud põhiõiguste rikkumiste kohta; on seisukohal, et see ei tohiks takistada Frontexil võtta arvesse väljaspool kaebuste esitamise menetlust muudelt teabeallikatelt saadud teavet põhiõiguste väidetavate rikkumiste kohta, sealhulgas vabaühenduste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade üldaruandeid; rõhutab vajadust kehtestada selged kaebuste vastuvõetavuse kriteeriumid ja soovitab kaebuste esitamiseks luua standardse vormi, millel nõutakse üksikasjalikku teavet näiteks aset leidnud juhtumi kuupäeva ja koha kohta, kuna see lihtsustaks vastuvõetavuse üle otsustamist; soovitab, et kriteeriumi ja standardse vormi üle otsustataks koos konsultatiivfoorumiga;

| 13. | rõhutab, et eespool nimetatud vorm peaks olema kättesaadav keeltes, millest rändajad ja varjupaigataotlejad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, ning vorm peaks sisaldama kogu vajalikku teavet selle kohta, kuidas kaebust esitada, sealhulgas selgelt koostatud praktilisi juhiseid; tuletab meelde, et määruses (EL) nr 656/2014 nähakse juba ette tõlkide, õigusnõunike ja muude asjakohaste ekspertide olemasolu kaldal; soovitab võimaldada esitada kaebus suuliselt Frontexi embleemi kandvale isikule, kusjuures asjaomane ametnik peab kaebuse nõuetekohaselt kirja panema; nõuab, et Frontex teeks kaebuse esitamise vormi kättesaadavaks nii nutitelefonis loetaval viisil elektrooniliselt oma veebilehel kui ka paberil liikmesriikide kontrollimiskeskustes ning Frontexi operatsioonidel osalevate Frontexi töötajate ja külalisametnike käest; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et eespool nimetatud vorm peaks olema kättesaadav keeltes, millest rändajad ja varjupaigataotlejad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, ning vorm peaks sisaldama kogu vajalikku teavet selle kohta, kuidas kaebust esitada, sealhulgas selgelt koostatud praktilisi juhiseid; tuletab meelde, et määruses (EL) nr 656/2014 nähakse juba ette tõlkide, õigusnõunike ja muude asjakohaste ekspertide olemasolu kaldal; soovitab võimaldada esitada kaebus suuliselt Frontexi embleemi kandvale isikule, kusjuures asjaomane ametnik peab kaebuse nõuetekohaselt kirja panema; nõuab, et Frontex teeks kaebuse esitamise vormi kättesaadavaks nii nutitelefonis loetaval viisil elektrooniliselt oma veebilehel kui ka paberil liikmesriikide kontrollimiskeskustes ning Frontexi operatsioonidel osalevate Frontexi töötajate ja külalisametnike käest;

| 14. | soovitab Frontexil kaebuste esitamiseks kindlaks määrata mõistliku tähtaja ja tagada, et kaebust oleks võimalik esitada ka pärast Frontexi operatsiooni lõppu; peab seda eriti tähtsaks tagasisaatmisoperatsioonide puhul; soovitab liikmesriikidel menetleda kaebusi mõistliku aja jooksul vastavalt siseriiklikele menetluseeskirjadele; |
| --- | --- |

14.

soovitab Frontexil kaebuste esitamiseks kindlaks määrata mõistliku tähtaja ja tagada, et kaebust oleks võimalik esitada ka pärast Frontexi operatsiooni lõppu; peab seda eriti tähtsaks tagasisaatmisoperatsioonide puhul; soovitab liikmesriikidel menetleda kaebusi mõistliku aja jooksul vastavalt siseriiklikele menetluseeskirjadele;

Kaebuste esitamine külalisametnike vastu

| 15. | tunnistab, et võimalikud kaebused võivad osutada külalisametnike käitumisele, kes kannavad küll Frontexi embleemi, kuid tegutsevad liikmesriigi volitusel; märgib, et kõnealused ametnikud kannavad ülesannete täitmisel oma riigi vormirõivaid, millel ei ole tingimata nähtaval kohal ametniku nime või identifitseerimisnumbrit; märgib, et kuigi külalisametnikud on kohustatud kandma akrediteerimisdokumenti, võib isiku tuvastamise taotlemine olla takistuseks ametniku vastu kaebuse esitamisel; soovitab, et kõigil Frontexi embleemi kandvatel ametnikel oleks vormirõivastel nähtaval kohal nimi või identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et võimalikud kaebused võivad osutada külalisametnike käitumisele, kes kannavad küll Frontexi embleemi, kuid tegutsevad liikmesriigi volitusel; märgib, et kõnealused ametnikud kannavad ülesannete täitmisel oma riigi vormirõivaid, millel ei ole tingimata nähtaval kohal ametniku nime või identifitseerimisnumbrit; märgib, et kuigi külalisametnikud on kohustatud kandma akrediteerimisdokumenti, võib isiku tuvastamise taotlemine olla takistuseks ametniku vastu kaebuse esitamisel; soovitab, et kõigil Frontexi embleemi kandvatel ametnikel oleks vormirõivastel nähtaval kohal nimi või identifitseerimisnumber;

| 16. | tuletab meelde, et Frontexil ei ole pädevust võtta distsiplinaarmeetmeid mitte ühegi isiku suhtes peale oma töötajate, ning et Frontexi määruse artikli 3 lõike 1a kohaselt jääb distsiplinaarmeetmete võtmine eranditult päritoluliikmesriigi pädevusalasse; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Frontexil ei ole pädevust võtta distsiplinaarmeetmeid mitte ühegi isiku suhtes peale oma töötajate, ning et Frontexi määruse artikli 3 lõike 1a kohaselt jääb distsiplinaarmeetmete võtmine eranditult päritoluliikmesriigi pädevusalasse;

| 17. | võtab teadmiseks, et eri liikmesriigid menetlevad külalisametnike vastu esitatud kaebusi väga erineval viisil; väljendab muret selle pärast, et mõned liikmesriigid ei pruugi põhiõiguste väidetavate rikkumistega seoses võtta tõhusaid järelmeetmeid; palub Frontexil ja liikmesriikidel teha tihedat koostööd ja vahetada parimaid tavasid, et tagada külalisametnike vastu esitatud kaebuste asjakohane lahendamine; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks, et eri liikmesriigid menetlevad külalisametnike vastu esitatud kaebusi väga erineval viisil; väljendab muret selle pärast, et mõned liikmesriigid ei pruugi põhiõiguste väidetavate rikkumistega seoses võtta tõhusaid järelmeetmeid; palub Frontexil ja liikmesriikidel teha tihedat koostööd ja vahetada parimaid tavasid, et tagada külalisametnike vastu esitatud kaebuste asjakohane lahendamine;

| 18. | soovitab põhiõiguste ametnikul edastada külalisametnike vastu esitatud kaebused selgelt määratletud suunamissüsteemi kaudu pädevale riiklikule ametiasutusele; soovitab, et kõnealune süsteem sisaldaks edasikaebamise korda juhul, kui kaebus tunnistatakse vastuvõetamatuks või lükatakse tagasi; peab väga tähtsaks kaasata protsessi ka riikide ombudsmanid või muud põhiõiguste küsimustes pädevad asjaomased asutused, kelle pädevuses on viia läbi uurimisi riigiasutuste ja -ametnike suhtes, võttes arvesse, et põhiõiguste ametnikul seda õigust ei ole; rõhutab, et Frontex peaks tegema koostööd inimõigustega tegelevate riiklike asutustega ja riikide piirivalveasutustega; |
| --- | --- |

18.

soovitab põhiõiguste ametnikul edastada külalisametnike vastu esitatud kaebused selgelt määratletud suunamissüsteemi kaudu pädevale riiklikule ametiasutusele; soovitab, et kõnealune süsteem sisaldaks edasikaebamise korda juhul, kui kaebus tunnistatakse vastuvõetamatuks või lükatakse tagasi; peab väga tähtsaks kaasata protsessi ka riikide ombudsmanid või muud põhiõiguste küsimustes pädevad asjaomased asutused, kelle pädevuses on viia läbi uurimisi riigiasutuste ja -ametnike suhtes, võttes arvesse, et põhiõiguste ametnikul seda õigust ei ole; rõhutab, et Frontex peaks tegema koostööd inimõigustega tegelevate riiklike asutustega ja riikide piirivalveasutustega;

| 19. | soovitab muuta soopõhise koolituse kohustuslikuks nii kõigile Frontexi töötajatele kui ka külalisametnikele enne Frontexi operatsiooniga liitumist, et suurendada teadlikkust soopõhisest vägivallast ja sisserändajatest naiste haavatavusest; |
| --- | --- |

19.

soovitab muuta soopõhise koolituse kohustuslikuks nii kõigile Frontexi töötajatele kui ka külalisametnikele enne Frontexi operatsiooniga liitumist, et suurendada teadlikkust soopõhisest vägivallast ja sisserändajatest naiste haavatavusest;

| 20. | on seisukohal, et vajaduse korral peaks põhiõiguste ametnik tihedas koostöös Frontexi asjaomase operatiivüksusega aitama riiklikel ametiasutustel uurimisi läbi viia, andes neile juhtumi kohta täpsemat teavet; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et vajaduse korral peaks põhiõiguste ametnik tihedas koostöös Frontexi asjaomase operatiivüksusega aitama riiklikel ametiasutustel uurimisi läbi viia, andes neile juhtumi kohta täpsemat teavet;

| 21. | rõhutab, et Frontex peaks kaebusi põhjalikult lahendama, nõudes asjaomaselt liikmesriigilt ametlikult tagasisidet, ning saatma vajaduse korral kirjaliku hoiatuse, milles tuletatakse meelde võimalikke meetmeid, mida Frontex võib võtta juhul, kui hoiatuskirja saamisele ei järgne järelmeetmeid; tuletab meelde, et Frontexil on seoses kohustusega jälgida kõikides oma tegevustes põhiõiguste austamist õigus saada teavet külalisametnike toime pandud põhiõiguste rikkumiste kohta; soovitab Frontexil teha tihedat koostööd lisaks riikide piirivalveasutustele ka inimõigustega tegelevate riiklike asutustega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et Frontex peaks kaebusi põhjalikult lahendama, nõudes asjaomaselt liikmesriigilt ametlikult tagasisidet, ning saatma vajaduse korral kirjaliku hoiatuse, milles tuletatakse meelde võimalikke meetmeid, mida Frontex võib võtta juhul, kui hoiatuskirja saamisele ei järgne järelmeetmeid; tuletab meelde, et Frontexil on seoses kohustusega jälgida kõikides oma tegevustes põhiõiguste austamist õigus saada teavet külalisametnike toime pandud põhiõiguste rikkumiste kohta; soovitab Frontexil teha tihedat koostööd lisaks riikide piirivalveasutustele ka inimõigustega tegelevate riiklike asutustega;

| 22. | märgib, et juhul kui Frontex ei algata järelmeetmete võtmist, peab põhiõiguste ametnik saatma kaebuse esitajale selle kohta põhjenduse koos vastutava siseriikliku ametiasutuse kontaktandmetega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et juhul kui Frontex ei algata järelmeetmete võtmist, peab põhiõiguste ametnik saatma kaebuse esitajale selle kohta põhjenduse koos vastutava siseriikliku ametiasutuse kontaktandmetega;

| 23. | tuletab meelde, et Frontexi distsiplinaarmenetlust võidakse asjaomase liikmesriigi nõusolekul kohaldada ka ajutiselt lähetatud külalisametnike ja ajutiselt lähetatud riiklike ekspertide suhtes; tuletab meelde, et juhul kui liikmesriik ei luba algatada distsiplinaarmenetlust, on Frontexil õigus nõuda liikmesriigilt asjaomase külalisametniku või ajutiselt lähetatud riikliku eksperdi kõrvaldamist Frontexi tööst ning vajaduse korral ta külalisametnike hulgast välja arvata; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et Frontexi distsiplinaarmenetlust võidakse asjaomase liikmesriigi nõusolekul kohaldada ka ajutiselt lähetatud külalisametnike ja ajutiselt lähetatud riiklike ekspertide suhtes; tuletab meelde, et juhul kui liikmesriik ei luba algatada distsiplinaarmenetlust, on Frontexil õigus nõuda liikmesriigilt asjaomase külalisametniku või ajutiselt lähetatud riikliku eksperdi kõrvaldamist Frontexi tööst ning vajaduse korral ta külalisametnike hulgast välja arvata;

| 24. | palub, et Frontexi tegevdirektor kaaluks kõikide nende ametnike ülesannetest vabastamist, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on mis tahes Frontexi operatsioonil või katseprojektis osaledes rikkunud põhiõigusi; rõhutab, et see peaks kehtima töökorra osana ka partnerriikide ametnike suhtes, kes osalevad Frontexi operatsioonil; |
| --- | --- |

24.

palub, et Frontexi tegevdirektor kaaluks kõikide nende ametnike ülesannetest vabastamist, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on mis tahes Frontexi operatsioonil või katseprojektis osaledes rikkunud põhiõigusi; rõhutab, et see peaks kehtima töökorra osana ka partnerriikide ametnike suhtes, kes osalevad Frontexi operatsioonil;

| 25. | on seisukohal, et põhiõiguste tõsiste ja püsivate rikkumiste korral tuleks uurida võimalust lõpetada liikmesriikide rahaline toetamine või liikmesriikide osalemine ühisoperatsioonides; on lisaks seisukohal, et põhiõiguste tõsiste ja püsivate rikkumiste korral tuleks otsustada operatsioon peatada või üldse lõpetada, ilma et see takistaks elude päästmist; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et põhiõiguste tõsiste ja püsivate rikkumiste korral tuleks uurida võimalust lõpetada liikmesriikide rahaline toetamine või liikmesriikide osalemine ühisoperatsioonides; on lisaks seisukohal, et põhiõiguste tõsiste ja püsivate rikkumiste korral tuleks otsustada operatsioon peatada või üldse lõpetada, ilma et see takistaks elude päästmist;

| 26. | on seisukohal, et tuleks kehtestada selged kriteeriumid, mille korral Frontexi operatsioon tuleks peatada, tuginedes konsultatiivfoorumi, põhiõiguste ametniku ja muude asjaomaste sidusrühmade ja vabaühenduste, nagu FRA, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, soovitustele; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et tuleks kehtestada selged kriteeriumid, mille korral Frontexi operatsioon tuleks peatada, tuginedes konsultatiivfoorumi, põhiõiguste ametniku ja muude asjaomaste sidusrühmade ja vabaühenduste, nagu FRA, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, soovitustele;

| 27. | rõhutab, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi ei tohiks pidada vahendiks, mis annab kaebusi esitavatele isikutele täiendavad õigused seoses õiguskaitse kättesaadavusega kriminaalasjades; tuletab meelde, et kriminaaluurimisi peavad läbi viima need liikmesriigid, kus operatsioon toimub; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi ei tohiks pidada vahendiks, mis annab kaebusi esitavatele isikutele täiendavad õigused seoses õiguskaitse kättesaadavusega kriminaalasjades; tuletab meelde, et kriminaaluurimisi peavad läbi viima need liikmesriigid, kus operatsioon toimub;

Üldised seisukohad

| 28. | on seisukohal, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism saab olla tulemuslik vaid juhul, kui võimalikke kaebuse esitajaid ja Frontexi operatsioonidel osalevaid ametnikke teavitatakse isikute õigusest esitada kaebusi tõhusa ja sootundliku teavituskampaania teel ELi ametlikes keeltes ja ka keeltes, millest varjupaigataotlejad ja rändajad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama; on veendunud, et asjaomase teavituskampaania ja hästi korraldatud kaebuste vastuvõetavuskontrolli abil oleks võimalik olulisel määral vähendada ka võimalike vastuvõetamatute kaebuste arvu; märgib, et tagasipöördujatele tuleks anda enne tagasisaatmisoperatsiooni teavet nende õiguste kohta, sealhulgas kaebuse esitamise õiguse kohta; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism saab olla tulemuslik vaid juhul, kui võimalikke kaebuse esitajaid ja Frontexi operatsioonidel osalevaid ametnikke teavitatakse isikute õigusest esitada kaebusi tõhusa ja sootundliku teavituskampaania teel ELi ametlikes keeltes ja ka keeltes, millest varjupaigataotlejad ja rändajad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama; on veendunud, et asjaomase teavituskampaania ja hästi korraldatud kaebuste vastuvõetavuskontrolli abil oleks võimalik olulisel määral vähendada ka võimalike vastuvõetamatute kaebuste arvu; märgib, et tagasipöördujatele tuleks anda enne tagasisaatmisoperatsiooni teavet nende õiguste kohta, sealhulgas kaebuse esitamise õiguse kohta;

| 29. | on arvamusel, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism peaks olema nii efektiivne kui ka läbipaistev; rõhutab, et põhiõiguste ametil peavad olema piisavad vahendid ja piisavalt töötajaid saadud kaebuste läbivaatamiseks, ning nõuab selleks vajalikke lisaressursse; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et individuaalsete kaebuste esitamise mehhanism peaks olema nii efektiivne kui ka läbipaistev; rõhutab, et põhiõiguste ametil peavad olema piisavad vahendid ja piisavalt töötajaid saadud kaebuste läbivaatamiseks, ning nõuab selleks vajalikke lisaressursse;

| 30. | peab põhiõiguste ametniku ülesannete kirjeldust liiga piiratuks ja ebatäpselt sõnastatuks; märgib, et põhiõiguste ametniku ülesandeid on praegu kirjeldatud ainult vaba ametikoha teates; soovitab käsitleda sätteid põhiõiguste ametniku ülesannete kohta Frontexi määruse tulevase läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

30.

peab põhiõiguste ametniku ülesannete kirjeldust liiga piiratuks ja ebatäpselt sõnastatuks; märgib, et põhiõiguste ametniku ülesandeid on praegu kirjeldatud ainult vaba ametikoha teates; soovitab käsitleda sätteid põhiõiguste ametniku ülesannete kohta Frontexi määruse tulevase läbivaatamise raames;

| 31. | on seisukohal, et Frontexi läbipaistvuse, vastutuse ja tõhususe parandamiseks ning individuaalsete kaebuste põhjaliku läbivaatamise kindlustamiseks tuleks parlamenti Frontexi vahendite kasutamisest regulaarselt teavitada ning avaldada teave Frontexi veebilehel; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Frontexi läbipaistvuse, vastutuse ja tõhususe parandamiseks ning individuaalsete kaebuste põhjaliku läbivaatamise kindlustamiseks tuleks parlamenti Frontexi vahendite kasutamisest regulaarselt teavitada ning avaldada teave Frontexi veebilehel;

| 32. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Ombudsman, Euroopa ombudsmanide võrgustiku põhiõiguste valdkonna pädevusega liikmed ning Frontexi konsultatiivfoorum on valmis toetama Frontexit individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi loomisel ja rakendamisel; palub Frontexil järgida teiste Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimispanga häid tavasid ning teha tihedat koostööd Euroopa Ombudsmaniga; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Ombudsman, Euroopa ombudsmanide võrgustiku põhiõiguste valdkonna pädevusega liikmed ning Frontexi konsultatiivfoorum on valmis toetama Frontexit individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismi loomisel ja rakendamisel; palub Frontexil järgida teiste Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimispanga häid tavasid ning teha tihedat koostööd Euroopa Ombudsmaniga;

| 33. | soovitab Frontexil ja Euroopa Ombudsmanil teha tihedat koostööd, et parandada isikute kaitset Frontexi tegevusega seotud võimalike haldusomavoli juhtumite eest, sealhulgas juhul, kui amet tegutseb väljaspool ELi välispiiri töökorra alusel; |
| --- | --- |

33.

soovitab Frontexil ja Euroopa Ombudsmanil teha tihedat koostööd, et parandada isikute kaitset Frontexi tegevusega seotud võimalike haldusomavoli juhtumite eest, sealhulgas juhul, kui amet tegutseb väljaspool ELi välispiiri töökorra alusel;

| 34. | palub liikmesriikidel ja partnerriikidel, kes on sõlminud Frontexiga töökorra, teha Frontexiga tõhusat koostööd selleks, et tagada kaebuste esitamise mehhanismi probleemideta toimimine; ergutab Frontexit andma liikmesriikidele ja asjaomastele kolmandatele riikidele mehhanismi tõhususe tagamiseks tehnilist abi; |
| --- | --- |

34.

palub liikmesriikidel ja partnerriikidel, kes on sõlminud Frontexiga töökorra, teha Frontexiga tõhusat koostööd selleks, et tagada kaebuste esitamise mehhanismi probleemideta toimimine; ergutab Frontexit andma liikmesriikidele ja asjaomastele kolmandatele riikidele mehhanismi tõhususe tagamiseks tehnilist abi;

| 35. | rõhutab vajadust kaitsta eriliselt saatjata alaealisi, soopõhise tagakiusamise ohvriks langenud naisi, lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi (LGBTI) ja teisi haavatavaid rühmi; soovitab, et Frontex konsulteeriks vajaduse korral kõnealuses küsimuses asjaomaste ELi ametitega; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust kaitsta eriliselt saatjata alaealisi, soopõhise tagakiusamise ohvriks langenud naisi, lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi (LGBTI) ja teisi haavatavaid rühmi; soovitab, et Frontex konsulteeriks vajaduse korral kõnealuses küsimuses asjaomaste ELi ametitega;

| 36. | palub Frontexil anda oma üldises aastaaruandes avalikkusele kättesaadavat teavet kaebuste esitamise mehhanismi kohta; soovitab märkida saadud kaebuste arvu, põhiõiguste rikkumise viisi, asjaomast Frontexi operatsiooni ja Frontexi võetud järelmeetmeid; märgib, et selline teave aitaks Frontexil tuvastada võimalikke puudusi ja parandada oma töömeetodeid; |
| --- | --- |

36.

palub Frontexil anda oma üldises aastaaruandes avalikkusele kättesaadavat teavet kaebuste esitamise mehhanismi kohta; soovitab märkida saadud kaebuste arvu, põhiõiguste rikkumise viisi, asjaomast Frontexi operatsiooni ja Frontexi võetud järelmeetmeid; märgib, et selline teave aitaks Frontexil tuvastada võimalikke puudusi ja parandada oma töömeetodeid;

| 37. | soovitab käsitleda individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismiga seotud sätteid Frontexi määruse tulevasel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

37.

soovitab käsitleda individuaalsete kaebuste esitamise mehhanismiga seotud sätteid Frontexi määruse tulevasel läbivaatamisel;

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide parlamentidele ja Frontexile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide parlamentidele ja Frontexile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Säästev linnaline liikumiskeskkond

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta resolutsioon säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta teatist „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“ (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta teatist „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“ (COM(2013)0913),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava“ (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava“ (COM(2009)0490),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2014. aasta teatist „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2014. aasta teatist „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2007. aasta rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel“ (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2007. aasta rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel“ (COM(2007)0551),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta detsembris avaldatud Eurobaromeetri eriuuringut 406 „Eurooplaste suhtumine linnalisse liikumiskeskkonda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta detsembris avaldatud Eurobaromeetri eriuuringut 406 „Eurooplaste suhtumine linnalisse liikumiskeskkonda“,

| — | võttes arvesse komisjoni loodud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade Euroopa platvormi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni loodud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade Euroopa platvormi,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 1995. aasta rohelist raamatut „Kodanike võrgustik ning ühistranspordi potentsiaali elluviimine Euroopas“ (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 1995. aasta rohelist raamatut „Kodanike võrgustik ning ühistranspordi potentsiaali elluviimine Euroopas“ (COM(1995)0601),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 1998. aasta teatist „Transport ja süsinikdioksiid ning ühendusemeetodi väljatöötamine“ (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 1998. aasta teatist „Transport ja süsinikdioksiid ning ühendusemeetodi väljatöötamine“ (COM(1998)0204),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020“ (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020“ (COM(2015)0081),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 715/2007 (4) ja määrust (EÜ) nr 595/2009 (5) maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 715/2007 (4) ja määrust (EÜ) nr 595/2009 (5) maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2013. aasta teatist „Euroopa puhta õhu programm“ (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2013. aasta teatist „Euroopa puhta õhu programm“ (COM(2013)0918),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid õhukvaliteedi kohta ning tervise majandusliku hindamise vahendit (Health Economic Assessment Tool), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid õhukvaliteedi kohta ning tervise majandusliku hindamise vahendit (Health Economic Assessment Tool),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet keskkonnamürast põhjustatud haiguste kulu ja Euroopas kaotsiläinud tervena elatud aastate mõõtmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet keskkonnamürast põhjustatud haiguste kulu ja Euroopas kaotsiläinud tervena elatud aastate mõõtmise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2013. aasta detsembri transporti ja keskkonda käsitleva aruandluse mehhanismi (TERM) raames koostatud raportit linnatranspordi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2013. aasta detsembri transporti ja keskkonda käsitleva aruandluse mehhanismi (TERM) raames koostatud raportit linnatranspordi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 seoses esimeste vahe-eesmärkidega kahjustrateegia suunas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 seoses esimeste vahe-eesmärkidega kahjustrateegia suunas (7),

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 1988. aasta resolutsiooni jalakäijate kaitse ja Euroopa jalakäijate õiguste harta kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 1988. aasta resolutsiooni jalakäijate kaitse ja Euroopa jalakäijate õiguste harta kohta (8),

| — | võttes arvesse maanteeliiklust käsitlevat Viini konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maanteeliiklust käsitlevat Viini konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „CARS 2020: Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse tegevuskava“ (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „CARS 2020: Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse tegevuskava“ (COM(2012)0636),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni teemal CARS 2020: Euroopa tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse suunas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni teemal CARS 2020: Euroopa tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse suunas (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava“ (COM(2014)0398),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 1/2014 „ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 1/2014 „ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus“,

| — | võttes arvesse Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat,

| — | võttes arvesse linnapeade pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse linnapeade pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0319/2015),

| A. | arvestades, et hinnangute kohaselt elab 2050. aastal kuni 82 % ELi kodanikest linnapiirkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hinnangute kohaselt elab 2050. aastal kuni 82 % ELi kodanikest linnapiirkondades;

| B. | arvestades, et linnaelanikkonna oodatud märkimisväärse suurenemise tõttu seisavad linnakeskused silmitsi ühiskondlike, elukvaliteedi ja jätkusuutliku arengu probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikke kavandamismeetmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et linnaelanikkonna oodatud märkimisväärse suurenemise tõttu seisavad linnakeskused silmitsi ühiskondlike, elukvaliteedi ja jätkusuutliku arengu probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikke kavandamismeetmeid;

| C. | arvestades, et linnaline liikumiskeskkond sõltub endiselt peaasjalikult tavakütustel töötavatest autodest, ja arvestades, et seetõttu katavad ELi transpordis nafta ja selle derivaadid rohkem kui 96 % energiavajadusest ehk ligikaudu ühe kolmandiku energia kogutarbimisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et linnaline liikumiskeskkond sõltub endiselt peaasjalikult tavakütustel töötavatest autodest, ja arvestades, et seetõttu katavad ELi transpordis nafta ja selle derivaadid rohkem kui 96 % energiavajadusest ehk ligikaudu ühe kolmandiku energia kogutarbimisest;

| D. | arvestades, et linnatransport põhjustab kuni 25 % kogu CO2 heitest ning ligikaudu 70 % kogu linnapiirkondade heitest, mis on põhjustanud kliimamuutusi, ning see on ELi ainus valdkond, mille kasvuhoonegaaside heited kasvavad jätkuvalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et linnatransport põhjustab kuni 25 % kogu CO2 heitest ning ligikaudu 70 % kogu linnapiirkondade heitest, mis on põhjustanud kliimamuutusi, ning see on ELi ainus valdkond, mille kasvuhoonegaaside heited kasvavad jätkuvalt;

| E. | arvestades, et 2013. aastal avaldatud Eurobaromeetri eriuuringu nr 406 kohaselt kasutab ligikaudu 50 % ELi kodanikest oma eraautot iga päev, samas kui ainult 16 % kasutab ühistransporti ja ainult 12 % jalgratast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2013. aastal avaldatud Eurobaromeetri eriuuringu nr 406 kohaselt kasutab ligikaudu 50 % ELi kodanikest oma eraautot iga päev, samas kui ainult 16 % kasutab ühistransporti ja ainult 12 % jalgratast;

| F. | arvestades, et sama aruande kohaselt peavad ELi kodanikud linnalise liikumiskeskkonna parandamise tõhusateks meetmeteks väiksemaid ühistransporditasusid (59 % vastajatest), paremaid ühistransporditeenuseid (56 %) ja paremaid võimalusi jalgratturitele (33 %); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sama aruande kohaselt peavad ELi kodanikud linnalise liikumiskeskkonna parandamise tõhusateks meetmeteks väiksemaid ühistransporditasusid (59 % vastajatest), paremaid ühistransporditeenuseid (56 %) ja paremaid võimalusi jalgratturitele (33 %);

| G. | arvestades, et ligikaudu 50 % linnapiirkondades toimuvatest reisidest on lühemad kui 5 km ning et paljudes linnades võib neid seetõttu ette võtta jalgsi, jalgrattaga, ühistranspordiga või muu transpordivahendiga, nagu autode ühiskasutus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ligikaudu 50 % linnapiirkondades toimuvatest reisidest on lühemad kui 5 km ning et paljudes linnades võib neid seetõttu ette võtta jalgsi, jalgrattaga, ühistranspordiga või muu transpordivahendiga, nagu autode ühiskasutus;

| H. | arvestades, et diislikütuse levinud kasutamine transpordis, eriti nende sõidukite puhul, mis on vanemad ja millel puuduvad tahkete osakeste filtrid, on üks peamisi põhjuseid, miks tahkete osakeste kontsentratsioon on ELi linnades kõrge, ning arvestades, et seetõttu tuleks linnatranspordi liikide puhul edendada alternatiivsete kütuste kasutamist ja nende transpordiliikide tavapärase kasutusviisi muutmist, ilma et kahjustatakse linnalist liikumiskeskkonda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et diislikütuse levinud kasutamine transpordis, eriti nende sõidukite puhul, mis on vanemad ja millel puuduvad tahkete osakeste filtrid, on üks peamisi põhjuseid, miks tahkete osakeste kontsentratsioon on ELi linnades kõrge, ning arvestades, et seetõttu tuleks linnatranspordi liikide puhul edendada alternatiivsete kütuste kasutamist ja nende transpordiliikide tavapärase kasutusviisi muutmist, ilma et kahjustatakse linnalist liikumiskeskkonda;

| I. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti andmetel puutus 2011. aastal terviseohutuse 55 dB ülempiiri ületava mürasaastega kokku rohkem kui 125 miljonit Euroopa kodanikku ja teeliiklus oli selle peamine põhjustaja; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti andmetel puutus 2011. aastal terviseohutuse 55 dB ülempiiri ületava mürasaastega kokku rohkem kui 125 miljonit Euroopa kodanikku ja teeliiklus oli selle peamine põhjustaja;

| J. | arvestades, et kvaliteetsed transporditeenused on linnapiirkondades elavatele inimestele hädavajalikud, et rahuldada nende tööelu, koolituse, turismi ja vaba aja tegevusega seotud liikuvusvajadusi; arvestades, et säästev linnatransport võib aidata vähendada energiatarbimist, õhu- ja mürasaastet, õnnetuste arvu, liiklusummikuid, maakasutust ja mulla katmist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kvaliteetsed transporditeenused on linnapiirkondades elavatele inimestele hädavajalikud, et rahuldada nende tööelu, koolituse, turismi ja vaba aja tegevusega seotud liikuvusvajadusi; arvestades, et säästev linnatransport võib aidata vähendada energiatarbimist, õhu- ja mürasaastet, õnnetuste arvu, liiklusummikuid, maakasutust ja mulla katmist;

| K. | arvestades, et on võimalik ja vajalik võtta säästva linnalise liikumiskeskkonna suhtes sihipäraseid meetmeid, et saavutada ELi eesmärke ning jõustada transpordi ja keskkonnaga seotud õigusakte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on võimalik ja vajalik võtta säästva linnalise liikumiskeskkonna suhtes sihipäraseid meetmeid, et saavutada ELi eesmärke ning jõustada transpordi ja keskkonnaga seotud õigusakte;

| L. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes peaks EL aitama kohalike meetmete toel välja töötada linnalise liikumiskeskkonna integreeritud pikaajalise lähenemisviisi, mille abil vähendada liiklusest tulenevat saastet, ummikuid, müra ja liiklusõnnetusi, anda linnadele nõuetekohast toetust ning tagada ELi liikmesriikide parem teabevahetus, koordinatsioon ja koostöö; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes peaks EL aitama kohalike meetmete toel välja töötada linnalise liikumiskeskkonna integreeritud pikaajalise lähenemisviisi, mille abil vähendada liiklusest tulenevat saastet, ummikuid, müra ja liiklusõnnetusi, anda linnadele nõuetekohast toetust ning tagada ELi liikmesriikide parem teabevahetus, koordinatsioon ja koostöö;

| M. | arvestades, et oluline on rõhutada ühistranspordi tähtsust linnapiirkonna majanduses, sealhulgas ebasoodsates piirkondades, ning tunnistada, et see on ühiskonnale kasulik, sest aitab võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagada kõigi kodanike juurdepääs töökohtadele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oluline on rõhutada ühistranspordi tähtsust linnapiirkonna majanduses, sealhulgas ebasoodsates piirkondades, ning tunnistada, et see on ühiskonnale kasulik, sest aitab võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagada kõigi kodanike juurdepääs töökohtadele;

| N. | arvestades, et hea ja lihtne ühistransport on parim viis eratranspordi vähendamiseks ja üks parimaid viise liiklusummikute leevendamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hea ja lihtne ühistransport on parim viis eratranspordi vähendamiseks ja üks parimaid viise liiklusummikute leevendamiseks;

| O. | arvestades, et 73 % Euroopa kodanikest peab liiklusohutust linnades tõsiseks probleemiks, ning arvestades, et rohkem kui 30 % liiklussurmadest ja rasketest vigastustest juhtuvad linnapiirkondades ning hõlmavad sageli vähem kaitstud liiklejaid ja jalakäijaid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 73 % Euroopa kodanikest peab liiklusohutust linnades tõsiseks probleemiks, ning arvestades, et rohkem kui 30 % liiklussurmadest ja rasketest vigastustest juhtuvad linnapiirkondades ning hõlmavad sageli vähem kaitstud liiklejaid ja jalakäijaid;

| P. | arvestades, et 38 % kõikidest surmaga lõppenud liiklusõnnetustest toimub linnapiirkondades ning 55 % linnadevahelistel teedel; arvestades, et ohvriteks on tihtipeale jalgratturid ja muud vähem kaitstud liiklejad, ning arvestades, et õnnetused on seotud suure sõidukitekontsentratsiooni ja kiirusega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 38 % kõikidest surmaga lõppenud liiklusõnnetustest toimub linnapiirkondades ning 55 % linnadevahelistel teedel; arvestades, et ohvriteks on tihtipeale jalgratturid ja muud vähem kaitstud liiklejad, ning arvestades, et õnnetused on seotud suure sõidukitekontsentratsiooni ja kiirusega;

| Q. | arvestades, et säästev linnatransport on laiema territoriaalse planeerimise poliitika üks aspekt, ning arvestades, et rohelised linnapiirkonnad vähendavad teeliiklusest põhjustatud saaste mõju; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et säästev linnatransport on laiema territoriaalse planeerimise poliitika üks aspekt, ning arvestades, et rohelised linnapiirkonnad vähendavad teeliiklusest põhjustatud saaste mõju;

| R. | arvestades, et alternatiivsete kütuste ja transpordivahendite kasutamiseks on vaja välja töötada vajalik taristu ja püüda muuta inimeste liikuvusega seotud käitumist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et alternatiivsete kütuste ja transpordivahendite kasutamiseks on vaja välja töötada vajalik taristu ja püüda muuta inimeste liikuvusega seotud käitumist;

| S. | arvestades, et linnad ja muud suuremad linnapiirkonnad on olulised majandustegevuse ja innovatsiooni keskused, mistõttu on need õigustatult tunnistatud üleeuroopalise transpordivõrgu uue strateegia äärmiselt olulisteks sõlmpunktideks, ning need on peamised ühendused reisijate ja kaubaveo transpordiahelas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et linnad ja muud suuremad linnapiirkonnad on olulised majandustegevuse ja innovatsiooni keskused, mistõttu on need õigustatult tunnistatud üleeuroopalise transpordivõrgu uue strateegia äärmiselt olulisteks sõlmpunktideks, ning need on peamised ühendused reisijate ja kaubaveo transpordiahelas;

| T. | arvestades, et mitmeliigilised transpordivõrgud ning erinevate transpordiliikide ja-teenuste integreerimine võivad olla linnapiirkondadele ja nende ümbrusele kasulikud, kuna suurendavad reisijate ja kaubaveo tõhusust, aidates niiviisi vähendada süsinikdioksiidi ja muid kahjulikke heiteid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitmeliigilised transpordivõrgud ning erinevate transpordiliikide ja-teenuste integreerimine võivad olla linnapiirkondadele ja nende ümbrusele kasulikud, kuna suurendavad reisijate ja kaubaveo tõhusust, aidates niiviisi vähendada süsinikdioksiidi ja muid kahjulikke heiteid;

| U. | arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid võtsid 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) kohustuseks toetada keskkonnasäästlikke transpordivõrgustikke (12); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid võtsid 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) kohustuseks toetada keskkonnasäästlikke transpordivõrgustikke (12);

| V. | arvestades, et ei ole kõigile linnapiirkondadele ühtemoodi sobivaid lahendusi ning linnadel üle kogu Euroopa Liidu on erinevad olukorrad ja vajadused, mis on eelkõige seotud geograafiliste ja ilmastikutingimustega, demograafilise struktuuriga, kultuuritraditsioonidega ning muude teguritega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ei ole kõigile linnapiirkondadele ühtemoodi sobivaid lahendusi ning linnadel üle kogu Euroopa Liidu on erinevad olukorrad ja vajadused, mis on eelkõige seotud geograafiliste ja ilmastikutingimustega, demograafilise struktuuriga, kultuuritraditsioonidega ning muude teguritega;

| W. | arvestades, et linnalise liikumiskeskkonna ja linnatranspordi juhtimise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kes kavandavad ja viivad oma piirkonnas ellu neid avaliku poliitika põhimõtteid kooskõlas kehtiva riikliku raamistiku ja ELi linnade tegevuskavaga; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et linnalise liikumiskeskkonna ja linnatranspordi juhtimise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kes kavandavad ja viivad oma piirkonnas ellu neid avaliku poliitika põhimõtteid kooskõlas kehtiva riikliku raamistiku ja ELi linnade tegevuskavaga;

| X. | arvestades, et on murettekitav, et komisjon räägib Euroopa tasandil kavandatavatest transpordi kontseptsioonidest, mida tuleb hiljem liikmesriikide tingimustega kohandada; arvestades, et sellise ülevalt alla lähenemisviisi asemel ja eiramata ühiste eeskirjade ja standardite vajadust oleks eelistatav järgida alt üles lähenemisviisi, mis hõlmab kohapealseid üheaegseid katsetusi, ergutades seeläbi innovatsiooni; arvestades, et toetab seetõttu kindlalt kogemuste vahetamise platvormide loomist kohalike sidusrühmade hulgas, et edulugusid oleks võimalik laialdasemalt kajastada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et on murettekitav, et komisjon räägib Euroopa tasandil kavandatavatest transpordi kontseptsioonidest, mida tuleb hiljem liikmesriikide tingimustega kohandada; arvestades, et sellise ülevalt alla lähenemisviisi asemel ja eiramata ühiste eeskirjade ja standardite vajadust oleks eelistatav järgida alt üles lähenemisviisi, mis hõlmab kohapealseid üheaegseid katsetusi, ergutades seeläbi innovatsiooni; arvestades, et toetab seetõttu kindlalt kogemuste vahetamise platvormide loomist kohalike sidusrühmade hulgas, et edulugusid oleks võimalik laialdasemalt kajastada;

| 1. | rõhutab, et seni Euroopa tasandil ja paljudes linnades tehtud töö on olnud tulemuslik ning seda tuleks jätkata, ning tunneb seetõttu heameelt eespool nimetatud komisjoni linnalist liikumiskeskkonda käsitleva teatise üle; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et seni Euroopa tasandil ja paljudes linnades tehtud töö on olnud tulemuslik ning seda tuleks jätkata, ning tunneb seetõttu heameelt eespool nimetatud komisjoni linnalist liikumiskeskkonda käsitleva teatise üle;

Ruumi ja taristu tagasiandmine kodanikele ja juurdepääsetavuse parandamine

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et maakasutuse planeerimine on kõige olulisem etapp, mil luuakse sujuvaid ja ohutuid transpordivõrgustikke, mis on pikaajalised ja mõjutavad tõeliselt liikluse mahtusid ja jaotust; rõhutab, et ohutust tuleb alati käsitleda kui säästva linnaplaneerimise põhielementi; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et maakasutuse planeerimine on kõige olulisem etapp, mil luuakse sujuvaid ja ohutuid transpordivõrgustikke, mis on pikaajalised ja mõjutavad tõeliselt liikluse mahtusid ja jaotust; rõhutab, et ohutust tuleb alati käsitleda kui säästva linnaplaneerimise põhielementi;

| 3. | on veendunud, et ELi kodanike, jaemüüjate, kaubaveoettevõtjate ja muude linnalise liikumiskeskkonnaga seotud sidusrühmade teavitamine ning nendega konsulteerimine on läbipaistval planeerimisel, arendamisel ja otsuste tegemisel väga oluline; rõhutab, et selline teave peaks olema avalikult ja lihtsasti kättesaadav; juhib tähelepanu asjaolule, et soovitav on edendada asjaosalist ning linnade koostööd ELi tasandil, eesmärgiga jagada liikumiskeskkonna säästvaid lahendusi; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et ELi kodanike, jaemüüjate, kaubaveoettevõtjate ja muude linnalise liikumiskeskkonnaga seotud sidusrühmade teavitamine ning nendega konsulteerimine on läbipaistval planeerimisel, arendamisel ja otsuste tegemisel väga oluline; rõhutab, et selline teave peaks olema avalikult ja lihtsasti kättesaadav; juhib tähelepanu asjaolule, et soovitav on edendada asjaosalist ning linnade koostööd ELi tasandil, eesmärgiga jagada liikumiskeskkonna säästvaid lahendusi;

| 4. | on arvamusel, et pikaajalised säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, mida toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, on olulised vahendid, millega tagada piisavad ja ohutud liikuvusega seotud lahendused kõigile kodanikele; kutsub pädevaid ametiasutusi üles võtma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades arvesse erivajadusi, mis puudutavad piiratud liikumisvõimega isikute transpordiühendusi; rõhutab, et tõketeta taristu on piiratud liikumisvõimega isikute liikuvuse jaoks väga oluline; rõhutab, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad peavad sisaldama konkreetseid liiklusohutuse strateegiaid ning tagama ohutu taristu, kus on piisavalt ruumi kõige kaitsetumatele liiklejatele; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et pikaajalised säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, mida toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, on olulised vahendid, millega tagada piisavad ja ohutud liikuvusega seotud lahendused kõigile kodanikele; kutsub pädevaid ametiasutusi üles võtma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades arvesse erivajadusi, mis puudutavad piiratud liikumisvõimega isikute transpordiühendusi; rõhutab, et tõketeta taristu on piiratud liikumisvõimega isikute liikuvuse jaoks väga oluline; rõhutab, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad peavad sisaldama konkreetseid liiklusohutuse strateegiaid ning tagama ohutu taristu, kus on piisavalt ruumi kõige kaitsetumatele liiklejatele;

| 5. | rõhutab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade olulisust ELi süsinikdioksiidiheite, müra, õhusaaste ja õnnetuste vähendamisega seotud eesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade edasiarendamine peaks olema oluline element, millega arvestatakse ELi projektide rahastamisel linnatranspordi valdkonnas, ning et ELi rahaliste vahendite ja toetusega saaks motiveerida selliste kavade väljatöötamist ja rakendamist; kutsub komisjoni üles andma pädevatele ametiasutustele säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel vajalikku nõu ja tehnilist tuge, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

rõhutab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade olulisust ELi süsinikdioksiidiheite, müra, õhusaaste ja õnnetuste vähendamisega seotud eesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade edasiarendamine peaks olema oluline element, millega arvestatakse ELi projektide rahastamisel linnatranspordi valdkonnas, ning et ELi rahaliste vahendite ja toetusega saaks motiveerida selliste kavade väljatöötamist ja rakendamist; kutsub komisjoni üles andma pädevatele ametiasutustele säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel vajalikku nõu ja tehnilist tuge, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

| 6. | julgustab liikmesriikide ametiasutusi koostama säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, milles seatakse esikohale vähesaastavad transpordiliigid, sealhulgas elektertransport ja alternatiivkütusel töötavad sõidukid, ning mis hõlmavad intelligentseid transpordisüsteeme; toetab liiklustsoonide ja mitmeliigiliste transpordiplatvormide loomist, kus on esikohal ühistranspordi kasutamine; |
| --- | --- |

6.

julgustab liikmesriikide ametiasutusi koostama säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, milles seatakse esikohale vähesaastavad transpordiliigid, sealhulgas elektertransport ja alternatiivkütusel töötavad sõidukid, ning mis hõlmavad intelligentseid transpordisüsteeme; toetab liiklustsoonide ja mitmeliigiliste transpordiplatvormide loomist, kus on esikohal ühistranspordi kasutamine;

| 7. | julgustab liikmesriike ja Euroopa linnasid välja töötama parkimispoliitikat (parkimiskohtade arv, arukate parkimissüsteemide kasutamine ning asjakohased hinnad), mis võib olla osa integreeritud linnapoliitikast, ning tegema samal ajal suuremaid pingutusi funktsionaalsete mitmeliigiliste transpordisõlmede väljatöötamiseks, pakkudes erinevaid transporditeenuseid ja võimaldades transpordilahenduste, näiteks ühistranspordi, jagatud transpordi, jalgrattasõidu ja rentimisteenuste sujuvat kombineerimist; nõuab eeslinnades asuvate parkimiskohtade paremat ühenduvust rongi- ja ühistransporditeenustega, näiteks pargi-ja-sõida-süsteemi abil; tuletab meelde, et vajakajäämised puudega isikutele pakutavates teenustes tuleb kõrvaldada; |
| --- | --- |

7.

julgustab liikmesriike ja Euroopa linnasid välja töötama parkimispoliitikat (parkimiskohtade arv, arukate parkimissüsteemide kasutamine ning asjakohased hinnad), mis võib olla osa integreeritud linnapoliitikast, ning tegema samal ajal suuremaid pingutusi funktsionaalsete mitmeliigiliste transpordisõlmede väljatöötamiseks, pakkudes erinevaid transporditeenuseid ja võimaldades transpordilahenduste, näiteks ühistranspordi, jagatud transpordi, jalgrattasõidu ja rentimisteenuste sujuvat kombineerimist; nõuab eeslinnades asuvate parkimiskohtade paremat ühenduvust rongi- ja ühistransporditeenustega, näiteks pargi-ja-sõida-süsteemi abil; tuletab meelde, et vajakajäämised puudega isikutele pakutavates teenustes tuleb kõrvaldada;

| 8. | rõhutab, et võttes arvesse vajadust vähendada ELi transpordisüsteemi naftasõltuvuse (valdavalt nafta ja selle kõrvalsaaduste) kahjulikku mõju keskkonnale, tuleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid süsteemselt kasutada terviklike ja integreeritud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade arendamiseks ja rakendamiseks, mis vastastikku ja täiendavalt tugevdavad linnalise liikumiskeskkonna meetmeid laiema ruumilise planeerimise raames, suurendamata sealjuures autode liigse kasutamise vajadust ning pannes rõhku transpordiliikide koostööl põhinevale integreeritud transpordisüsteemile; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et võttes arvesse vajadust vähendada ELi transpordisüsteemi naftasõltuvuse (valdavalt nafta ja selle kõrvalsaaduste) kahjulikku mõju keskkonnale, tuleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid süsteemselt kasutada terviklike ja integreeritud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade arendamiseks ja rakendamiseks, mis vastastikku ja täiendavalt tugevdavad linnalise liikumiskeskkonna meetmeid laiema ruumilise planeerimise raames, suurendamata sealjuures autode liigse kasutamise vajadust ning pannes rõhku transpordiliikide koostööl põhinevale integreeritud transpordisüsteemile;

| 9. | on veendunud, et komisjoni säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade platvorm peaks linnu ja piirkondi säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade koostamisel ja rakendamisel tugevalt toetama; rõhutab, kui tähtis on võtta linnalisse liikumiskeskkonda investeerimisel arvesse kõiki linnu, olenemata nende suurusest, samuti võtmerolli, mida Euroopa linnad ja piirkonnad peavad täitma säästva linnalise liikumiskeskkonna tugevdamisel ja edendamisel; nõuab, et Euroopa platvormi ja liikmesriikide linnaliikuvuse ja linnatranspordi eksperdirühma kaasataks erineva suurusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning erinevate huvirühmade (nt jalgratturite ühenduste) esindajad; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et komisjoni säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade platvorm peaks linnu ja piirkondi säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade koostamisel ja rakendamisel tugevalt toetama; rõhutab, kui tähtis on võtta linnalisse liikumiskeskkonda investeerimisel arvesse kõiki linnu, olenemata nende suurusest, samuti võtmerolli, mida Euroopa linnad ja piirkonnad peavad täitma säästva linnalise liikumiskeskkonna tugevdamisel ja edendamisel; nõuab, et Euroopa platvormi ja liikmesriikide linnaliikuvuse ja linnatranspordi eksperdirühma kaasataks erineva suurusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning erinevate huvirühmade (nt jalgratturite ühenduste) esindajad;

| 10. | rõhutab, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad peaksid olema kooskõlas ELi praeguse tegevuskava ja eesmärkidega, eelkõige nendega, mis on seotud 2011. aasta valges raamatus sätestatud üleminekuga maanteetranspordilt raudteetranspordile; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad peaksid olema kooskõlas ELi praeguse tegevuskava ja eesmärkidega, eelkõige nendega, mis on seotud 2011. aasta valges raamatus sätestatud üleminekuga maanteetranspordilt raudteetranspordile;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused hindaksid ja auditeeriksid linnalise liikumiskeskkonna kavasid kooskõlas strateegia „Transport 2050“ eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused hindaksid ja auditeeriksid linnalise liikumiskeskkonna kavasid kooskõlas strateegia „Transport 2050“ eesmärkide ja sihtidega;

Keskkonna, elukvaliteedi ja tervise parandamine

| 12. | juhib eriti tähelepanu mitmetele kahjulikele tagajärgedele, mida praegune transpordimudel põhjustab looduskeskkonna põhielementidele, sealhulgas õhule, veele ja pinnasele erinevates ökosüsteemides; |
| --- | --- |

12.

juhib eriti tähelepanu mitmetele kahjulikele tagajärgedele, mida praegune transpordimudel põhjustab looduskeskkonna põhielementidele, sealhulgas õhule, veele ja pinnasele erinevates ökosüsteemides;

| 13. | on veendunud, et õhusaastel on kohalik, piirkondlik, riiklik ja piiriülene dimensioon ning seetõttu on vaja võtta meetmeid kõigil valitsemistasanditel; nõuab seega mitmetasandilise valitsemise tugevdamist, kus kõik tegijad vastutavad meetmete eest, mida saab ja tuleks võtta just sellel tasandil; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et õhusaastel on kohalik, piirkondlik, riiklik ja piiriülene dimensioon ning seetõttu on vaja võtta meetmeid kõigil valitsemistasanditel; nõuab seega mitmetasandilise valitsemise tugevdamist, kus kõik tegijad vastutavad meetmete eest, mida saab ja tuleks võtta just sellel tasandil;

| 14. | kutsub linnasid üles põhjalikult hindama kodanike ja ettevõtete vajadusi ning transpordiliikide eripära, et tagada linnades säästev liikumiskeskkond, ning võtma vajalikke meetmeid elukvaliteedi parandamiseks linnades, toetades muu hulgas üleminekut säästvatele transpordiliikidele, sealhulgas jalgsikäimine ja jalgrattasõit, ning edendades eri transpordiliike ühendavat poliitikat; |
| --- | --- |

14.

kutsub linnasid üles põhjalikult hindama kodanike ja ettevõtete vajadusi ning transpordiliikide eripära, et tagada linnades säästev liikumiskeskkond, ning võtma vajalikke meetmeid elukvaliteedi parandamiseks linnades, toetades muu hulgas üleminekut säästvatele transpordiliikidele, sealhulgas jalgsikäimine ja jalgrattasõit, ning edendades eri transpordiliike ühendavat poliitikat;

| 15. | kutsub kohalikke asutusi üles võtma säästva liikumiskeskkonna kavasid välja töötades arvesse kodanike heaolu; kutsub eelkõige pädevaid asutusi üles võtma meetmeid liiklusest tuleneva müra vähendamiseks linnades; |
| --- | --- |

15.

kutsub kohalikke asutusi üles võtma säästva liikumiskeskkonna kavasid välja töötades arvesse kodanike heaolu; kutsub eelkõige pädevaid asutusi üles võtma meetmeid liiklusest tuleneva müra vähendamiseks linnades;

| 16. | julgustab pädevaid asutusi võtma ettevaatus- ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaseid ennetavaid meetmeid, et parandada linnades õhukvaliteeti ja tagada, et saasteainete kontsentratsioon jääks Maailma Terviseorganisatsiooni suunistes kehtestatud tasemetest allapoole; toetab sel eesmärgil vähese saastega tsoonide kehtestamist kohalikul tasandil; rõhutab, et pädevad asutused vastutavad kodanikele turvaliste ja tervislike liikuvuslahenduste pakkumise eest; on arvamusel, et need lahendused võiksid põhineda taskukohastel, arukatel, usaldusväärsetel ja juurdepääsetavatel transpordisüsteemidel; julgustab liikmesriike ning kohalikke asutusi kaaluma meetmete võtmist juhul, kui on oht ületada eespool nimetatud Maailma Terviseorganisatsiooni suunistes kehtestatud tasemeid, et parandada juurdepääsu ühistranspordile, näiteks liikluskorralduse muutmise abil; |
| --- | --- |

16.

julgustab pädevaid asutusi võtma ettevaatus- ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaseid ennetavaid meetmeid, et parandada linnades õhukvaliteeti ja tagada, et saasteainete kontsentratsioon jääks Maailma Terviseorganisatsiooni suunistes kehtestatud tasemetest allapoole; toetab sel eesmärgil vähese saastega tsoonide kehtestamist kohalikul tasandil; rõhutab, et pädevad asutused vastutavad kodanikele turvaliste ja tervislike liikuvuslahenduste pakkumise eest; on arvamusel, et need lahendused võiksid põhineda taskukohastel, arukatel, usaldusväärsetel ja juurdepääsetavatel transpordisüsteemidel; julgustab liikmesriike ning kohalikke asutusi kaaluma meetmete võtmist juhul, kui on oht ületada eespool nimetatud Maailma Terviseorganisatsiooni suunistes kehtestatud tasemeid, et parandada juurdepääsu ühistranspordile, näiteks liikluskorralduse muutmise abil;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa linnade õhusaastega tegelemiseks vaja on terviklikku lähenemisviisi; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama tõhusaid meetmeid, mis võimaldavad liikmesriikidel järgida välisõhu kvaliteeti käsitlevat direktiivi (2008/50/EÜ), eelkõige kehtestades heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi raames 2025. ja 2030. aastaks tõhusad ja nõudlikud heite piirmäärad ning tagades välisõhu kvaliteeti käsitleva direktiivi ja heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi raames meetmete parema koordineerimise, kehtestades süsinikdioksiidi ja sõiduautosid käsitleva määruse (EÜ) nr 443/2009 õigeaegsel läbivaatamisel 2025. ja 2030. aastaks ambitsioonikad autode heitenormid ning määrates kindlaks selge ajakava eraautode tegelike heidete mõõtmise katsete (Real-World Driving Emission Testing) rakendamiseks; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa linnade õhusaastega tegelemiseks vaja on terviklikku lähenemisviisi; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama tõhusaid meetmeid, mis võimaldavad liikmesriikidel järgida välisõhu kvaliteeti käsitlevat direktiivi (2008/50/EÜ), eelkõige kehtestades heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi raames 2025. ja 2030. aastaks tõhusad ja nõudlikud heite piirmäärad ning tagades välisõhu kvaliteeti käsitleva direktiivi ja heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi raames meetmete parema koordineerimise, kehtestades süsinikdioksiidi ja sõiduautosid käsitleva määruse (EÜ) nr 443/2009 õigeaegsel läbivaatamisel 2025. ja 2030. aastaks ambitsioonikad autode heitenormid ning määrates kindlaks selge ajakava eraautode tegelike heidete mõõtmise katsete (Real-World Driving Emission Testing) rakendamiseks;

| 18. | palub komisjonil hinnata liikmesriikide individuaalsete kavade põhjal suurimate õhukvaliteedi probleemidega linnastute õhusaaste mõõtmise ja jälgimise jaamade asukohta, pidades sealjuures meeles, et selliste jaamade halvasti valitud asukoht muudab andmed tihti ebatäpseks ja võib seetõttu ohustada rahvatervist; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil hinnata liikmesriikide individuaalsete kavade põhjal suurimate õhukvaliteedi probleemidega linnastute õhusaaste mõõtmise ja jälgimise jaamade asukohta, pidades sealjuures meeles, et selliste jaamade halvasti valitud asukoht muudab andmed tihti ebatäpseks ja võib seetõttu ohustada rahvatervist;

| 19. | võtab teadmiseks käitumise muutused seoses sõiduki omamise ja kasutamisega (auto ühiskasutus ja koossõit); julgustab komisjoni arendama ja toetama transpordisüsteeme, mis hõlmavad kollektiivseid ja avalikke liikuvusviise; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks käitumise muutused seoses sõiduki omamise ja kasutamisega (auto ühiskasutus ja koossõit); julgustab komisjoni arendama ja toetama transpordisüsteeme, mis hõlmavad kollektiivseid ja avalikke liikuvusviise;

| 20. | on arvamusel, et komisjon peaks hindama, kuidas võivad ühiskonda mõjutada uued liikuvusviisid, mis põhinevad ühistarbimise mudelil, nagu koossõit; on seisukohal, et riiklikul tasandil peaksid liikmesriigid liikuvuse ja transpordi osas järgima nn jagatud linna kontseptsiooni, kuna kodanikud võiksid sellest kasu saada, eriti väikestes ja keskmise suurusega linnades, kus ühistranspordivõrgustik on väiksem, ning see aitaks arendada ühisliikuvuse lahendusi; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et komisjon peaks hindama, kuidas võivad ühiskonda mõjutada uued liikuvusviisid, mis põhinevad ühistarbimise mudelil, nagu koossõit; on seisukohal, et riiklikul tasandil peaksid liikmesriigid liikuvuse ja transpordi osas järgima nn jagatud linna kontseptsiooni, kuna kodanikud võiksid sellest kasu saada, eriti väikestes ja keskmise suurusega linnades, kus ühistranspordivõrgustik on väiksem, ning see aitaks arendada ühisliikuvuse lahendusi;

| 21. | rõhutab, et hästi välja kujundatud, tõhus, taskukohane, ohutu ja kättesaadav ühistransport on säästva linnaarengu lahutamatu osa; leiab, et usaldusväärsed ühistransporditeenused võivad aidata liiklusummikuid, õhusaastet ja müra linnades märgatavalt vähendada; kutsub seetõttu liikmesriike üles ühistransporti arendama, et suurendada 2030. aastaks selle kasutamist; samuti õhutab riiklikke ja kohalikke ametiasutusi edendama digiteenuste kättesaadavust ühistranspordis ja jaamades, et toetada uuenduslike liikuvusvormide arengut ja rakendada arukaid transpordilahendusi ning muud moodsat tehnoloogiat; rõhutab, et ühisautode kasutamise ja koossõidu teenused aitavad olemasolevaid ressursse paremini kasutada ning linnades autode arvu vähendada; tunnistab Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja EGNOS ning ülikiirete mobiilvõrkude tähtsust; pooldab reguleeriva raamistiku koostamist, mis võimaldab kasutada uusi liikuvus- ja jagamisviise, mis aitavad ressursse paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et hästi välja kujundatud, tõhus, taskukohane, ohutu ja kättesaadav ühistransport on säästva linnaarengu lahutamatu osa; leiab, et usaldusväärsed ühistransporditeenused võivad aidata liiklusummikuid, õhusaastet ja müra linnades märgatavalt vähendada; kutsub seetõttu liikmesriike üles ühistransporti arendama, et suurendada 2030. aastaks selle kasutamist; samuti õhutab riiklikke ja kohalikke ametiasutusi edendama digiteenuste kättesaadavust ühistranspordis ja jaamades, et toetada uuenduslike liikuvusvormide arengut ja rakendada arukaid transpordilahendusi ning muud moodsat tehnoloogiat; rõhutab, et ühisautode kasutamise ja koossõidu teenused aitavad olemasolevaid ressursse paremini kasutada ning linnades autode arvu vähendada; tunnistab Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja EGNOS ning ülikiirete mobiilvõrkude tähtsust; pooldab reguleeriva raamistiku koostamist, mis võimaldab kasutada uusi liikuvus- ja jagamisviise, mis aitavad ressursse paremini ära kasutada;

| 22. | rõhutab, kui tähtis on avalikkuse teavitamine linnade ühistranspordipakkumistest, võttes arvesse ka turistide keelevajadusi ja säästva turismipoliitika eeliseid; soovitab kohalikel ametiasutustel jagada reaalajas teavet interneti teel ja linnadesse paigaldatud piisavalt arvukatel tabloodel; ergutab ametiasutusi ja transpordiettevõtteid parandama tasuta digiteenuste kättesaadavust ühistranspordis ja jaamades; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on avalikkuse teavitamine linnade ühistranspordipakkumistest, võttes arvesse ka turistide keelevajadusi ja säästva turismipoliitika eeliseid; soovitab kohalikel ametiasutustel jagada reaalajas teavet interneti teel ja linnadesse paigaldatud piisavalt arvukatel tabloodel; ergutab ametiasutusi ja transpordiettevõtteid parandama tasuta digiteenuste kättesaadavust ühistranspordis ja jaamades;

| 23. | rõhutab rööbastranspordist saadavat ühiskonnakasu linnapiirkondade ligipääsetavuse, linnade uuendamise, sotsiaalse kaasamise ja linnade maine parandamise vallas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab rööbastranspordist saadavat ühiskonnakasu linnapiirkondade ligipääsetavuse, linnade uuendamise, sotsiaalse kaasamise ja linnade maine parandamise vallas;

| 24. | tunnustab ühistranspordiettevõtete pakutavate töökohtade kvaliteeti ja mitmekesisust ning sellega seotud majanduskasu; kutsub komisjoni üles jälgima ja hindama ühistranspordi panust roheliste töökohtade ja keskkonnasäästliku majanduskasvu strateegiatesse riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

24.

tunnustab ühistranspordiettevõtete pakutavate töökohtade kvaliteeti ja mitmekesisust ning sellega seotud majanduskasu; kutsub komisjoni üles jälgima ja hindama ühistranspordi panust roheliste töökohtade ja keskkonnasäästliku majanduskasvu strateegiatesse riiklikul ja ELi tasandil;

| 25. | palub liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et tagada ühistranspordis julgeolek, austades samas kohaliku tasandi volitusi; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et tagada ühistranspordis julgeolek, austades samas kohaliku tasandi volitusi;

| 26. | tuletab meelde, et individuaalne kergtransport, nagu käimine ja jalgrattasõit, pakub suurimaid CO2-neutraalsuse võimalusi; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et individuaalne kergtransport, nagu käimine ja jalgrattasõit, pakub suurimaid CO2-neutraalsuse võimalusi;

| 27. | ergutab liikmesriike oma strateegiaid üle vaatama, et kergtransporti täiustada, pidades silmas liikuvuse ja linnakeskkonna täiustamise lähedasi eesmärke; ergutab liikmesriike vajaduse korral edendama jalgrattasõitu, muu hulgas seades ulatuslikke eesmärke jalgrattakasutamise suurendamiseks 2030. aastaks ning jalgsi ja jalgrattal liikumise tingimuste parandamiseks; |
| --- | --- |

27.

ergutab liikmesriike oma strateegiaid üle vaatama, et kergtransporti täiustada, pidades silmas liikuvuse ja linnakeskkonna täiustamise lähedasi eesmärke; ergutab liikmesriike vajaduse korral edendama jalgrattasõitu, muu hulgas seades ulatuslikke eesmärke jalgrattakasutamise suurendamiseks 2030. aastaks ning jalgsi ja jalgrattal liikumise tingimuste parandamiseks;

| 28. | ergutab komisjoni ja liikmesriike suurendama teadlikkust jalgrattasõidust ja alternatiivsetest transpordiliikidest, et toetada transpordi üleminekut säästvatele transpordiliikidele ning jätkata Euroopa liikuvuse nädala kampaania toetamist; soovitab linnadel kavandada ühistranspordiga seostatud jalgrataste ühiskasutuse süsteeme; kiidab heaks riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatused ELi autovaba pühapäeva ja jalgrattapäeva ürituste edendamiseks ja korraldamiseks linnade õhukvaliteedi parandamise eesmärgil; |
| --- | --- |

28.

ergutab komisjoni ja liikmesriike suurendama teadlikkust jalgrattasõidust ja alternatiivsetest transpordiliikidest, et toetada transpordi üleminekut säästvatele transpordiliikidele ning jätkata Euroopa liikuvuse nädala kampaania toetamist; soovitab linnadel kavandada ühistranspordiga seostatud jalgrataste ühiskasutuse süsteeme; kiidab heaks riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatused ELi autovaba pühapäeva ja jalgrattapäeva ürituste edendamiseks ja korraldamiseks linnade õhukvaliteedi parandamise eesmärgil;

| 29. | ergutab erafirmasid, ametiasutusi ja ELi institutsioone jätkama liikuvuse haldamise teenuste täiustamist oma liikmete, töötajate ja külaliste heaks; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel ergutada ettevõtteid lühendama töölkäimise teekondi, muu hulgas lubades ja edendades kaugtööd ning IKT-tehnoloogia kasutamist ja telekonverentse; leiab, et sellised liikuvusmeetmed nagu need, mida koordineerib Euroopa liikuvuse haldamise platvorm (European Platform on Mobility Management – EPOMM), annavad suured võimalused linnade liiklusummikute lahendamiseks ning üldise juurdepääsetavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

29.

ergutab erafirmasid, ametiasutusi ja ELi institutsioone jätkama liikuvuse haldamise teenuste täiustamist oma liikmete, töötajate ja külaliste heaks; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel ergutada ettevõtteid lühendama töölkäimise teekondi, muu hulgas lubades ja edendades kaugtööd ning IKT-tehnoloogia kasutamist ja telekonverentse; leiab, et sellised liikuvusmeetmed nagu need, mida koordineerib Euroopa liikuvuse haldamise platvorm (European Platform on Mobility Management – EPOMM), annavad suured võimalused linnade liiklusummikute lahendamiseks ning üldise juurdepääsetavuse tagamiseks;

| 30. | ergutab liikmesriike ja kohalikke asutusi riigihankemenetlustes kindlaks määrama keskkonnatoime nõudeid, eriti kui on tegemist ühistranspordiks või ametiisikutele kasutamiseks sõidukite ostmisega; |
| --- | --- |

30.

ergutab liikmesriike ja kohalikke asutusi riigihankemenetlustes kindlaks määrama keskkonnatoime nõudeid, eriti kui on tegemist ühistranspordiks või ametiisikutele kasutamiseks sõidukite ostmisega;

Energia säästmine ja kliima kaitsmine

| 31. | on seisukohal, et säästva linnaliikuvuse saavutamiseks tuleb eelkõige suurendada energiatõhusust ning vähese CO2-heitega ja taastuvate energiaallikate kasutamist, mis ühtlasi parandab keskkonnatingimusi, ning meetmete võtmisel ELi CO2-heidet ja energiasäästu hõlmavate eesmärkide saavutamiseks tuleks austada tehnoloogianeutraalsust; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et säästva linnaliikuvuse saavutamiseks tuleb eelkõige suurendada energiatõhusust ning vähese CO2-heitega ja taastuvate energiaallikate kasutamist, mis ühtlasi parandab keskkonnatingimusi, ning meetmete võtmisel ELi CO2-heidet ja energiasäästu hõlmavate eesmärkide saavutamiseks tuleks austada tehnoloogianeutraalsust;

| 32. | palub liikmesriikidel toetada transpordipoliitika valge raamatu eesmärke – vähendada 2030. aastaks poole võrra tavakütusel töötavate autode arvu linnatranspordis ja lõpetada 2050. aastaks selliste autode kasutamine linnades; soovitab linnadel edendada ja toetada alternatiivsetele ning vähem saastavatele transpordivahenditele üleminekut, võttes arvesse nende tegelikku CO2-jalajälge, et saavutada ELi eesmärk kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 60 % võrra vähendada; kiidab heaks stiimulid, mis on mõeldud ergutama reisijaid eri transpordiliike kombineerima; |
| --- | --- |

32.

palub liikmesriikidel toetada transpordipoliitika valge raamatu eesmärke – vähendada 2030. aastaks poole võrra tavakütusel töötavate autode arvu linnatranspordis ja lõpetada 2050. aastaks selliste autode kasutamine linnades; soovitab linnadel edendada ja toetada alternatiivsetele ning vähem saastavatele transpordivahenditele üleminekut, võttes arvesse nende tegelikku CO2-jalajälge, et saavutada ELi eesmärk kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 60 % võrra vähendada; kiidab heaks stiimulid, mis on mõeldud ergutama reisijaid eri transpordiliike kombineerima;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et elektrisõidukite ja alternatiivkütusel (teise ja kolmanda põlvkonna biokütused, taastuvressurssidel põhinev vesinik, surumaagaas ja veeldatud maagaas) töötavate sõidukite kasutamine aitab oluliselt linnade heidet vähendada; tuletab meelde alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmist käsitleva direktiivi 2014/94/EL sätteid ja ergutab liikmesriike tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike asutuste ning asjaomaste ettevõtetega kiiresti arendama sellist taristut, eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) raames; kutsub avalikku ja erasektorit üles edendama laadimisseadmete paigaldamist ühisparklatesse; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et elektrisõidukite ja alternatiivkütusel (teise ja kolmanda põlvkonna biokütused, taastuvressurssidel põhinev vesinik, surumaagaas ja veeldatud maagaas) töötavate sõidukite kasutamine aitab oluliselt linnade heidet vähendada; tuletab meelde alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmist käsitleva direktiivi 2014/94/EL sätteid ja ergutab liikmesriike tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike asutuste ning asjaomaste ettevõtetega kiiresti arendama sellist taristut, eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) raames; kutsub avalikku ja erasektorit üles edendama laadimisseadmete paigaldamist ühisparklatesse;

| 34. | palub komisjonil ning riiklikel ja kohalikel asutustel võimaluse korral toetada siseveeliiklust kui üht integreeritud liikuvuse võimalust linnade keskkonnasõbraliku liikuvuse huvides; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ning riiklikel ja kohalikel asutustel võimaluse korral toetada siseveeliiklust kui üht integreeritud liikuvuse võimalust linnade keskkonnasõbraliku liikuvuse huvides;

| 35. | rõhutab alt ülespoole suunatud tegevuse tähtsust; seetõttu toetab kindlalt näiteks rohkem kui 6 000 allakirjutanuga linnapeade paktis kindlaks määratud kohustust kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning kiidab heaks volinik Canete 13. oktoobril 2015 Brüsselis esitatud üleskutse algatada veelgi ulatuslikuma konventsiooni koostamine; toetab komisjoni positiivset rolli niisuguste algatuste aktiivse käivitajana; |
| --- | --- |

35.

rõhutab alt ülespoole suunatud tegevuse tähtsust; seetõttu toetab kindlalt näiteks rohkem kui 6 000 allakirjutanuga linnapeade paktis kindlaks määratud kohustust kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning kiidab heaks volinik Canete 13. oktoobril 2015 Brüsselis esitatud üleskutse algatada veelgi ulatuslikuma konventsiooni koostamine; toetab komisjoni positiivset rolli niisuguste algatuste aktiivse käivitajana;

| 36. | palub komisjoni ja liikmesriike seada ulatuslikud säästva linnaliikuvuse meetmed detsembris 2015 Pariisis toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi COP 21 päevakorras tähtsale kohale; ergutab komisjoni aktiivselt toetama integreeritud säästva linnaliikuvuse tegevuskava algatusi; |
| --- | --- |

36.

palub komisjoni ja liikmesriike seada ulatuslikud säästva linnaliikuvuse meetmed detsembris 2015 Pariisis toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi COP 21 päevakorras tähtsale kohale; ergutab komisjoni aktiivselt toetama integreeritud säästva linnaliikuvuse tegevuskava algatusi;

Innovatsiooni seadmine nutikat liikuvust taotleva teaduspoliitika keskmesse

| 37. | tuletab meelde, et arukad transpordisüsteemid muudavad liikuvuse ohutumaks, tõhusamaks, keskkonnasõbralikumaks ja sujuvamaks, ning seetõttu palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada sellesuunalisi jõupingutusi, sealhulgas reaalajas reisiinfo andmise, üliautomatiseeritud sõidukite, aruka taristu ja arukate liiklussignalisatsioonisüsteemide uuendamise ja rakendamise valdkonnas; tuletab meelde arukate transpordisüsteemide tähtsust täpsete, reaalajas liiklus- ja reisiandmete edastamisel, ning seetõttu kutsub komisjoni üles linnaliikuvust digitaalarengu tegevuskavas tähtsale kohale seadma; ergutab sidusrühmi tihedale koostööle koostalitlevate ja integreeritud liikuvusteenuste arendamisel, nagu mitmeliigiline ühistransport, ühisliikuvus ja integreeritud ühendvedude piletimüügipunktid; palub komisjonil seada tähtsale kohale uuenduslike rakenduste ja uue tehnoloogia arendamine, mis võimaldab maanteel liiklejatel aktiivsemalt transpordisüsteemi arendus- ja andmetootmises osaleda, et toetada liikuvusteenuste platvorme, kooskõlas ELi õiguse ja andmekaitsega; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et arukad transpordisüsteemid muudavad liikuvuse ohutumaks, tõhusamaks, keskkonnasõbralikumaks ja sujuvamaks, ning seetõttu palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada sellesuunalisi jõupingutusi, sealhulgas reaalajas reisiinfo andmise, üliautomatiseeritud sõidukite, aruka taristu ja arukate liiklussignalisatsioonisüsteemide uuendamise ja rakendamise valdkonnas; tuletab meelde arukate transpordisüsteemide tähtsust täpsete, reaalajas liiklus- ja reisiandmete edastamisel, ning seetõttu kutsub komisjoni üles linnaliikuvust digitaalarengu tegevuskavas tähtsale kohale seadma; ergutab sidusrühmi tihedale koostööle koostalitlevate ja integreeritud liikuvusteenuste arendamisel, nagu mitmeliigiline ühistransport, ühisliikuvus ja integreeritud ühendvedude piletimüügipunktid; palub komisjonil seada tähtsale kohale uuenduslike rakenduste ja uue tehnoloogia arendamine, mis võimaldab maanteel liiklejatel aktiivsemalt transpordisüsteemi arendus- ja andmetootmises osaleda, et toetada liikuvusteenuste platvorme, kooskõlas ELi õiguse ja andmekaitsega;

| 38. | ergutab kõiki osalisi täielikult rakendama andmete ja digiteerimise võimalusi ning kasutama reguleerimise vähendamist uute ärimudelite edendamiseks; |
| --- | --- |

38.

ergutab kõiki osalisi täielikult rakendama andmete ja digiteerimise võimalusi ning kasutama reguleerimise vähendamist uute ärimudelite edendamiseks;

| 39. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada teadusuuringute programme, mis käsitlevad uut tehnoloogiat, ärimudeleid ja integreeritud säästva linnaliikuvuse tavasid ning linnalogistikat; toetab programmi „Horisont 2020“ prioriteete seoses ühiskonnale vajalike lahenduste otsimisega aruka, keskkonnasõbraliku ja integreeritud transpordi ning linnaliikuvuse jaoks, samuti liikuvuse kui teenuse algatuste arendamiseks kõikjal Euroopas; on veendunud, et „Horisont 2020“ peab edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni elukvaliteedi, säästvate töökohtade, rahvastiku, aktiivse liikuvuse muutuste, keskkonna ja kliimakaitse valdkonnas; on seisukohal, et komisjon peaks neid prioriteete arvesse võtma, tagama piisavad ELi vahendid tulevaseks teadus- ja arendustegevuseks linnade rööbastranspordisüsteemide vallas ning parandama säästvate transpordilahenduste tulemuslikkust; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada teadusuuringute programme, mis käsitlevad uut tehnoloogiat, ärimudeleid ja integreeritud säästva linnaliikuvuse tavasid ning linnalogistikat; toetab programmi „Horisont 2020“ prioriteete seoses ühiskonnale vajalike lahenduste otsimisega aruka, keskkonnasõbraliku ja integreeritud transpordi ning linnaliikuvuse jaoks, samuti liikuvuse kui teenuse algatuste arendamiseks kõikjal Euroopas; on veendunud, et „Horisont 2020“ peab edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni elukvaliteedi, säästvate töökohtade, rahvastiku, aktiivse liikuvuse muutuste, keskkonna ja kliimakaitse valdkonnas; on seisukohal, et komisjon peaks neid prioriteete arvesse võtma, tagama piisavad ELi vahendid tulevaseks teadus- ja arendustegevuseks linnade rööbastranspordisüsteemide vallas ning parandama säästvate transpordilahenduste tulemuslikkust;

Linnaliikuvuse muutmine säästvamaks, turvalisemaks ja ohutumaks

| 40. | märgib, et põhjalikud ohutusabinõud ning liikluse ja kiiruse kaasaegne haldamine vähendavad järsult surma või tõsiste vigastustega lõppevaid liiklusõnnetusi linnades; juhib tähelepanu sellele, et linnade liiklusõnnetusi aitab vähendada julgeolekujõudude kasutuselevõtmine, kelle ülesandeks on liikluse korraldamine ja järjekindlad kontrollid, et tuvastada liiklusohutuse rikkumisi, nagu kiiruseületamine, alkoholi, uimastite või ravimite mõju all autojuhtimine ning mobiiltelefonide või muude info- ja kommunikatsioonivahendite kasutamine autoroolis; |
| --- | --- |

40.

märgib, et põhjalikud ohutusabinõud ning liikluse ja kiiruse kaasaegne haldamine vähendavad järsult surma või tõsiste vigastustega lõppevaid liiklusõnnetusi linnades; juhib tähelepanu sellele, et linnade liiklusõnnetusi aitab vähendada julgeolekujõudude kasutuselevõtmine, kelle ülesandeks on liikluse korraldamine ja järjekindlad kontrollid, et tuvastada liiklusohutuse rikkumisi, nagu kiiruseületamine, alkoholi, uimastite või ravimite mõju all autojuhtimine ning mobiiltelefonide või muude info- ja kommunikatsioonivahendite kasutamine autoroolis;

| 41. | palub liikmesriikidel ja kohalikel asutustel 2020. aastaks liikluskiiruse haldamine uuesti läbi mõelda, võttes arvesse kohalikke tingimusi, et tagada ohutus, sh elurajoonides ning koolide ja muude haridus- ning ühiskondlike rajatiste läheduses, samuti kaaluda ohutuma teetaristu arendamist ja kavandamist; kutsub liikmesriike ja kohalikke asutusi üles kasutama kõiki kaasaegseid lahendusi, kaasa arvatud moodne arukas liikluskorraldus, et tagada kõigi liiklejate, sealhulgas jalakäijate ohutus; ergutab Euroopa linnu jagama parimaid ohutuse tagamise tavasid; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel ja kohalikel asutustel 2020. aastaks liikluskiiruse haldamine uuesti läbi mõelda, võttes arvesse kohalikke tingimusi, et tagada ohutus, sh elurajoonides ning koolide ja muude haridus- ning ühiskondlike rajatiste läheduses, samuti kaaluda ohutuma teetaristu arendamist ja kavandamist; kutsub liikmesriike ja kohalikke asutusi üles kasutama kõiki kaasaegseid lahendusi, kaasa arvatud moodne arukas liikluskorraldus, et tagada kõigi liiklejate, sealhulgas jalakäijate ohutus; ergutab Euroopa linnu jagama parimaid ohutuse tagamise tavasid;

Säästva kaubaveo uuendamine

| 42. | on veendunud, et uuendusliku, säästva ja keskkonnasõbraliku linnalogistika strateegiate kujundamine nii era- kui avaliku sektori osavõtul on linnades ülekoormuse ja keskkonnaprobleemide lahendamisel määrava tähtsusega; on seisukohal, et logistika peaks põhinema säästvatel transpordiliikidel; nõuab tarneahela paremat optimeerimist linnapiirkondades, lähtudes uut tüüpi kulutõhusatest tegevus-, tehnoloogia- ja ärimudelitest; rõhutab transpordiliikide koostoimel põhinevat logistikastrateegiat hõlmava säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade tähtsust ja toonitab, et sobivuse korral tuleb logistikastrateegiatesse ja säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse kaasata ka rööbastransport, puhas siseveetransport ja meresadamad; palub pädevatel asutustel võimaluse korral vähendada raskeveokite liiklust linnakeskustes; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et uuendusliku, säästva ja keskkonnasõbraliku linnalogistika strateegiate kujundamine nii era- kui avaliku sektori osavõtul on linnades ülekoormuse ja keskkonnaprobleemide lahendamisel määrava tähtsusega; on seisukohal, et logistika peaks põhinema säästvatel transpordiliikidel; nõuab tarneahela paremat optimeerimist linnapiirkondades, lähtudes uut tüüpi kulutõhusatest tegevus-, tehnoloogia- ja ärimudelitest; rõhutab transpordiliikide koostoimel põhinevat logistikastrateegiat hõlmava säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade tähtsust ja toonitab, et sobivuse korral tuleb logistikastrateegiatesse ja säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse kaasata ka rööbastransport, puhas siseveetransport ja meresadamad; palub pädevatel asutustel võimaluse korral vähendada raskeveokite liiklust linnakeskustes;

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et tiheda liiklusega ja muudes piirkondades, nagu kaubanduskeskused, tekib aina suuremaid liiklus- ja ülekoormusprobleeme, ning toonitab, kui tähtis on tulemuslik ja terviklik kavandamine, et siduda need piirkonnad tõhusa avaliku transpordi ja arukate kojukandeteenustega; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu sellele, et tiheda liiklusega ja muudes piirkondades, nagu kaubanduskeskused, tekib aina suuremaid liiklus- ja ülekoormusprobleeme, ning toonitab, kui tähtis on tulemuslik ja terviklik kavandamine, et siduda need piirkonnad tõhusa avaliku transpordi ja arukate kojukandeteenustega;

| 44. | nõuab, et komisjon töötaks välja poliitika, mis ergutab kaubaveosektorit oma veokiparki keskkonnasäästlikumaks muutma ning kohalikke asutusi ettevõtjatele linnades kaubaveo säästvuse suurendamiseks toetust ja/või stiimuleid pakkuma; tuletab meelde, et rööbastransport ja muud säästvamad transpordiliigid koos hästi kavandatud ühenduste ja logistikaga võivad oluliselt hõlbustada kaupade toimetamist äärelinnadesse; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et komisjon töötaks välja poliitika, mis ergutab kaubaveosektorit oma veokiparki keskkonnasäästlikumaks muutma ning kohalikke asutusi ettevõtjatele linnades kaubaveo säästvuse suurendamiseks toetust ja/või stiimuleid pakkuma; tuletab meelde, et rööbastransport ja muud säästvamad transpordiliigid koos hästi kavandatud ühenduste ja logistikaga võivad oluliselt hõlbustada kaupade toimetamist äärelinnadesse;

Väliskulude vähendamine ja kvaliteetsem investeerimine

| 45. | rõhutab, et investeeringute kulude-tulude analüüs peaks olema suunatud väliste ühiskondlike hüvede suurendamisele ja väliskulude vähendamisele, mis on põhjustatud näiteks kliimamuutusest, õnnetustest, tervisest, mürast, õhusaastest ja ruumikasutusest; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et investeeringute kulude-tulude analüüs peaks olema suunatud väliste ühiskondlike hüvede suurendamisele ja väliskulude vähendamisele, mis on põhjustatud näiteks kliimamuutusest, õnnetustest, tervisest, mürast, õhusaastest ja ruumikasutusest;

| 46. | rõhutab, et linnaline liikumiskeskkond peaks kaasa aitama ELi ressursitõhususe eesmärkidele, eriti ringmajandusega seotud eesmärkidele, ning tuleks nendega täielikult ühendada; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et linnaline liikumiskeskkond peaks kaasa aitama ELi ressursitõhususe eesmärkidele, eriti ringmajandusega seotud eesmärkidele, ning tuleks nendega täielikult ühendada;

| 47. | tuletab meelde, et integreeritud linnalise liikumise poliitika võib hõlmata linnade teemakse ja parkimistasusid, mis põhinevad mittediskrimineerimisel, koostalitlusel ja põhimõttel „saastaja maksab“; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et integreeritud linnalise liikumise poliitika võib hõlmata linnade teemakse ja parkimistasusid, mis põhinevad mittediskrimineerimisel, koostalitlusel ja põhimõttel „saastaja maksab“;

| 48. | tuletab seoses teemaksudega meelde sissetuleku kasutamise põhimõtet ja soovitab, kui see on asjakohane, kasutada osa teede kasutamise eest saadud sissetulekust (teemaksud ja/või Eurovignette) säästva linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks; |
| --- | --- |

48.

tuletab seoses teemaksudega meelde sissetuleku kasutamise põhimõtet ja soovitab, kui see on asjakohane, kasutada osa teede kasutamise eest saadud sissetulekust (teemaksud ja/või Eurovignette) säästva linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks;

| 49. | on veendunud, et linnaline liikumiskeskkond peaks kajastuma Euroopa ühendamise rahastu/üleeuroopalise transpordivõrgustiku (TEN-T) meetmetes, kui see on asjakohane ja kooskõlas TEN-T õigusaktidega, kaasa arvatud linnatranspordisõlmede toetamine ja piiriülestes piirkondades asuvate linnade liikuvuskavade integreerimine, sest see ergutab majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja ühtlasi parandab juurdepääsetavust; usub, et tõhusad ühendused eri transpordiliikide ja transpordivõrkude vahel, kaasa arvatud linnalähedased ja piirkondadevahelised võrgustikud, parandaksid kodanike liikuvust; toetab integreeritud piletisüsteemide väljatöötamist, mis võib parandada ühistranspordi juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

49.

on veendunud, et linnaline liikumiskeskkond peaks kajastuma Euroopa ühendamise rahastu/üleeuroopalise transpordivõrgustiku (TEN-T) meetmetes, kui see on asjakohane ja kooskõlas TEN-T õigusaktidega, kaasa arvatud linnatranspordisõlmede toetamine ja piiriülestes piirkondades asuvate linnade liikuvuskavade integreerimine, sest see ergutab majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja ühtlasi parandab juurdepääsetavust; usub, et tõhusad ühendused eri transpordiliikide ja transpordivõrkude vahel, kaasa arvatud linnalähedased ja piirkondadevahelised võrgustikud, parandaksid kodanike liikuvust; toetab integreeritud piletisüsteemide väljatöötamist, mis võib parandada ühistranspordi juurdepääsetavust;

| 50. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi kasutama uut linnaliiklussõlmedega seotud linnaprojektide rahastamise võimalust Euroopa ühendamise rahastu kaudu; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu kaudu on võimalik rahastada ka koostoimeprojekte, kusjuures eraldi kaasrahastamismäär on ette nähtud energia ja telekommunikatsiooniga seotud transpordiprojektidele, ning see annab linnaprojektideks tohutud võimalused; palub komisjonil Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi eelarvete läbivaatamisel kaaluda sobivat ELi rahastamist säästva liikuvuse projektide jaoks; palub vastavatel ametiasutustel tagada tugev seos aruka ja säästva linnaliikuvuse poliitika ning ELi rahastatud linnaliikuvusprojektide vahel ning määrata selged kasutamiseesmärgid ja näitajad, et vältida projektide alakasutamist ning nende majandusliku ja sotsiaalse kasu õõnestamist; tunnistab vajadust ühistranspordi säästva rahastamise uute vormide järele, mis võimaldaksid keskkonnasäästlikkust, digiteerimist ja juurdepääsu, ergutaksid linnapiirkondade majandust ja tekitaksid uusi töökohti; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi kasutama uut linnaliiklussõlmedega seotud linnaprojektide rahastamise võimalust Euroopa ühendamise rahastu kaudu; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu kaudu on võimalik rahastada ka koostoimeprojekte, kusjuures eraldi kaasrahastamismäär on ette nähtud energia ja telekommunikatsiooniga seotud transpordiprojektidele, ning see annab linnaprojektideks tohutud võimalused; palub komisjonil Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi eelarvete läbivaatamisel kaaluda sobivat ELi rahastamist säästva liikuvuse projektide jaoks; palub vastavatel ametiasutustel tagada tugev seos aruka ja säästva linnaliikuvuse poliitika ning ELi rahastatud linnaliikuvusprojektide vahel ning määrata selged kasutamiseesmärgid ja näitajad, et vältida projektide alakasutamist ning nende majandusliku ja sotsiaalse kasu õõnestamist; tunnistab vajadust ühistranspordi säästva rahastamise uute vormide järele, mis võimaldaksid keskkonnasäästlikkust, digiteerimist ja juurdepääsu, ergutaksid linnapiirkondade majandust ja tekitaksid uusi töökohti;

| 51. | juhib tähelepanu hiljuti heaks kiidetud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondile ja toonitab, et eriti keskendutakse selle fondi raames horisontaalsetele prioriteetidele ning arukatele ja säästvatele linnaprojektidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama säästva linnaliikuvuse projekte, et tagada eri rahastamisallikate ja programmide vajalik koostoime ning luua seosed linnaliikuvuse, uue digitaalse tegevuskava ja energialiidu vahel; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu hiljuti heaks kiidetud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondile ja toonitab, et eriti keskendutakse selle fondi raames horisontaalsetele prioriteetidele ning arukatele ja säästvatele linnaprojektidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama säästva linnaliikuvuse projekte, et tagada eri rahastamisallikate ja programmide vajalik koostoime ning luua seosed linnaliikuvuse, uue digitaalse tegevuskava ja energialiidu vahel;

| 52. | rõhutab, kui oluline on suutlikkuse suurendamine kohalikes asutustes ja linnalähedastes piirkondades, et koostada ja rakendada integreeritud arengustrateegiaid eri territooriumide koostöö hõlbustamiseks ning toetada sellega vastastikust sõltuvust ja täiendavust; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, kui oluline on suutlikkuse suurendamine kohalikes asutustes ja linnalähedastes piirkondades, et koostada ja rakendada integreeritud arengustrateegiaid eri territooriumide koostöö hõlbustamiseks ning toetada sellega vastastikust sõltuvust ja täiendavust;

| 53. | on seisukohal, et säästvasse ühistransporti investeerimine ei aita üksnes lahendada linnaliikluse probleeme, vaid sisaldab ka linnade uuendamise elemente, mis mõjutavad linnade üldist majandussüsteemi, aitavad luua rohelist linnakeskkonda ning hõlbustavad juurdepääsu tegevuskeskustele, milles on ühendatud mitmed eri tegevussuunad (äri-, elu-, puhke-, kultuuri- ja haridustegevus); rõhutab, et investeeringute mõju maksimeerimiseks on oluline liikuvust ja linnaplaneerimist nõuetekohaselt koordineerida; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et säästvasse ühistransporti investeerimine ei aita üksnes lahendada linnaliikluse probleeme, vaid sisaldab ka linnade uuendamise elemente, mis mõjutavad linnade üldist majandussüsteemi, aitavad luua rohelist linnakeskkonda ning hõlbustavad juurdepääsu tegevuskeskustele, milles on ühendatud mitmed eri tegevussuunad (äri-, elu-, puhke-, kultuuri- ja haridustegevus); rõhutab, et investeeringute mõju maksimeerimiseks on oluline liikuvust ja linnaplaneerimist nõuetekohaselt koordineerida;

| 54. | nõuab noorte tööhõivet edendavate algatuste ja muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamist tööhõive edendamiseks valdkondades, mis soodustavad säästva linnalise liikumiskeskkonna arengut; rõhutab, et linnalise liikumiskeskkonna projektide rakendamine avaldab positiivset mõju kõikidele piirkondadele ja nende elanikele, edendades olemasolevate ja uuenduslike töökohtade täitmist asjaomastes valdkondades, sealhulgas kutsealadel, kus tööjõudu napib; |
| --- | --- |

54.

nõuab noorte tööhõivet edendavate algatuste ja muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamist tööhõive edendamiseks valdkondades, mis soodustavad säästva linnalise liikumiskeskkonna arengut; rõhutab, et linnalise liikumiskeskkonna projektide rakendamine avaldab positiivset mõju kõikidele piirkondadele ja nende elanikele, edendades olemasolevate ja uuenduslike töökohtade täitmist asjaomastes valdkondades, sealhulgas kutsealadel, kus tööjõudu napib;

| 55. | nõuab, et komisjon koostaks kergesti ligipääsetavad ülevaated ELi kaasrahastatud linnaliikuvusprogrammidest; nõuab lisaks kasutajasõbraliku teabe jagamist linnatranspordiprojektide ELi kaasrahastamisvõimaluste kohta; palub komisjonil ELi rahastatud linnaliikuvusprojektide haldamisel tagada, et: a) kehtestatakse juhtimissüsteemid, et jälgida pärast projekti kasutuselevõttu teenuse kvaliteeti ja kasutajate rahulolu; b) linnatranspordiprojektid kuuluvad asjakohase transpordipoliitika juurde; c) nimetatud punktidega tegelevad ka liikmesriikide ametiasutused; palub komisjonil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise vahekokkuvõtte tegemisel esitada ühtekuuluvuspoliitika raames säästvale linnalisele liikumiskeskkonnale antud toetuse kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et komisjon koostaks kergesti ligipääsetavad ülevaated ELi kaasrahastatud linnaliikuvusprogrammidest; nõuab lisaks kasutajasõbraliku teabe jagamist linnatranspordiprojektide ELi kaasrahastamisvõimaluste kohta; palub komisjonil ELi rahastatud linnaliikuvusprojektide haldamisel tagada, et: a) kehtestatakse juhtimissüsteemid, et jälgida pärast projekti kasutuselevõttu teenuse kvaliteeti ja kasutajate rahulolu; b) linnatranspordiprojektid kuuluvad asjakohase transpordipoliitika juurde; c) nimetatud punktidega tegelevad ka liikmesriikide ametiasutused; palub komisjonil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise vahekokkuvõtte tegemisel esitada ühtekuuluvuspoliitika raames säästvale linnalisele liikumiskeskkonnale antud toetuse kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs;

Tõhusate liikuvussüsteemide võrkude ühendamine ja koostöö edendamine

| 56. | kutsub liikmesriike üles edendama mitmetasandilist juhtimist, et parandada piirkondlike, riiklike ja ELi tasandi ametiasutuste koostööd poliitika väljatöötamisel, sealhulgas sellise linnapoliitika kavandamisel, rakendamisel ja kontrollimisel, millel on linnapiirkondadele selge mõju; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles edendama mitmetasandilist juhtimist, et parandada piirkondlike, riiklike ja ELi tasandi ametiasutuste koostööd poliitika väljatöötamisel, sealhulgas sellise linnapoliitika kavandamisel, rakendamisel ja kontrollimisel, millel on linnapiirkondadele selge mõju;

| 57. | juhib tähelepanu komisjoni algatatud kodanike võrgustikule, mis on hea alus mitmeliigiliste säästvate liikuvusahelate edendamiseks ja toetamiseks, mis põhinevad kõndimisel/jalgrattaga sõitmisel/avalik-kollektiivsel transporditeljel samaaegselt ühisauto kasutamisega/koossõidul/taksode kasutamisel; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu komisjoni algatatud kodanike võrgustikule, mis on hea alus mitmeliigiliste säästvate liikuvusahelate edendamiseks ja toetamiseks, mis põhinevad kõndimisel/jalgrattaga sõitmisel/avalik-kollektiivsel transporditeljel samaaegselt ühisauto kasutamisega/koossõidul/taksode kasutamisel;

| 58. | palub komisjonil edendada ja ergutada parimate tavade ja suuniste vahetamist, et lahendada linnaliikluse probleeme ja hõlbustada oskuste ja tehnoloogia edasiandmist säästva liikuvuse valdkonnas, eriti selleks, et aidata avaliku ja erasektori sidusrühmi, kes kujundavad säästva liikuvuse lahendusi, samuti ühistu-, seltsi- ja mittetulundussektorit; palub komisjonil luua säästva liikuvuse võrgustik, mis hõlmaks ruumilise planeerimise ja ruumikasutuse parimate tavade näiteid; palub liikmesriike ergutada linnu osalema arukate linnade ja kogukondade Euroopa innovatsioonipartnerluses; palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada avalikkuse teavitamise kampaaniaid, et edendada tõhusat ja säästvat liikuvust, mis oleks vähem sõltuv tavakütusel töötavate eraautode kasutamisest; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil edendada ja ergutada parimate tavade ja suuniste vahetamist, et lahendada linnaliikluse probleeme ja hõlbustada oskuste ja tehnoloogia edasiandmist säästva liikuvuse valdkonnas, eriti selleks, et aidata avaliku ja erasektori sidusrühmi, kes kujundavad säästva liikuvuse lahendusi, samuti ühistu-, seltsi- ja mittetulundussektorit; palub komisjonil luua säästva liikuvuse võrgustik, mis hõlmaks ruumilise planeerimise ja ruumikasutuse parimate tavade näiteid; palub liikmesriike ergutada linnu osalema arukate linnade ja kogukondade Euroopa innovatsioonipartnerluses; palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada avalikkuse teavitamise kampaaniaid, et edendada tõhusat ja säästvat liikuvust, mis oleks vähem sõltuv tavakütusel töötavate eraautode kasutamisest;

| 59. | toetab linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskuse (ELTIS) tööd ja usub, et selle algatuse ning tema portaaliga seotud teavitamist tuleks tõhustada; |
| --- | --- |

59.

toetab linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskuse (ELTIS) tööd ja usub, et selle algatuse ning tema portaaliga seotud teavitamist tuleks tõhustada;

| 60. | kiidab heaks komisjoni pingutused kooskõlastada ja koondada ELi linnalise liikumiskeskkonna algatusi, nagu CIVITAS 2020 (teadustegevus ja innovatsioon), linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskus (parimate tavade ja kogemuste vahetamine) ning säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade platvorm; palub komisjonil suurendada jõupingutusi asjaomaste ELi algatuste ja programmide killustatuse vähendamiseks ja paremaks koordineerimiseks ning võtta arvesse selliste programmide edu nagu URBAN ja URBACT; palub komisjonil ergutada liikmesriikide ametiasutusi looma linnalise liikumiskeskkonna pädevusvõrgustikke, jätkama algatuse CIVITAS 2020 tegevust ning julgustama ELi kodanikke sellest projektist osa võtma; |
| --- | --- |

60.

kiidab heaks komisjoni pingutused kooskõlastada ja koondada ELi linnalise liikumiskeskkonna algatusi, nagu CIVITAS 2020 (teadustegevus ja innovatsioon), linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskus (parimate tavade ja kogemuste vahetamine) ning säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade platvorm; palub komisjonil suurendada jõupingutusi asjaomaste ELi algatuste ja programmide killustatuse vähendamiseks ja paremaks koordineerimiseks ning võtta arvesse selliste programmide edu nagu URBAN ja URBACT; palub komisjonil ergutada liikmesriikide ametiasutusi looma linnalise liikumiskeskkonna pädevusvõrgustikke, jätkama algatuse CIVITAS 2020 tegevust ning julgustama ELi kodanikke sellest projektist osa võtma;

| 61. | on veendunud, et tulevase liikuvuspoliitika rakendamist arutades tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et ELi katseprojekte võrgustikuks ühendada ja kooskõlastada, näiteks Civitase, Polise ja Eltise kaudu, ning siduda linnu nende praktiliste kogemuste ja oskusteabe abil; sel eesmärgil nõuab, et komisjon koostaks kergesti ligipääsetavad ülevaated ELi kaasrahastatud linnaliikuvusprogrammidest; ühtlasi nõuab, et kasutajasõbralikul viisil selgeks tehtaks, kuidas linnaliikuvusprojektidele ELi rahastamist taotleda; rõhutab, et lisaks taristule tuleb rahastada ka infotehnoloogiateenuseid, seireprotsesse ja piirkondadevahelisi projekte, samuti tuleb homsete linnasüsteemide arendamiseks luua tööstuse ja Euroopa linnade strateegilised partnerlused; |
| --- | --- |

61.

on veendunud, et tulevase liikuvuspoliitika rakendamist arutades tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et ELi katseprojekte võrgustikuks ühendada ja kooskõlastada, näiteks Civitase, Polise ja Eltise kaudu, ning siduda linnu nende praktiliste kogemuste ja oskusteabe abil; sel eesmärgil nõuab, et komisjon koostaks kergesti ligipääsetavad ülevaated ELi kaasrahastatud linnaliikuvusprogrammidest; ühtlasi nõuab, et kasutajasõbralikul viisil selgeks tehtaks, kuidas linnaliikuvusprojektidele ELi rahastamist taotleda; rõhutab, et lisaks taristule tuleb rahastada ka infotehnoloogiateenuseid, seireprotsesse ja piirkondadevahelisi projekte, samuti tuleb homsete linnasüsteemide arendamiseks luua tööstuse ja Euroopa linnade strateegilised partnerlused;

| 62. | toetab tugevat seost liikuvuskavade ning linnade säästva arengu ja muude algatuste vahel, nagu arukad linnad ja linnapeade pakt, mille eesmärk on liikumine säästvamate ja isemajandavate linnade poole; on seisukohal, et linnapeade paktiga kehtestatud vabatahtlik kohustus võib aidata kaasata kõiki osalisi selliste liikuvus- ja säästvuskavade loomisse, mida saaks reklaamida kulutõhusal viisil; tunneb heameelt algatuse „CiTIEs – homsed linnad, investeerimine Euroopasse“ üle ning kutsub komisjoni üles kasutama toimivaid platvorme kommunikatsioonivahendite loomiseks, mis ühendavad säästva linnaarengu sidusrühmi; |
| --- | --- |

62.

toetab tugevat seost liikuvuskavade ning linnade säästva arengu ja muude algatuste vahel, nagu arukad linnad ja linnapeade pakt, mille eesmärk on liikumine säästvamate ja isemajandavate linnade poole; on seisukohal, et linnapeade paktiga kehtestatud vabatahtlik kohustus võib aidata kaasata kõiki osalisi selliste liikuvus- ja säästvuskavade loomisse, mida saaks reklaamida kulutõhusal viisil; tunneb heameelt algatuse „CiTIEs – homsed linnad, investeerimine Euroopasse“ üle ning kutsub komisjoni üles kasutama toimivaid platvorme kommunikatsioonivahendite loomiseks, mis ühendavad säästva linnaarengu sidusrühmi;

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 72.

(2)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 10.

(3)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

(4)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(5)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0375.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0314.

(8)  EÜT C 290, 14.11.1988, lk 51.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0547.

(10)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(11)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(12)  ÜRO resolutsioon 66/288 „Soovitud tulevikuvisioon“ („The future we want“), punkt 135.

---

Teisipäev, 15. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

Euroopa energialiidu suunas

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 191, 192 ja 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 191, 192 ja 194,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiajulgeoleku strateegia“ ja sellele lisatud töödokumente (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiajulgeoleku strateegia“ ja sellele lisatud töödokumente (COM(2014)0330),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa gaasisüsteemi lühiajalise vastupanuvõime kohta. Toimetulek Idast pärit tarnete võimaliku katkemise korral 2014.–2015. aasta sügisel ja talvel“ (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa gaasisüsteemi lühiajalise vastupanuvõime kohta. Toimetulek Idast pärit tarnete võimaliku katkemise korral 2014.–2015. aasta sügisel ja talvel“ (COM(2014)0654),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega“ (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega“ (COM(2011)0539),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Energiavarustuse kindlust ja rahvusvahelist koostööd käsitleva teatise ning energeetikanõukogu 2011. aasta novembri järelduste rakendamine“ (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Energiavarustuse kindlust ja rahvusvahelist koostööd käsitleva teatise ning energeetikanõukogu 2011. aasta novembri järelduste rakendamine“ (COM(2013)0638),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas“ (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas“ (COM(2008)0781),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta teatist „Toimiv energiaturg“ (COM(2012)0663) ja sellele lisatud töödokumente ning Euroopa Parlamendi 10. septembri 2013. aasta resolutsiooni toimiva energiaturu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta teatist „Toimiv energiaturg“ (COM(2012)0663) ja sellele lisatud töödokumente ning Euroopa Parlamendi 10. septembri 2013. aasta resolutsiooni toimiva energiaturu kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Edusammud energia siseturu väljakujundamisel“ (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Edusammud energia siseturu väljakujundamisel“ (COM(2014)0634),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava“ (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava“ (COM(2010)0677),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2014. aasta teatist „Energiahinnad ja -kulud Euroopas“ (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2014. aasta teatist „Energiahinnad ja -kulud Euroopas“ (COM(2014)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta aruannet „CO2-turu olukord 2012. aastal“ (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta aruannet „CO2-turu olukord 2012. aastal“ (COM(2012)0652),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava“ (COM(2011)0571) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava“ (COM(2011)0571) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku“ (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku“ (COM(2014)0520),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885) ning Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885) ning Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (3),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamise kohta (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamise kohta (SWD(2012)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tuleviku kohta Euroopas (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tuleviku kohta Euroopas (COM(2013)0180),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. märtsi 2015. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. märtsi 2015. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009) ning komisjoni 14. oktoobri 2013. aasta teatist „Euroopa ja laiema piirkonna pikaajaline taristunägemus“ (COM(2013)0711), milles esitatakse ELi esimene energiataristu ühishuviprojektide loend, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009) ning komisjoni 14. oktoobri 2013. aasta teatist „Euroopa ja laiema piirkonna pikaajaline taristunägemus“ (COM(2013)0711), milles esitatakse ELi esimene energiataristu ühishuviprojektide loend,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 994/2010, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 994/2010, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ,

| — | võttes arvesse kolmandat energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmandat energiapaketti,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta otsust nr 994/2012/EL liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta otsust nr 994/2012/EL liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4),

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma uuringut Euroopa meetmete puudumisest tulenevate kulude kohta aastatel 2014–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma uuringut Euroopa meetmete puudumisest tulenevate kulude kohta aastatel 2014–2019,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (7),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni elektrisüsteemide 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu 2020. aasta vajadustega kohandamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni elektrisüsteemide 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu 2020. aasta vajadustega kohandamise kohta (8),

| — | võttes arvesse energiaharta lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse energiaharta lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 20,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0341/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 kohaselt tagab Euroopa energiapoliitika energiaturu toimimise ja energiaga varustamise kindluse ning edendab energia tõhusat kasutamist ja säästmist, taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning energiavõrkude sidumist; arvestades, et liikmesriikide energiaallikate jaotuse määratlus jääb riikide pädevusse ja seetõttu on energiaallikate jaotus väga mitmekesine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 kohaselt tagab Euroopa energiapoliitika energiaturu toimimise ja energiaga varustamise kindluse ning edendab energia tõhusat kasutamist ja säästmist, taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning energiavõrkude sidumist; arvestades, et liikmesriikide energiaallikate jaotuse määratlus jääb riikide pädevusse ja seetõttu on energiaallikate jaotus väga mitmekesine;

| B. | arvestades, et vastupidava energialiidu loomine koos tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitikaga peaks põhinema jätkusuutlikul tulevikku suunatud energiasüsteemil, mille põhisammasteks on energiatõhusus, taastuvad energiaallikad, Euroopa energiaressursside parimal viisil kasutamine ning arukas taristu; arvestades, et majanduskasvu ja töökohtade loomiseks ning nendes valdkondades ELi juhtrolli tagamiseks on vaja pikaajalist stabiilset õigusraamistikku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastupidava energialiidu loomine koos tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitikaga peaks põhinema jätkusuutlikul tulevikku suunatud energiasüsteemil, mille põhisammasteks on energiatõhusus, taastuvad energiaallikad, Euroopa energiaressursside parimal viisil kasutamine ning arukas taristu; arvestades, et majanduskasvu ja töökohtade loomiseks ning nendes valdkondades ELi juhtrolli tagamiseks on vaja pikaajalist stabiilset õigusraamistikku;

| C. | arvestades, et energiajulgeoleku strateegia peab hõlmama kulutõhusaid energianõudluse vähendamise meetmeid ja samaväärselt mõjusaid meetmeid suurte ja arvatavate katkestustega toimetulekuks ning solidaarsus- ja koordineerimismehhanisme energiatootmis-, arukate ülekande- ja jaotustaristute ning võrkudevaheliste ühenduste kaitsmiseks ja tugevdamiseks; arvestades, et see taristu peab tulema toime erinevate taastuvate energiaallikatega ning olema integreeritud erinevaid välisvarustuse allikaid ja tarneteid hõlmava energialiidu olulise osana terviklikku ja hästi toimivasse energia siseturgu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et energiajulgeoleku strateegia peab hõlmama kulutõhusaid energianõudluse vähendamise meetmeid ja samaväärselt mõjusaid meetmeid suurte ja arvatavate katkestustega toimetulekuks ning solidaarsus- ja koordineerimismehhanisme energiatootmis-, arukate ülekande- ja jaotustaristute ning võrkudevaheliste ühenduste kaitsmiseks ja tugevdamiseks; arvestades, et see taristu peab tulema toime erinevate taastuvate energiaallikatega ning olema integreeritud erinevaid välisvarustuse allikaid ja tarneteid hõlmava energialiidu olulise osana terviklikku ja hästi toimivasse energia siseturgu;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on kahel korral nõudnud siduvaid kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks, et vähendada CO2-heidet vähemalt 40 %, seada taastuvate energiaallikate puhul eesmärgiks vähemalt 30 % ja energiatõhususe puhul 40 %, mida tuleks ellu viia individuaalsete riiklike eesmärkide abil; arvestades, et siduvad riiklikud ja ELi energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alased eesmärgid aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning aitaksid kindlustada ELi tehnoloogilise juhtpositsiooni nendes valdkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on kahel korral nõudnud siduvaid kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks, et vähendada CO2-heidet vähemalt 40 %, seada taastuvate energiaallikate puhul eesmärgiks vähemalt 30 % ja energiatõhususe puhul 40 %, mida tuleks ellu viia individuaalsete riiklike eesmärkide abil; arvestades, et siduvad riiklikud ja ELi energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alased eesmärgid aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning aitaksid kindlustada ELi tehnoloogilise juhtpositsiooni nendes valdkondades;

| E. | arvestades, et energialiidu väljakujundamise ning kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise meetmete puhul tuleb võtta täiel määral arvesse mõju energiahindadele ning keskenduda sünergiale ja turgude edasisele integreerimisele, mis aitab vähendada üldisi kulusid ja parandada ELi majanduse konkurentsivõimet, et saavutada vajalik kodanike ja tööstuse toetus; arvestades, et sellega seoses tuleb kõigis vajalikes mõjuhinnangutes võtta täielikult arvesse praegusi ja tulevasi varjatud ja pöördumatuid kulusid, mis tulenevad sellisest energiapoliitikast, kus jätkatakse praeguseid suundumusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et energialiidu väljakujundamise ning kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise meetmete puhul tuleb võtta täiel määral arvesse mõju energiahindadele ning keskenduda sünergiale ja turgude edasisele integreerimisele, mis aitab vähendada üldisi kulusid ja parandada ELi majanduse konkurentsivõimet, et saavutada vajalik kodanike ja tööstuse toetus; arvestades, et sellega seoses tuleb kõigis vajalikes mõjuhinnangutes võtta täielikult arvesse praegusi ja tulevasi varjatud ja pöördumatuid kulusid, mis tulenevad sellisest energiapoliitikast, kus jätkatakse praeguseid suundumusi;

| F. | arvestades energialiit peaks kujutama endast uut Euroopa energiamudelit, mis põhineb tugevatel valdkondadevahelistel seadusandlikel alustel ja tugevatel eesmärkidel; arvestades, et energialiidu valitsemine peab olema läbipaistev; arvestades, et sellega tagatakse stabiilne raamistik ja kaasatakse Euroopa Parlament otsustusprotsessi, edendades samal ajal kohalike omavalitsuste ja kodanike rolli; |
| --- | --- |

F.

arvestades energialiit peaks kujutama endast uut Euroopa energiamudelit, mis põhineb tugevatel valdkondadevahelistel seadusandlikel alustel ja tugevatel eesmärkidel; arvestades, et energialiidu valitsemine peab olema läbipaistev; arvestades, et sellega tagatakse stabiilne raamistik ja kaasatakse Euroopa Parlament otsustusprotsessi, edendades samal ajal kohalike omavalitsuste ja kodanike rolli;

| G. | arvestades, et on oluline, et EL ja liikmesriigid teadvustaksid tarbijatepoolsete algatuste, nagu ühistute, kogukonna taastuvenergia ja energiatõhususe projektide kaasamise tähtsust, ning et vaja on kõrvaldada majanduslikud, regulatiivsed ja haldustakistused, et kodanikud saaksid aktiivselt osaleda energiasüsteemis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on oluline, et EL ja liikmesriigid teadvustaksid tarbijatepoolsete algatuste, nagu ühistute, kogukonna taastuvenergia ja energiatõhususe projektide kaasamise tähtsust, ning et vaja on kõrvaldada majanduslikud, regulatiivsed ja haldustakistused, et kodanikud saaksid aktiivselt osaleda energiasüsteemis;

| H. | arvestades, et kliimamuutus, konkurentsivõimetud energiahinnad ja äärmiselt suur sõltuvus mitteusaldusväärsetest kolmandate riikide varustajatest seavad ohtu Euroopa energiasüsteemi jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutus, konkurentsivõimetud energiahinnad ja äärmiselt suur sõltuvus mitteusaldusväärsetest kolmandate riikide varustajatest seavad ohtu Euroopa energiasüsteemi jätkusuutlikkuse;

| I. | arvestades, et sihiteadlikul kliimapoliitikal põhineva vastupidava energialiidu eesmärk on tagada üleminek uuele energiamudelile, millega suurendatakse kodumajapidamiste ja ettevõtete suutlikkust toota ja tarbida turvalist, säästvat, konkurentsivõimelist ja taskukohase hinnaga energiat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sihiteadlikul kliimapoliitikal põhineva vastupidava energialiidu eesmärk on tagada üleminek uuele energiamudelile, millega suurendatakse kodumajapidamiste ja ettevõtete suutlikkust toota ja tarbida turvalist, säästvat, konkurentsivõimelist ja taskukohase hinnaga energiat;

| J. | arvestades, et kütteostuvõimetuse küsimusega tuleb tegeleda energialiidu raames, suurendades haavatavate tarbijate mõjuvõimu, parandades energiatõhusust kõige haavatavamate isikute jaoks ja töötades välja parandusmeetmeid, millega muudetakse energia abivajajatele taskukohaseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kütteostuvõimetuse küsimusega tuleb tegeleda energialiidu raames, suurendades haavatavate tarbijate mõjuvõimu, parandades energiatõhusust kõige haavatavamate isikute jaoks ja töötades välja parandusmeetmeid, millega muudetakse energia abivajajatele taskukohaseks;

| K. | arvestades, et kütteostuvõimetust võib määratleda kui kodumajapidamise suutmatust säilitada põhilise mugavus- ja tervisetasandi tagamiseks piisav energiavarustus, mille on põhjustanud madal sissetulek, kõrged energiahinnad ja madala kvaliteediga elamispind koostoimes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kütteostuvõimetust võib määratleda kui kodumajapidamise suutmatust säilitada põhilise mugavus- ja tervisetasandi tagamiseks piisav energiavarustus, mille on põhjustanud madal sissetulek, kõrged energiahinnad ja madala kvaliteediga elamispind koostoimes;

| L. | arvestades, et eesmärk on tõelisel solidaarsusel ja usaldusel põhinev energialiit, kuhu kuuluvad liikmesriigid mõistavad, et sõltuvad oma kodanike turvalise, säästva ja taskukohase energiaga varustamisel üksteisest, ning kus Euroopa Liit tegutseb ülemaailmsetes küsimustes ühtselt; arvestades, et igal liikmesriigil on seetõttu kohustus seada esikohale energiatõhusus ja energianõudluse vähendamine, et kaitsta ELi ja üldisemalt selle liikmesriikide energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eesmärk on tõelisel solidaarsusel ja usaldusel põhinev energialiit, kuhu kuuluvad liikmesriigid mõistavad, et sõltuvad oma kodanike turvalise, säästva ja taskukohase energiaga varustamisel üksteisest, ning kus Euroopa Liit tegutseb ülemaailmsetes küsimustes ühtselt; arvestades, et igal liikmesriigil on seetõttu kohustus seada esikohale energiatõhusus ja energianõudluse vähendamine, et kaitsta ELi ja üldisemalt selle liikmesriikide energiajulgeolekut;

| M. | arvestades, et ELi energia- ja kliimapoliitika peavad teineteist täiendama ja nende eesmärgid peavad üksteist tugevdama; arvestades, et seepärast peaks energialiit täiendama Euroopa reindustrialiseerimise ja majanduskasvu eesmärke ning kiirendama üleminekut jätkusuutlikule majandusele, mis põhineb suuresti energiatõhususel ja taastuvenergial, mis suurendab Euroopa majanduse ülemaailmset konkurentsivõimet samal ajal tulemuslikult süsinikdioksiidi leket vältides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi energia- ja kliimapoliitika peavad teineteist täiendama ja nende eesmärgid peavad üksteist tugevdama; arvestades, et seepärast peaks energialiit täiendama Euroopa reindustrialiseerimise ja majanduskasvu eesmärke ning kiirendama üleminekut jätkusuutlikule majandusele, mis põhineb suuresti energiatõhususel ja taastuvenergial, mis suurendab Euroopa majanduse ülemaailmset konkurentsivõimet samal ajal tulemuslikult süsinikdioksiidi leket vältides;

| N. | arvestades, et EL impordib üle poole oma tarbitavast energiast, tema sõltuvus impordist on eriti suur toornafta (üle 90 %), maagaasi (66 %) ja kivisöe (72 %) puhul ning impordi maht oli 2013. aastal kokku rohkem kui 400 miljardit eurot; arvestades, et ELi hoonete osa ELi lõplikus energiatarbimises on ligikaudu 40 % ja umbes 60 % ELi imporditud gaasi tarbimises, mistõttu on hoonete energianõudluse ohjamine energiasõltumatuse saavutamise juures oluline tegur; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL impordib üle poole oma tarbitavast energiast, tema sõltuvus impordist on eriti suur toornafta (üle 90 %), maagaasi (66 %) ja kivisöe (72 %) puhul ning impordi maht oli 2013. aastal kokku rohkem kui 400 miljardit eurot; arvestades, et ELi hoonete osa ELi lõplikus energiatarbimises on ligikaudu 40 % ja umbes 60 % ELi imporditud gaasi tarbimises, mistõttu on hoonete energianõudluse ohjamine energiasõltumatuse saavutamise juures oluline tegur;

| O. | arvestades, et nafta maailmaturuhind on märkimisväärselt langenud ning seega avaneb ELil võimalus astuda olulisi samme oma energiamaastiku muutmiseks, investeerides taastuvenergia tootmisse, kasutades ära hoonete ja tööstuse energiatõhususe potentsiaali ning arendades välja aruka taristu; arvestades, et fossiilkütuste impordile kulutatud rahast on vähe abi liidu investeeringute, töökohtade või majanduskasvu jaoks, ning arvestades, et selle raha ümbersuunamine ELi-siseseks investeerimiseks stimuleeriks majanduskasvu ning looks kvaliteetseid ja kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid kohalikke töökohti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nafta maailmaturuhind on märkimisväärselt langenud ning seega avaneb ELil võimalus astuda olulisi samme oma energiamaastiku muutmiseks, investeerides taastuvenergia tootmisse, kasutades ära hoonete ja tööstuse energiatõhususe potentsiaali ning arendades välja aruka taristu; arvestades, et fossiilkütuste impordile kulutatud rahast on vähe abi liidu investeeringute, töökohtade või majanduskasvu jaoks, ning arvestades, et selle raha ümbersuunamine ELi-siseseks investeerimiseks stimuleeriks majanduskasvu ning looks kvaliteetseid ja kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid kohalikke töökohti;

| P. | arvestades, et paljud riigid sõltuvad suurel määral ühestainsast tarnijast, mis võib muuta nad tarnehäirete suhtes haavatavateks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et paljud riigid sõltuvad suurel määral ühestainsast tarnijast, mis võib muuta nad tarnehäirete suhtes haavatavateks;

| Q. | arvestades, et EL sõltub suuresti energiaimpordist Venemaalt, kes on osutunud ebausaldusväärseks partneriks ning kes kasutab oma energiavarusid poliitilise relvana; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL sõltub suuresti energiaimpordist Venemaalt, kes on osutunud ebausaldusväärseks partneriks ning kes kasutab oma energiavarusid poliitilise relvana;

| R. | arvestades, et Venemaa välispoliitika oluliseks osaks on saanud sellise strateegia väljaarendamine ja rakendamine, mis puudutab strateegilisi ressursse, eriti naftat ja maagaasi, et avaldada teistele riikidele poliitilist survet; märgib, et ta on seda teinud mitme naaberriigi ja Euroopa Liidu liikmesriigiga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Venemaa välispoliitika oluliseks osaks on saanud sellise strateegia väljaarendamine ja rakendamine, mis puudutab strateegilisi ressursse, eriti naftat ja maagaasi, et avaldada teistele riikidele poliitilist survet; märgib, et ta on seda teinud mitme naaberriigi ja Euroopa Liidu liikmesriigiga;

| S. | arvestades, et nafta ja maagaasi kasutamine välispoliitilistel eesmärkidel ja teiste riikide destabiliseerimiseks õõnestab majanduskasvu ning – mis veelgi ohtlikum – Euroopa demokraatia stabiilsust ja iseseisvate riikide sõltumatust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et nafta ja maagaasi kasutamine välispoliitilistel eesmärkidel ja teiste riikide destabiliseerimiseks õõnestab majanduskasvu ning – mis veelgi ohtlikum – Euroopa demokraatia stabiilsust ja iseseisvate riikide sõltumatust;

| T. | arvestades, et Euroopa energiajulgeolekut tuleb arendada selliselt, et kaitstakse nii Euroopa julgeolekut kui ka Euroopa riikide (nii ELi liikmesriikide kui ka idapartnerluse riikide) suveräänsust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa energiajulgeolekut tuleb arendada selliselt, et kaitstakse nii Euroopa julgeolekut kui ka Euroopa riikide (nii ELi liikmesriikide kui ka idapartnerluse riikide) suveräänsust;

| U. | arvestades, et energiajulgeolekupoliitika peab käsitlema vajadust stabiilse tarne järele eri energiaallikatest, mis varustaks Euroopa majandust transpordi, tööstuse ja elamusektori jaoks vajaliku energiaga viisil, millega toetatakse konkurentsivõimet ja kliimapoliitikat, ning samal ajal tuleb sellega minimeerida sõltuvust neist, kes soovivad kasutada energiaallikaid tahtlikult enda poliitilistel eesmärkidel, et mõjutada poliitilisi arenguid teistes riikides; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et energiajulgeolekupoliitika peab käsitlema vajadust stabiilse tarne järele eri energiaallikatest, mis varustaks Euroopa majandust transpordi, tööstuse ja elamusektori jaoks vajaliku energiaga viisil, millega toetatakse konkurentsivõimet ja kliimapoliitikat, ning samal ajal tuleb sellega minimeerida sõltuvust neist, kes soovivad kasutada energiaallikaid tahtlikult enda poliitilistel eesmärkidel, et mõjutada poliitilisi arenguid teistes riikides;

| V. | arvestades, et ükski liikmesriik ei peaks kannatama ELi õigusega vastuolus olevate lepingutingimuste tõttu, millega kasutatakse ära nende üksnes geograafilistest ja ajaloolistest teguritest tingitud nõrka positsiooni energiaturul; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ükski liikmesriik ei peaks kannatama ELi õigusega vastuolus olevate lepingutingimuste tõttu, millega kasutatakse ära nende üksnes geograafilistest ja ajaloolistest teguritest tingitud nõrka positsiooni energiaturul;

| W. | arvestades, et Venemaa ja transiidiriigi Ukraina vaheliste gaasivaidluste tõttu 2006. ja 2009. aastal tekkis mitmes ELi riigis tõsine nappus; arvestades, et need häired osutavad asjaolule, et seni võetud meetmed ei ole olnud piisavad, et teha lõpp Euroopa sõltuvusele Venemaa gaasist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Venemaa ja transiidiriigi Ukraina vaheliste gaasivaidluste tõttu 2006. ja 2009. aastal tekkis mitmes ELi riigis tõsine nappus; arvestades, et need häired osutavad asjaolule, et seni võetud meetmed ei ole olnud piisavad, et teha lõpp Euroopa sõltuvusele Venemaa gaasist;

| X. | arvestades, et kõigi energiaga seotud kokkulepete järelhindamine ja kontroll seoses ELi õiguse järgimisega on juba võimalik, muu hulgas konkurentsi- ja energiaeeskirjade kaudu; arvestades, et ebapiisav vastavuse eelkontroll riikide ja ELi tasandil põhjustab suuri turumoonutusi; arvestades, et komisjon on neid puudusi tunnistanud ning on püüdnud muuta kaubanduslike gaasitarnelepingute eelhindamise sätteid rangemaks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kõigi energiaga seotud kokkulepete järelhindamine ja kontroll seoses ELi õiguse järgimisega on juba võimalik, muu hulgas konkurentsi- ja energiaeeskirjade kaudu; arvestades, et ebapiisav vastavuse eelkontroll riikide ja ELi tasandil põhjustab suuri turumoonutusi; arvestades, et komisjon on neid puudusi tunnistanud ning on püüdnud muuta kaubanduslike gaasitarnelepingute eelhindamise sätteid rangemaks;

| Y. | arvestades, et juba ainuüksi 2020. aastaks on vaja ELi energiasektorisse investeerida üle 1 triljoni euro, ning arvestades, et iga euro kohta, mida ei investeerita enne 2020. aastat energiataristusse, on pärast 2020. aastat vaja samade eesmärkide saavutamiseks 4,3 eurot, mis koormaks põhjendamatult tulevasi põlvkondi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et juba ainuüksi 2020. aastaks on vaja ELi energiasektorisse investeerida üle 1 triljoni euro, ning arvestades, et iga euro kohta, mida ei investeerita enne 2020. aastat energiataristusse, on pärast 2020. aastat vaja samade eesmärkide saavutamiseks 4,3 eurot, mis koormaks põhjendamatult tulevasi põlvkondi;

| Z. | arvestades, et ELi abiga peab olema võimalik neid investeeringuid rahastada, kasutades kõiki olemasolevaid ressursse, nii avalikke (struktuurifondid ja Euroopa Investeerimispank (EIP)) kui ka eraressursse, toetades kodumajapidamiste säästude suunamist ja investeeringute pikaajalist suutlikkust (pensionifondid ja kindlustusseltsid) ning luues ELile uue finantssuutlikkuse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi abiga peab olema võimalik neid investeeringuid rahastada, kasutades kõiki olemasolevaid ressursse, nii avalikke (struktuurifondid ja Euroopa Investeerimispank (EIP)) kui ka eraressursse, toetades kodumajapidamiste säästude suunamist ja investeeringute pikaajalist suutlikkust (pensionifondid ja kindlustusseltsid) ning luues ELile uue finantssuutlikkuse;

| AA. | arvestades, et enne energiamahukate tööstusharude maksuvabastuste arvessevõtmist on ELi tööstuse elektrihinnad üle kahe korra kõrgemad kui USA ja Venemaa omad, 20 % kõrgemad kui Hiina omad, kuid 20 % madalamad kui Jaapani tööstuse elektrihinnad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et enne energiamahukate tööstusharude maksuvabastuste arvessevõtmist on ELi tööstuse elektrihinnad üle kahe korra kõrgemad kui USA ja Venemaa omad, 20 % kõrgemad kui Hiina omad, kuid 20 % madalamad kui Jaapani tööstuse elektrihinnad;

| AB. | arvestades, et Euroopa tööstus kannatab ikka veel gaasihinda puudutava märkimisväärselt ebasoodsa konkurentsiolukorra tõttu, peamiselt sel põhjusel, et Venemaaga sõlmitud pikaajalised lepingud sisaldavad naftahinnaindeksit; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa tööstus kannatab ikka veel gaasihinda puudutava märkimisväärselt ebasoodsa konkurentsiolukorra tõttu, peamiselt sel põhjusel, et Venemaaga sõlmitud pikaajalised lepingud sisaldavad naftahinnaindeksit;

| AC. | arvestades, et hinnaerinevusel võrreldes muude riikide majandusega võib olla negatiivne mõju meie tööstuse, eelkõige meie energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et hinnaerinevusel võrreldes muude riikide majandusega võib olla negatiivne mõju meie tööstuse, eelkõige meie energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele;

| AD. | arvestades, et konkurentsivõimelised energiahinnad on erakordselt olulised, et saavutada 2020. aastaks ELi 20 % reindustrialiseerimise eesmärgid; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et konkurentsivõimelised energiahinnad on erakordselt olulised, et saavutada 2020. aastaks ELi 20 % reindustrialiseerimise eesmärgid;

| AE. | arvestades, et taastuvenergiasektoris annavad Euroopas ELi äriühingud, kellest paljud on VKEd, tööd 1,2 miljonile inimesele ja et neile kuulub kõigist maailma taastuvtehnoloogia patentidest 40 %, mis annab ELile maailmas juhtpositsiooni; arvestades, et seda juhtpositsiooni tuleb tulevikus säilitada ELi kindla taastuvenergiaalase strateegia abil; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et taastuvenergiasektoris annavad Euroopas ELi äriühingud, kellest paljud on VKEd, tööd 1,2 miljonile inimesele ja et neile kuulub kõigist maailma taastuvtehnoloogia patentidest 40 %, mis annab ELile maailmas juhtpositsiooni; arvestades, et seda juhtpositsiooni tuleb tulevikus säilitada ELi kindla taastuvenergiaalase strateegia abil;

| AF. | arvestades, et hoolimata ELi valitsevast positsioonist maailmas taastuvenergiasse investeerimisel, prognoositakse väljaandes World Energy Outlook 2014, et 2040. aastaks kasvab maailma energianõudlus 37 % ja maailma kivisöenõudlus 15 %; arvestades, et prognoosi kohaselt kasvab nõudlus ELis energiatõhususe väga eduka parandamise tõttu oluliselt vähem; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et hoolimata ELi valitsevast positsioonist maailmas taastuvenergiasse investeerimisel, prognoositakse väljaandes World Energy Outlook 2014, et 2040. aastaks kasvab maailma energianõudlus 37 % ja maailma kivisöenõudlus 15 %; arvestades, et prognoosi kohaselt kasvab nõudlus ELis energiatõhususe väga eduka parandamise tõttu oluliselt vähem;

| AG. | arvestades, et ELi gaasituru ebatõhususe, sh taristu puudumise ning turu likviidsuse ja läbipaistvuse madala taseme tõttu kaotatakse aastas üle 11 miljardi euro; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ELi gaasituru ebatõhususe, sh taristu puudumise ning turu likviidsuse ja läbipaistvuse madala taseme tõttu kaotatakse aastas üle 11 miljardi euro;

| AH. | arvestades, et majanduslikult ja füüsiliselt integreeritum ühtne energiaturg võib kaasa tuua märkimisväärse tõhususe kasvu; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et majanduslikult ja füüsiliselt integreeritum ühtne energiaturg võib kaasa tuua märkimisväärse tõhususe kasvu;

| AI. | arvestades, et ELi energia jaeturg ei toimi nõuetekohaselt, sest paljudes liikmesriikides on tarbijatel tarnijate osas liiga väike valik; arvestades, et turu kontsentratsiooni küsimustega tuleks tegeleda ELi konkurentsipoliitika raames, et võimaldada tarbijatel tarnijaid vahetada ning seega suurendada konkurentsi ja alandada hindasid; arvestades, et tähelepanu tuleks pöörata ohule seoses sellega, et vähem informeeritud kodanikud, kes tõenäoliselt võrdlevad ja vahetavad tarnijaid vähem, jäävad lõksu konkurentsivõimetute ja aegunud hindadega; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et ELi energia jaeturg ei toimi nõuetekohaselt, sest paljudes liikmesriikides on tarbijatel tarnijate osas liiga väike valik; arvestades, et turu kontsentratsiooni küsimustega tuleks tegeleda ELi konkurentsipoliitika raames, et võimaldada tarbijatel tarnijaid vahetada ning seega suurendada konkurentsi ja alandada hindasid; arvestades, et tähelepanu tuleks pöörata ohule seoses sellega, et vähem informeeritud kodanikud, kes tõenäoliselt võrdlevad ja vahetavad tarnijaid vähem, jäävad lõksu konkurentsivõimetute ja aegunud hindadega;

| AJ. | arvestades, et Euroopa integreeritud energiaturu täielik rakendamine gaasi ja elektri osas on energiajulgeoleku seisukohast ja energialiidu suunas liikumise jaoks otsustava tähtsusega; arvestades, et komisjonil on kohustus tagada, et kõik liikmesriigid rakendavad ja järgivad kolmanda energiapaketi kõiki osi, eesmärgiga saavutada integreeritud elektri- ja gaasiturg; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa integreeritud energiaturu täielik rakendamine gaasi ja elektri osas on energiajulgeoleku seisukohast ja energialiidu suunas liikumise jaoks otsustava tähtsusega; arvestades, et komisjonil on kohustus tagada, et kõik liikmesriigid rakendavad ja järgivad kolmanda energiapaketi kõiki osi, eesmärgiga saavutada integreeritud elektri- ja gaasiturg;

| AK. | arvestades, et võrkude ühendatuse 10 %-lise eesmärgi saavutamine, elektri- ja gaasivõrkude suurema piiriülese ülekandevõime tagamine ning olemasoleva võrgu täiendav tugevdamine suurendavad energiajulgeolekut, võimaldavad taastuvenergia tootmise paremat integreerimist ning tasakaalustavad liikmesriikidevahelist nõudlust ja pakkumist, edendades samal ajal hindade lähendamist tarbijate kasuks; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et võrkude ühendatuse 10 %-lise eesmärgi saavutamine, elektri- ja gaasivõrkude suurema piiriülese ülekandevõime tagamine ning olemasoleva võrgu täiendav tugevdamine suurendavad energiajulgeolekut, võimaldavad taastuvenergia tootmise paremat integreerimist ning tasakaalustavad liikmesriikidevahelist nõudlust ja pakkumist, edendades samal ajal hindade lähendamist tarbijate kasuks;

| AL. | arvestades, et liikmesriikidevahelisest tihedamast piirkondlikust koostööst oodatakse ühtlasi lähenemist ja kulude optimeerimist; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et liikmesriikidevahelisest tihedamast piirkondlikust koostööst oodatakse ühtlasi lähenemist ja kulude optimeerimist;

| AM. | arvestades, et energiaühendus on vahend, millega laiendada energia siseturgu ELi naaberriikidesse, aidates sellega luua üleeuroopalise energiaruumi, mis põhineb ühistel printsiipidel ja õigusriigi põhimõtetel; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et energiaühendus on vahend, millega laiendada energia siseturgu ELi naaberriikidesse, aidates sellega luua üleeuroopalise energiaruumi, mis põhineb ühistel printsiipidel ja õigusriigi põhimõtetel;

| AN. | arvestades, et energialiit on vastuseks Euroopa Parlamendi arvukatele üleskutsetele luua tõeline üleeuroopaline energiaühendus, mis põhineb tugeval ühisel energiaturul, väljastpoolt ELi energia ostmise koordineerimisel ning üleeuroopalisel teadusuuringute ja innovatsiooni ühisel rahastamisel uute säästvate energiatehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et energialiit on vastuseks Euroopa Parlamendi arvukatele üleskutsetele luua tõeline üleeuroopaline energiaühendus, mis põhineb tugeval ühisel energiaturul, väljastpoolt ELi energia ostmise koordineerimisel ning üleeuroopalisel teadusuuringute ja innovatsiooni ühisel rahastamisel uute säästvate energiatehnoloogiate valdkonnas;

| AO. | arvestades, et ELi energiapoliitika välismõõde ei ole veel piisavalt ühtne ega ole veel ära kasutanud oma täit potentsiaali, et anda panus energiavarustuse kindluse ja liidu konkurentsivõime tagamisse; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ELi energiapoliitika välismõõde ei ole veel piisavalt ühtne ega ole veel ära kasutanud oma täit potentsiaali, et anda panus energiavarustuse kindluse ja liidu konkurentsivõime tagamisse;

| AP. | arvestades, et Euroopa energiajulgeoleku strateegias kindlaks määratud 33 taristuprojekti tuleks täiendada suurema keskendumisega elektri jaotusvõrgu ajakohastamisele ning kivisöelt ja gaasilt biomassi kasutamisele üleminekule, et parandada energiavarustuse kindlust; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et Euroopa energiajulgeoleku strateegias kindlaks määratud 33 taristuprojekti tuleks täiendada suurema keskendumisega elektri jaotusvõrgu ajakohastamisele ning kivisöelt ja gaasilt biomassi kasutamisele üleminekule, et parandada energiavarustuse kindlust;

| AQ. | arvestades, et tunnistatakse asjaolu, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib anda kliimamuutuse vastasesse võitlusesse otsustava panuse ning võib konkreetselt aidata vähendada CO2-heite vabale energiaturule ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kulusid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et tunnistatakse asjaolu, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib anda kliimamuutuse vastasesse võitlusesse otsustava panuse ning võib konkreetselt aidata vähendada CO2-heite vabale energiaturule ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kulusid;

| AR. | arvestades, et energialiidu peamised mootorid on tarnete mitmekesistamine, energia siseturu väljakujundamine, energiatõhususe ja -säästu suurendamine, Euroopa energiaallikate, sealhulgas taastuvate energiaallikate edasine arendamine ning teadus- ja arendustegevus; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et energialiidu peamised mootorid on tarnete mitmekesistamine, energia siseturu väljakujundamine, energiatõhususe ja -säästu suurendamine, Euroopa energiaallikate, sealhulgas taastuvate energiaallikate edasine arendamine ning teadus- ja arendustegevus;

| AS. | arvestades, et edendada ja toetada tuleks omamaiste traditsiooniliste nafta- ja gaasiressursside kasutamist täielikus vastavuses ELi õigustikuga nii tavapärastes tootmispiirkondades (nt Põhjameri) kui ka hiljuti avastatud aladel (nt Vahemere idaosa ja Must meri); |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et edendada ja toetada tuleks omamaiste traditsiooniliste nafta- ja gaasiressursside kasutamist täielikus vastavuses ELi õigustikuga nii tavapärastes tootmispiirkondades (nt Põhjameri) kui ka hiljuti avastatud aladel (nt Vahemere idaosa ja Must meri);

| AT. | arvestades, et kohalikud energiaallikad peavad alati olema säästvad ja kindlad; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et kohalikud energiaallikad peavad alati olema säästvad ja kindlad;

| AU. | arvestades, et ELi püüd on tõsta 2020. aastaks tööstuse panus liidu SKPsse 20 %-le ning selle eesmärgi saavutamiseks on konkurentsivõimelise hinnatasemega energia ja suurem energiatootlikkus asendamatud; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et ELi püüd on tõsta 2020. aastaks tööstuse panus liidu SKPsse 20 %-le ning selle eesmärgi saavutamiseks on konkurentsivõimelise hinnatasemega energia ja suurem energiatootlikkus asendamatud;

Energialiidu mõõtmed

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ üle; võtab teadmiseks komisjoni visandatud viis energialiidu sammast; rõhutab, et nende sammaste kohaselt elluviidav poliitika peab alati aitama kaasa energia varustuskindluse tagamisele, CO2-heite vähendamisele, majanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ning taskukohaste ja konkurentsivõimeliste energiahindade saavutamisele; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ üle; võtab teadmiseks komisjoni visandatud viis energialiidu sammast; rõhutab, et nende sammaste kohaselt elluviidav poliitika peab alati aitama kaasa energia varustuskindluse tagamisele, CO2-heite vähendamisele, majanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ning taskukohaste ja konkurentsivõimeliste energiahindade saavutamisele;

| 2. | kordab, et energia on avalik sotsiaalne hüve ning seetõttu peaks EL pöörama suurt tähelepanu kütteostuvõimetuse probleemile ja edendama konkreetseid meetmeid selle probleemi lahendamiseks; toonitab seetõttu, et energialiit peaks tagama energia võrdse kättesaadavuse kõigile, aitama kehtestada tarbijate huvides vastuvõetavaid energiahindu, edendama ühendusi ja energiataristut, millel on inimeste hüvangu tagamisel strateegiline roll, ning tugevdama reguleerimist; |
| --- | --- |

2.

kordab, et energia on avalik sotsiaalne hüve ning seetõttu peaks EL pöörama suurt tähelepanu kütteostuvõimetuse probleemile ja edendama konkreetseid meetmeid selle probleemi lahendamiseks; toonitab seetõttu, et energialiit peaks tagama energia võrdse kättesaadavuse kõigile, aitama kehtestada tarbijate huvides vastuvõetavaid energiahindu, edendama ühendusi ja energiataristut, millel on inimeste hüvangu tagamisel strateegiline roll, ning tugevdama reguleerimist;

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõigi seadusandlike ettepanekute suhtes, mis moodustavad osa energialiidust, kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, kaasates sel viisil täielikult Euroopa Parlamendi ja tagades tõhusa demokraatliku järelevalve; ootab, et 2020. aasta järgne energialiidu juhtimisraamistik oleks ambitsioonikas, usaldusväärne, läbipaistev, demokraatlik ja Euroopa Parlamenti täielikult kaasav ning tagaks eelkõige kehtivate kliima- ja energiaalaste õigusaktide täieliku rakendamise, jõustamise ja ajakohastamise abil 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise; palub komisjonil, ilma et see piiraks muid aruandluskohustusi, esitada igal aastal aruanne energialiidu rakendamise kohta, mis hõlmaks üksikasju energiaalaste õigusaktide rakendamise ning 2020. ja 2030. aasta eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusammude kohta, töötada välja aruandesse lisatavad põhinäitajad ja neid ajakohastada ning võimaldada energialiiduga seotud edusammude hindamist; sellised näitajad võiksid hõlmata ülekandevõimsust, turgude integreerimist, energiaimpordi vähendamist, mitmekesisuse määra, energiahindu ja -kulusid, kogukonna ja kohalikus omanduses energiatootmise arendamist, kütteostuvõimetuse- ja -haavatavuse määra, kuid ei peaks mitte ainult nendega piirduma; võtab teadmiseks energeetikanõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldused energialiidu juhtimissüsteemi kohta ning palub komisjonil esitada kiiresti parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, milles võetakse arvesse nõukogu järeldusi ja parlamendi käesolevas raportis väljendatud seisukohti; nõustub nõukogu järeldustega, et aastaid 2021–2030 hõlmavad riiklikud energia- ja kliimakavad ei peaks olema suunatud ainult 2030. aasta eesmärkide täitmisele, vaid peegeldama ka pikemat perspektiivi, konkreetsemalt ELi kokkulepitud eesmärki vähendada heitkoguseid 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 80–95 %; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõigi seadusandlike ettepanekute suhtes, mis moodustavad osa energialiidust, kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, kaasates sel viisil täielikult Euroopa Parlamendi ja tagades tõhusa demokraatliku järelevalve; ootab, et 2020. aasta järgne energialiidu juhtimisraamistik oleks ambitsioonikas, usaldusväärne, läbipaistev, demokraatlik ja Euroopa Parlamenti täielikult kaasav ning tagaks eelkõige kehtivate kliima- ja energiaalaste õigusaktide täieliku rakendamise, jõustamise ja ajakohastamise abil 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise; palub komisjonil, ilma et see piiraks muid aruandluskohustusi, esitada igal aastal aruanne energialiidu rakendamise kohta, mis hõlmaks üksikasju energiaalaste õigusaktide rakendamise ning 2020. ja 2030. aasta eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusammude kohta, töötada välja aruandesse lisatavad põhinäitajad ja neid ajakohastada ning võimaldada energialiiduga seotud edusammude hindamist; sellised näitajad võiksid hõlmata ülekandevõimsust, turgude integreerimist, energiaimpordi vähendamist, mitmekesisuse määra, energiahindu ja -kulusid, kogukonna ja kohalikus omanduses energiatootmise arendamist, kütteostuvõimetuse- ja -haavatavuse määra, kuid ei peaks mitte ainult nendega piirduma; võtab teadmiseks energeetikanõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldused energialiidu juhtimissüsteemi kohta ning palub komisjonil esitada kiiresti parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, milles võetakse arvesse nõukogu järeldusi ja parlamendi käesolevas raportis väljendatud seisukohti; nõustub nõukogu järeldustega, et aastaid 2021–2030 hõlmavad riiklikud energia- ja kliimakavad ei peaks olema suunatud ainult 2030. aasta eesmärkide täitmisele, vaid peegeldama ka pikemat perspektiivi, konkreetsemalt ELi kokkulepitud eesmärki vähendada heitkoguseid 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 80–95 %;

| 4. | palub liikmesriikidel töötada välja pikaajalised energiastrateegiad, võttes arvesse pikaajalist eesmärki saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside vähendamine 80–95 % ning arvestades, et need peaksid ühtima maailma suurimate saastajate samalaadsete jõupingutustega; |
| --- | --- |

4.

palub liikmesriikidel töötada välja pikaajalised energiastrateegiad, võttes arvesse pikaajalist eesmärki saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside vähendamine 80–95 % ning arvestades, et need peaksid ühtima maailma suurimate saastajate samalaadsete jõupingutustega;

| 5. | tunnistab kohalikel referendumitel energiaküsimustes vastuvõetud otsuste võõrandamatust; |
| --- | --- |

5.

tunnistab kohalikel referendumitel energiaküsimustes vastuvõetud otsuste võõrandamatust;

| 6. | rõhutab, et energialiit peaks võtma kasutusele kõikehõlmava lähenemisviisi, mis keskendub sellistele mõõtmetele nagu täielikult integreeritud energia siseturu saavutamine, varustuskindlus, ELi energiaressursside parimal viisil kasutamine, energianõudluse vähendamine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine peamiselt taastuvate energiaallikate ja kogu ELi hõlmava CO2-turu abil ning teadustöö ja innovatsioon eesmärgiga saada energiatehnoloogia liidriks; rõhutab, et energialiidu keskmes peaksid olema kodanikud, kellele tuleb tagada kindel, kestlik ja taskukohase hinnaga energia; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et energialiit peaks võtma kasutusele kõikehõlmava lähenemisviisi, mis keskendub sellistele mõõtmetele nagu täielikult integreeritud energia siseturu saavutamine, varustuskindlus, ELi energiaressursside parimal viisil kasutamine, energianõudluse vähendamine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine peamiselt taastuvate energiaallikate ja kogu ELi hõlmava CO2-turu abil ning teadustöö ja innovatsioon eesmärgiga saada energiatehnoloogia liidriks; rõhutab, et energialiidu keskmes peaksid olema kodanikud, kellele tuleb tagada kindel, kestlik ja taskukohase hinnaga energia;

| 7. | võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu nõrgad 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärgid, milleks on vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 % võrra, suurendada taastuvate energiaallikate osa Euroopa energiaallikate jaotuses 27 %-le ning suurendada energiatõhusust 27 % võrra; tuletab meelde, et parlament on korduvalt nõudnud siduvaid 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärke – vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, seada taastuvate energiaallikate puhul eesmärgiks vähemalt 30 % ja energiatõhususe puhul 40 % –, mida tuleks ellu viia individuaalsete riiklike eesmärkide abil; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu nõrgad 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärgid, milleks on vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 % võrra, suurendada taastuvate energiaallikate osa Euroopa energiaallikate jaotuses 27 %-le ning suurendada energiatõhusust 27 % võrra; tuletab meelde, et parlament on korduvalt nõudnud siduvaid 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärke – vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, seada taastuvate energiaallikate puhul eesmärgiks vähemalt 30 % ja energiatõhususe puhul 40 % –, mida tuleks ellu viia individuaalsete riiklike eesmärkide abil;

Energiajulgeolek, solidaarsus ja usaldus

| 8. | palub komisjonil ja liikmesriikidel aktiivselt tegeleda Euroopa kodanike ja ettevõtjate jaoks kestlikumate ja konkurentsivõimelisemate imporditud energia hindade ja -kulude saavutamisega tarnete mitmekesistamise abil (energiaallikad, tarnijad ja marsruudid); palub, et selleks edendaks komisjon asjakohase energiataristu esmatähtsate koridoride ehitamist, nagu on täpsustatud üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) määruse I lisas ja Euroopa ühendamise rahastu määruse I lisa II osas, keskendudes eriti suure sõltuvusega liikmesriikidele; palub komisjonil pidada prioriteetseks olemasolevaid sisemisi võimsusi, sealhulgas Euroopa energiaressursse; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil ja liikmesriikidel aktiivselt tegeleda Euroopa kodanike ja ettevõtjate jaoks kestlikumate ja konkurentsivõimelisemate imporditud energia hindade ja -kulude saavutamisega tarnete mitmekesistamise abil (energiaallikad, tarnijad ja marsruudid); palub, et selleks edendaks komisjon asjakohase energiataristu esmatähtsate koridoride ehitamist, nagu on täpsustatud üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) määruse I lisas ja Euroopa ühendamise rahastu määruse I lisa II osas, keskendudes eriti suure sõltuvusega liikmesriikidele; palub komisjonil pidada prioriteetseks olemasolevaid sisemisi võimsusi, sealhulgas Euroopa energiaressursse;

| 9. | tõdeb, et praegu ühishuviprojektide loetelusse kuuluvatest projektidest ei piisa Euroopa omavahelise ühenduvuse eesmärgi saavutamiseks Pürenee poolsaare ja mandri-Euroopa vahel; nõuab tungivalt, et TEN-E piirkondlik rühm ja komisjon selgitaksid välja tulevasse 2015. aasta ühishuviprojektide loetellu kantavad täiendavad projektid, et suurendada oluliselt Hispaania ja Prantsusmaa vahelist võimsust; |
| --- | --- |

9.

tõdeb, et praegu ühishuviprojektide loetelusse kuuluvatest projektidest ei piisa Euroopa omavahelise ühenduvuse eesmärgi saavutamiseks Pürenee poolsaare ja mandri-Euroopa vahel; nõuab tungivalt, et TEN-E piirkondlik rühm ja komisjon selgitaksid välja tulevasse 2015. aasta ühishuviprojektide loetellu kantavad täiendavad projektid, et suurendada oluliselt Hispaania ja Prantsusmaa vahelist võimsust;

| 10. | rõhutab, et varustuskindluse tagamiseks tava- ja eriolukordades ning energia tarnimiseks konkurentsivõimelistest allikatest kogu Euroopa Liidu ja energiaühenduse tarbijatele on kindlasti vaja hästi väljaarendatud ja täielikult integreeritud taristut, mis võimaldab tarnete täiendavat mitmekesistamist ja piiriüleseid vooge; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et varustuskindluse tagamiseks tava- ja eriolukordades ning energia tarnimiseks konkurentsivõimelistest allikatest kogu Euroopa Liidu ja energiaühenduse tarbijatele on kindlasti vaja hästi väljaarendatud ja täielikult integreeritud taristut, mis võimaldab tarnete täiendavat mitmekesistamist ja piiriüleseid vooge;

| 11. | rõhutab, et suured gaasivarud Põhja-Aafrika riikides ja hiljutised leiud Vahemere piirkonna idaosas annavad Vahemere piirkonnale võimaluse luua toimiv torujuhtmete võrk gaasi transportimiseks Euroopasse; nõuab suurema veeldatud maagaasi tarnevõimsusega Vahemere gaasisõlme loomist; rõhutab, et EL peaks kasutama nende gaasivarude loodud võimalusi oma energiajulgeoleku parandamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et suured gaasivarud Põhja-Aafrika riikides ja hiljutised leiud Vahemere piirkonna idaosas annavad Vahemere piirkonnale võimaluse luua toimiv torujuhtmete võrk gaasi transportimiseks Euroopasse; nõuab suurema veeldatud maagaasi tarnevõimsusega Vahemere gaasisõlme loomist; rõhutab, et EL peaks kasutama nende gaasivarude loodud võimalusi oma energiajulgeoleku parandamiseks;

| 12. | rõhutab, et kõik energiaallikate, tarnijate ja marsruutide mitmekesistamiseks mõeldud ELi taristuprojektid peavad olema täielikult kooskõlas ELi kliima- ja energiaalaste õigusaktide ning pikaajaliste eesmärkide ja prioriteetidega, sealhulgas ELi energiajulgeoleku prioriteetidega, tagades samas juba olemasolevate energiataristute ning ELi suunduvate transiiditeede intensiivse ja tõhusa ärakasutamise; palub komisjonil käsitleda investeerimist energianõudluse vähendamiseks, eriti hoonete puhul, abikõlblike projektidena; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kõik energiaallikate, tarnijate ja marsruutide mitmekesistamiseks mõeldud ELi taristuprojektid peavad olema täielikult kooskõlas ELi kliima- ja energiaalaste õigusaktide ning pikaajaliste eesmärkide ja prioriteetidega, sealhulgas ELi energiajulgeoleku prioriteetidega, tagades samas juba olemasolevate energiataristute ning ELi suunduvate transiiditeede intensiivse ja tõhusa ärakasutamise; palub komisjonil käsitleda investeerimist energianõudluse vähendamiseks, eriti hoonete puhul, abikõlblike projektidena;

| 13. | rõhutab, et kolmandatest riikidest pärit energiatarnijate suhtes tuleb nende ühisturul osalemise ajal kohaldada liidu acquis'd, eriti ELi konkurentsi- ja riigiabiõigust, ja palub komisjonil jõustada ELi õigust kõigi võimalike vahenditega, et energiavoog ELis oleks vaba ja et vältida moonutusi siseturul; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kolmandatest riikidest pärit energiatarnijate suhtes tuleb nende ühisturul osalemise ajal kohaldada liidu acquis'd, eriti ELi konkurentsi- ja riigiabiõigust, ja palub komisjonil jõustada ELi õigust kõigi võimalike vahenditega, et energiavoog ELis oleks vaba ja et vältida moonutusi siseturul;

| 14. | rõhutab, et ELi jaoks on äärmiselt tähtis lõpetada liikmesriikide ja piirkondade eraldatus energia siseturust, mida on tõestanud komisjoni läbiviidud gaasi stressitestid; sellega seoses palub komisjonil teha niisuguseid teste korrapäraselt; on arvamusel, et EL peaks prioriteetse küsimusena aitama kõnealustel kõige haavatavamatel riikidel oma allikaid ja tarnemarsruute mitmekesistada; palub sellega seoses liikmesriikidel ja komisjonil viia viivitamatult ellu gaasisüsteemi stressiteste puudutavad soovitused; soovitab komisjonil kaaluda „elektri stressitestide“ tegemist, et kujundada ülevaade kogu energiaturu olukorra vastupidavusest; toonitab, et sellised stressitestid peaksid eelkõige välja selgitama kogu siseriikliku ülekandevõrgu seisundi, võimsuse ja vastupidavuse, samuti omavahelise ühendatuse taseme ja piiriülese võimsuse, ning et sellistel stressitestidel põhinevad hilisemad soovitused peavad sisaldama nii riiklike kavade kui ka liidu eesmärkide täielikke mõjuhinnanguid, käsitledes kõiki neist tulenevaid tegevuspunkte; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ELi jaoks on äärmiselt tähtis lõpetada liikmesriikide ja piirkondade eraldatus energia siseturust, mida on tõestanud komisjoni läbiviidud gaasi stressitestid; sellega seoses palub komisjonil teha niisuguseid teste korrapäraselt; on arvamusel, et EL peaks prioriteetse küsimusena aitama kõnealustel kõige haavatavamatel riikidel oma allikaid ja tarnemarsruute mitmekesistada; palub sellega seoses liikmesriikidel ja komisjonil viia viivitamatult ellu gaasisüsteemi stressiteste puudutavad soovitused; soovitab komisjonil kaaluda „elektri stressitestide“ tegemist, et kujundada ülevaade kogu energiaturu olukorra vastupidavusest; toonitab, et sellised stressitestid peaksid eelkõige välja selgitama kogu siseriikliku ülekandevõrgu seisundi, võimsuse ja vastupidavuse, samuti omavahelise ühendatuse taseme ja piiriülese võimsuse, ning et sellistel stressitestidel põhinevad hilisemad soovitused peavad sisaldama nii riiklike kavade kui ka liidu eesmärkide täielikke mõjuhinnanguid, käsitledes kõiki neist tulenevaid tegevuspunkte;

| 15. | märgib, et tulevase energialiidu kontekstis on kõige pakilisemad küsimused energiavarustuse kvantitatiivne ja kvaliteetne kindlus ja konkurentsivõime, mis nõuavad liikmesriikidelt oma energiapoliitika väljatöötamisel koordineerimise ja ELi tasandil oma naabritega tehtava koostöö suurendamist; palub komisjonil sellega seoses uurida, kuidas oleks võimalik praeguste riiklike ennetavate ja hädaolukordadele reageerimise meetmete ülesehitust parandada nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

15.

märgib, et tulevase energialiidu kontekstis on kõige pakilisemad küsimused energiavarustuse kvantitatiivne ja kvaliteetne kindlus ja konkurentsivõime, mis nõuavad liikmesriikidelt oma energiapoliitika väljatöötamisel koordineerimise ja ELi tasandil oma naabritega tehtava koostöö suurendamist; palub komisjonil sellega seoses uurida, kuidas oleks võimalik praeguste riiklike ennetavate ja hädaolukordadele reageerimise meetmete ülesehitust parandada nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil;

| 16. | on veendunud, et riigisiseseid võimsusmehhanisme tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna, kui kaalutud on kõiki muid valikuvõimalusi, sealhulgas suuremat ühendatust naaberriikidega, nõudlusreageeringu meetmeid ja muid piirkondlikke turuintegratsiooni vorme; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et riigisiseseid võimsusmehhanisme tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna, kui kaalutud on kõiki muid valikuvõimalusi, sealhulgas suuremat ühendatust naaberriikidega, nõudlusreageeringu meetmeid ja muid piirkondlikke turuintegratsiooni vorme;

| 17. | on seisukohal, et energialiit hõlmab läbirääkimisi kolmandate riikidega ühel häälel; kutsub komisjoni üles analüüsima vabatahtliku kollektiivse ostumehhanismi asjakohasust ja võimalikku ülesehitust ning selle mõju gaasi siseturu toimimisele ja asjaomastele ettevõtjatele ning panust gaasi varustuskindluse tagamisse; märgib, et kuna kollektiivsete ostumehhanismide mudeleid on mitu, tuleb teha veel tööd selleks, et määrata kindlaks parim ELi piirkondade ja asjaomaste tarnijate puhul kasutatav turupõhine mudel ning tingimused vabatahtliku kollektiivse ostumehhanismi käivitamiseks; on seisukohal, et seisukohtade koordineerimine ja gaasi kollektiivne ostmine peaks algama piirkondlikul tasandil; soovitab, et vahepeal toetaksid komisjon ja energiaühenduse sekretariaat vastavalt neid liikmesriike ja energiaühenduse lepinguosalisi, kes soovivad rääkida energialepinguid läbi vabatahtlikul alusel kooskõlas ELi siseturu acquis'ga, ELi konkurentsieeskirjadega ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega, ning tagaksid tundliku äriteabe kaitse; rõhutab, et energialepingud peavad põhinema turuhindadel ja konkurentsil; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et energialiit hõlmab läbirääkimisi kolmandate riikidega ühel häälel; kutsub komisjoni üles analüüsima vabatahtliku kollektiivse ostumehhanismi asjakohasust ja võimalikku ülesehitust ning selle mõju gaasi siseturu toimimisele ja asjaomastele ettevõtjatele ning panust gaasi varustuskindluse tagamisse; märgib, et kuna kollektiivsete ostumehhanismide mudeleid on mitu, tuleb teha veel tööd selleks, et määrata kindlaks parim ELi piirkondade ja asjaomaste tarnijate puhul kasutatav turupõhine mudel ning tingimused vabatahtliku kollektiivse ostumehhanismi käivitamiseks; on seisukohal, et seisukohtade koordineerimine ja gaasi kollektiivne ostmine peaks algama piirkondlikul tasandil; soovitab, et vahepeal toetaksid komisjon ja energiaühenduse sekretariaat vastavalt neid liikmesriike ja energiaühenduse lepinguosalisi, kes soovivad rääkida energialepinguid läbi vabatahtlikul alusel kooskõlas ELi siseturu acquis'ga, ELi konkurentsieeskirjadega ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega, ning tagaksid tundliku äriteabe kaitse; rõhutab, et energialepingud peavad põhinema turuhindadel ja konkurentsil;

| 18. | palub komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil koostada energialiidu välismõõtme tervikraamistik, keskendudes eelkõige ühistest väärtustest lähtuva strateegilise partnerluse edendamisele kolmandate energiatootja- ja transiidiriikidega, eelkõige nendega, mis asuvad Euroopa naabruses ning laienemispoliitika kohaldamisalas, ning võttes arvesse piirkondliku koostöö praegust seisu; varasemat ja uut strateegilist partnerlust tuleks kaaluda ja uurida, et täiustada dialoogi ja koostööd nafta ja maagaasi, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate, kaubanduse ning energialiidu ja väliste energiataristute omavaheliste ühenduste valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil koostada energialiidu välismõõtme tervikraamistik, keskendudes eelkõige ühistest väärtustest lähtuva strateegilise partnerluse edendamisele kolmandate energiatootja- ja transiidiriikidega, eelkõige nendega, mis asuvad Euroopa naabruses ning laienemispoliitika kohaldamisalas, ning võttes arvesse piirkondliku koostöö praegust seisu; varasemat ja uut strateegilist partnerlust tuleks kaaluda ja uurida, et täiustada dialoogi ja koostööd nafta ja maagaasi, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate, kaubanduse ning energialiidu ja väliste energiataristute omavaheliste ühenduste valdkonnas;

| 19. | rõhutab, et ELi tõeline ühine energiavälispoliitika peaks olema ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga kooskõlas; nõuab sellega seoses tungivalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning asjaomaste volinike tegevuse paremat kooskõlastamist, et suurendada ELi välispoliitika sidusust energiajulgeoleku valdkonnas; kutsub seetõttu komisjoni üles looma kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi juhtimisel tugevamat klastrit, mis hõlmaks nende poliitikavaldkondade koordineerimise eest vastutava määratud isiku ametikohta; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et ELi tõeline ühine energiavälispoliitika peaks olema ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga kooskõlas; nõuab sellega seoses tungivalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning asjaomaste volinike tegevuse paremat kooskõlastamist, et suurendada ELi välispoliitika sidusust energiajulgeoleku valdkonnas; kutsub seetõttu komisjoni üles looma kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi juhtimisel tugevamat klastrit, mis hõlmaks nende poliitikavaldkondade koordineerimise eest vastutava määratud isiku ametikohta;

| 20. | palub komisjonil moodustada energiajulgeoleku, välispoliitika ja energialiidu kõrgetasemeline analüüsirühm, kus oleksid kaalukalt esindatud ja kaasatud Euroopa Parlament ja ühiskondlikud sidusrühmad, et luua usaldusväärsed pikaajalise nõudluse, pakkumise ja koostöö stsenaariumid välispartneritega, eeskätt suutlikkuse suurendamise, taastuvenergia ja energiatõhususega seotud tehnoloogiavahetuse ning energia ja inimõiguste seoste valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil moodustada energiajulgeoleku, välispoliitika ja energialiidu kõrgetasemeline analüüsirühm, kus oleksid kaalukalt esindatud ja kaasatud Euroopa Parlament ja ühiskondlikud sidusrühmad, et luua usaldusväärsed pikaajalise nõudluse, pakkumise ja koostöö stsenaariumid välispartneritega, eeskätt suutlikkuse suurendamise, taastuvenergia ja energiatõhususega seotud tehnoloogiavahetuse ning energia ja inimõiguste seoste valdkonnas;

| 21. | väljendab muret Nordstreami torujuhtme võimsuse kavandatud kahekordistamise pärast ning tagajärgede pärast, mida see võib avaldada energiajulgeolekule ning energiavarustuse mitmekesistamisele ning liikmesriikide vahelise solidaarsuse põhimõttele; rõhutab ELi, Ukraina ja Venemaa vahel hetkel peetavate kolmepoolsete läbirääkimiste raames vajadust tagada pikaajalised energiatarned Ukrainasse ja läbi Ukraina; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret Nordstreami torujuhtme võimsuse kavandatud kahekordistamise pärast ning tagajärgede pärast, mida see võib avaldada energiajulgeolekule ning energiavarustuse mitmekesistamisele ning liikmesriikide vahelise solidaarsuse põhimõttele; rõhutab ELi, Ukraina ja Venemaa vahel hetkel peetavate kolmepoolsete läbirääkimiste raames vajadust tagada pikaajalised energiatarned Ukrainasse ja läbi Ukraina;

| 22. | rõhutab, et energiatõhususe parandamine ELis vähendaks sõltuvuse ohtu ja tugevdaks seega ELi läbirääkimispositsiooni energiaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et energiatõhususe parandamine ELis vähendaks sõltuvuse ohtu ja tugevdaks seega ELi läbirääkimispositsiooni energiaga seotud küsimustes;

| 23. | rõhutab vajadust energiaga seotud lepingute suurema läbipaistvuse järele, mida oleks võimalik saavutada komisjoni rolli tugevdamisega energiaga seotud läbirääkimistes, mis hõlmavad üht või mitut liikmesriiki ja kolmandat riiki, eelkõige kehtestades komisjonile nõude osaleda kõigis läbirääkimistes vaatlejana, et tugevdada üksikute liikmesriikide positsiooni läbirääkimistes osaleva kolmanda riigi tarnija suhtes, et leevendada riski, et üks tarnija kuritarvitab turgu valitsevat seisundit; märgib samuti, et komisjon peaks läbi viima eel- ja järelhindamised, järgides samal ajal täielikult tundliku äriteabe nõudeid, ning koostama nii positiivse kui ka negatiivse nimekirja lepinguklauslitest, nagu ekspordikeeldu, sihtkohta, nn võta-või-maksa-tingimusi käsitlevad klauslid, gaasihindade kujundamise naftapõhine indekseerimine või klauslid, mis keelavad kolmandal osapoolel seada energiatarnete tingimuseks eelisõigusega juurdepääsu saamise ELi energiatranspordi taristule; tuletab meelde, et määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punkti a kohaselt teavitavad liikmesriigid, kui nad sõlmivad kolmandate riikidega uusi valitsustevahelisi lepinguid, mis mõjutavad gaasitaristu ja gaasitarnete arengut, sellest komisjoni, et komisjon saaks hinnata varustuskindluse olukorda liidu tasandil; palub komisjonil lisada gaasivarustuse kindluse määruse läbivaatamisel gaasitarne kaubanduslepingutesse ranged eelhindamise sätted; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust energiaga seotud lepingute suurema läbipaistvuse järele, mida oleks võimalik saavutada komisjoni rolli tugevdamisega energiaga seotud läbirääkimistes, mis hõlmavad üht või mitut liikmesriiki ja kolmandat riiki, eelkõige kehtestades komisjonile nõude osaleda kõigis läbirääkimistes vaatlejana, et tugevdada üksikute liikmesriikide positsiooni läbirääkimistes osaleva kolmanda riigi tarnija suhtes, et leevendada riski, et üks tarnija kuritarvitab turgu valitsevat seisundit; märgib samuti, et komisjon peaks läbi viima eel- ja järelhindamised, järgides samal ajal täielikult tundliku äriteabe nõudeid, ning koostama nii positiivse kui ka negatiivse nimekirja lepinguklauslitest, nagu ekspordikeeldu, sihtkohta, nn võta-või-maksa-tingimusi käsitlevad klauslid, gaasihindade kujundamise naftapõhine indekseerimine või klauslid, mis keelavad kolmandal osapoolel seada energiatarnete tingimuseks eelisõigusega juurdepääsu saamise ELi energiatranspordi taristule; tuletab meelde, et määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punkti a kohaselt teavitavad liikmesriigid, kui nad sõlmivad kolmandate riikidega uusi valitsustevahelisi lepinguid, mis mõjutavad gaasitaristu ja gaasitarnete arengut, sellest komisjoni, et komisjon saaks hinnata varustuskindluse olukorda liidu tasandil; palub komisjonil lisada gaasivarustuse kindluse määruse läbivaatamisel gaasitarne kaubanduslepingutesse ranged eelhindamise sätted;

| 24. | rõhutab, et komisjoni tuleb teavitada kooskõlas otsusega nr 994/2012/EL (liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta) kõigist liitu mittekuuluvate osapooltega sõlmitavatest tulevastest valitsustevahelistest energiakokkulepetest enne nende allkirjastamist, et olla kindel, et need on kooskõlas ELi õigusaktidega, eelkõige kolmanda energiapaketiga, ning ei ohusta ELi energiavarustuse kindlust; toonitab, et selline arutelu ja konsulteerimine peavad toimima ELi liikmesriikide ja äriühingute läbirääkimisjõudu suurendava vahendina, austades samas täielikult tundlikku äriteavet; on seisukohal, et selline arutelu ja konsulteerimine ei tohiks ühelgi viisil piirata kokkulepete sisu, vaid peaks tagama, et need kokkulepped on kõigi liidu asjakohaste õigusaktidega kooskõlas ning kõigi asjaomaste äriühingute ja liikmesriikide parimates huvides; palub komisjonil otsus nr 994/2012/EL läbi vaadata, et tugevdada teavitusmehhanismi ja komisjoni rolli; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et komisjoni tuleb teavitada kooskõlas otsusega nr 994/2012/EL (liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta) kõigist liitu mittekuuluvate osapooltega sõlmitavatest tulevastest valitsustevahelistest energiakokkulepetest enne nende allkirjastamist, et olla kindel, et need on kooskõlas ELi õigusaktidega, eelkõige kolmanda energiapaketiga, ning ei ohusta ELi energiavarustuse kindlust; toonitab, et selline arutelu ja konsulteerimine peavad toimima ELi liikmesriikide ja äriühingute läbirääkimisjõudu suurendava vahendina, austades samas täielikult tundlikku äriteavet; on seisukohal, et selline arutelu ja konsulteerimine ei tohiks ühelgi viisil piirata kokkulepete sisu, vaid peaks tagama, et need kokkulepped on kõigi liidu asjakohaste õigusaktidega kooskõlas ning kõigi asjaomaste äriühingute ja liikmesriikide parimates huvides; palub komisjonil otsus nr 994/2012/EL läbi vaadata, et tugevdada teavitusmehhanismi ja komisjoni rolli;

| 25. | palub komisjonil ette valmistada näidislepingud ja suunised, sh kuritarvitavate sätete näidisnimekiri, et luua pädevatele asutustele ja ettevõtjatele nende lepingulist tegevust puudutav viitedokument; palub liikmesriikidel tihendada koostööd kolmandate riikidega energia valdkonnas sõlmitavate valitsustevaheliste kokkulepetega seotud teabevahetusmehhanismi alal, et suurendada läbipaistvust ja võimendada oma läbirääkimisjõudu kolmandate riikide suhtes, kindlustades seeläbi Euroopa tarbijatele taskukohasema energia; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon jätkaks lepingutingimuste, näiteks keskmiste impordihindade kohta kvartaalsete hinnangute avaldamist; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil ette valmistada näidislepingud ja suunised, sh kuritarvitavate sätete näidisnimekiri, et luua pädevatele asutustele ja ettevõtjatele nende lepingulist tegevust puudutav viitedokument; palub liikmesriikidel tihendada koostööd kolmandate riikidega energia valdkonnas sõlmitavate valitsustevaheliste kokkulepetega seotud teabevahetusmehhanismi alal, et suurendada läbipaistvust ja võimendada oma läbirääkimisjõudu kolmandate riikide suhtes, kindlustades seeläbi Euroopa tarbijatele taskukohasema energia; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon jätkaks lepingutingimuste, näiteks keskmiste impordihindade kohta kvartaalsete hinnangute avaldamist;

| 26. | rõhutab, et võrdsete võimaluste tagamiseks ja ELi ettevõtjate läbirääkimispositsiooni tugevdamiseks välistarnijate suhtes peaksid lepingute peamised aspektid olema läbipaistvamad ja koondatud ning neist tuleks regulaarselt teavitada pädevaid asutusi, et koguda kogu vajalikku teavet, mida saavad kasutada nii pädevad asutused ise kui ka ettevõtjad oma tulevastes läbirääkimistes, kaitstes samas tundliku teabe konfidentsiaalsust; on veendunud, et see aitaks tagada energialepingutes tõelise konkurentsi, vältida valitsevate positsioonide ärakasutamist kolmandate riikide poolt ning tagada ELi konkurentsiõiguse järgimise; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et võrdsete võimaluste tagamiseks ja ELi ettevõtjate läbirääkimispositsiooni tugevdamiseks välistarnijate suhtes peaksid lepingute peamised aspektid olema läbipaistvamad ja koondatud ning neist tuleks regulaarselt teavitada pädevaid asutusi, et koguda kogu vajalikku teavet, mida saavad kasutada nii pädevad asutused ise kui ka ettevõtjad oma tulevastes läbirääkimistes, kaitstes samas tundliku teabe konfidentsiaalsust; on veendunud, et see aitaks tagada energialepingutes tõelise konkurentsi, vältida valitsevate positsioonide ärakasutamist kolmandate riikide poolt ning tagada ELi konkurentsiõiguse järgimise;

| 27. | palub komisjonil töötada välja konkreetsed meetmed energiaimpordist sõltuvuse vähendamiseks, teostada järelevalvet energiaimpordi mitmekesisuse üle ja avaldada selle kohta regulaarseid eduaruandeid; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil töötada välja konkreetsed meetmed energiaimpordist sõltuvuse vähendamiseks, teostada järelevalvet energiaimpordi mitmekesisuse üle ja avaldada selle kohta regulaarseid eduaruandeid;

| 28. | rõhutab, et väga oluline on suurendada Euroopa tööstuse ja tehnoloogia osalemist kogu energiatootmise ahelas, mis hõlmab mitte ainult tooraineid, vaid ka tootmist, rafineerimist, ladustamist, transporti ja jaotust, sest need on ELi energiaimpordist sõltuvuse vähendamisel kriitilise tähtsusega elemendid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et väga oluline on suurendada Euroopa tööstuse ja tehnoloogia osalemist kogu energiatootmise ahelas, mis hõlmab mitte ainult tooraineid, vaid ka tootmist, rafineerimist, ladustamist, transporti ja jaotust, sest need on ELi energiaimpordist sõltuvuse vähendamisel kriitilise tähtsusega elemendid;

| 29. | on veendunud, et liikmesriikide energiaallikate jaotuse mitmekesisus, mis põhineb nende vastaval potentsiaalil, keskkonnal, geograafilisel asukohal, kogemustel, teadmistel ning majanduslikel kuludel ja vajadustel, aidates samal ajal kaasa energia- ja kliimastrateegia ja -poliitika ühiste eesmärkide saavutamisele, on väärtus kogu ELi jaoks, sest see tugevdab liidu vastupidavust tarnehäiretele, võimaldab liidul teha kulutõhusaid energiaalaseid valikuid ning võimaldab välja arendada erinevaid tehnoloogiaid ja neil turul konkureerida, alandades selle kaudu energiakulusid; rõhutab siiski, et riigisisene mitmekesisus ei tohi saada takistuseks ühtsele turule ning et liikmesriigid peavad järgima täielikult riigiabieeskirju, tegema asjakohaseid investeeringuid oma riikide ülekandetaristutesse ning tagama oma riiklikes energiasüsteemides omavahelise ühendatuse ja vastupidavuse kõrged tasemed, et saavutada liidu energiajulgeoleku ja turueesmärgid; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et liikmesriikide energiaallikate jaotuse mitmekesisus, mis põhineb nende vastaval potentsiaalil, keskkonnal, geograafilisel asukohal, kogemustel, teadmistel ning majanduslikel kuludel ja vajadustel, aidates samal ajal kaasa energia- ja kliimastrateegia ja -poliitika ühiste eesmärkide saavutamisele, on väärtus kogu ELi jaoks, sest see tugevdab liidu vastupidavust tarnehäiretele, võimaldab liidul teha kulutõhusaid energiaalaseid valikuid ning võimaldab välja arendada erinevaid tehnoloogiaid ja neil turul konkureerida, alandades selle kaudu energiakulusid; rõhutab siiski, et riigisisene mitmekesisus ei tohi saada takistuseks ühtsele turule ning et liikmesriigid peavad järgima täielikult riigiabieeskirju, tegema asjakohaseid investeeringuid oma riikide ülekandetaristutesse ning tagama oma riiklikes energiasüsteemides omavahelise ühendatuse ja vastupidavuse kõrged tasemed, et saavutada liidu energiajulgeoleku ja turueesmärgid;

| 30. | on veendunud, et liit saab energiatõhususe suurendamise abil suurendada oma energiajulgeolekut ja vähendada oma sõltuvust kindlatest tarnijatest ja kütustest, samuti kasutades võimalikult hästi ära Euroopa energiaallikaid, kooskõlas ELi energiajulgeoleku, keskkonna- ja kliimaeesmärkidega ning tervishoiu- ja ohutuse alaste õigusaktidega, võttes arvesse liikmesriikide eripärast energiaallikate jaotust, vältides ebavajalikku regulatiivset koormust ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet; rõhutab, et põhimõtteliselt ei tohiks diskrimineerida ühtki kütust ega tehnoloogiat, mis suurendab energiajulgeolekut ja aitab saavutada kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et liit saab energiatõhususe suurendamise abil suurendada oma energiajulgeolekut ja vähendada oma sõltuvust kindlatest tarnijatest ja kütustest, samuti kasutades võimalikult hästi ära Euroopa energiaallikaid, kooskõlas ELi energiajulgeoleku, keskkonna- ja kliimaeesmärkidega ning tervishoiu- ja ohutuse alaste õigusaktidega, võttes arvesse liikmesriikide eripärast energiaallikate jaotust, vältides ebavajalikku regulatiivset koormust ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet; rõhutab, et põhimõtteliselt ei tohiks diskrimineerida ühtki kütust ega tehnoloogiat, mis suurendab energiajulgeolekut ja aitab saavutada kliimaeesmärke;

| 31. | palub komisjonil hõlbustada olemasolevate ELi rahastamiskavade, sh Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tulemuslikku kasutamist, et meelitada ligi investeeringuid võtmetähtsusega energiataristu projektide, energiatõhususe alaste teadusuuringute ja innovatsiooni, taastuvate energiaallikate ning ELi-sisese suutlikkuse arendamise jaoks, et saavutada 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärgid, võttes aluseks kuludel ja tuludel põhineva lähenemisviisi, mis on tehnoloogiliselt neutraalne ja mille puhul seatakse esikohale väliskulude sisestamine; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil hõlbustada olemasolevate ELi rahastamiskavade, sh Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tulemuslikku kasutamist, et meelitada ligi investeeringuid võtmetähtsusega energiataristu projektide, energiatõhususe alaste teadusuuringute ja innovatsiooni, taastuvate energiaallikate ning ELi-sisese suutlikkuse arendamise jaoks, et saavutada 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärgid, võttes aluseks kuludel ja tuludel põhineva lähenemisviisi, mis on tehnoloogiliselt neutraalne ja mille puhul seatakse esikohale väliskulude sisestamine;

| 32. | nõuab kiiret ressursside kasutuselevõtmist ühishuviprojektide rahastamiseks, et luua vajalik taristu ning tagada sujuv ja usaldusväärne energiavarustus, mis ei allu mingisugusele ELi-välisele poliitilisele survele; |
| --- | --- |

32.

nõuab kiiret ressursside kasutuselevõtmist ühishuviprojektide rahastamiseks, et luua vajalik taristu ning tagada sujuv ja usaldusväärne energiavarustus, mis ei allu mingisugusele ELi-välisele poliitilisele survele;

| 33. | rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) peaks toimima mehhanismina, mis muudab taristuinvesteeringud täiesti likviidseks varaklassiks, mille võlakirju saab koondada ja kaubelda Euroopa ja ülemaailmsetel turgudel; märgib veel, et institutsionaalseid investoreid, nagu kindlustusseltse või pensionifonde, kes olemuslikult soovivad teha pikaajalisi investeeringuid reaalsetesse varadesse, õnnestuks meelitada ainult standardiseeritud investeerimistoodete ning usaldusväärse projektisüsteemiga, mis suudab garanteerida töökindlaid ärilahendusi; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) peaks toimima mehhanismina, mis muudab taristuinvesteeringud täiesti likviidseks varaklassiks, mille võlakirju saab koondada ja kaubelda Euroopa ja ülemaailmsetel turgudel; märgib veel, et institutsionaalseid investoreid, nagu kindlustusseltse või pensionifonde, kes olemuslikult soovivad teha pikaajalisi investeeringuid reaalsetesse varadesse, õnnestuks meelitada ainult standardiseeritud investeerimistoodete ning usaldusväärse projektisüsteemiga, mis suudab garanteerida töökindlaid ärilahendusi;

| 34. | palub komisjonil ja eelkõige kaubanduse peadirektoraadil jätkata energiale pühendatud peatüki Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingusse kandmise nõudmist, et kaotada USA veeldatud maagaasi ja toornafta tariifsed ja mittetariifsed kaubandustõkked ning tühistada põhjendamatud protektsionistlikud meetmed, mis võiks aidata kaasa Euroopa ettevõtjate jaoks konkurentsivõimelisema keskkonna väljakujunemisele, vähendades energiakulude erinevust mõlemal pool Atlandi ookeani; palub seoses sellega komisjonil tagada, et võimalik kõnealune energiapeatükk sisaldaks ka sätteid ELi koostöö suurendamise kohta USA valitsuse poolt rahastatud energiauuringute programmide, eelkõige USA ARPA-E programmiga; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja eelkõige kaubanduse peadirektoraadil jätkata energiale pühendatud peatüki Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingusse kandmise nõudmist, et kaotada USA veeldatud maagaasi ja toornafta tariifsed ja mittetariifsed kaubandustõkked ning tühistada põhjendamatud protektsionistlikud meetmed, mis võiks aidata kaasa Euroopa ettevõtjate jaoks konkurentsivõimelisema keskkonna väljakujunemisele, vähendades energiakulude erinevust mõlemal pool Atlandi ookeani; palub seoses sellega komisjonil tagada, et võimalik kõnealune energiapeatükk sisaldaks ka sätteid ELi koostöö suurendamise kohta USA valitsuse poolt rahastatud energiauuringute programmide, eelkõige USA ARPA-E programmiga;

| 35. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kaubanduspoliitika peaks püüdma suurendada energiajulgeolekut kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 194, mitmekesistama Euroopa energiaallikate jaotust ja vähendama sõltuvust ühestainsast välistarnijast või ühest varustuspunktist, järgides samas aluslepingus kehtestatud pädevuste jaotust; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kaubanduspoliitika peaks püüdma suurendada energiajulgeolekut kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 194, mitmekesistama Euroopa energiaallikate jaotust ja vähendama sõltuvust ühestainsast välistarnijast või ühest varustuspunktist, järgides samas aluslepingus kehtestatud pädevuste jaotust;

| 36. | palub komisjonil tagada rangem konkurentsivastase käitumise ja dumpinguvastaste meetmete järelevalve, et kaitsta Euroopa energiatööstust kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi eest; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil tagada rangem konkurentsivastase käitumise ja dumpinguvastaste meetmete järelevalve, et kaitsta Euroopa energiatööstust kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi eest;

| 37. | peab kahetsusväärseks kaubanduse kaitset käsitlevate õigusaktide ajakohastamise arutelude peatumist nõukogus, kuigi Euroopa Parlament on väljendanud kindlat toetust rangemate meetmete võtmisele kaitseks kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi vastu; |
| --- | --- |

37.

peab kahetsusväärseks kaubanduse kaitset käsitlevate õigusaktide ajakohastamise arutelude peatumist nõukogus, kuigi Euroopa Parlament on väljendanud kindlat toetust rangemate meetmete võtmisele kaitseks kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi vastu;

| 38. | palub nõukogul liikuda edasi kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamisega, tagamaks, et Euroopa töötlev tööstus, kus toodetakse eelkõige turbiine, päikesepaneele, kvaliteetseid terastooteid ja ehitusmaterjale, saaks energiasüsteemi ümberkujundamist täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

38.

palub nõukogul liikuda edasi kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamisega, tagamaks, et Euroopa töötlev tööstus, kus toodetakse eelkõige turbiine, päikesepaneele, kvaliteetseid terastooteid ja ehitusmaterjale, saaks energiasüsteemi ümberkujundamist täielikult ära kasutada;

| 39. | rõhutab, kui tähtsad on kaubanduskokkulepete sätted, mis on seotud tehnoloogiaalase koostöö ja teenustega energiatõhususe ja taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise valdkonnas, k.a hooldus ja tarkvaraarendus; juhib tähelepanu asjaolule, et CO2-heite vähendamine on ELi ning paljude partnerriikide, -piirkondade ja -linnade ühine eesmärk; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui tähtsad on kaubanduskokkulepete sätted, mis on seotud tehnoloogiaalase koostöö ja teenustega energiatõhususe ja taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise valdkonnas, k.a hooldus ja tarkvaraarendus; juhib tähelepanu asjaolule, et CO2-heite vähendamine on ELi ning paljude partnerriikide, -piirkondade ja -linnade ühine eesmärk;

| 40. | palub komisjonil ergutada arengumaid rahvusvaheliste kaubandusmeetmetega mitmekesistama oma energiatootmist, ning edendada päikeseenergia tootmist eelkõige ELi lõunanaabruses; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ergutada arengumaid rahvusvaheliste kaubandusmeetmetega mitmekesistama oma energiatootmist, ning edendada päikeseenergia tootmist eelkõige ELi lõunanaabruses;

| 41. | tunneb heameelt keskkonnakaupade algatuse läbirääkimiste pidamise üle ELi ning 13 muu WTO liikme vahel, mille käigus käsitletakse selliseid tooteid, teenuseid ja tehnoloogiat, mis aitavad kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, keskkonnakaitsele, kliimameetmetele ja säästvale arengule; nõuab kõneluste lõpuleviimist 2015. aasta lõpus Nairobis toimuval WTO ministrite konverentsil; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt keskkonnakaupade algatuse läbirääkimiste pidamise üle ELi ning 13 muu WTO liikme vahel, mille käigus käsitletakse selliseid tooteid, teenuseid ja tehnoloogiat, mis aitavad kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, keskkonnakaitsele, kliimameetmetele ja säästvale arengule; nõuab kõneluste lõpuleviimist 2015. aasta lõpus Nairobis toimuval WTO ministrite konverentsil;

| 42. | toonitab, et keskkonnakaupade lepingu läbirääkimiste aluseks peab olema selline keskkonnakaupade määratlus, mis on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus meetmetega, mida võetakse arengumaade abistamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) raames; |
| --- | --- |

42.

toonitab, et keskkonnakaupade lepingu läbirääkimiste aluseks peab olema selline keskkonnakaupade määratlus, mis on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus meetmetega, mida võetakse arengumaade abistamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) raames;

| 43. | palub komisjonil jätkata nõudmist, et loodaks ELi ja USA energiavahetuse süsteem, võttes arvesse praegusi ja tulevasi arenguid teadusuuringute, innovatsiooni ning elektriliinisüsteemide litsentsimise valdkonnas (näiteks kõrgepingeliinide ühendused), mille eesmärk on välja töötada ülemaailmne taastuvenergia jagamise võrk; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil jätkata nõudmist, et loodaks ELi ja USA energiavahetuse süsteem, võttes arvesse praegusi ja tulevasi arenguid teadusuuringute, innovatsiooni ning elektriliinisüsteemide litsentsimise valdkonnas (näiteks kõrgepingeliinide ühendused), mille eesmärk on välja töötada ülemaailmne taastuvenergia jagamise võrk;

| 44. | rõhutab, et tugevdatud energiaühendus peaks olema ELi energiaalase välispoliitika peamine hoob, ning kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid lähtuvalt energiaühenduse reformi kõrgetasemelise analüüsirühma aruandest; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et tugevdatud energiaühendus peaks olema ELi energiaalase välispoliitika peamine hoob, ning kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid lähtuvalt energiaühenduse reformi kõrgetasemelise analüüsirühma aruandest;

| 45. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada energiaühenduse tegevust eelkõige taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas energiajulgeoleku suurendamise nimel, muu hulgas ELi õiguse, näiteks 2020. ja 2030. aasta eesmärkide parema rakendamise ja jõustamise kaudu, eelkõige parema juhtimise, menetluste ühtlustamise ja halduskoormuse vähendamiseks mõeldud IT-vahendite parema kasutamise kaudu, tugevdades selle institutsioone, sealhulgas energiaühenduse parlamentaarse assamblee loomise teel, ja rakendades olulisemaid taristuprojekte, näiteks piiriüleseid kahesuunalisi ühendusi, et tagada parem integreeritus ELi energiaturu ja energiavarustuse kindluse mehhanismidega, ilma et selleks kasutataks riiklike võimsuse turgude loomist, mis õõnestaksid energia siseturu tõhusust; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada energiaühenduse tegevust eelkõige taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas energiajulgeoleku suurendamise nimel, muu hulgas ELi õiguse, näiteks 2020. ja 2030. aasta eesmärkide parema rakendamise ja jõustamise kaudu, eelkõige parema juhtimise, menetluste ühtlustamise ja halduskoormuse vähendamiseks mõeldud IT-vahendite parema kasutamise kaudu, tugevdades selle institutsioone, sealhulgas energiaühenduse parlamentaarse assamblee loomise teel, ja rakendades olulisemaid taristuprojekte, näiteks piiriüleseid kahesuunalisi ühendusi, et tagada parem integreeritus ELi energiaturu ja energiavarustuse kindluse mehhanismidega, ilma et selleks kasutataks riiklike võimsuse turgude loomist, mis õõnestaksid energia siseturu tõhusust;

| 46. | rõhutab vajadust tugevdada Euroopa ja Vahemere piirkonna koostööd gaasi, elektri, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alal; palub komisjonil kiirendada Euroopa–Vahemere gaasiplatvormi loomist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust tugevdada Euroopa ja Vahemere piirkonna koostööd gaasi, elektri, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alal; palub komisjonil kiirendada Euroopa–Vahemere gaasiplatvormi loomist;

Täielikult integreeritud Euroopa energiaturg

| 47. | on veendunud, et tulevane energialiit peab saavutama ELi ja energiaühenduse riikide vahel vaba energiavoo; |
| --- | --- |

47.

on veendunud, et tulevane energialiit peab saavutama ELi ja energiaühenduse riikide vahel vaba energiavoo;

| 48. | rõhutab, et tulevase energialiidu selgroog peab olema täielikult toimiv ja ühendatud energia siseturg, mis tagab täielikult toimivate, turvaliste ja vastupidavate ülekandevõrkude kaudu ohutu, turvalise, õiglaselt jagatud, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundliku, tõhusa, konkurentsivõimelise, taskukohase ja säästva energia tarnimise ning energianõudluse vähendamise, et võimaldada ELi ettevõtetel ja tarbijatel saada gaasi, elektrit ning kütet ja jahutust võimalikult säästval, efektiivsel, demokraatlikul ja kulutõhusal viisil; on seetõttu seisukohal, et püüelda tuleks olemasolevate turupiirkondade edasise laiendamise poole; peab ülioluliseks soodustada tootvate tarbijate integreerimist ELi turule ja võrku; juhib tähelepanu olulistele puudujääkidele, mida energiavõrkude halva ühenduvuse tõttu kogetakse maakogukondades kõikjal ELis; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et tulevase energialiidu selgroog peab olema täielikult toimiv ja ühendatud energia siseturg, mis tagab täielikult toimivate, turvaliste ja vastupidavate ülekandevõrkude kaudu ohutu, turvalise, õiglaselt jagatud, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundliku, tõhusa, konkurentsivõimelise, taskukohase ja säästva energia tarnimise ning energianõudluse vähendamise, et võimaldada ELi ettevõtetel ja tarbijatel saada gaasi, elektrit ning kütet ja jahutust võimalikult säästval, efektiivsel, demokraatlikul ja kulutõhusal viisil; on seetõttu seisukohal, et püüelda tuleks olemasolevate turupiirkondade edasise laiendamise poole; peab ülioluliseks soodustada tootvate tarbijate integreerimist ELi turule ja võrku; juhib tähelepanu olulistele puudujääkidele, mida energiavõrkude halva ühenduvuse tõttu kogetakse maakogukondades kõikjal ELis;

| 49. | tunnistab, et praegu puudub Euroopas ühtne energiaturg ning et sellest tulenev ELi energiaturgude killustatus kahjustab tõsiselt Euroopa konkurentsivõimet ja energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

49.

tunnistab, et praegu puudub Euroopas ühtne energiaturg ning et sellest tulenev ELi energiaturgude killustatus kahjustab tõsiselt Euroopa konkurentsivõimet ja energiajulgeolekut;

| 50. | tuletab meelde, et energiaturud eristuvad finantsturgudest füüsilise alusvara poolest, millega kõrvaldatakse energiasektoris süsteemne risk; peab sellega seoses vajalikuks rakendada ka energiasektorit hõlmavaid finantseeskirju viisil, millega ei moonutata hästi toimiva energia siseturu arengut; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et energiaturud eristuvad finantsturgudest füüsilise alusvara poolest, millega kõrvaldatakse energiasektoris süsteemne risk; peab sellega seoses vajalikuks rakendada ka energiasektorit hõlmavaid finantseeskirju viisil, millega ei moonutata hästi toimiva energia siseturu arengut;

| 51. | rõhutab, et tegeliku efektiivsuse ja kulutõhususe hindamiseks on vaja kaaluda eri energiaallikate otseseid ja väliskulusid ning igasuguste riiklike sekkumiste mõju nende suhtelisele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et tegeliku efektiivsuse ja kulutõhususe hindamiseks on vaja kaaluda eri energiaallikate otseseid ja väliskulusid ning igasuguste riiklike sekkumiste mõju nende suhtelisele konkurentsivõimele;

| 52. | on veendunud, et turupõhiseid mehhanisme tuleb täiendada konkreetsete ja igakülgsete energiavarustuse kindluse ja solidaarsusmehhanismidega, nagu tõhusam piirkondlik ja ELi tasandi kriisijuhtimine, ambitsioonikate energia kokkuhoiumeetmete vastuvõtmine, veeldatud maagaasi ja gaasi hoidlate taristute optimeeritud kasutamine, eelkõige energiavarustuse kindluse jaoks piirkondlikul tasandil, mida tuleb kajastada ELi õigusaktides, sh gaasivarustuse kindluse määruses, mis tuleb võimalikult kiiresti läbi vaadata; |
| --- | --- |

52.

on veendunud, et turupõhiseid mehhanisme tuleb täiendada konkreetsete ja igakülgsete energiavarustuse kindluse ja solidaarsusmehhanismidega, nagu tõhusam piirkondlik ja ELi tasandi kriisijuhtimine, ambitsioonikate energia kokkuhoiumeetmete vastuvõtmine, veeldatud maagaasi ja gaasi hoidlate taristute optimeeritud kasutamine, eelkõige energiavarustuse kindluse jaoks piirkondlikul tasandil, mida tuleb kajastada ELi õigusaktides, sh gaasivarustuse kindluse määruses, mis tuleb võimalikult kiiresti läbi vaadata;

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama olemasolevate ELi riigiabi-, energia-, keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide täielik rakendamine ja jõustamine; palub eelkõige hinnata kolmanda energiapaketi rakendamist ja selle kasu tarbijale; nõuab kolmandas energiapaketis tehtud erandite kaotamist ning Euroopa võrgueeskirjade ja suuniste kiiret vastuvõtmist ja rakendamist; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama olemasolevate ELi riigiabi-, energia-, keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide täielik rakendamine ja jõustamine; palub eelkõige hinnata kolmanda energiapaketi rakendamist ja selle kasu tarbijale; nõuab kolmandas energiapaketis tehtud erandite kaotamist ning Euroopa võrgueeskirjade ja suuniste kiiret vastuvõtmist ja rakendamist;

| 54. | palub komisjonil eraldada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (ACER) rohkem rahalisi vahendeid ning rõhutab, et sel asutusel peaks olema õigus täiendava personali palkamisele, mis võimaldaks energiaturgude üle teostada täielikku ja tulemuslikku järelevalvet, et tagada energiakaubanduse terviklikkus ja läbipaistvus ning kooskõla energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega, mis on ELi energia siseturu nõuetekohase toimimise eeltingimus; märgib, et ACERi pädevust tuleks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E), Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENSTO-G) ja muude oluliste ELi ülesandeid täitvate asutuste suhtes tugevdada, et tagada asjaomastes ELi õigusaktides täpsustatud ülesannete täitmine, ning on veendunud, et amet peaks jaotusvõrguettevõtjaid, tarbijaorganisatsioone ja muid kodanikuühiskonna rühmi ühendavate organisatsioonide tegevuses osalema; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil eraldada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (ACER) rohkem rahalisi vahendeid ning rõhutab, et sel asutusel peaks olema õigus täiendava personali palkamisele, mis võimaldaks energiaturgude üle teostada täielikku ja tulemuslikku järelevalvet, et tagada energiakaubanduse terviklikkus ja läbipaistvus ning kooskõla energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega, mis on ELi energia siseturu nõuetekohase toimimise eeltingimus; märgib, et ACERi pädevust tuleks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E), Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENSTO-G) ja muude oluliste ELi ülesandeid täitvate asutuste suhtes tugevdada, et tagada asjaomastes ELi õigusaktides täpsustatud ülesannete täitmine, ning on veendunud, et amet peaks jaotusvõrguettevõtjaid, tarbijaorganisatsioone ja muid kodanikuühiskonna rühmi ühendavate organisatsioonide tegevuses osalema;

| 55. | kordab, kui oluline on kolmandas energiapaketis kajastatud omandisuhete eraldamine; palub komisjonil hinnata, missuguses ulatuses jõustavad riikide reguleerivad asutused tingimusi, mida on kirjeldatud põhivõrguettevõtjate sertifitseerimist käsitlevates komisjoni arvamustes; |
| --- | --- |

55.

kordab, kui oluline on kolmandas energiapaketis kajastatud omandisuhete eraldamine; palub komisjonil hinnata, missuguses ulatuses jõustavad riikide reguleerivad asutused tingimusi, mida on kirjeldatud põhivõrguettevõtjate sertifitseerimist käsitlevates komisjoni arvamustes;

| 56. | peab kahetsusväärseks, et ENTSO-E ja ENTSO-G sõltuvad liialt riiklike põhivõrguettevõtjate eelarveeraldistest, mis ohustab nende suutlikkust toimida Euroopa tasandil osalejatena; |
| --- | --- |

56.

peab kahetsusväärseks, et ENTSO-E ja ENTSO-G sõltuvad liialt riiklike põhivõrguettevõtjate eelarveeraldistest, mis ohustab nende suutlikkust toimida Euroopa tasandil osalejatena;

| 57. | palub komisjonil suurendada energia- ja gaasibörside turutegevusega seotud reguleerimist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil suurendada energia- ja gaasibörside turutegevusega seotud reguleerimist ja järelevalvet;

| 58. | toonitab, et tugevdamaks meie erakorralist energiasolidaarsust ja vastupanuvõimet tarnehäiretele, peavad nii gaas kui ka elektrienergia olema alati eksporditavad; märgib sellega seoses, et praeguseid piiriülese ülekande süsteeme takistavad sageli riiklike võrguettevõtjate otsused; seepärast palub ACERil pöörata sellele küsimusele oma iga-aastases turujärelevalve aruandes suuremat tähelepanu; |
| --- | --- |

58.

toonitab, et tugevdamaks meie erakorralist energiasolidaarsust ja vastupanuvõimet tarnehäiretele, peavad nii gaas kui ka elektrienergia olema alati eksporditavad; märgib sellega seoses, et praeguseid piiriülese ülekande süsteeme takistavad sageli riiklike võrguettevõtjate otsused; seepärast palub ACERil pöörata sellele küsimusele oma iga-aastases turujärelevalve aruandes suuremat tähelepanu;

| 59. | juhib tähelepanu asjaolule, et täielikult toimiv energia siseturg ei ole valmis, kuni on liikmesriike, mille elektrisüsteemid sõltuvad kolmanda riigi ettevõtjast, ning rõhutab, kui oluline ja vajalik on tagada 2025. aastaks Balti riikide sünkroonne toimimine Euroopa mandriosa võrkudes; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu asjaolule, et täielikult toimiv energia siseturg ei ole valmis, kuni on liikmesriike, mille elektrisüsteemid sõltuvad kolmanda riigi ettevõtjast, ning rõhutab, kui oluline ja vajalik on tagada 2025. aastaks Balti riikide sünkroonne toimimine Euroopa mandriosa võrkudes;

| 60. | rõhutab, et nõuetekohaselt kavandatud ELi tulevase elektrituru mudelit on kiiresti vaja ning selle puhul tuleb võtta eesmärgiks energiavarustuse pikaajaliseks kindlustamiseks vajalike investeeringute edendamine ning taastuvate energiaallikate turupõhisem ja võrguturbe seisukohast optimaalsem integreerimine, võttes seejuures täielikult arvesse energiavarustuse ja -nõudluse muutlikkust, sealhulgas mikrotootmise ja nõudlusreageeringu tehnoloogia suuremat kasutuselevõttu ning taastuvenergia üha suurenevat osakaalu; märgib sellega seoses ära vajaduse nutivõrke käsitlevate ühiste standardite järele, mis on peamine viis tagada stabiilne ja vaba piiriülene energiavoog, aidates seeläbi suurendada energiajulgeolekut; lisaks toonitab rolli, mida võib täita arukamate energiavõrkude ja uute energiasalvestuskohtade arendamine, suurendades taastuvate energiaallikate taset Euroopa tasandil ja tagades niisuguse taristu arendamise koos piirkondlike taastuvate energiaallikate sõlmedega; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et nõuetekohaselt kavandatud ELi tulevase elektrituru mudelit on kiiresti vaja ning selle puhul tuleb võtta eesmärgiks energiavarustuse pikaajaliseks kindlustamiseks vajalike investeeringute edendamine ning taastuvate energiaallikate turupõhisem ja võrguturbe seisukohast optimaalsem integreerimine, võttes seejuures täielikult arvesse energiavarustuse ja -nõudluse muutlikkust, sealhulgas mikrotootmise ja nõudlusreageeringu tehnoloogia suuremat kasutuselevõttu ning taastuvenergia üha suurenevat osakaalu; märgib sellega seoses ära vajaduse nutivõrke käsitlevate ühiste standardite järele, mis on peamine viis tagada stabiilne ja vaba piiriülene energiavoog, aidates seeläbi suurendada energiajulgeolekut; lisaks toonitab rolli, mida võib täita arukamate energiavõrkude ja uute energiasalvestuskohtade arendamine, suurendades taastuvate energiaallikate taset Euroopa tasandil ja tagades niisuguse taristu arendamise koos piirkondlike taastuvate energiaallikate sõlmedega;

| 61. | palub liikmesriikidel ja komisjonil, samuti energiaühenduse lepinguosalistel ja energiaühenduse sekretariaadil keskenduda oma püüdlustes ühishuviprojektide ja energiaühenduse huvides olevate projektide edendamisele, et saavutada üleeuroopaline elektri- ja gaasivõrk, mis suudab edastada elektrit ja gaasi ELi riikide vahel mitmest allikast; on veendunud, et elektrivõrk peab olema võimeline suunama energiat ülejäägiga piirkondadest puudujäägiga piirkondadesse, võimaldades seeläbi turul reageerida tarneraskustele kohe, kui need tekivad, hüvitada ööpäevased ja hooajalised tsüklid, integreerida taastuvad energiaallikad, tagada energiavarustuse kindlus ja soodustada Euroopa energiaturgu; on veendunud, et tuleks kaaluda projektide heakskiitmis- ja loaandmismenetluse kiirendamist ning soodustada olemasolevate liinide ajakohastamist; rõhutab lisaks, et need püüdlused tuleb suunata eeskätt energiasaartest tingitud probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

61.

palub liikmesriikidel ja komisjonil, samuti energiaühenduse lepinguosalistel ja energiaühenduse sekretariaadil keskenduda oma püüdlustes ühishuviprojektide ja energiaühenduse huvides olevate projektide edendamisele, et saavutada üleeuroopaline elektri- ja gaasivõrk, mis suudab edastada elektrit ja gaasi ELi riikide vahel mitmest allikast; on veendunud, et elektrivõrk peab olema võimeline suunama energiat ülejäägiga piirkondadest puudujäägiga piirkondadesse, võimaldades seeläbi turul reageerida tarneraskustele kohe, kui need tekivad, hüvitada ööpäevased ja hooajalised tsüklid, integreerida taastuvad energiaallikad, tagada energiavarustuse kindlus ja soodustada Euroopa energiaturgu; on veendunud, et tuleks kaaluda projektide heakskiitmis- ja loaandmismenetluse kiirendamist ning soodustada olemasolevate liinide ajakohastamist; rõhutab lisaks, et need püüdlused tuleb suunata eeskätt energiasaartest tingitud probleemide lahendamisele;

| 62. | väljendab heameelt oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni üle elektrisüsteemide 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu 2020. aasta vajadustega kohandamise kohta; |
| --- | --- |

62.

väljendab heameelt oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni üle elektrisüsteemide 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu 2020. aasta vajadustega kohandamise kohta;

| 63. | rõhutab taas kord oma pühendumist omavahelise ühendamise 10 % eesmärgile, et kujundada välja ELi energia siseturg, ja peab kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu ettepanekut saavutada liikmesriikide elektrisüsteemide vahelise ühenduse miinimumeesmärgina 2030. aastaks 15 %; tunnistab seda, kui tähtis on saavutada omavahelise ühendamise kvantitatiivne eesmärk olemasoleva siseriikliku ja piiriülese taristu kasutatavuse tagamise teel, et kindlustada Euroopa energiaallikate tõhus kasutamine ja suurem varustuskindlus; |
| --- | --- |

63.

rõhutab taas kord oma pühendumist omavahelise ühendamise 10 % eesmärgile, et kujundada välja ELi energia siseturg, ja peab kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu ettepanekut saavutada liikmesriikide elektrisüsteemide vahelise ühenduse miinimumeesmärgina 2030. aastaks 15 %; tunnistab seda, kui tähtis on saavutada omavahelise ühendamise kvantitatiivne eesmärk olemasoleva siseriikliku ja piiriülese taristu kasutatavuse tagamise teel, et kindlustada Euroopa energiaallikate tõhus kasutamine ja suurem varustuskindlus;

| 64. | rõhutab, kui oluline on tagada usaldusväärne, stabiilne ja prognoositav õigusraamistik, mis võimaldab võtta pikaajalisi kohustusi ja mis on vajalik energiataristusse uute investeeringute tegemiseks; palub komisjonil lühendada täitmisaega, mis võimaldab projektidel kvalifitseeruda ühishuviprojektideks; rõhutab, et arukate jaotusvõrkude kasutuselevõtmist tuleb hõlbustada kiirendatud loa andmise menetluste ning poliitilise toetuse ja võrguhaldureid käsitlevate kohandatud õigusraamistikega, milles arvestatakse muutuvaid vajadusi investeeringute järele ja ergutatakse investeerimist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse (IKT) ning automatiseerimisse võrdsetel alustel traditsioonilise võrgu laiendamisega; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, kui oluline on tagada usaldusväärne, stabiilne ja prognoositav õigusraamistik, mis võimaldab võtta pikaajalisi kohustusi ja mis on vajalik energiataristusse uute investeeringute tegemiseks; palub komisjonil lühendada täitmisaega, mis võimaldab projektidel kvalifitseeruda ühishuviprojektideks; rõhutab, et arukate jaotusvõrkude kasutuselevõtmist tuleb hõlbustada kiirendatud loa andmise menetluste ning poliitilise toetuse ja võrguhaldureid käsitlevate kohandatud õigusraamistikega, milles arvestatakse muutuvaid vajadusi investeeringute järele ja ergutatakse investeerimist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse (IKT) ning automatiseerimisse võrdsetel alustel traditsioonilise võrgu laiendamisega;

| 65. | rõhutab, et energialiit peaks aitama kaasa ka nn energiaalase investeerimise liidu loomisele, tagades, et üle 1 triljoni euro ulatuvad investeeringud, mida on eelseisvatel aastatel vaja Euroopa majanduse elavdamiseks, tuleksid era- ja avaliku sektori investoritelt; märgib, et selline energiaalase investeerimise liit peaks pakkuma võimalusi nii suurtele investoritele kui ka üksikutele tarbijatele ja tavakodanikele; märgib, et niisuguse keskkonna loomiseks, mis hõlbustab ja kasutab erasektori finantseeringuid parimal viisil ära, on esmatähtsal kohal investeerimiskindlus; toonitab, et stabiilse raamistiku võib saavutada üksnes tugeva juhtimissüsteemiga, mis tagab võrdsed võimalused, stabiilsed õiguslikud tingimused ja edendab erasektori usaldust; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et energialiit peaks aitama kaasa ka nn energiaalase investeerimise liidu loomisele, tagades, et üle 1 triljoni euro ulatuvad investeeringud, mida on eelseisvatel aastatel vaja Euroopa majanduse elavdamiseks, tuleksid era- ja avaliku sektori investoritelt; märgib, et selline energiaalase investeerimise liit peaks pakkuma võimalusi nii suurtele investoritele kui ka üksikutele tarbijatele ja tavakodanikele; märgib, et niisuguse keskkonna loomiseks, mis hõlbustab ja kasutab erasektori finantseeringuid parimal viisil ära, on esmatähtsal kohal investeerimiskindlus; toonitab, et stabiilse raamistiku võib saavutada üksnes tugeva juhtimissüsteemiga, mis tagab võrdsed võimalused, stabiilsed õiguslikud tingimused ja edendab erasektori usaldust;

| 66. | rõhutab, et strateegiliste taristuprojektide rakendamine peab toetama energiajulgeoleku keskmise ja pika perspektiivi aspekte ning olema täielikus kooskõlas ELi pikaajaliste CO2-heite vähendamise kohustuste ning ELi keskkonnaalaste ja muude asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et strateegiliste taristuprojektide rakendamine peab toetama energiajulgeoleku keskmise ja pika perspektiivi aspekte ning olema täielikus kooskõlas ELi pikaajaliste CO2-heite vähendamise kohustuste ning ELi keskkonnaalaste ja muude asjaomaste õigusaktidega;

| 67. | palub komisjonil ja liikmesriikidel käsitleda investeeringuid naaberpiirkondi ühendavatesse väiksema mahuga gaasi- ja elektrivõrkude vahelistesse ühendustesse sama tõsiselt kui investeeringuid suurematesse ühishuviprojektidesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha nende võrkudevaheliste ühenduste arendamisel piirkondlike ametiasutustega tihedat koostööd; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil ja liikmesriikidel käsitleda investeeringuid naaberpiirkondi ühendavatesse väiksema mahuga gaasi- ja elektrivõrkude vahelistesse ühendustesse sama tõsiselt kui investeeringuid suurematesse ühishuviprojektidesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha nende võrkudevaheliste ühenduste arendamisel piirkondlike ametiasutustega tihedat koostööd;

| 68. | märgib, kui tähtis on ühendada energianõudluse ja -pakkumise kavandamine ELi energia siseturu tasandil, keskendudes nõudluse vähendamisele ja detsentraliseeritud lahendustele, et saavutada kuluoptimaalne varustuskindlus ning vältida tarbetuid ja liiga mahukaid taristuinvesteeringuid ning luhtunud kulusid; |
| --- | --- |

68.

märgib, kui tähtis on ühendada energianõudluse ja -pakkumise kavandamine ELi energia siseturu tasandil, keskendudes nõudluse vähendamisele ja detsentraliseeritud lahendustele, et saavutada kuluoptimaalne varustuskindlus ning vältida tarbetuid ja liiga mahukaid taristuinvesteeringuid ning luhtunud kulusid;

| 69. | on veendunud, et võttes arvesse vananevate ja ebapiisavate jaotusvõrkude suuri investeerimisvajadusi ja asjaolu, et suurem osa taastuvaid energiaallikaid on ühendatud jaotusvõrgu tasandil, peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma konkreetseid algatusi, et edendada jaotusvõrguettevõtja investeeringuid, muu hulgas finantsinstrumentide kasutamist; soovitab liikmesriikidel tungivalt niisuguseid investeeringuid esmatähtsaks pidada; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et võttes arvesse vananevate ja ebapiisavate jaotusvõrkude suuri investeerimisvajadusi ja asjaolu, et suurem osa taastuvaid energiaallikaid on ühendatud jaotusvõrgu tasandil, peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma konkreetseid algatusi, et edendada jaotusvõrguettevõtja investeeringuid, muu hulgas finantsinstrumentide kasutamist; soovitab liikmesriikidel tungivalt niisuguseid investeeringuid esmatähtsaks pidada;

| 70. | palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb kasutada 315 miljardi euro suurust investeerimiskava koos muude olemasolevate vahenditega, et suurendada maksimaalselt EFSI võimendavat mõju ning rahastada energialiidu väljakujundamiseks vajalikke taristuid ja projekte; |
| --- | --- |

70.

palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb kasutada 315 miljardi euro suurust investeerimiskava koos muude olemasolevate vahenditega, et suurendada maksimaalselt EFSI võimendavat mõju ning rahastada energialiidu väljakujundamiseks vajalikke taristuid ja projekte;

| 71. | on seisukohal, et tugevam piirkondlik koostöö ja poliitika kooskõlastamine on hädavajalik samm kogu ELi hõlmava energiaturu laiema integratsiooni suunas; toetab seetõttu piirkondlikke lähenemisviise nii liikmesriikide seas kui ka suhetes energiaühenduse lepingupooltega, et tagada varustuskindlus ning kiirendada turuintegratsiooni, sh piirkondlike sõlmede edasiarendamise kaudu turu likviidsuse suurendamiseks, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas; rõhutab, et sellised koostöömehhanismid võivad tõhustada poliitika ja energiaturu koostööd ning hõlbustada ühist otsustamist oluliste gaasitaristusse tehtavate investeeringute üle piirkondades; on veendunud, et selliseid küsimusi nagu energiasalvestuskohad ning veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega seotud pakkumismenetlused käsitlevat teavet ja teadmisi võib töötada välja ühiselt; tunnistab elektribörside olulist rolli likviidse, läbipaistva ja kindla energiakaubanduse edendamisel; toonitab piiriüleste projektide kui kogu ELi hõlmavate lahenduste abivahendi potentsiaali; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et tugevam piirkondlik koostöö ja poliitika kooskõlastamine on hädavajalik samm kogu ELi hõlmava energiaturu laiema integratsiooni suunas; toetab seetõttu piirkondlikke lähenemisviise nii liikmesriikide seas kui ka suhetes energiaühenduse lepingupooltega, et tagada varustuskindlus ning kiirendada turuintegratsiooni, sh piirkondlike sõlmede edasiarendamise kaudu turu likviidsuse suurendamiseks, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas; rõhutab, et sellised koostöömehhanismid võivad tõhustada poliitika ja energiaturu koostööd ning hõlbustada ühist otsustamist oluliste gaasitaristusse tehtavate investeeringute üle piirkondades; on veendunud, et selliseid küsimusi nagu energiasalvestuskohad ning veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega seotud pakkumismenetlused käsitlevat teavet ja teadmisi võib töötada välja ühiselt; tunnistab elektribörside olulist rolli likviidse, läbipaistva ja kindla energiakaubanduse edendamisel; toonitab piiriüleste projektide kui kogu ELi hõlmavate lahenduste abivahendi potentsiaali;

| 72. | toetab kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide energiasüsteemide integreerimist tulevase Euroopa energialiidu piirkondlike meetmete kaudu; |
| --- | --- |

72.

toetab kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide energiasüsteemide integreerimist tulevase Euroopa energialiidu piirkondlike meetmete kaudu;

| 73. | toonitab, et suurem piirkondlik koostöö võib aidata kaasa energiajulgeoleku suurendamisele, parandada taristute kavandamist, tagada taastuvenergia integreerimise kulude optimeerimise ning tarbijate kulude madalal tasemel hoidmise; |
| --- | --- |

73.

toonitab, et suurem piirkondlik koostöö võib aidata kaasa energiajulgeoleku suurendamisele, parandada taristute kavandamist, tagada taastuvenergia integreerimise kulude optimeerimise ning tarbijate kulude madalal tasemel hoidmise;

| 74. | peab kiiduväärseks olulisust, mida komisjon omistab tõhustatud piirkondlikule koostööle; palub komisjonil uurida ja teha kindlaks, missugune on elektri- ja gaasivõrgu (ja turu) koostöö optimaalne ulatus ELis; juhib tähelepanu asjaolule, et mõnel juhul oskavad liikmesriigid ise kõige paremini määrata, mis on nende territooriumil vajalik, kuid mõnel juhul pakub ELi juhitav koostöö selget lisaväärtust; toonitab siiski, et mõnel juhul on leitud, et ühiste probleemidega piirkondlikul tasandil kaugeleulatuvat koostööd tehes, näiteks viiepoolse energiafoorumi raames, on liikmesriikide rühmad saavutanud kiiremaid tulemusi; nõustub komisjoni arvamusega, et olemasolevad piirkondlikud süsteemid võivad kogu ELi jaoks eeskujuks olla; |
| --- | --- |

74.

peab kiiduväärseks olulisust, mida komisjon omistab tõhustatud piirkondlikule koostööle; palub komisjonil uurida ja teha kindlaks, missugune on elektri- ja gaasivõrgu (ja turu) koostöö optimaalne ulatus ELis; juhib tähelepanu asjaolule, et mõnel juhul oskavad liikmesriigid ise kõige paremini määrata, mis on nende territooriumil vajalik, kuid mõnel juhul pakub ELi juhitav koostöö selget lisaväärtust; toonitab siiski, et mõnel juhul on leitud, et ühiste probleemidega piirkondlikul tasandil kaugeleulatuvat koostööd tehes, näiteks viiepoolse energiafoorumi raames, on liikmesriikide rühmad saavutanud kiiremaid tulemusi; nõustub komisjoni arvamusega, et olemasolevad piirkondlikud süsteemid võivad kogu ELi jaoks eeskujuks olla;

| 75. | palub komisjonil esitada makropiirkondliku turu koostöö juhtimisstruktuuri, kus Euroopa ja riikide parlamentidel on samuti oma roll; märgib, et kõnealune piirkondlik juhtimine peaks suurema kulude optimeerimise huvides rajanema olemasolevatel piirkondlikel geograafilistel ja turu üksustel, eelkõige: i) Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskaval, ii) Kagu-Euroopa koordineerimisalgatustel, iii) laienenud viiepoolsel foorumil ning iv) Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatusel; rõhutab, et ACERi osatähtsust tuleks seejuures suurendada; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil esitada makropiirkondliku turu koostöö juhtimisstruktuuri, kus Euroopa ja riikide parlamentidel on samuti oma roll; märgib, et kõnealune piirkondlik juhtimine peaks suurema kulude optimeerimise huvides rajanema olemasolevatel piirkondlikel geograafilistel ja turu üksustel, eelkõige: i) Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskaval, ii) Kagu-Euroopa koordineerimisalgatustel, iii) laienenud viiepoolsel foorumil ning iv) Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatusel; rõhutab, et ACERi osatähtsust tuleks seejuures suurendada;

| 76. | palub komisjonil korraldada kulude optimeerimise uuringud, et hinnata ja kvantifitseerida piirkondliku koostöö võimalusi eespool nimetatud piirkondades; on veendunud, et selliste uuringute põhjal peaksid komisjon ja liikmesriigid ühiselt välja töötama ja rakendama tegevuskava makroregioonide loomiseks; |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil korraldada kulude optimeerimise uuringud, et hinnata ja kvantifitseerida piirkondliku koostöö võimalusi eespool nimetatud piirkondades; on veendunud, et selliste uuringute põhjal peaksid komisjon ja liikmesriigid ühiselt välja töötama ja rakendama tegevuskava makroregioonide loomiseks;

| 77. | kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama elektri ja gaasi jaotusvõrkude haldurite vahelisi piirkondliku koostöö projekte, mis on hädavajalikud kindla, konkurentsivõimelise ja säästva energia huvides, võimaldades toetada kohalikku energiatootmist (eriti taastuvenergia tootmist) ning toimetulekut tehnoloogiliste muutustega (arukad võrgud, arukad arvestid jne) ning uute tootmis- ja tarbimisviisidega (nt elektrisõidukid); |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama elektri ja gaasi jaotusvõrkude haldurite vahelisi piirkondliku koostöö projekte, mis on hädavajalikud kindla, konkurentsivõimelise ja säästva energia huvides, võimaldades toetada kohalikku energiatootmist (eriti taastuvenergia tootmist) ning toimetulekut tehnoloogiliste muutustega (arukad võrgud, arukad arvestid jne) ning uute tootmis- ja tarbimisviisidega (nt elektrisõidukid);

| 78. | kutsub komisjoni üles toetama teabevahetust Euroopa territoriaalüksuste (piirkonnad, kohalikud omavalitsused, linnad jne) vaheliste energiaprojektide kohta, et valitud esindajad ja kodanikud saaksid teavet ja teeksid koostööd; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni üles toetama teabevahetust Euroopa territoriaalüksuste (piirkonnad, kohalikud omavalitsused, linnad jne) vaheliste energiaprojektide kohta, et valitud esindajad ja kodanikud saaksid teavet ja teeksid koostööd;

| 79. | nõuab, et arendataks hästi integreeritud ja konkurentsivõimelisi piirkondlikke elektri- ja gaasiturge, mis tagaksid kõiki liidu osi hõlmava energiasüsteemi asjakohasuse ja paindlikkuse; nõuab, et komisjon tegutseks kõikide protektsionismi, konkurentsivastast käitumist ning turule sisenemise ja sealt väljumise tõkestamist puudutavate juhtumite puhul otsustavalt ja läbipaistvalt; toonitab, kui oluline on tagada stabiilsed riiklikud õigusraamistikud, tegeleda haldustakistustega ja muuta riiklikud haldusmenetlused sujuvamaks ning tagada lisaks kodanikupõhiste projektide jaoks võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

79.

nõuab, et arendataks hästi integreeritud ja konkurentsivõimelisi piirkondlikke elektri- ja gaasiturge, mis tagaksid kõiki liidu osi hõlmava energiasüsteemi asjakohasuse ja paindlikkuse; nõuab, et komisjon tegutseks kõikide protektsionismi, konkurentsivastast käitumist ning turule sisenemise ja sealt väljumise tõkestamist puudutavate juhtumite puhul otsustavalt ja läbipaistvalt; toonitab, kui oluline on tagada stabiilsed riiklikud õigusraamistikud, tegeleda haldustakistustega ja muuta riiklikud haldusmenetlused sujuvamaks ning tagada lisaks kodanikupõhiste projektide jaoks võrdsed tingimused;

| 80. | juhib tähelepanu sellele, et siseturu edukaks tasakaalustamiseks on vaja investeeringuid mitte ainult võrkudevahelistesse ühendustesse, vaid muu hulgas ka riigisisestesse võrkudesse, fossiilkütusel töötavatesse elektrijaamadesse, mis on varustatud CO2 kogumise tehnoloogiaga, uutesse tuumaelektrijaamadesse (nendes liikmesriikides, kes neid soovivad), kui vähese CO2-heitega baaskoormusenergia tähtsasse allikasse, hoiustamisvõimsusesse, (nt veeldatud maagaasi terminalidesse), nutivõrkudesse ning paindlikku tootmisse, et tulla toime taastuvenergia ja jaotatud energia tootmise suurenemisega; |
| --- | --- |

80.

juhib tähelepanu sellele, et siseturu edukaks tasakaalustamiseks on vaja investeeringuid mitte ainult võrkudevahelistesse ühendustesse, vaid muu hulgas ka riigisisestesse võrkudesse, fossiilkütusel töötavatesse elektrijaamadesse, mis on varustatud CO2 kogumise tehnoloogiaga, uutesse tuumaelektrijaamadesse (nendes liikmesriikides, kes neid soovivad), kui vähese CO2-heitega baaskoormusenergia tähtsasse allikasse, hoiustamisvõimsusesse, (nt veeldatud maagaasi terminalidesse), nutivõrkudesse ning paindlikku tootmisse, et tulla toime taastuvenergia ja jaotatud energia tootmise suurenemisega;

| 81. | rõhutab vajadust luua õigusraamistik, mis suurendab tarbijate õigusi ning teeb neist investorite, tootjate ja sidusrühmadena aktiivsed osalejad turul, arendades dünaamilist hinnakujundust ja avades turud pakkumise ja nõudluse poole allikatele; märgib, et kodanike osalemist on võimalik tugevdada muu hulgas tarbijate finantsosalusega, energiaühistute ning mikrotootmise ja -salvestamisega, omatarbimisega, energiavarustuse detsentraliseerimisega, arukate energiavõrkude (sh arukate arvestite) kasutuselevõtuga, suurema konkurentsiga jaeturgudel, täieliku läbipaistvusega ning hindade ja tarbijavalikute paindlikkusega; |
| --- | --- |

81.

rõhutab vajadust luua õigusraamistik, mis suurendab tarbijate õigusi ning teeb neist investorite, tootjate ja sidusrühmadena aktiivsed osalejad turul, arendades dünaamilist hinnakujundust ja avades turud pakkumise ja nõudluse poole allikatele; märgib, et kodanike osalemist on võimalik tugevdada muu hulgas tarbijate finantsosalusega, energiaühistute ning mikrotootmise ja -salvestamisega, omatarbimisega, energiavarustuse detsentraliseerimisega, arukate energiavõrkude (sh arukate arvestite) kasutuselevõtuga, suurema konkurentsiga jaeturgudel, täieliku läbipaistvusega ning hindade ja tarbijavalikute paindlikkusega;

| 82. | rõhutab, et tootvaid tarbijaid, kes pakuvad võrgule hoiustamisvõimsust, tuleks tasustada ning neid tuleks julgustada tarbima enda toodetud taastuvenergiat, ilma et neid selle eest karistataks; juhib tähelepanu sellele, et sellised algatused võivad aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja hästi toimiva energia siseturu saavutamisele, mis omakorda võib aidata suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, luua kohalikke töökohti ja jõukust, muuta väiksemaks tarbijate üldisi energiaarveid ja tegeleda raskete ühiskondlike probleemidega, nagu kütteostuvõimetus ja haavatavad tarbijad; palub komisjonil koguda mõjuhinnanguid ja teavet parimate meetmete kohta, mis on võetud riikide tasandil kütteostuvõimetuse probleemi lahendamiseks, ja tagada, et asjaomane Euroopa asutus tsentraliseerib need parimad tavad ja edendab neid; toonitab, et otse turul osalevate tarbijate andmete kaitsmise tagamiseks tuleb võtta asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et tootvaid tarbijaid, kes pakuvad võrgule hoiustamisvõimsust, tuleks tasustada ning neid tuleks julgustada tarbima enda toodetud taastuvenergiat, ilma et neid selle eest karistataks; juhib tähelepanu sellele, et sellised algatused võivad aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja hästi toimiva energia siseturu saavutamisele, mis omakorda võib aidata suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, luua kohalikke töökohti ja jõukust, muuta väiksemaks tarbijate üldisi energiaarveid ja tegeleda raskete ühiskondlike probleemidega, nagu kütteostuvõimetus ja haavatavad tarbijad; palub komisjonil koguda mõjuhinnanguid ja teavet parimate meetmete kohta, mis on võetud riikide tasandil kütteostuvõimetuse probleemi lahendamiseks, ja tagada, et asjaomane Euroopa asutus tsentraliseerib need parimad tavad ja edendab neid; toonitab, et otse turul osalevate tarbijate andmete kaitsmise tagamiseks tuleb võtta asjakohased meetmed;

| 83. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada kohalike ja piirkondlike taastuvate energiaallikate ning kohalike ja piirkondlike jaotusvõrkude ja kaugküttevõrkude täiendavat arendamist ja laiendamist poliitikameetmetega, millega kõrvaldatakse olemasolevad takistused ja aidatakse turgu ümber kujundada; palub komisjonil esitada suunised energia omatarbimise kohta, et edendada selle kasutamist ja kaitsta tarbijate õigusi; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada kohalike ja piirkondlike taastuvate energiaallikate ning kohalike ja piirkondlike jaotusvõrkude ja kaugküttevõrkude täiendavat arendamist ja laiendamist poliitikameetmetega, millega kõrvaldatakse olemasolevad takistused ja aidatakse turgu ümber kujundada; palub komisjonil esitada suunised energia omatarbimise kohta, et edendada selle kasutamist ja kaitsta tarbijate õigusi;

| 84. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama oma tarbeks mõeldud ja mikrotasandi tootmist taastuvenergia mehhanismide abil, mis on suunatud kõige haavatavamatele tarbijatele; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama oma tarbeks mõeldud ja mikrotasandi tootmist taastuvenergia mehhanismide abil, mis on suunatud kõige haavatavamatele tarbijatele;

| 85. | palub komisjonil integreerida kohalikul tasandil osalejad ELi energiapoliitikasse ja esitada ettepanek luua detsentraliseeritud nõustamis- ja suutlikkuse suurendamise keskused eesmärgiga pakkuda kohalikele asutustele vahendeid ja toetust, et tegeleda energiatarnijatega võrdsetel alustel, ning toetada kohaliku energiatootmise arendamist ühistute, kohapeal asutatud ettevõtete ja kohalike omavalitsuste kaudu; |
| --- | --- |

85.

palub komisjonil integreerida kohalikul tasandil osalejad ELi energiapoliitikasse ja esitada ettepanek luua detsentraliseeritud nõustamis- ja suutlikkuse suurendamise keskused eesmärgiga pakkuda kohalikele asutustele vahendeid ja toetust, et tegeleda energiatarnijatega võrdsetel alustel, ning toetada kohaliku energiatootmise arendamist ühistute, kohapeal asutatud ettevõtete ja kohalike omavalitsuste kaudu;

| 86. | rõhutab vajadust teha kindlaks parimad kohalikud tavad ja edendada nende levitamist kogu liidus, et parandada kohalike meetmete ja Euroopa poliitika koordineerimist, ning käsitleda küsimusi, mis mõjutavad energiaprojektide kohalikku aktsepteerimist; teeb ettepaneku luua territooriumide Euroopa foorum; |
| --- | --- |

86.

rõhutab vajadust teha kindlaks parimad kohalikud tavad ja edendada nende levitamist kogu liidus, et parandada kohalike meetmete ja Euroopa poliitika koordineerimist, ning käsitleda küsimusi, mis mõjutavad energiaprojektide kohalikku aktsepteerimist; teeb ettepaneku luua territooriumide Euroopa foorum;

| 87. | on veendunud, et kõik ELi tarbijad peaksid saama ühtsest gaasi- ja elektriturust võrdselt kasu; seepärast toonitab, et turuintegratsiooni ja võrkudevaheliste ühenduste puudumisest tulenevaid riikide siseturgude praeguseid hinnaerinevusi ei tohi enam lubada; soovitab komisjonil tungivalt teha ettepanek meetmete kohta, millega saavutataks hindade suurem lähenemine ja turuintegratsioon kogu liidus; |
| --- | --- |

87.

on veendunud, et kõik ELi tarbijad peaksid saama ühtsest gaasi- ja elektriturust võrdselt kasu; seepärast toonitab, et turuintegratsiooni ja võrkudevaheliste ühenduste puudumisest tulenevaid riikide siseturgude praeguseid hinnaerinevusi ei tohi enam lubada; soovitab komisjonil tungivalt teha ettepanek meetmete kohta, millega saavutataks hindade suurem lähenemine ja turuintegratsioon kogu liidus;

| 88. | toonitab positiivset mõju, mida turuintegratsioon on avaldanud elektrisektoris hulgihindadele ja lõpuks jaehindadele; arvab, et elektrituru ülesehituse läbivaatamisel tuleb hulgi- ja jaemüügiturud paremini siduda, see peab aitama kaasa jae- ja hulgimüügiturgude ees seisvate takistuste kõrvaldamisele ning aitama pakkuda tarbijatele võimalusi valida eri energiatarnijate vahel; |
| --- | --- |

88.

toonitab positiivset mõju, mida turuintegratsioon on avaldanud elektrisektoris hulgihindadele ja lõpuks jaehindadele; arvab, et elektrituru ülesehituse läbivaatamisel tuleb hulgi- ja jaemüügiturud paremini siduda, see peab aitama kaasa jae- ja hulgimüügiturgude ees seisvate takistuste kõrvaldamisele ning aitama pakkuda tarbijatele võimalusi valida eri energiatarnijate vahel;

| 89. | on seisukohal, et energia jaeturgude läbivaatamise raames tuleks kaaluda põhjalikult täiendavaid tarbijakaitsemeetmeid, näiteks kollektiivsete üleminekusüsteemide soodustamist ja edendamist, nõuet lisada energiaarvetele varasematel tarbimistavadel põhinev võrdlus konkurentidega, tarnijate kohustust rakendada oma klientide suhtes automaatselt kõige soodsamat olemasolevat tariifi ning piiratud hulga kergesti võrreldavate standardsete tariifide tagamist; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et energia jaeturgude läbivaatamise raames tuleks kaaluda põhjalikult täiendavaid tarbijakaitsemeetmeid, näiteks kollektiivsete üleminekusüsteemide soodustamist ja edendamist, nõuet lisada energiaarvetele varasematel tarbimistavadel põhinev võrdlus konkurentidega, tarnijate kohustust rakendada oma klientide suhtes automaatselt kõige soodsamat olemasolevat tariifi ning piiratud hulga kergesti võrreldavate standardsete tariifide tagamist;

| 90. | palub komisjonil reguleeritud hindade järkjärgulise kaotamise tegevuskava koostades säilitada hindade reguleerimise ja tariifistruktuuride standardimise võimalus, kui nende eesmärk on piirata turgu häirivaid monopolitasusid või juhuslikku kasumit, et kaitsta haavatavaid tarbijaid või hõlbustada konkureerivate tarnijate tariifide võrdlemist; |
| --- | --- |

90.

palub komisjonil reguleeritud hindade järkjärgulise kaotamise tegevuskava koostades säilitada hindade reguleerimise ja tariifistruktuuride standardimise võimalus, kui nende eesmärk on piirata turgu häirivaid monopolitasusid või juhuslikku kasumit, et kaitsta haavatavaid tarbijaid või hõlbustada konkureerivate tarnijate tariifide võrdlemist;

| 91. | kutsub komisjoni üles jälgima lõplike energiahindade kujunemist Euroopas, sealhulgas makse, tasusid, toetusi ja muid varjatud kulusid, et teha kindlaks meetmed, mis võivad aidata selliseid hindu alandada; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles jälgima lõplike energiahindade kujunemist Euroopas, sealhulgas makse, tasusid, toetusi ja muid varjatud kulusid, et teha kindlaks meetmed, mis võivad aidata selliseid hindu alandada;

Energiatõhusus, mis aitab vähendada nõudlust

| 92. | tuletab meelde parlamendi 5. veebruari 2014. aasta, 26. novembri 2014. aasta ja 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioone, milles nõutakse kolme siduvat energia- ja kliimapoliitika eesmärki 2030. aastaks, eelkõige 40 % energiatõhususe eesmärki; rõhutab, et ELi energiatõhususe eesmärgid pärast 2020. aastat peaksid olema siduvad ja neid tuleks rakendada individuaalsete riiklike eesmärkide kaudu; nõuab, et komisjon töötaks välja erinevad 2030. aasta energiatõhususe stsenaariumid, muu hulgas parlamendi poolt määratud 40 % tasemel; nõuab, et nõukogu, kes on nõudnud kogu ELi hõlmavat vähemalt 27 % eesmärki, suurendaks seda eesmärki kooskõlas parlamendi vastuvõetud eesmärgiga; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde parlamendi 5. veebruari 2014. aasta, 26. novembri 2014. aasta ja 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioone, milles nõutakse kolme siduvat energia- ja kliimapoliitika eesmärki 2030. aastaks, eelkõige 40 % energiatõhususe eesmärki; rõhutab, et ELi energiatõhususe eesmärgid pärast 2020. aastat peaksid olema siduvad ja neid tuleks rakendada individuaalsete riiklike eesmärkide kaudu; nõuab, et komisjon töötaks välja erinevad 2030. aasta energiatõhususe stsenaariumid, muu hulgas parlamendi poolt määratud 40 % tasemel; nõuab, et nõukogu, kes on nõudnud kogu ELi hõlmavat vähemalt 27 % eesmärki, suurendaks seda eesmärki kooskõlas parlamendi vastuvõetud eesmärgiga;

| 93. | märgib, et ambitsioonikas ja saavutatav energiatõhususe suurendamine ühtekuuluvuse, solidaarsuse ja kulutõhususe saavutamise nimel võiks suurendada energiajulgeolekut, konkurentsivõimet, töökohtade loomist ja majanduskasvu, aidata hoida tarbijakulutused madalal tasemel, võidelda kütteostuvõimetuse vastu ning saavutada kliima- ja energiaeesmärgid; |
| --- | --- |

93.

märgib, et ambitsioonikas ja saavutatav energiatõhususe suurendamine ühtekuuluvuse, solidaarsuse ja kulutõhususe saavutamise nimel võiks suurendada energiajulgeolekut, konkurentsivõimet, töökohtade loomist ja majanduskasvu, aidata hoida tarbijakulutused madalal tasemel, võidelda kütteostuvõimetuse vastu ning saavutada kliima- ja energiaeesmärgid;

| 94. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada põhimõtet, mille kohaselt on esmatähtis energiatõhusus; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul on energiatõhusus „maailma tähtsaim kütus“ ja investeeringud energiatõhususse tähendavad mis tahes energiaressursi puhul parima tasuvusega investeeringut; rõhutab, et energiatõhususe suurendamine, eeskätt energiakao vähendamine hoonetes, vähendab oluliselt ELi energiaimporti kolmandatest riikidest, arvestades, et 61 % Euroopa Liitu imporditavast gaasist kasutatakse hoonetes, peamiselt kütmiseks; nõuab sellega seoses energiatõhususe ja energiataristu projektide käsitlemist prioriteetsete projektidena, mis on sama tähtsad kui uude tootmisvõimsusesse tehtavad investeeringud; |
| --- | --- |

94.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada põhimõtet, mille kohaselt on esmatähtis energiatõhusus; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul on energiatõhusus „maailma tähtsaim kütus“ ja investeeringud energiatõhususse tähendavad mis tahes energiaressursi puhul parima tasuvusega investeeringut; rõhutab, et energiatõhususe suurendamine, eeskätt energiakao vähendamine hoonetes, vähendab oluliselt ELi energiaimporti kolmandatest riikidest, arvestades, et 61 % Euroopa Liitu imporditavast gaasist kasutatakse hoonetes, peamiselt kütmiseks; nõuab sellega seoses energiatõhususe ja energiataristu projektide käsitlemist prioriteetsete projektidena, mis on sama tähtsad kui uude tootmisvõimsusesse tehtavad investeeringud;

| 95. | rõhutab, et energiatõhususe suurendamine vähendab nii kodumajapidamiste ja tööstuse energiaarveid kui ka kahandab oluliselt ELi sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavast energiast; toonitab, et energiatõhususe meetmed võimaldaksid luua 2020. aastaks kaks miljonit töökohta, eeskätt ehitussektoris, mille arvele langeb 40 % ELi energia kogunõudlusest; rõhutab, et energiatõhususe suurendamine täiendab energiavarustuse mitmekesistamist; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et energiatõhususe suurendamine vähendab nii kodumajapidamiste ja tööstuse energiaarveid kui ka kahandab oluliselt ELi sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavast energiast; toonitab, et energiatõhususe meetmed võimaldaksid luua 2020. aastaks kaks miljonit töökohta, eeskätt ehitussektoris, mille arvele langeb 40 % ELi energia kogunõudlusest; rõhutab, et energiatõhususe suurendamine täiendab energiavarustuse mitmekesistamist;

| 96. | kutsub komisjoni üles tuvastama ja eemaldama energiatõhususe meetmete teele jäänud takistused ning arendama välja tõelise energiatõhususe turu, et edendada parimate tavade edasiandmist ning kindlustada toodete ja lahenduste kättesaadavus kogu ELis, eesmärgiga luua energiatõhusate toodete ja teenuste tõeliselt ühtne turg; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles tuvastama ja eemaldama energiatõhususe meetmete teele jäänud takistused ning arendama välja tõelise energiatõhususe turu, et edendada parimate tavade edasiandmist ning kindlustada toodete ja lahenduste kättesaadavus kogu ELis, eesmärgiga luua energiatõhusate toodete ja teenuste tõeliselt ühtne turg;

| 97. | rõhutab vajadust suurendada nii hoonete renoveerimise põhjalikkust ja määra kui ka säästvate energiaallikate kasutamist kütte- ja jahutussüsteemides, rakendades õigeid stiimuleid energianõudluse vähendamiseks; soovitab hoonete energiatõhususe standardite jätkuvat tõstmist, võttes arvesse – ja ergutades – tehnilist innovatsiooni, eriti ehitusteabe modelleerimise ja ehitustoodete kasutustsükli mõju simulatsioonide kasutamist avalikes hangetes; lisaks soovitab toetada jätkuvalt liginullenergiahoonete ehitamist kui täiendavat väga olulist sammu energiasõltumatuse ning säästva ja kindla energiasüsteemi tagamiseks; |
| --- | --- |

97.

rõhutab vajadust suurendada nii hoonete renoveerimise põhjalikkust ja määra kui ka säästvate energiaallikate kasutamist kütte- ja jahutussüsteemides, rakendades õigeid stiimuleid energianõudluse vähendamiseks; soovitab hoonete energiatõhususe standardite jätkuvat tõstmist, võttes arvesse – ja ergutades – tehnilist innovatsiooni, eriti ehitusteabe modelleerimise ja ehitustoodete kasutustsükli mõju simulatsioonide kasutamist avalikes hangetes; lisaks soovitab toetada jätkuvalt liginullenergiahoonete ehitamist kui täiendavat väga olulist sammu energiasõltumatuse ning säästva ja kindla energiasüsteemi tagamiseks;

| 98. | toonitab, et ELi energiatõhususe küsimuse arutamisel tuleb tunnustada ja võtta nõuetekohaselt arvesse tööstuse seniseid investeeringuid energiatõhususe parandamisse; |
| --- | --- |

98.

toonitab, et ELi energiatõhususe küsimuse arutamisel tuleb tunnustada ja võtta nõuetekohaselt arvesse tööstuse seniseid investeeringuid energiatõhususe parandamisse;

| 99. | on veendunud, et tööstus peab saama poliitikakujundajatelt selgeid signaale, et teha vajalikke investeeringuid ELi energiaeesmärkide saavutamiseks; rõhutab seepärast vajadust ambitsioonikate eesmärkide ja niisuguse õigusraamistiku järele, millega edendatakse innovatsiooni, tekitamata tarbetut halduskoormust, et suurendada parimal viisil riigis energiatõhusust; |
| --- | --- |

99.

on veendunud, et tööstus peab saama poliitikakujundajatelt selgeid signaale, et teha vajalikke investeeringuid ELi energiaeesmärkide saavutamiseks; rõhutab seepärast vajadust ambitsioonikate eesmärkide ja niisuguse õigusraamistiku järele, millega edendatakse innovatsiooni, tekitamata tarbetut halduskoormust, et suurendada parimal viisil riigis energiatõhusust;

| 100. | on seisukohal, et energiatõhususe eesmärgi kõrval tuleb püüelda ka energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise poole ning tugevdada ELi majanduse konkurentsivõimet tema peamiste kaubanduspartneritega võrreldes; |
| --- | --- |

100.

on seisukohal, et energiatõhususe eesmärgi kõrval tuleb püüelda ka energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise poole ning tugevdada ELi majanduse konkurentsivõimet tema peamiste kaubanduspartneritega võrreldes;

| 101. | rõhutab, et olemasolevate energiatõhusust käsitlevate õigusaktide, sh hoonete energiatõhususe direktiivi ja energiatõhususe direktiivi nõuetekohase rakendamise kõrval liikmesriikides on vajalik kõnealuste õigusaktide läbivaatamine, et hõlbustada riigisiseste eesmärkide saavutamist ja täiendada juba kehtivat poliitikat, mida teostatakse 2020. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus; palub komisjonil vaadata läbi energiatõhusust käsitlevad ELi õigusaktid, nagu on sätestatud energialiidu raamstrateegia lisas; |
| --- | --- |

101.

rõhutab, et olemasolevate energiatõhusust käsitlevate õigusaktide, sh hoonete energiatõhususe direktiivi ja energiatõhususe direktiivi nõuetekohase rakendamise kõrval liikmesriikides on vajalik kõnealuste õigusaktide läbivaatamine, et hõlbustada riigisiseste eesmärkide saavutamist ja täiendada juba kehtivat poliitikat, mida teostatakse 2020. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus; palub komisjonil vaadata läbi energiatõhusust käsitlevad ELi õigusaktid, nagu on sätestatud energialiidu raamstrateegia lisas;

| 102. | rõhutab ELi energiamärgise rolli tarbijate mõjuvõimu suurendamisel ning neile energiamõjuga toodete energiatõhususe kohta täpse, asjakohase ja võrreldava teabe andmisel; rõhutab vajadust vaadata energiamärgis läbi, et lihtsustada veelgi energiatõhusaid tarbijavalikuid ja ergutada energiatõhusate toodete tootmist; |
| --- | --- |

102.

rõhutab ELi energiamärgise rolli tarbijate mõjuvõimu suurendamisel ning neile energiamõjuga toodete energiatõhususe kohta täpse, asjakohase ja võrreldava teabe andmisel; rõhutab vajadust vaadata energiamärgis läbi, et lihtsustada veelgi energiatõhusaid tarbijavalikuid ja ergutada energiatõhusate toodete tootmist;

| 103. | toonitab ökodisaini edu ja täiendavat potentsiaali energiatõhususe ja toodete energiatarbimise parandamise seisukohast, millega vähendatakse majapidamiste energiakulusid ja -tarbimist ning kasvuhoonegaaside heitkoguseid; palub komisjonil kehtestada täiendavad rakendusmeetmeid, võttes arvesse laiemat ressursitõhususe tegevuskava, ning vaadata läbi olemasolevad meetmed, et tagada nende asjakohasus; |
| --- | --- |

103.

toonitab ökodisaini edu ja täiendavat potentsiaali energiatõhususe ja toodete energiatarbimise parandamise seisukohast, millega vähendatakse majapidamiste energiakulusid ja -tarbimist ning kasvuhoonegaaside heitkoguseid; palub komisjonil kehtestada täiendavad rakendusmeetmeid, võttes arvesse laiemat ressursitõhususe tegevuskava, ning vaadata läbi olemasolevad meetmed, et tagada nende asjakohasus;

| 104. | tunnistab kohalike omavalitsuste, äriühingute ja kodanike olulist rolli energiasõltumatuse tagamisel, suurendades energiatõhusust parema linnaplaneerimise, energiaga seotud interneti- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamise, arukate võrkude kasutuselevõtu, energia nõudluse juhtimise, koostootmise, alternatiivkütuste taristu ja soojuspumbarakenduste, omatarbimise ning kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide loomise, ajakohastamise ja laiendamise abil; rõhutab vajadust ergutada kodanikupõhiseid algatusi, nt ühistu- või kogukonnapõhiseid taastuvenergiaprojekte, tugevdada kodanike ja energiateenuse ettevõtjate vahelist sidet, ergutada aktiivsemate ja säästvamate reisimisviiside kasutamist, töötada välja arukate linnade lahendused ja neid rakendada, võtta kasutusele tulevikukindel jaotustaristu, et toetada keskkonnahoidlikku liikuvust linnades ning edendada hoonete renoveerimist ja isoleerimist, sealhulgas homogeense isolatsiooni abil; teeb ettepaneku viia kõik mitmetasandilise valitsemise partnerid kokku rakendusliideses, millesse on aktiivselt kaasatud linnapeade pakt; |
| --- | --- |

104.

tunnistab kohalike omavalitsuste, äriühingute ja kodanike olulist rolli energiasõltumatuse tagamisel, suurendades energiatõhusust parema linnaplaneerimise, energiaga seotud interneti- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamise, arukate võrkude kasutuselevõtu, energia nõudluse juhtimise, koostootmise, alternatiivkütuste taristu ja soojuspumbarakenduste, omatarbimise ning kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide loomise, ajakohastamise ja laiendamise abil; rõhutab vajadust ergutada kodanikupõhiseid algatusi, nt ühistu- või kogukonnapõhiseid taastuvenergiaprojekte, tugevdada kodanike ja energiateenuse ettevõtjate vahelist sidet, ergutada aktiivsemate ja säästvamate reisimisviiside kasutamist, töötada välja arukate linnade lahendused ja neid rakendada, võtta kasutusele tulevikukindel jaotustaristu, et toetada keskkonnahoidlikku liikuvust linnades ning edendada hoonete renoveerimist ja isoleerimist, sealhulgas homogeense isolatsiooni abil; teeb ettepaneku viia kõik mitmetasandilise valitsemise partnerid kokku rakendusliideses, millesse on aktiivselt kaasatud linnapeade pakt;

| 105. | peab absoluutseks prioriteediks töötada välja rahastamisvahendid, tööriistad ja innovatiivsed mudelid avaliku sektori rahaliste vahendite kasutuselevõtuks ja erasektoripoolse rahastamise võimendamiseks kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil, et toetada investeeringuid niisugustes keskse tähtsusega energiatõhususe sektorites nagu hoonete renoveerimine, pöörates nõuetekohast tähelepanu pikaajaliste investeeringute eripärale; rõhutab sellega seoses Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rolli ning EIP hallatava EFSI rolli ning nõuab kindlalt riiklike tugipankade täielikku kaasamist; tunnistab, et nende vahenditega peab kaasnema sihipärane tehniline abi; rõhutab vajadust tagada üldkasutatavate hoonete energiatõhususe kavade kulutasuvus; kutsub komisjoni üles võtma kõiki neid elemente arvesse algatuse „Arukate hoonete arukas rahastamine“ väljatöötamisel; |
| --- | --- |

105.

peab absoluutseks prioriteediks töötada välja rahastamisvahendid, tööriistad ja innovatiivsed mudelid avaliku sektori rahaliste vahendite kasutuselevõtuks ja erasektoripoolse rahastamise võimendamiseks kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil, et toetada investeeringuid niisugustes keskse tähtsusega energiatõhususe sektorites nagu hoonete renoveerimine, pöörates nõuetekohast tähelepanu pikaajaliste investeeringute eripärale; rõhutab sellega seoses Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rolli ning EIP hallatava EFSI rolli ning nõuab kindlalt riiklike tugipankade täielikku kaasamist; tunnistab, et nende vahenditega peab kaasnema sihipärane tehniline abi; rõhutab vajadust tagada üldkasutatavate hoonete energiatõhususe kavade kulutasuvus; kutsub komisjoni üles võtma kõiki neid elemente arvesse algatuse „Arukate hoonete arukas rahastamine“ väljatöötamisel;

| 106. | on seisukohal, et mitmesugused Euroopa fondid, millest rahastatakse energiatõhususe parandamist, peaksid olema paremini suunatud ja nende uuteks prioriteetideks tuleks seada haavatavate, väikese sissetulekuga tarbijate olukorra parandamine ning hoone omaniku ja rentija või eri omanike vaheliste huvide lahknemise probleemi lahendamine; |
| --- | --- |

106.

on seisukohal, et mitmesugused Euroopa fondid, millest rahastatakse energiatõhususe parandamist, peaksid olema paremini suunatud ja nende uuteks prioriteetideks tuleks seada haavatavate, väikese sissetulekuga tarbijate olukorra parandamine ning hoone omaniku ja rentija või eri omanike vaheliste huvide lahknemise probleemi lahendamine;

| 107. | palub komisjonil selgitada koostöös asjaomaste tööstussektorite ning riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmadega välja parimad tavad energiatõhususe rahastamiseks kogu ELis ja väljaspool liitu ning kaasata seejärel rahastamine ja uuenduslikud rahastamismehhanismid Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, EIP ja muudesse ELi vahenditesse; |
| --- | --- |

107.

palub komisjonil selgitada koostöös asjaomaste tööstussektorite ning riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmadega välja parimad tavad energiatõhususe rahastamiseks kogu ELis ja väljaspool liitu ning kaasata seejärel rahastamine ja uuenduslikud rahastamismehhanismid Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, EIP ja muudesse ELi vahenditesse;

| 108. | toonitab, et uue energiakultuuri arendamine on energiatõhususe ja kliimamuutustega seotud eesmärkide täitmiseks hädavajalik; palub liikmesriikidel suurendada koolides kasutatavate sobivate haridusmoodulite abil noorema põlvkonna teadlikkust, et panna alus energiavaldkonna uuele tarbijakäitumisele; |
| --- | --- |

108.

toonitab, et uue energiakultuuri arendamine on energiatõhususe ja kliimamuutustega seotud eesmärkide täitmiseks hädavajalik; palub liikmesriikidel suurendada koolides kasutatavate sobivate haridusmoodulite abil noorema põlvkonna teadlikkust, et panna alus energiavaldkonna uuele tarbijakäitumisele;

Liikumine säästva majanduse suunas

| 109. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogus 2014. aasta oktoobris saavutatud kokkulepe kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta hõlmab kohustust vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on energialiidu CO2-heite vähendamise mõõtme arendamise alus; märgib, et see otsus kujutab endast ka kõige ambitsioonikamat panust rahvusvahelistesse kliimaläbirääkimistesse, mille eesmärk on saavutada siduv kliimakokkulepe ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP 21) Pariisis 2015. aasta detsembris; |
| --- | --- |

109.

tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogus 2014. aasta oktoobris saavutatud kokkulepe kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta hõlmab kohustust vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on energialiidu CO2-heite vähendamise mõõtme arendamise alus; märgib, et see otsus kujutab endast ka kõige ambitsioonikamat panust rahvusvahelistesse kliimaläbirääkimistesse, mille eesmärk on saavutada siduv kliimakokkulepe ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP 21) Pariisis 2015. aasta detsembris;

| 110. | rõhutab vajadust saavutada Pariisis toimuval COP 21 konverentsil terviklik, ambitsioonikas ja siduv kokkulepe, mis sisaldab kindlaid tagatisi, et hoida maakera keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC võrreldes tööstusajastule eelnenud ajajärguga, samuti ülemaailmset, tugevat ja ühist läbipaistvus- ja aruandlussüsteemi, mis hõlmab järelevalvet, aruandluskohustusi ning tõhusat ja tulemuslikku vastavussüsteemi; on arvamusel, et 2020. aasta järgne rahvusvaheline kliimarežiim peaks hõlmama sätteid, mis võimaldavad suuremaid ambitsioone, toetavad kulutõhusaid leevenduspüüdlusi ning pakuvad võimalusi keskkonnaalase terviklikkuse ja säästva arengu kaitsmiseks; rõhutab, et maailma kõige suuremad saastajad peavad võtma kindla kohustuse heitkoguste vähendamiseks; rõhutab olulist rolli, mida peab täitma ELi diplomaatia kliima ja energiaga seoses; |
| --- | --- |

110.

rõhutab vajadust saavutada Pariisis toimuval COP 21 konverentsil terviklik, ambitsioonikas ja siduv kokkulepe, mis sisaldab kindlaid tagatisi, et hoida maakera keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC võrreldes tööstusajastule eelnenud ajajärguga, samuti ülemaailmset, tugevat ja ühist läbipaistvus- ja aruandlussüsteemi, mis hõlmab järelevalvet, aruandluskohustusi ning tõhusat ja tulemuslikku vastavussüsteemi; on arvamusel, et 2020. aasta järgne rahvusvaheline kliimarežiim peaks hõlmama sätteid, mis võimaldavad suuremaid ambitsioone, toetavad kulutõhusaid leevenduspüüdlusi ning pakuvad võimalusi keskkonnaalase terviklikkuse ja säästva arengu kaitsmiseks; rõhutab, et maailma kõige suuremad saastajad peavad võtma kindla kohustuse heitkoguste vähendamiseks; rõhutab olulist rolli, mida peab täitma ELi diplomaatia kliima ja energiaga seoses;

| 111. | tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 oC-ga ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; rõhutab, et CO2-heite järkjärguline kaotamine maailmas 2050. aastaks või veidi hiljem on vajalik selleks, et maailm püsiks kulutõhusal heitkoguste vähendamise kursil, mis vastab temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgile; |
| --- | --- |

111.

tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 oC-ga ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; rõhutab, et CO2-heite järkjärguline kaotamine maailmas 2050. aastaks või veidi hiljem on vajalik selleks, et maailm püsiks kulutõhusal heitkoguste vähendamise kursil, mis vastab temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgile;

| 112. | on veendunud, et taastuvate energiaallikate arendamine on energiakulusid arvesse võttes energialiidu jaoks väga oluline; toonitab taastuvate energiaallikate tähtsat rolli ELis energiajulgeoleku ning poliitilise ja majandusliku sõltumatuse saavutamisel, vähendades energiaimpordi vajadust; rõhutab taastuvate energiaallikate otsustavat rolli õhukvaliteedi parandamisel ning töökohtade ja majanduskasvu loomisel; on veendunud, et taastuvad energiaallikad annavad turvalist, säästvat, konkurentsivõimelist ja taskukohast energiat ning mängivad tähtsat rolli Euroopa püüdlustes saavutada juhtpositsioon rohelises majanduses ning uute tööstussektorite ja tehnoloogiate väljatöötamisel; rõhutab, et sellega seoses peaks praegune energiaturu korraldus olema dünaamilisem ja paindlikum, et integreerida turuga erinevad energiaallikad; juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia tootmiskulud on viimastel aastatel märkimisväärselt langenud; rõhutab, et taastuvate energiaallikate integreerimiseks on tähtis arendada piiriülest taristut ning tõhustada teadusuuringuid ja innovatsiooni arukamate energiavõrkude arendamise ja uute energiasalvestuslahenduste, samuti paindlike tootmistehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

112.

on veendunud, et taastuvate energiaallikate arendamine on energiakulusid arvesse võttes energialiidu jaoks väga oluline; toonitab taastuvate energiaallikate tähtsat rolli ELis energiajulgeoleku ning poliitilise ja majandusliku sõltumatuse saavutamisel, vähendades energiaimpordi vajadust; rõhutab taastuvate energiaallikate otsustavat rolli õhukvaliteedi parandamisel ning töökohtade ja majanduskasvu loomisel; on veendunud, et taastuvad energiaallikad annavad turvalist, säästvat, konkurentsivõimelist ja taskukohast energiat ning mängivad tähtsat rolli Euroopa püüdlustes saavutada juhtpositsioon rohelises majanduses ning uute tööstussektorite ja tehnoloogiate väljatöötamisel; rõhutab, et sellega seoses peaks praegune energiaturu korraldus olema dünaamilisem ja paindlikum, et integreerida turuga erinevad energiaallikad; juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia tootmiskulud on viimastel aastatel märkimisväärselt langenud; rõhutab, et taastuvate energiaallikate integreerimiseks on tähtis arendada piiriülest taristut ning tõhustada teadusuuringuid ja innovatsiooni arukamate energiavõrkude arendamise ja uute energiasalvestuslahenduste, samuti paindlike tootmistehnoloogiate valdkonnas;

| 113. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle muuta Euroopa Liit ülemaailmseks liidriks taastuvate energiaallikate kasutamises; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks selleks toimiva ja teostatava strateegia; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada taastuvenergia õigusraamistike läbipaistvus, sidusus, stabiilsus ja järjepidevus ning vältida tagasiulatuvaid muutusi investeeringuid puudutavates majandustingimustes, et suurendada investorite usaldust ning aidata kaasa taastuvenergia kulutõhusale kasutuselevõtule kõigis ELi piirkondades; rõhutab toetuskavade parema koordineerimise vajadust kooskõlas Euroopa Komisjoni suunistega taastuvenergia toetuskavade koostamise kohta, et vältida võimalikke turumoonutusi ja tagada taastuvate energiaallikate tulemuslik toetamine; rõhutab, et õiged turutingimused energiatõhususse, taastuvatesse energiaallikatesse ja arukatesse taristutesse investeerimiseks on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jaoks otsustava tähtsusega; rõhutab, et energialiidu raames tuleks optimeerida turupõhiseid Euroopa energiaallikate edendamise vahendeid kui vahendeid, mille abil tagada energiasüsteemi võimalikult kulutõhus ja keskkonnasõbralik ümberkujundamine; |
| --- | --- |

113.

väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle muuta Euroopa Liit ülemaailmseks liidriks taastuvate energiaallikate kasutamises; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks selleks toimiva ja teostatava strateegia; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada taastuvenergia õigusraamistike läbipaistvus, sidusus, stabiilsus ja järjepidevus ning vältida tagasiulatuvaid muutusi investeeringuid puudutavates majandustingimustes, et suurendada investorite usaldust ning aidata kaasa taastuvenergia kulutõhusale kasutuselevõtule kõigis ELi piirkondades; rõhutab toetuskavade parema koordineerimise vajadust kooskõlas Euroopa Komisjoni suunistega taastuvenergia toetuskavade koostamise kohta, et vältida võimalikke turumoonutusi ja tagada taastuvate energiaallikate tulemuslik toetamine; rõhutab, et õiged turutingimused energiatõhususse, taastuvatesse energiaallikatesse ja arukatesse taristutesse investeerimiseks on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jaoks otsustava tähtsusega; rõhutab, et energialiidu raames tuleks optimeerida turupõhiseid Euroopa energiaallikate edendamise vahendeid kui vahendeid, mille abil tagada energiasüsteemi võimalikult kulutõhus ja keskkonnasõbralik ümberkujundamine;

| 114. | rõhutab, et meie energiasüsteemide muutmiseks peab EL riiklike toetuste ja riigiabi süsteemide puhul tagama võrdsed sisetingimused, mis ei tugevda ebaõiglaselt teatavate tehnoloogiate ja ettevõtjate turgu valitsevat seisundit; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta aruande üle ELi energiatoetuste ja kulude kohta ning kutsub komisjoni üles aruannet igal aastal ajakohastama, et paremini kindlaks teha, millised sektorid ja valdkonnad vajavad täiendavaid rahalisi vahendeid ja millistes sektorites esineb toetuste tõttu turumoonutusi; |
| --- | --- |

114.

rõhutab, et meie energiasüsteemide muutmiseks peab EL riiklike toetuste ja riigiabi süsteemide puhul tagama võrdsed sisetingimused, mis ei tugevda ebaõiglaselt teatavate tehnoloogiate ja ettevõtjate turgu valitsevat seisundit; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta aruande üle ELi energiatoetuste ja kulude kohta ning kutsub komisjoni üles aruannet igal aastal ajakohastama, et paremini kindlaks teha, millised sektorid ja valdkonnad vajavad täiendavaid rahalisi vahendeid ja millistes sektorites esineb toetuste tõttu turumoonutusi;

| 115. | rõhutab vajadust lõpetada keskkonnakahjulikud toetused, mis tuleb kindlaks teha ja kiiresti kaotada, sest nende toetustega raisatakse nappi avaliku sektori raha algul saastamiseks ja hiljem puhastamiseks; |
| --- | --- |

115.

rõhutab vajadust lõpetada keskkonnakahjulikud toetused, mis tuleb kindlaks teha ja kiiresti kaotada, sest nende toetustega raisatakse nappi avaliku sektori raha algul saastamiseks ja hiljem puhastamiseks;

| 116. | rõhutab, et üleminek konkurentsivõimelisele ja säästvale vähese CO2-heitega majandusele pakub märkimisväärseid võimalusi uute töökohtade, innovatsiooni, majanduskasvu ning väiksemate äriotstarbeliste ja kodumajapidamiste energiaarvete jaoks; tunnistab siiski, et neid võimalusi saab ära kasutada vaid tugeva koostöö kaudu komisjoni, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanike ja tööstuse vahel, millega kaasnevad kõige tulemuslikumad stiimulid ja õigusraamistikud; märgib, et nõuetekohaselt juhitav CO2-heite vähendamine ei tohiks tuua kaasa suuremaid energiakulusid, kütteostuvõimetust, Euroopa majanduse deindustrialiseerimist ega töötuse suurenemist; nõuab seetõttu kindlalt, et sotsiaalpartnerid kaasataks aktiivselt jätkusuutlikule energialiidule ülemineku sotsiaalse mõjuga tegelemisse; rõhutab, et EL vajab kogu ELi hõlmavat ning samal ajal turupõhist ja tehnoloogiliselt neutraalset poliitikat, milles võetakse arvesse kõiki asjaomaseid õigusakte ja asjaomaseid ELi eesmärke, täites neid ühiskonnale võimalikult väikeste kuludega; |
| --- | --- |

116.

rõhutab, et üleminek konkurentsivõimelisele ja säästvale vähese CO2-heitega majandusele pakub märkimisväärseid võimalusi uute töökohtade, innovatsiooni, majanduskasvu ning väiksemate äriotstarbeliste ja kodumajapidamiste energiaarvete jaoks; tunnistab siiski, et neid võimalusi saab ära kasutada vaid tugeva koostöö kaudu komisjoni, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanike ja tööstuse vahel, millega kaasnevad kõige tulemuslikumad stiimulid ja õigusraamistikud; märgib, et nõuetekohaselt juhitav CO2-heite vähendamine ei tohiks tuua kaasa suuremaid energiakulusid, kütteostuvõimetust, Euroopa majanduse deindustrialiseerimist ega töötuse suurenemist; nõuab seetõttu kindlalt, et sotsiaalpartnerid kaasataks aktiivselt jätkusuutlikule energialiidule ülemineku sotsiaalse mõjuga tegelemisse; rõhutab, et EL vajab kogu ELi hõlmavat ning samal ajal turupõhist ja tehnoloogiliselt neutraalset poliitikat, milles võetakse arvesse kõiki asjaomaseid õigusakte ja asjaomaseid ELi eesmärke, täites neid ühiskonnale võimalikult väikeste kuludega;

| 117. | tuletab meelde, et fotogalvaanikatööstus peab olema Euroopa tööstuspoliitika keskmes, et rahuldada kasvava ülemaailmse turu nõudlust ajal, mil suurem osa fotoelektrilisi elemente ja mooduleid toodetakse väljaspool Euroopa Liitu, peamiselt Hiinas; rõhutab, et EL peab osalema selles uues investeerimistsüklis, et hoida oma liidripositsiooni teadus- ja arendustegevuses, masinatööstuses ja teatavates teistes valdkondades, nagu vaheldid ja süsteemide tasakaal, ning uuesti saavutada liidripositsioon seadmete tootmises (elemendid ja moodulid); on veendunud, et EL peaks seadma eesmärgiks selle, et 2020. aastaks moodustaksid vähemalt 20 % tema turust kohapeal toodetud elemendid ja moodulid; |
| --- | --- |

117.

tuletab meelde, et fotogalvaanikatööstus peab olema Euroopa tööstuspoliitika keskmes, et rahuldada kasvava ülemaailmse turu nõudlust ajal, mil suurem osa fotoelektrilisi elemente ja mooduleid toodetakse väljaspool Euroopa Liitu, peamiselt Hiinas; rõhutab, et EL peab osalema selles uues investeerimistsüklis, et hoida oma liidripositsiooni teadus- ja arendustegevuses, masinatööstuses ja teatavates teistes valdkondades, nagu vaheldid ja süsteemide tasakaal, ning uuesti saavutada liidripositsioon seadmete tootmises (elemendid ja moodulid); on veendunud, et EL peaks seadma eesmärgiks selle, et 2020. aastaks moodustaksid vähemalt 20 % tema turust kohapeal toodetud elemendid ja moodulid;

| 118. | tunnistab taastuvenergia osakaalu suurendamisest saadavat kasu soojusenergia turul, eeskätt hoonete puhul; rõhutab suuremat paindlikkust, mida pakub soojusenergia taristu ja salvestamisvõimalused vahelduvate taastuvenergia allikate integreerimise hõlbustamisel, salvestades energia soojusenergia vormis; kordab, et energiajulgeoleku suurendamiseks võib arendada kaugkütte- ja jahutusvõrke, mis on parim võimalus säästva soojusenergia suuremahuliseks integreerimiseks linnadesse, sest need võivad samaaegselt pakkuda mitmesugustest allikatest pärinevat soojusenergiat ega sõltu ühest allikast; |
| --- | --- |

118.

tunnistab taastuvenergia osakaalu suurendamisest saadavat kasu soojusenergia turul, eeskätt hoonete puhul; rõhutab suuremat paindlikkust, mida pakub soojusenergia taristu ja salvestamisvõimalused vahelduvate taastuvenergia allikate integreerimise hõlbustamisel, salvestades energia soojusenergia vormis; kordab, et energiajulgeoleku suurendamiseks võib arendada kaugkütte- ja jahutusvõrke, mis on parim võimalus säästva soojusenergia suuremahuliseks integreerimiseks linnadesse, sest need võivad samaaegselt pakkuda mitmesugustest allikatest pärinevat soojusenergiat ega sõltu ühest allikast;

| 119. | palub komisjonil tagada, et liikmesriigid kehtestaksid miinimummäärad taastuvenergia tootmisele uutes ja renoveeritud hoonetes ning et taastuvenergia projekte toetavad kiired haldus- ja võrguga liitumise menetlused, eelkõige rakendades direktiivi 2009/28/EÜ artikli 13 lõiget 4 ja lõike 1 punkti f ning direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõiget 3; palub komisjonil suurendada olemasolevate asjakohaste õigusaktide läbivaatamise ajal taastuvenergiasüsteemidega varustatud hoonete arvu, nõuda haldusmenetluste ühtset kontaktpunkti väikeste taastuvenergia projektide puhul ja lihtsat teavitamist taastuvenergiat tootvate käitiste puhul, mille toodang kulub täielikult oma tarbeks, ning luua raamistik uuenduslike võrguühenduste korraldusele ja võrguteenustega kauplemisele jaotusvõrgu tasandil; |
| --- | --- |

119.

palub komisjonil tagada, et liikmesriigid kehtestaksid miinimummäärad taastuvenergia tootmisele uutes ja renoveeritud hoonetes ning et taastuvenergia projekte toetavad kiired haldus- ja võrguga liitumise menetlused, eelkõige rakendades direktiivi 2009/28/EÜ artikli 13 lõiget 4 ja lõike 1 punkti f ning direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõiget 3; palub komisjonil suurendada olemasolevate asjakohaste õigusaktide läbivaatamise ajal taastuvenergiasüsteemidega varustatud hoonete arvu, nõuda haldusmenetluste ühtset kontaktpunkti väikeste taastuvenergia projektide puhul ja lihtsat teavitamist taastuvenergiat tootvate käitiste puhul, mille toodang kulub täielikult oma tarbeks, ning luua raamistik uuenduslike võrguühenduste korraldusele ja võrguteenustega kauplemisele jaotusvõrgu tasandil;

| 120. | palub komisjonil võtta vastu ELi kütte ja jahutuse strateegia, milles määratakse kindlaks kõik vajalikud meetmed ja koostoimed, et vähendada kõnealust sõltuvust elumajade, kaubandus- ja tööstushoonete sektorites, aidates samal ajal kaasa ELi energia- ja kliimaeesmärkide täitmisele, saavutades energia kokkuhoidu, tugevdades Euroopa majanduse konkurentsivõimet, edendades majanduskasvu ja töökohtade loomist ning süsteemset innovatsiooni; rõhutab, et see kütte ja jahutuse strateegia peaks hõlmama kõiki energialiidu viit mõõdet; |
| --- | --- |

120.

palub komisjonil võtta vastu ELi kütte ja jahutuse strateegia, milles määratakse kindlaks kõik vajalikud meetmed ja koostoimed, et vähendada kõnealust sõltuvust elumajade, kaubandus- ja tööstushoonete sektorites, aidates samal ajal kaasa ELi energia- ja kliimaeesmärkide täitmisele, saavutades energia kokkuhoidu, tugevdades Euroopa majanduse konkurentsivõimet, edendades majanduskasvu ja töökohtade loomist ning süsteemset innovatsiooni; rõhutab, et see kütte ja jahutuse strateegia peaks hõlmama kõiki energialiidu viit mõõdet;

| 121. | rõhutab, et hüdroenergia on oluline, piirkonnale omane, taastuv ja turvaline energiaallikas, mille arvele langeb 11 % kogu Euroopa energiatoodangust; rõhutab, et seepärast mängib hüdroenergia jätkuvalt energia tootmisel ja salvestamisel tähtsat rolli ning annab olulise panuse Euroopa majanduse CO2 heitkoguste vähendamisse ja ELi sõltuvuse vähendamisse välistest energiaallikatest; |
| --- | --- |

121.

rõhutab, et hüdroenergia on oluline, piirkonnale omane, taastuv ja turvaline energiaallikas, mille arvele langeb 11 % kogu Euroopa energiatoodangust; rõhutab, et seepärast mängib hüdroenergia jätkuvalt energia tootmisel ja salvestamisel tähtsat rolli ning annab olulise panuse Euroopa majanduse CO2 heitkoguste vähendamisse ja ELi sõltuvuse vähendamisse välistest energiaallikatest;

| 122. | palub erilist tähelepanu pöörata merega seotud taastuvatele energiaallikatele kooskõlas komisjoni teatisega sinise majanduse kohta, mis on suure potentsiaaliga tööstussektor, kuid mida on kasutatud vähem kui teisi taastuvenergia sektoreid; |
| --- | --- |

122.

palub erilist tähelepanu pöörata merega seotud taastuvatele energiaallikatele kooskõlas komisjoni teatisega sinise majanduse kohta, mis on suure potentsiaaliga tööstussektor, kuid mida on kasutatud vähem kui teisi taastuvenergia sektoreid;

| 123. | märgib, et kohapeal toodetud biogaasi suurem integreerimine võiks parandada energiajulgeolekut; rõhutab sellega seoses olemasoleva gaasitaristu säilitamise vajadust kõnealusel eesmärgil; |
| --- | --- |

123.

märgib, et kohapeal toodetud biogaasi suurem integreerimine võiks parandada energiajulgeolekut; rõhutab sellega seoses olemasoleva gaasitaristu säilitamise vajadust kõnealusel eesmärgil;

| 124. | märgib, et säästvast metsandusest saadud biomass võib aidata saavutada raamistiku 2030 kliima- ja energiaeesmärke; |
| --- | --- |

124.

märgib, et säästvast metsandusest saadud biomass võib aidata saavutada raamistiku 2030 kliima- ja energiaeesmärke;

| 125. | märgib, et ELi praegust biokütuste poliitikat on laialdaselt kritiseeritud selle pärast, et see ei võta arvesse maakasutuse kaudse muutusega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis võivad vallanduda, kui olemasolev põllumajandustootmine liigub harimata maale, seda nii ELis kui ka väljaspool ELi; |
| --- | --- |

125.

märgib, et ELi praegust biokütuste poliitikat on laialdaselt kritiseeritud selle pärast, et see ei võta arvesse maakasutuse kaudse muutusega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis võivad vallanduda, kui olemasolev põllumajandustootmine liigub harimata maale, seda nii ELis kui ka väljaspool ELi;

| 126. | on arvamusel, et jätkusuutlik lähenemisviis ELi energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisele ei tohiks täiendavalt laiendada maal kasvatatud biokütuste kasutamist ning paremad valikud on parandada sõidukite kütusetõhusust, vähendada transpordinõudlust, vähendada intensiivset karjakasvatust ning suurendada jäätmetest ja jääkidest saadud biokütuste kasutamist, mis ei põhjusta täiendavat maakasutuse muutust; |
| --- | --- |

126.

on arvamusel, et jätkusuutlik lähenemisviis ELi energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisele ei tohiks täiendavalt laiendada maal kasvatatud biokütuste kasutamist ning paremad valikud on parandada sõidukite kütusetõhusust, vähendada transpordinõudlust, vähendada intensiivset karjakasvatust ning suurendada jäätmetest ja jääkidest saadud biokütuste kasutamist, mis ei põhjusta täiendavat maakasutuse muutust;

| 127. | ootab ja nõuab kindlalt toetust projektidele ja investeeringutele, mis muudavad süsinikujäätmed kapitaliks vähese CO2-heitega kemikaalide ja täiustatud biokütuste tarbeainena (st kasutades mikroobe, mida kasvatatakse süsinikurikastel heitgaasidel ja mis muundatakse kütusteks ja kemikaalideks, mis asendavad fossiilsetest ressurssidest tehtud kütused ja kemikaalid (ehk esimese põlvkonna biokütused)) ning vähendavad seeläbi tööstusprotsessides, näiteks terase tootmisel, tekkivaid heitkoguseid ja saasteaineid; |
| --- | --- |

127.

ootab ja nõuab kindlalt toetust projektidele ja investeeringutele, mis muudavad süsinikujäätmed kapitaliks vähese CO2-heitega kemikaalide ja täiustatud biokütuste tarbeainena (st kasutades mikroobe, mida kasvatatakse süsinikurikastel heitgaasidel ja mis muundatakse kütusteks ja kemikaalideks, mis asendavad fossiilsetest ressurssidest tehtud kütused ja kemikaalid (ehk esimese põlvkonna biokütused)) ning vähendavad seeläbi tööstusprotsessides, näiteks terase tootmisel, tekkivaid heitkoguseid ja saasteaineid;

| 128. | rõhutab asjaolu, et tõelises ringmajanduses peavad jäätmed jõudma majandusse tagasi toorainena, et toote lisaväärtus säiliks nii kaua kui võimalik, ning seetõttu on korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine palju tähtsam kui põletamine; juhib tähelepanu asjaolule, et paljudes liikmesriikides on jäätmepõletustehaste võimsus juba liiga suur; rõhutab, et on vaja paremini kavandada ja teavet jagada ning vältida lukustamisefekti; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse energialiidu ja ringmajanduse vahelist seost; |
| --- | --- |

128.

rõhutab asjaolu, et tõelises ringmajanduses peavad jäätmed jõudma majandusse tagasi toorainena, et toote lisaväärtus säiliks nii kaua kui võimalik, ning seetõttu on korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine palju tähtsam kui põletamine; juhib tähelepanu asjaolule, et paljudes liikmesriikides on jäätmepõletustehaste võimsus juba liiga suur; rõhutab, et on vaja paremini kavandada ja teavet jagada ning vältida lukustamisefekti; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse energialiidu ja ringmajanduse vahelist seost;

| 129. | tuletab meelde, et Euroopa tööstus ja VKEd on Euroopa majanduse jaoks ülimalt olulised, ning tunnistab, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja VKEd saaksid väiksematest energiakuludest märkimisväärset kasu; |
| --- | --- |

129.

tuletab meelde, et Euroopa tööstus ja VKEd on Euroopa majanduse jaoks ülimalt olulised, ning tunnistab, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja VKEd saaksid väiksematest energiakuludest märkimisväärset kasu;

| 130. | rõhutab, et innovatsioon ja moderniseerimine, mis on suunatud energia- ja ressursitõhusamatele tööstusprotsessidele, aitavad tugevdada ELi tööstuse konkurentsivõimet; juhib tähelepanu taastuva soojusenergia tehnoloogia alasele innovatsioonile, mis võib vähendada importi ja kulusid ning tõhustada süsteemi toimimist, et tulla toime kõrgetemperatuurilise kütte nõudlusega tööstussektorites; rõhutab, et Euroopa hoonete renoveerimise ja moderniseerimise märkimisväärne väljakutse loob turu kõrgefektiivsetele ehitusmaterjalidele, seadmetele ja vahenditele ning pakub seetõttu märkimisväärset võimalust Euroopa ehitussektori tootjatele ja paigaldajatele innovatsiooniks ja niisuguste töökohtade loomiseks, mida ei ole võimalik ümber paigutada; |
| --- | --- |

130.

rõhutab, et innovatsioon ja moderniseerimine, mis on suunatud energia- ja ressursitõhusamatele tööstusprotsessidele, aitavad tugevdada ELi tööstuse konkurentsivõimet; juhib tähelepanu taastuva soojusenergia tehnoloogia alasele innovatsioonile, mis võib vähendada importi ja kulusid ning tõhustada süsteemi toimimist, et tulla toime kõrgetemperatuurilise kütte nõudlusega tööstussektorites; rõhutab, et Euroopa hoonete renoveerimise ja moderniseerimise märkimisväärne väljakutse loob turu kõrgefektiivsetele ehitusmaterjalidele, seadmetele ja vahenditele ning pakub seetõttu märkimisväärset võimalust Euroopa ehitussektori tootjatele ja paigaldajatele innovatsiooniks ja niisuguste töökohtade loomiseks, mida ei ole võimalik ümber paigutada;

| 131. | märgib, et 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise vahendid tuleb lisada liikmesriikide tööstuspoliitikasse, võttes arvesse reindustrialiseerimise vajadust; on arvamusel, et ELi õigusraamistik ning ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärgid peaksid olema järjepidevad ning järgima paindlikumat ja turupõhisemat lähenemisviisi, pidades silmas vastupidava energialiidu tagamist, inkorporeerides 2030. aasta poliitilised kliimaeesmärgid ja reindustrialiseerimise eesmärgid, et täiendada liikmesriikide tööstuspoliitikat; |
| --- | --- |

131.

märgib, et 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise vahendid tuleb lisada liikmesriikide tööstuspoliitikasse, võttes arvesse reindustrialiseerimise vajadust; on arvamusel, et ELi õigusraamistik ning ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärgid peaksid olema järjepidevad ning järgima paindlikumat ja turupõhisemat lähenemisviisi, pidades silmas vastupidava energialiidu tagamist, inkorporeerides 2030. aasta poliitilised kliimaeesmärgid ja reindustrialiseerimise eesmärgid, et täiendada liikmesriikide tööstuspoliitikat;

| 132. | rõhutab, et teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni tulemuslik kasutamine edendab Euroopa tööstuse juhtpositsiooni ning tugevdab Euroopa ettevõtjate ja tööstuse konkurentsieelist ja ärilist tasuvust ning loob töökohti, aidates samal ajal kaasa ELi peamiste energia- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele, muu hulgas energianõudluse vähendamisele, varustuskindlusele, konkurentsivõimele ning energiatootmise, -jaotamise, -transpordi ja -tarbimise säästvale arengule, võitlusele kütteostuvõimetuse vastu, kasvuhoonegaaside heitkoguste, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud ELi eesmärkide saavutamisele ning Euroopa energiaallikate parimal viisil kasutamisele; |
| --- | --- |

132.

rõhutab, et teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni tulemuslik kasutamine edendab Euroopa tööstuse juhtpositsiooni ning tugevdab Euroopa ettevõtjate ja tööstuse konkurentsieelist ja ärilist tasuvust ning loob töökohti, aidates samal ajal kaasa ELi peamiste energia- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele, muu hulgas energianõudluse vähendamisele, varustuskindlusele, konkurentsivõimele ning energiatootmise, -jaotamise, -transpordi ja -tarbimise säästvale arengule, võitlusele kütteostuvõimetuse vastu, kasvuhoonegaaside heitkoguste, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud ELi eesmärkide saavutamisele ning Euroopa energiaallikate parimal viisil kasutamisele;

| 133. | palub komisjonil kaitsta energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimet ja tagada pikaajaline planeerimiskindlus tööstusinvesteeringute puhul, mis peab kajastama komisjoni püüdlust suurendada 2020. aastaks tööstuse panust SKPsse 20 %ni; |
| --- | --- |

133.

palub komisjonil kaitsta energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimet ja tagada pikaajaline planeerimiskindlus tööstusinvesteeringute puhul, mis peab kajastama komisjoni püüdlust suurendada 2020. aastaks tööstuse panust SKPsse 20 %ni;

| 134. | toonitab heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) keskset rolli kulutõhusa turupõhise vahendina Euroopa energiasüsteemi CO2-heite vähendamiseks ning ELi 2030. aasta ja sellele järgneva aja heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab, et lisaks turustabiilsusreservile tuleks ellu viia HKSi 2020. aasta järgne struktuurireform, et võtta arvesse 2030. aasta CO2-heite vähendamise eesmärki ning seni, kui muudes tähtsamates majandusriikides ei tehta võrreldavaid jõupingutusi, peaks see hõlmama ELi tasandil käegakatsutavaid ja ühtlustatumaid CO2 lekke alaseid meetmeid; |
| --- | --- |

134.

toonitab heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) keskset rolli kulutõhusa turupõhise vahendina Euroopa energiasüsteemi CO2-heite vähendamiseks ning ELi 2030. aasta ja sellele järgneva aja heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab, et lisaks turustabiilsusreservile tuleks ellu viia HKSi 2020. aasta järgne struktuurireform, et võtta arvesse 2030. aasta CO2-heite vähendamise eesmärki ning seni, kui muudes tähtsamates majandusriikides ei tehta võrreldavaid jõupingutusi, peaks see hõlmama ELi tasandil käegakatsutavaid ja ühtlustatumaid CO2 lekke alaseid meetmeid;

| 135. | palub komisjonil uurida täiendavalt CO2-ga seotud kaudseid kulusid ja nende mõju elektrihindadele (ja osakaalu elektrihindades) liikmesriikides; |
| --- | --- |

135.

palub komisjonil uurida täiendavalt CO2-ga seotud kaudseid kulusid ja nende mõju elektrihindadele (ja osakaalu elektrihindades) liikmesriikides;

| 136. | rõhutab, et HKSi tulusid tuleks kasutada eelkõige selleks, et toetada vähese CO2-heitega innovatsiooni, energiatõhusust ja muid CO2-heite vähendamise meetmeid; |
| --- | --- |

136.

rõhutab, et HKSi tulusid tuleks kasutada eelkõige selleks, et toetada vähese CO2-heitega innovatsiooni, energiatõhusust ja muid CO2-heite vähendamise meetmeid;

| 137. | tunnistab, et Euroopa energiaallikad ja tõhusad tehnoloogiad, näiteks koostootmine, annaksid olulise panuse ELi energiajulgeolekusse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste alaste eesmärkide saavutamisse; on sellega seoses veendunud, et energialiit peab kajastama liikmesriikide õigust kasutada nende käsutuses olevaid mis tahes turvalisi ja säästvaid vähese CO2-heitega energiaallikad; |
| --- | --- |

137.

tunnistab, et Euroopa energiaallikad ja tõhusad tehnoloogiad, näiteks koostootmine, annaksid olulise panuse ELi energiajulgeolekusse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste alaste eesmärkide saavutamisse; on sellega seoses veendunud, et energialiit peab kajastama liikmesriikide õigust kasutada nende käsutuses olevaid mis tahes turvalisi ja säästvaid vähese CO2-heitega energiaallikad;

| 138. | tunnistades, et energiaallikate valik kuulub eelkõige liikmesriikide pädevusse, võtab teadmiseks üldsuse mured, mis on seotud hüdrolõhkumise ja tagajärgedega, mida kõnealune tehnoloogia võib endaga kaasa tuua kliimale, keskkonnale ja rahvatervisele ning ELi CO2-heite vähendamise pikaajalise eesmärgi saavutamisele; tunnistab lisaks, et mittetraditsiooniliste kütuste piiratud potentsiaal ELi tulevase energianõudluse rahuldamisele kaasa aitamisel koos selle suurte investeerimis- ja kasutuskulude ning praeguste ülemaailmsete madalate naftahindadega, on muutnud küsitavaks, kas hüdrolõhkumine saab olla Euroopa Liidus elujõuline tehnoloogia; on veendunud, et üldsuse muresid tuleb nõuetekohaselt käsitleda ning et mis tahes hüdrolõhkumisalane tegevus peaks vastama kõrgeimatele kliima-, keskkonna- ja rahvatervisealastele standarditele; palub liikmesriikidel, kes kavatsevad kasutada hüdrolõhkumist, järgida komisjoni 2014. aasta soovitust, milles esitatakse miinimumpõhimõtted süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrolõhkumise teel; |
| --- | --- |

138.

tunnistades, et energiaallikate valik kuulub eelkõige liikmesriikide pädevusse, võtab teadmiseks üldsuse mured, mis on seotud hüdrolõhkumise ja tagajärgedega, mida kõnealune tehnoloogia võib endaga kaasa tuua kliimale, keskkonnale ja rahvatervisele ning ELi CO2-heite vähendamise pikaajalise eesmärgi saavutamisele; tunnistab lisaks, et mittetraditsiooniliste kütuste piiratud potentsiaal ELi tulevase energianõudluse rahuldamisele kaasa aitamisel koos selle suurte investeerimis- ja kasutuskulude ning praeguste ülemaailmsete madalate naftahindadega, on muutnud küsitavaks, kas hüdrolõhkumine saab olla Euroopa Liidus elujõuline tehnoloogia; on veendunud, et üldsuse muresid tuleb nõuetekohaselt käsitleda ning et mis tahes hüdrolõhkumisalane tegevus peaks vastama kõrgeimatele kliima-, keskkonna- ja rahvatervisealastele standarditele; palub liikmesriikidel, kes kavatsevad kasutada hüdrolõhkumist, järgida komisjoni 2014. aasta soovitust, milles esitatakse miinimumpõhimõtted süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrolõhkumise teel;

| 139. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata aktiivselt vananenud, kõige saastavamate või ebaturvaliste elektrijaamade sulgemist, mille eesmärk on vähendada ka turul praegu esinevat tootmise ülevõimsust; |
| --- | --- |

139.

palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata aktiivselt vananenud, kõige saastavamate või ebaturvaliste elektrijaamade sulgemist, mille eesmärk on vähendada ka turul praegu esinevat tootmise ülevõimsust;

| 140. | kutsub komisjoni üles parandama süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtu tingimusi; on veendunud, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võiks toetada üleminekut vähese CO2-heitega energiaturule ning et see võib aidata lepitada energialiidu eri eesmärke seoses mitmekesise ja turvalise energiavarustusega ning samaaegselt saavutada ELi 2050. aasta tegevuskava eesmärkide täitmiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise; |
| --- | --- |

140.

kutsub komisjoni üles parandama süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtu tingimusi; on veendunud, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võiks toetada üleminekut vähese CO2-heitega energiaturule ning et see võib aidata lepitada energialiidu eri eesmärke seoses mitmekesise ja turvalise energiavarustusega ning samaaegselt saavutada ELi 2050. aasta tegevuskava eesmärkide täitmiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise;

| 141. | on veendunud, et CO2-heite vähendamise tehnoloogiaid, nagu süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine, tuleb edasi arendada ning neid peab parandama ulatuslike teadusuuringute ja innovatsiooni abil, et tagada, et sellised tehnoloogiad võimaldavad vähendada või isegi nullida keskkonnamõju, mille tekitavad fossiilkütused, mis endiselt moodustavad enam kui 40 % ELi energiatoodangust ning jäävad tõenäoliselt oluliseks energiaallikaks ka tulevikus; |
| --- | --- |

141.

on veendunud, et CO2-heite vähendamise tehnoloogiaid, nagu süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine, tuleb edasi arendada ning neid peab parandama ulatuslike teadusuuringute ja innovatsiooni abil, et tagada, et sellised tehnoloogiad võimaldavad vähendada või isegi nullida keskkonnamõju, mille tekitavad fossiilkütused, mis endiselt moodustavad enam kui 40 % ELi energiatoodangust ning jäävad tõenäoliselt oluliseks energiaallikaks ka tulevikus;

| 142. | palub komisjonil luua innovatsioonifond NER400, mis peaks toetama vähese CO2-heitega näidisprojekte ning mille aluseks on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning taastuvate energiaallikate programm NER300, kuid mille kohaldamisala on laienenud uuendustele CO2-heite vähendamise vallas tööstussektoris; |
| --- | --- |

142.

palub komisjonil luua innovatsioonifond NER400, mis peaks toetama vähese CO2-heitega näidisprojekte ning mille aluseks on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning taastuvate energiaallikate programm NER300, kuid mille kohaldamisala on laienenud uuendustele CO2-heite vähendamise vallas tööstussektoris;

| 143. | märgib, et tuumaenergia moodustab 27 % ELi elektritootmisest ja üle poole vähese CO2-heitega elektrienergiast kogu ELis 2014. aastal, et 130 tuumajaama 132st lõpetavad oma tegevuse 2050. aastaks, mis tekitab suure tühimiku vähese CO2-heitega baaskoormuselektri osas ELi elektritootmises; tunnistab samas, et sellal kui mõned liikmesriigid on otsustanud loobuda tuumaenergiast, soovivad teised liikmesriigid välja töötada uusi tuumaenergiaprojekte, et saavutada oma riiklikud ja ELi energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, ning kutsub komisjoni üles tagama, et EL looks raamistiku, mis võimaldaks nendel liikmesriikidel, kes soovivad välja töötada tuumaenergiaprojekte, seda ELi siseturu- ja konkurentsieeskirjade tingimustes teha; |
| --- | --- |

143.

märgib, et tuumaenergia moodustab 27 % ELi elektritootmisest ja üle poole vähese CO2-heitega elektrienergiast kogu ELis 2014. aastal, et 130 tuumajaama 132st lõpetavad oma tegevuse 2050. aastaks, mis tekitab suure tühimiku vähese CO2-heitega baaskoormuselektri osas ELi elektritootmises; tunnistab samas, et sellal kui mõned liikmesriigid on otsustanud loobuda tuumaenergiast, soovivad teised liikmesriigid välja töötada uusi tuumaenergiaprojekte, et saavutada oma riiklikud ja ELi energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, ning kutsub komisjoni üles tagama, et EL looks raamistiku, mis võimaldaks nendel liikmesriikidel, kes soovivad välja töötada tuumaenergiaprojekte, seda ELi siseturu- ja konkurentsieeskirjade tingimustes teha;

| 144. | märgib, et tuumaenergia on üks kõige olulisemaid panuseid Euroopa energiasüsteemi, kuna selle CO2- heitkogused on väiksemad ning samal ajal vähendab see sõltuvust impordist, tagab stabiilse energiatootmise, mis suudab teenindada siseturgu ning on aluseks stabiilsele energiasüsteemile, kuhu taastuvad energiaallikad saab järk-järgult integreerida; |
| --- | --- |

144.

märgib, et tuumaenergia on üks kõige olulisemaid panuseid Euroopa energiasüsteemi, kuna selle CO2- heitkogused on väiksemad ning samal ajal vähendab see sõltuvust impordist, tagab stabiilse energiatootmise, mis suudab teenindada siseturgu ning on aluseks stabiilsele energiasüsteemile, kuhu taastuvad energiaallikad saab järk-järgult integreerida;

| 145. | nõuab, et liikmesriigid, kes loobuvad järk-järgult tuumaenergiast, tagaksid, et see asendatakse sellise elektritootmisega, mis tagaks sama suure energiavarustuse ning aitaks stabiliseerida ühtset tootmis- ja jaotussüsteemi; |
| --- | --- |

145.

nõuab, et liikmesriigid, kes loobuvad järk-järgult tuumaenergiast, tagaksid, et see asendatakse sellise elektritootmisega, mis tagaks sama suure energiavarustuse ning aitaks stabiliseerida ühtset tootmis- ja jaotussüsteemi;

| 146. | on veendunud, et ehkki liikmesriigid peavad ise otsustama oma energiaallikate valiku üle ja iga liikmesriik otsustab suveräänselt oma majanduse CO2-heite vähendamise viisi üle, on ELi tasandil toimuv poliitika ja tehnoloogia arengu koordineerimine vajalik Euroopa ja liikmesriikide kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks; tunnistab, et mõnes valdkonnas on ELi tasandi poliitika kõige tõhusam ning mõnes valdkonnas on liikmesriikidevaheline tihe koostöö ja kooskõlastamine otsustava tähtsusega; tunnistab, et niisuguse kooskõlastamise tagamiseks on vaja tugevat ja usaldusväärset juhtimisprotsessi; |
| --- | --- |

146.

on veendunud, et ehkki liikmesriigid peavad ise otsustama oma energiaallikate valiku üle ja iga liikmesriik otsustab suveräänselt oma majanduse CO2-heite vähendamise viisi üle, on ELi tasandil toimuv poliitika ja tehnoloogia arengu koordineerimine vajalik Euroopa ja liikmesriikide kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks; tunnistab, et mõnes valdkonnas on ELi tasandi poliitika kõige tõhusam ning mõnes valdkonnas on liikmesriikidevaheline tihe koostöö ja kooskõlastamine otsustava tähtsusega; tunnistab, et niisuguse kooskõlastamise tagamiseks on vaja tugevat ja usaldusväärset juhtimisprotsessi;

| 147. | palub, et komisjon esitaks ettepanekud ajakohastamisfondi loomise kohta koos rangete kriteeriumide ja suunistega, et rahastataks ainult tegelikke energia ajakohastamise projekte, mis valitakse tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi ja selle alusel, kas on tõendatud nende vastavus ELi 2030. aasta kasvuhoonegaaside eesmärkidele; |
| --- | --- |

147.

palub, et komisjon esitaks ettepanekud ajakohastamisfondi loomise kohta koos rangete kriteeriumide ja suunistega, et rahastataks ainult tegelikke energia ajakohastamise projekte, mis valitakse tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi ja selle alusel, kas on tõendatud nende vastavus ELi 2030. aasta kasvuhoonegaaside eesmärkidele;

| 148. | rõhutab, et EIP tuleks kaasata nimetatud ajakohastamisfondi kriteeriumide ja suuniste väljatöötamisse; |
| --- | --- |

148.

rõhutab, et EIP tuleks kaasata nimetatud ajakohastamisfondi kriteeriumide ja suuniste väljatöötamisse;

| 149. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et energialiidu väljakujundamisel tagatakse keskkonna- ja kliimakaitse, parem õhukvaliteet, väiksem sõltuvus välisest energiast, bioloogiline mitmekesisus, tööhõive ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime tehnoloogiaalase innovatsiooni ja juhtpositsiooni alusel; |
| --- | --- |

149.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et energialiidu väljakujundamisel tagatakse keskkonna- ja kliimakaitse, parem õhukvaliteet, väiksem sõltuvus välisest energiast, bioloogiline mitmekesisus, tööhõive ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime tehnoloogiaalase innovatsiooni ja juhtpositsiooni alusel;

| 150. | rõhutab, et energia tuleb muuta taskukohaseks kõigile ELi kodanikele; leiab, et asjatu tarbimise vältimine tõhususe suurendamise, paremate ühenduste, suurema turuintegratsiooni ja säästvasse energiasse, eelkõige hoonetesse investeerimise abil võimaldab paljudele majapidamistele võrdsetel tingimustel juurdepääsu ühtsele, säästvale, konkurentsivõimelisele ja turvalisele energiaturule ning võimaldab vältida kütteostuvõimetust, mis 2012. aastal mõjutas ühte neljast ELi kodanikust; palub komisjonil esitada teatis kütteostuvõimetuse kohta Euroopas koos selle vastu võitlemise tegevuskavaga, mis sisaldab kütteostuvõimetuse määratlust ja näitajaid; |
| --- | --- |

150.

rõhutab, et energia tuleb muuta taskukohaseks kõigile ELi kodanikele; leiab, et asjatu tarbimise vältimine tõhususe suurendamise, paremate ühenduste, suurema turuintegratsiooni ja säästvasse energiasse, eelkõige hoonetesse investeerimise abil võimaldab paljudele majapidamistele võrdsetel tingimustel juurdepääsu ühtsele, säästvale, konkurentsivõimelisele ja turvalisele energiaturule ning võimaldab vältida kütteostuvõimetust, mis 2012. aastal mõjutas ühte neljast ELi kodanikust; palub komisjonil esitada teatis kütteostuvõimetuse kohta Euroopas koos selle vastu võitlemise tegevuskavaga, mis sisaldab kütteostuvõimetuse määratlust ja näitajaid;

Liikumine energiatõhusa ja vähese CO2-heitega transpordisektori suunas

| 151. | märgib, et transpordisektor moodustab Euroopa energia lõpptarbimisest hinnanguliselt 30 % ning et 94 % transpordisektorist sõltub naftasaadustest; on seepärast seisukohal, et tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitikat järgiva tugeva energialiidu raamstrateegia keskmes peaks olema keskkonnahoidlikum energiasüsteem, millel on selge seos transpordisektori CO2-heite vähendamisega; rõhutab, et meetmete ühitamine energiatõhususe ja taastuvenergia edendamiseks ning innovatiivsete energiatehnoloogiate arendamiseks on äärmiselt tähtis, et saavutada Euroopa transpordisüsteemide jaoks keskkonnasäästlik energiaallikate jaotus; peab vajalikuks mitmekesiste taastuvate energiaallikate, sealhulgas raskeveokites ja meretranspordis veeldatud maagaasi kasutamise ergutamist; nõuab komisjonilt tungivalt ettepanekuid keskkonnale kahjulike maksusoodustuste kaotamise kohta; ergutab sellise teadus- ja uuendustegevuse toetamist, mille eesmärk on leida tehnoloogiliselt paremaid liikuvusega seotud lahendusi, samuti lahendusi tugitehnoloogiate ja poliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

151.

märgib, et transpordisektor moodustab Euroopa energia lõpptarbimisest hinnanguliselt 30 % ning et 94 % transpordisektorist sõltub naftasaadustest; on seepärast seisukohal, et tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitikat järgiva tugeva energialiidu raamstrateegia keskmes peaks olema keskkonnahoidlikum energiasüsteem, millel on selge seos transpordisektori CO2-heite vähendamisega; rõhutab, et meetmete ühitamine energiatõhususe ja taastuvenergia edendamiseks ning innovatiivsete energiatehnoloogiate arendamiseks on äärmiselt tähtis, et saavutada Euroopa transpordisüsteemide jaoks keskkonnasäästlik energiaallikate jaotus; peab vajalikuks mitmekesiste taastuvate energiaallikate, sealhulgas raskeveokites ja meretranspordis veeldatud maagaasi kasutamise ergutamist; nõuab komisjonilt tungivalt ettepanekuid keskkonnale kahjulike maksusoodustuste kaotamise kohta; ergutab sellise teadus- ja uuendustegevuse toetamist, mille eesmärk on leida tehnoloogiliselt paremaid liikuvusega seotud lahendusi, samuti lahendusi tugitehnoloogiate ja poliitika valdkonnas;

| 152. | märgib, et transpordisektori CO2-heite vähendamine eeldab energia, transpordi, kaubanduse, teadustegevuse ja innovatsiooni poliitikavaldkondade meetmete integreerimist; rõhutab piiriüleste ühtsete lähenemisviiside tähtsust riigiti killustatuse vältimiseks ning toonitab vajadust kehtestada standardid ja koostalitluse nõuded, mis võimaldaksid Euroopa ettevõtetel turu pakutavaid võimalusi ära kasutada; |
| --- | --- |

152.

märgib, et transpordisektori CO2-heite vähendamine eeldab energia, transpordi, kaubanduse, teadustegevuse ja innovatsiooni poliitikavaldkondade meetmete integreerimist; rõhutab piiriüleste ühtsete lähenemisviiside tähtsust riigiti killustatuse vältimiseks ning toonitab vajadust kehtestada standardid ja koostalitluse nõuded, mis võimaldaksid Euroopa ettevõtetel turu pakutavaid võimalusi ära kasutada;

| 153. | märgib, et sõidukite paranenud tulemuslikkuse nõuded ja kütusesäästlikkus on olulised nii ELi naftast sõltuvuse kui ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, ning palub seetõttu tööstusel, liikmesriikidel ja komisjonil jätkata ja kiirendada jõupingutusi selles valdkonnas, tagades hiljutiste skandaalide valguses, et heitkoguste mõõtmine ei ole mitte ainult täpne, vaid ka peegeldab tegelikkusele vastavaid sõidutingimusi; palub komisjonil läbi vaadata sõiduautode ja kaubikute CO2-heite standardid 2020. aasta järgseks perioodiks; märgib siiski, et pikaajaline lahendus transpordi heitkoguste vähendamiseks ning energianõudluse vähendamise ja tarnete mitmekesisuse tagamiseks peitub alternatiivsetes kütustes, taastuvallikatest toodetud elektrienergiaga varustamises ning säästlikumate transpordiliikide edendamises; |
| --- | --- |

153.

märgib, et sõidukite paranenud tulemuslikkuse nõuded ja kütusesäästlikkus on olulised nii ELi naftast sõltuvuse kui ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, ning palub seetõttu tööstusel, liikmesriikidel ja komisjonil jätkata ja kiirendada jõupingutusi selles valdkonnas, tagades hiljutiste skandaalide valguses, et heitkoguste mõõtmine ei ole mitte ainult täpne, vaid ka peegeldab tegelikkusele vastavaid sõidutingimusi; palub komisjonil läbi vaadata sõiduautode ja kaubikute CO2-heite standardid 2020. aasta järgseks perioodiks; märgib siiski, et pikaajaline lahendus transpordi heitkoguste vähendamiseks ning energianõudluse vähendamise ja tarnete mitmekesisuse tagamiseks peitub alternatiivsetes kütustes, taastuvallikatest toodetud elektrienergiaga varustamises ning säästlikumate transpordiliikide edendamises;

| 154. | toetab terviklikku maanteetranspordi paketti, mis soodustab taristu tõhusamat põhihinnakujundust ning arukate koostalitlusvõimeliste transpordilahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et energiatõhusust saab parandada digiteerimise toetamise, arukate transpordisüsteemide kasutamise ja uuenduslike transporditeenuste väljatöötamisega; nõuab transpordisektori tulevikku suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat; toetab linna- ja maapiirkondade säästvate liikuvuskavade väljatöötamist, et vähendada liiklusest tingitud saastet, ummikuid, müra ja liiklusõnnetusi; usub, et kõnealuste kavade eesmärk peaks olema puudega kasutajatele ja kuludele mõeldes ebavõrdsuse kaotamine; |
| --- | --- |

154.

toetab terviklikku maanteetranspordi paketti, mis soodustab taristu tõhusamat põhihinnakujundust ning arukate koostalitlusvõimeliste transpordilahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et energiatõhusust saab parandada digiteerimise toetamise, arukate transpordisüsteemide kasutamise ja uuenduslike transporditeenuste väljatöötamisega; nõuab transpordisektori tulevikku suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat; toetab linna- ja maapiirkondade säästvate liikuvuskavade väljatöötamist, et vähendada liiklusest tingitud saastet, ummikuid, müra ja liiklusõnnetusi; usub, et kõnealuste kavade eesmärk peaks olema puudega kasutajatele ja kuludele mõeldes ebavõrdsuse kaotamine;

| 155. | pooldab üleminekut säästvamatele ja energiatõhusamatele transporditeedele ja -liikidele nagu raudtee-, lähimereveo, sisevee- ja meretransport, muutes need konkurentsivõimelisemaks ja CO2-heite vähendamise poolest tõhusamaks; rõhutab sellega seoses ühendvedude tähtsust; |
| --- | --- |

155.

pooldab üleminekut säästvamatele ja energiatõhusamatele transporditeedele ja -liikidele nagu raudtee-, lähimereveo, sisevee- ja meretransport, muutes need konkurentsivõimelisemaks ja CO2-heite vähendamise poolest tõhusamaks; rõhutab sellega seoses ühendvedude tähtsust;

| 156. | palub komisjoni esitada osana transpordisektori CO2-heite vähendamise meetmetest terviklik maanteetranspordi strateegia ning toetada maanteetranspordis elektromobiilsuse kiiremat arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

156.

palub komisjoni esitada osana transpordisektori CO2-heite vähendamise meetmetest terviklik maanteetranspordi strateegia ning toetada maanteetranspordis elektromobiilsuse kiiremat arendamist ja kasutuselevõttu;

| 157. | juhib tähelepanu sellele, et elektrisõidukite kasutuselevõtuga kaasneb suur koormus elektrienergia tootmisele, ning nõuab hindamisi, et teha kindlaks, mil määral piisab praegusest tootmisvõimsusest; |
| --- | --- |

157.

juhib tähelepanu sellele, et elektrisõidukite kasutuselevõtuga kaasneb suur koormus elektrienergia tootmisele, ning nõuab hindamisi, et teha kindlaks, mil määral piisab praegusest tootmisvõimsusest;

| 158. | palub komisjonil vaadata läbi sõiduautode kütusekulu ja CO2 heitkoguste märgistamise kava, et tagada tarbijatele täpsem, asjakohasem ja võrreldavam teave CO2 heitkoguste ja kütusekulu kohta, et juhtida tarbija valikut kõige energiatõhusamate autode poole ning sellega ergutada tootjaid parandama oma sõidukite energiatõhusust ja suurendama energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

158.

palub komisjonil vaadata läbi sõiduautode kütusekulu ja CO2 heitkoguste märgistamise kava, et tagada tarbijatele täpsem, asjakohasem ja võrreldavam teave CO2 heitkoguste ja kütusekulu kohta, et juhtida tarbija valikut kõige energiatõhusamate autode poole ning sellega ergutada tootjaid parandama oma sõidukite energiatõhusust ja suurendama energiajulgeolekut;

| 159. | nõuab kindlalt, et komisjon kiirendaks muudetud testtsükli kasutuselevõttu, tagamaks, et CO2 ja muud sõidukitest tekkivad saasteainete heitkogused kajastavad tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heitkoguseid; |
| --- | --- |

159.

nõuab kindlalt, et komisjon kiirendaks muudetud testtsükli kasutuselevõttu, tagamaks, et CO2 ja muud sõidukitest tekkivad saasteainete heitkogused kajastavad tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heitkoguseid;

| 160. | palub komisjonil kiirendada täiustatud tehnoloogiate integreerimist uuenduslikku raudteesektorisse raudteetranspordile ülemineku algatusega, mis võib olla keskkonnasäästliku ühistranspordi saavutamise jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

160.

palub komisjonil kiirendada täiustatud tehnoloogiate integreerimist uuenduslikku raudteesektorisse raudteetranspordile ülemineku algatusega, mis võib olla keskkonnasäästliku ühistranspordi saavutamise jaoks määrava tähtsusega;

| 161. | tuletab meelde, et rahvusvahelisele laevandusele ei kehti endiselt siduvad kohustused vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kuid samal ajal toimub selles valdkonnas suur liikluse kasv; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide kohta rahvusvahelises laevanduses, kui Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ei lepita enne 2016. aasta lõppu kokku siduvates meetmetes; |
| --- | --- |

161.

tuletab meelde, et rahvusvahelisele laevandusele ei kehti endiselt siduvad kohustused vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kuid samal ajal toimub selles valdkonnas suur liikluse kasv; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide kohta rahvusvahelises laevanduses, kui Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ei lepita enne 2016. aasta lõppu kokku siduvates meetmetes;

| 162. | rõhutab vajadust parandada transpordi-, kütte- ja jahutus- ning elektrisektori CO2-heite vähendamise strateegiate koordineerimist; palub komisjonil esitada tervikliku kava CO2-heite vähendamise kohta transpordi-, kütte- ja jahutussektoris, võttes muu hulgas arvesse, et taastuvatest energiaallikatest toodetud keskkonnasõbralikku ja odavat elektrienergiat – kui see on piisavalt kättesaadav – saab kasutada elektriautode laadimiseks ning kütte- ja jahutusseadmete tööks; |
| --- | --- |

162.

rõhutab vajadust parandada transpordi-, kütte- ja jahutus- ning elektrisektori CO2-heite vähendamise strateegiate koordineerimist; palub komisjonil esitada tervikliku kava CO2-heite vähendamise kohta transpordi-, kütte- ja jahutussektoris, võttes muu hulgas arvesse, et taastuvatest energiaallikatest toodetud keskkonnasõbralikku ja odavat elektrienergiat – kui see on piisavalt kättesaadav – saab kasutada elektriautode laadimiseks ning kütte- ja jahutusseadmete tööks;

| 163. | rõhutab vajadust eelistada EFSIst selliste transpordiprojektide toetamist, mis võimaldavad tehnoloogilist üleminekut keskkonnahoidlikule ja säästvale transpordisüsteemile; rõhutab, et teiste ELi tasandi finantstoetuse vahendite puhul tuleks esmatähtsaks pidada ühendvedude, raudtee, merelaevanduse ja siseveeteede infrastruktuuri investeerimist; |
| --- | --- |

163.

rõhutab vajadust eelistada EFSIst selliste transpordiprojektide toetamist, mis võimaldavad tehnoloogilist üleminekut keskkonnahoidlikule ja säästvale transpordisüsteemile; rõhutab, et teiste ELi tasandi finantstoetuse vahendite puhul tuleks esmatähtsaks pidada ühendvedude, raudtee, merelaevanduse ja siseveeteede infrastruktuuri investeerimist;

| 164. | ergutab komisjoni kaasama säästva turismi sertifitseerimiskriteeriumide ühtlustamise alal tehtavasse töösse kooskõlas ELi eesmärkidega ka taastuvenergia kasutamise ja CO2 heitkoguste vähendamisega seotud kriteeriumid; |
| --- | --- |

164.

ergutab komisjoni kaasama säästva turismi sertifitseerimiskriteeriumide ühtlustamise alal tehtavasse töösse kooskõlas ELi eesmärkidega ka taastuvenergia kasutamise ja CO2 heitkoguste vähendamisega seotud kriteeriumid;

Teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime

| 165. | palub komisjonil tõhustada oma jõupingutusi teadustegevuses seoses Euroopa energiaressursside parema kasutamisega ning nende keskkonnamõju vähendamisega, et tagada jätkusuutlik majanduskasv, töökohtade loomine, tööstuse konkurentsivõime ning eelkõige ELi pikaajaliste kliima- ja energiaeesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

165.

palub komisjonil tõhustada oma jõupingutusi teadustegevuses seoses Euroopa energiaressursside parema kasutamisega ning nende keskkonnamõju vähendamisega, et tagada jätkusuutlik majanduskasv, töökohtade loomine, tööstuse konkurentsivõime ning eelkõige ELi pikaajaliste kliima- ja energiaeesmärkide saavutamine;

| 166. | rõhutab, et sellega seoses tuleb täielikult kasutada kõiki ELi rahastamisvõimalusi, et toetada turvalisi ja säästvaid vähese CO2-heitega energiatehnoloogiaid energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid, arukaid võrkusid, detsentraliseeritud tootmist, paindlikku tootmist, elektrienergia salvestamist ja transpordisüsteemi elektrifitseerimist; palub komisjonil suurendada oma jõupingutusi teadustegevuses ja niisuguste tehnoloogiate kasutuselevõttu, et saavutada oma 2020. aasta, 2030. aasta ja pikemaajalised eesmärgid ning suurendada energiajulgeolekut ja aidata kaasa majanduse elavdamisele; ootab, et teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ vahekokkuvõte kajastaks neid prioriteete; tuletab meelde, et programmi „Horisont 2020“ energiaalaste prioriteetide eesmärk on toetada üleminekut usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, mille põhiprioriteedid on loetletud pealkirjade all energiatõhusus, vähese CO2-heitega tehnoloogiad ning arukad linnad ja kogukonnad; tuletab meelde, et programmi „Horisont 2020“ eelarves energiaalastele prioriteetidele eraldatud vahenditest vähemalt 85 % tuleb kulutada mittefossiilsete kütustega seotud valdkondadele, sh energiaalaste prioriteetide kogueelarvest vähemalt 15 % tuleb kulutada taastuvenergia- ja energiatõhususalaste tehnoloogialahenduste turule viimist toetavate meetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

166.

rõhutab, et sellega seoses tuleb täielikult kasutada kõiki ELi rahastamisvõimalusi, et toetada turvalisi ja säästvaid vähese CO2-heitega energiatehnoloogiaid energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid, arukaid võrkusid, detsentraliseeritud tootmist, paindlikku tootmist, elektrienergia salvestamist ja transpordisüsteemi elektrifitseerimist; palub komisjonil suurendada oma jõupingutusi teadustegevuses ja niisuguste tehnoloogiate kasutuselevõttu, et saavutada oma 2020. aasta, 2030. aasta ja pikemaajalised eesmärgid ning suurendada energiajulgeolekut ja aidata kaasa majanduse elavdamisele; ootab, et teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ vahekokkuvõte kajastaks neid prioriteete; tuletab meelde, et programmi „Horisont 2020“ energiaalaste prioriteetide eesmärk on toetada üleminekut usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, mille põhiprioriteedid on loetletud pealkirjade all energiatõhusus, vähese CO2-heitega tehnoloogiad ning arukad linnad ja kogukonnad; tuletab meelde, et programmi „Horisont 2020“ eelarves energiaalastele prioriteetidele eraldatud vahenditest vähemalt 85 % tuleb kulutada mittefossiilsete kütustega seotud valdkondadele, sh energiaalaste prioriteetide kogueelarvest vähemalt 15 % tuleb kulutada taastuvenergia- ja energiatõhususalaste tehnoloogialahenduste turule viimist toetavate meetmete rahastamiseks;

| 167. | on veendunud, et suuremad jõupingutused niisuguse tehnoloogia väljatöötamisel võivad olla pikaajaliselt väga kasulikud, vähendades kulutõhusalt CO2-heidet ning tootmiskulusid ja energianõudlust ning suurendades seeläbi tööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

167.

on veendunud, et suuremad jõupingutused niisuguse tehnoloogia väljatöötamisel võivad olla pikaajaliselt väga kasulikud, vähendades kulutõhusalt CO2-heidet ning tootmiskulusid ja energianõudlust ning suurendades seeläbi tööstuse konkurentsivõimet;

| 168. | võtab teadmiseks Euroopa tehnoloogilise juhtpositsiooni sellistes olulistes sektorites nagu tuuleturbiinid, elektrikaablid, võrguarendused ja -teenused ning linnatranspordi süsteemid; peab kahetsusväärseks, et kõnealune juhtpositsioon on surve all ning palub komisjonil võtta kiiresti meetmeid selle hoidmiseks; |
| --- | --- |

168.

võtab teadmiseks Euroopa tehnoloogilise juhtpositsiooni sellistes olulistes sektorites nagu tuuleturbiinid, elektrikaablid, võrguarendused ja -teenused ning linnatranspordi süsteemid; peab kahetsusväärseks, et kõnealune juhtpositsioon on surve all ning palub komisjonil võtta kiiresti meetmeid selle hoidmiseks;

| 169. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja algatuse ELi ülemaailmse tehnoloogia- ja innovatsioonialase juhtrolli kohta taastuvenergia ja vähese CO2-heitega energia tehnoloogiate valdkonnas (sealhulgas lainete energia, ujuvate päikesepaneelide tehnoloogia ja vetikatest toodetud biokütused) ning et komisjon edendaks avaliku ja erasektori teadus-, arendus- ja uuendustegevust nendes valdkondades; |
| --- | --- |

169.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja algatuse ELi ülemaailmse tehnoloogia- ja innovatsioonialase juhtrolli kohta taastuvenergia ja vähese CO2-heitega energia tehnoloogiate valdkonnas (sealhulgas lainete energia, ujuvate päikesepaneelide tehnoloogia ja vetikatest toodetud biokütused) ning et komisjon edendaks avaliku ja erasektori teadus-, arendus- ja uuendustegevust nendes valdkondades;

| 170. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada riiklike ja Euroopa uurimisprogrammide parem koostoime ning koordineerimine, eelkõige energia, transpordi, IKT ja ehituse valdkonnas, et tagada esmajärjekorras tähelepanu pööramine sellistele ühistele väljakutsetele nagu energiatõhususe suurendamine, keskendudes mitte ainult küttesektorile, vaid ka jahutamisele, väikesemahuliste taastuvate energiaallikate edendamine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine, energiajulgeoleku suurendamine ja uute taastuvenergia allikate arendamine, ning maksimaalselt suurendada uute tehnoloogiate turuleviimist; |
| --- | --- |

170.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada riiklike ja Euroopa uurimisprogrammide parem koostoime ning koordineerimine, eelkõige energia, transpordi, IKT ja ehituse valdkonnas, et tagada esmajärjekorras tähelepanu pööramine sellistele ühistele väljakutsetele nagu energiatõhususe suurendamine, keskendudes mitte ainult küttesektorile, vaid ka jahutamisele, väikesemahuliste taastuvate energiaallikate edendamine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine, energiajulgeoleku suurendamine ja uute taastuvenergia allikate arendamine, ning maksimaalselt suurendada uute tehnoloogiate turuleviimist;

| 171. | rõhutab lisaväärtust, mida pakub IKT integreerimine energiasüsteemi, ja palub, et komisjon kehtestaks nutivõrkudele ühised standardid ülekandesüsteemi tasandil, et tagada stabiilne varustus ja vaba piiriülene energiavoog ning aidata kaasa energiajulgeolekule, ning jaotussüsteemi tasandil, et tagada tarnekindlus kohalikele kogukondadele, linnadele ja piirkondadele; seoses sellega rõhutab nutikamate energiavõrkude ja uute energia salvestuskohtade tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamisel; |
| --- | --- |

171.

rõhutab lisaväärtust, mida pakub IKT integreerimine energiasüsteemi, ja palub, et komisjon kehtestaks nutivõrkudele ühised standardid ülekandesüsteemi tasandil, et tagada stabiilne varustus ja vaba piiriülene energiavoog ning aidata kaasa energiajulgeolekule, ning jaotussüsteemi tasandil, et tagada tarnekindlus kohalikele kogukondadele, linnadele ja piirkondadele; seoses sellega rõhutab nutikamate energiavõrkude ja uute energia salvestuskohtade tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamisel;

| 172. | tunnistab, et nutimõõteseadmed annavad olulise panuse jaotusvõrgu teenustesse; rõhutab, et tarbijad jäävad oma andmete tegelikeks omanikeks ning et jaotusvõrguettevõtjatele ja teistele käitajatele edastatud andmed tuleks muuta anonüümseks, et täielikult austada õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

172.

tunnistab, et nutimõõteseadmed annavad olulise panuse jaotusvõrgu teenustesse; rõhutab, et tarbijad jäävad oma andmete tegelikeks omanikeks ning et jaotusvõrguettevõtjatele ja teistele käitajatele edastatud andmed tuleks muuta anonüümseks, et täielikult austada õigust eraelu puutumatusele;

| 173. | on veendunud, et energia siseturu edasine areng on lahutamatult seotud digitaalse ühtse turuga; palub komisjonil parandada ühendust energialiidu ja digitaalse ühtse turu vahel tarbijatele energiateenuste kättesaadavuse suurendamise kaudu digitaalsete platvormide abil ja konkurentsivõimelisema, läbipaistvama ja digitaalmajandusse integreeritud energia siseturu arendamise kaudu; |
| --- | --- |

173.

on veendunud, et energia siseturu edasine areng on lahutamatult seotud digitaalse ühtse turuga; palub komisjonil parandada ühendust energialiidu ja digitaalse ühtse turu vahel tarbijatele energiateenuste kättesaadavuse suurendamise kaudu digitaalsete platvormide abil ja konkurentsivõimelisema, läbipaistvama ja digitaalmajandusse integreeritud energia siseturu arendamise kaudu;

| 174. | palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada IT-alast turvalisust ja elutähtsate energiataristute kaitset, mis pakuvad tarbijatele väga tähtsaid teenuseid, eriti seoses tööstustoodangu arendamise ja IKT rolli suurenemisega energiasektoris; rõhutab seetõttu, kui oluline on võtta vastu ja õigeaegselt rakendada võrgu- ja infoturbe direktiiv, et säilitada elutähtsa taristu kõrge võrgu- ja infoturbe tase; |
| --- | --- |

174.

palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada IT-alast turvalisust ja elutähtsate energiataristute kaitset, mis pakuvad tarbijatele väga tähtsaid teenuseid, eriti seoses tööstustoodangu arendamise ja IKT rolli suurenemisega energiasektoris; rõhutab seetõttu, kui oluline on võtta vastu ja õigeaegselt rakendada võrgu- ja infoturbe direktiiv, et säilitada elutähtsa taristu kõrge võrgu- ja infoturbe tase;

| 175. | toonitab, et liikmesriigid peaksid programmi „Horisont 2020“ raames võtma prioriteediks säästva, turvalise ja vähem väljaarendatud energiatehnoloogia kulude alandamise, eelkõige sellise tehnoloogia puhul, mis aitab kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmsele vähendamisele ja ELi 2030. aasta eesmärkide saavutamisele; palub nii komisjonil kui ka liikmesriikidel tagada selge õigus- ja strateegilise raamistiku ning rahastamisvõimalused teadus- ja arendustegevuse algatustele ning kasutuselevõtu projektidele, millega aidatakse Euroopa Liidul saavutada oma kliima-, energia- ja keskkonnaeesmärke ning suurendada majanduse konkurentsivõimet; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis vastu läbivaadatud SET-kava; rõhutab, et teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis tuleks keskenduda pigem erinevate olemasolevate või väljatöötatavate lahenduste süsteemiintegratsioonile, mitte teineteisest eraldatult üksikutele sektoritele ja tehnoloogiatele; |
| --- | --- |

175.

toonitab, et liikmesriigid peaksid programmi „Horisont 2020“ raames võtma prioriteediks säästva, turvalise ja vähem väljaarendatud energiatehnoloogia kulude alandamise, eelkõige sellise tehnoloogia puhul, mis aitab kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmsele vähendamisele ja ELi 2030. aasta eesmärkide saavutamisele; palub nii komisjonil kui ka liikmesriikidel tagada selge õigus- ja strateegilise raamistiku ning rahastamisvõimalused teadus- ja arendustegevuse algatustele ning kasutuselevõtu projektidele, millega aidatakse Euroopa Liidul saavutada oma kliima-, energia- ja keskkonnaeesmärke ning suurendada majanduse konkurentsivõimet; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis vastu läbivaadatud SET-kava; rõhutab, et teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis tuleks keskenduda pigem erinevate olemasolevate või väljatöötatavate lahenduste süsteemiintegratsioonile, mitte teineteisest eraldatult üksikutele sektoritele ja tehnoloogiatele;

| 176. | mõistab, et ELi, sh Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime tagamiseks on tähtis saavutada edu keskkonnasõbraliku ja kulutõhusa innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

176.

mõistab, et ELi, sh Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime tagamiseks on tähtis saavutada edu keskkonnasõbraliku ja kulutõhusa innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas;

| 177. | palub, et komisjon kaardistaks selgelt eri rahastamisvõimalused, nagu programm InvestEU, Euroopa ühendamise rahastu (ühishuviprojektid), teadus- ja arendustegevuse fondid, struktuuri- ja investeerimisfondid, nutivõrkude rahastamisvahendid (ERA-Net Plus), programm „Horisont 2020“, EIP, Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR), Euroopa ühendamise rahastu – energia (CEF-E), NER 300, söe ja terase teadusfondid ning Eurogia+, ning selgitaks iga nimetatud programmi abikõlblikkuseeskirju; |
| --- | --- |

177.

palub, et komisjon kaardistaks selgelt eri rahastamisvõimalused, nagu programm InvestEU, Euroopa ühendamise rahastu (ühishuviprojektid), teadus- ja arendustegevuse fondid, struktuuri- ja investeerimisfondid, nutivõrkude rahastamisvahendid (ERA-Net Plus), programm „Horisont 2020“, EIP, Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR), Euroopa ühendamise rahastu – energia (CEF-E), NER 300, söe ja terase teadusfondid ning Eurogia+, ning selgitaks iga nimetatud programmi abikõlblikkuseeskirju;

Energialiidu loomine: kodanikud ja linnad

| 178. | tuletab meelde 6 000 Euroopa linna lubadust olla liidrid energia ülemineku protsessis, eelkõige linnapeade pakti kaudu; nõuab, et komisjon võtaks täielikult kasutusele selle võrgustiku ja ka muud algatused, nagu aruka energiakasutusega linnad ja külad ning ühendus Energy Cities, ning annaks neile edasiseks arenguks rahalisi ja inimressursse; leiab, et linnapeade pakti osapooltele tuleks anda eelisjuurdepääs Euroopa rahastamisele; |
| --- | --- |

178.

tuletab meelde 6 000 Euroopa linna lubadust olla liidrid energia ülemineku protsessis, eelkõige linnapeade pakti kaudu; nõuab, et komisjon võtaks täielikult kasutusele selle võrgustiku ja ka muud algatused, nagu aruka energiakasutusega linnad ja külad ning ühendus Energy Cities, ning annaks neile edasiseks arenguks rahalisi ja inimressursse; leiab, et linnapeade pakti osapooltele tuleks anda eelisjuurdepääs Euroopa rahastamisele;

| 179. | rõhutab, et aktiivse hariduse/koolituse ja oskuste arendamise strateegiad on olulised üleminekul säästvale ja ressursitõhusale majandusele; palub liikmesriikidel välja töötada sihtotstarbelised kodanike koolitus- ja haridusprogrammid ja soodustada kohaliku kogukonna juhitud haridust, et vähendada energiavajadust ning toota taastuvenergiat; rõhutab, et energialiidu edukas toimimine nõuab võrdset juurdepääsu esmaõppele ning elukestvale haridusele ja koolitusele, mis on hädavajalik nii muutuvatele oludele ja kodanike soovidele kui ka tööturu vajadustele reageerimiseks; tuletab meelde, et koolitus- ja oskuste täiendamise programmid on hädavajalikud ning võimaldavad töötajatel täielikult ära kasutada säästvate ja kohalike töökohtade potentsiaali, mis tuleneb taastuvenergia arengust; |
| --- | --- |

179.

rõhutab, et aktiivse hariduse/koolituse ja oskuste arendamise strateegiad on olulised üleminekul säästvale ja ressursitõhusale majandusele; palub liikmesriikidel välja töötada sihtotstarbelised kodanike koolitus- ja haridusprogrammid ja soodustada kohaliku kogukonna juhitud haridust, et vähendada energiavajadust ning toota taastuvenergiat; rõhutab, et energialiidu edukas toimimine nõuab võrdset juurdepääsu esmaõppele ning elukestvale haridusele ja koolitusele, mis on hädavajalik nii muutuvatele oludele ja kodanike soovidele kui ka tööturu vajadustele reageerimiseks; tuletab meelde, et koolitus- ja oskuste täiendamise programmid on hädavajalikud ning võimaldavad töötajatel täielikult ära kasutada säästvate ja kohalike töökohtade potentsiaali, mis tuleneb taastuvenergia arengust;

o

o o

| 180. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja energiaühenduse lepingupooltele. |
| --- | --- |

180.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja energiaühenduse lepingupooltele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0344.

(2)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 59.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0088.

(4)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 28.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0444.

(6)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 42.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Euroopa elektrivõrgu tugevdamine 2020. aastaks

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja Euroopa elektrivõrgu tugevdamise kohta 2020. aastaks (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamine“ (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamine“ (COM(2015)0082),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.–16. märtsi 2002. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.–16. märtsi 2002. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20.–21. märtsi 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20.–21. märtsi 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku 2014. aasta kümneaastast võrgu arengukava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku 2014. aasta kümneaastast võrgu arengukava,

| — | võttes arvesse 4. märtsi 2015. aasta Hispaania, Prantsusmaa, Portugali, Euroopa Komisjoni ja EIP vahelise energiaühendusi käsitleva tippkohtumise Madridi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. märtsi 2015. aasta Hispaania, Prantsusmaa, Portugali, Euroopa Komisjoni ja EIP vahelise energiaühendusi käsitleva tippkohtumise Madridi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa ühendamise rahastut (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühendamise rahastut (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0330/2015),

Ühendatuse eelised

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise ja strateegia kui positiivse sammu üle elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja elektrienergia siseturu toimimise parandamise suunas ELis; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise ja strateegia kui positiivse sammu üle elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamise ja elektrienergia siseturu toimimise parandamise suunas ELis;

| 2. | tunnistab, et taastuvenergia, suurem energiatõhusus ja säästev energiaallikate jaotus, millega kaasneb energiasääst, ning energia siseturg, mis võimaldab vaba energiavoogu, on olulised vahendid ELi stabiilse, turvalise, sõltumatu, kaasava, läbipaistva ja konkurentsivõimelise energiasüsteemi jaoks, mis loob tulevikule suunatud säästvas majanduses kvaliteetseid töökohti ja jõukust; rõhutab asjaolu, et sellise süsteemi väljaarendamiseks on vaja suuremat elektrivõrkude ühendatust, arukaid võrke ja uut turukorraldust; on veendunud, et niisuguse süsteemi loomine ja energiasaarte kaotamine peaks olema energialiidu oluline poliitiline prioriteet; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et taastuvenergia, suurem energiatõhusus ja säästev energiaallikate jaotus, millega kaasneb energiasääst, ning energia siseturg, mis võimaldab vaba energiavoogu, on olulised vahendid ELi stabiilse, turvalise, sõltumatu, kaasava, läbipaistva ja konkurentsivõimelise energiasüsteemi jaoks, mis loob tulevikule suunatud säästvas majanduses kvaliteetseid töökohti ja jõukust; rõhutab asjaolu, et sellise süsteemi väljaarendamiseks on vaja suuremat elektrivõrkude ühendatust, arukaid võrke ja uut turukorraldust; on veendunud, et niisuguse süsteemi loomine ja energiasaarte kaotamine peaks olema energialiidu oluline poliitiline prioriteet;

| 3. | tunnistab, et elektrivõrkude ühendamine on üks olulisemaid eeltingimusi integreeritud elektrienergia siseturu väljakujundamiseks, mis aitab – eeldusel et see on hästi korraldatud – saavutada meie kliimaeesmärke, sealhulgas ELi eesmärki olla taastuvenergia valdkonnas esirinnas, ning parandab tänu suuremale energiajulgeolekule ja -sõltumatusele ELi geopoliitilist positsiooni ning vähendab energiasüsteemide eraldatust ja energiasüsteemi häirete tekke võimalust; rõhutab, et elektriühendusi tuleb ühtlasi käsitleda, kavandada ja rajada tugevas kooskõlastatud piirkondlikus koostöös, mille puhul austatakse riigi ametiasutuste pädevust energiaallikate jaotuse kindlaksmääramisel ning järgitakse samal ajal ELi pikaajalisi kliima- ja energiaeesmärke; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et elektrivõrkude ühendamine on üks olulisemaid eeltingimusi integreeritud elektrienergia siseturu väljakujundamiseks, mis aitab – eeldusel et see on hästi korraldatud – saavutada meie kliimaeesmärke, sealhulgas ELi eesmärki olla taastuvenergia valdkonnas esirinnas, ning parandab tänu suuremale energiajulgeolekule ja -sõltumatusele ELi geopoliitilist positsiooni ning vähendab energiasüsteemide eraldatust ja energiasüsteemi häirete tekke võimalust; rõhutab, et elektriühendusi tuleb ühtlasi käsitleda, kavandada ja rajada tugevas kooskõlastatud piirkondlikus koostöös, mille puhul austatakse riigi ametiasutuste pädevust energiaallikate jaotuse kindlaksmääramisel ning järgitakse samal ajal ELi pikaajalisi kliima- ja energiaeesmärke;

| 4. | rõhutab asjaolu, et Euroopa võrgu oluliselt suuremast ühendatusest saadav kasu ulatub majanduslikust ja geopoliitilisest mõõtmest palju kaugemale; tegemist on strateegilise põhimõttega, mis peaks viima vastupidavama ja tugevama võrguni, mis on paremini ette valmistatud mis tahes muudatuste ja häiretega toimetulekuks, ning mis võimaldab tõhusalt suunata üha rohkem taastuvatest energiaallikatest toodetavat elektrit Euroopa võrku; |
| --- | --- |

4.

rõhutab asjaolu, et Euroopa võrgu oluliselt suuremast ühendatusest saadav kasu ulatub majanduslikust ja geopoliitilisest mõõtmest palju kaugemale; tegemist on strateegilise põhimõttega, mis peaks viima vastupidavama ja tugevama võrguni, mis on paremini ette valmistatud mis tahes muudatuste ja häiretega toimetulekuks, ning mis võimaldab tõhusalt suunata üha rohkem taastuvatest energiaallikatest toodetavat elektrit Euroopa võrku;

| 5. | tuletab meelde, et IKT-l on elektrivõrkudes üha suurem roll, mistõttu on elektrisüsteemi turvalisus küberohtude suhtes haavatavam; palub komisjonil hinnata elektrisüsteemi turvariske ja koostada vajaduse korral tegevuskava nende vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et IKT-l on elektrivõrkudes üha suurem roll, mistõttu on elektrisüsteemi turvalisus küberohtude suhtes haavatavam; palub komisjonil hinnata elektrisüsteemi turvariske ja koostada vajaduse korral tegevuskava nende vastu võitlemiseks;

| 6. | rõhutab, et täielikult integreeritud elektrienergia siseturg hõlbustaks elektriga kauplemist ja reguleerimisteenuseid, suurendaks turvalisust ning vähendaks elektrihinna volatiilsust, millest saaksid kasu kodanikud ning Euroopa tööstuse ja ettevõtjate konkurentsivõime ülemaailmses majanduses, kuna Euroopa tarbijad saaksid aastaks 2030 hoida hinnanguliselt kokku 12–40 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et täielikult integreeritud elektrienergia siseturg hõlbustaks elektriga kauplemist ja reguleerimisteenuseid, suurendaks turvalisust ning vähendaks elektrihinna volatiilsust, millest saaksid kasu kodanikud ning Euroopa tööstuse ja ettevõtjate konkurentsivõime ülemaailmses majanduses, kuna Euroopa tarbijad saaksid aastaks 2030 hoida hinnanguliselt kokku 12–40 miljardit eurot aastas;

| 7. | märgib, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) andmete kohaselt võib vajalikesse üleeuroopalise tähtsusega ühendusprojektidesse tehtavate investeeringute summa ulatuda 2030. aastaks 150 miljardi euroni, ning märgib huviga, et selline investeering ühendatusesse võib aidata langetada elektrihindu vähemalt kahe euro võrra MWh kohta ja et kõnealuste investeeringute abil saaks Euroopa katta suure osa oma elektrikoormusest taastuvate energiaallikatega; tuletab meelde, et elektrienergia siseturust peavad kasu saama kõik ELi tarbijad; nõuab, et asjaomased institutsioonid jälgiksid, et kodumajapidamised, VKEd ja muud jaetarbijad saaksid tegelikku kasu, mis ei tohiks piirduda vaid hulgimüügihindadega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) andmete kohaselt võib vajalikesse üleeuroopalise tähtsusega ühendusprojektidesse tehtavate investeeringute summa ulatuda 2030. aastaks 150 miljardi euroni, ning märgib huviga, et selline investeering ühendatusesse võib aidata langetada elektrihindu vähemalt kahe euro võrra MWh kohta ja et kõnealuste investeeringute abil saaks Euroopa katta suure osa oma elektrikoormusest taastuvate energiaallikatega; tuletab meelde, et elektrienergia siseturust peavad kasu saama kõik ELi tarbijad; nõuab, et asjaomased institutsioonid jälgiksid, et kodumajapidamised, VKEd ja muud jaetarbijad saaksid tegelikku kasu, mis ei tohiks piirduda vaid hulgimüügihindadega;

| 8. | rõhutab, et tarbijate jaoks reguleeritud energiahindade järkjärgulisel kaotamisel tuleks arvesse võtta turukonkurentsi tegelikku taset; märgib lisaks, et energialiidu strateegia peaks tagama, et tarbijatel on juurdepääs taskukohastele, turvalistele ja jätkusuutlikele energiahindadele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tarbijate jaoks reguleeritud energiahindade järkjärgulisel kaotamisel tuleks arvesse võtta turukonkurentsi tegelikku taset; märgib lisaks, et energialiidu strateegia peaks tagama, et tarbijatel on juurdepääs taskukohastele, turvalistele ja jätkusuutlikele energiahindadele;

Elektri 10 % ühendatuse eesmärk

| 9. | tõdeb, et 10 % eesmärk, mis tuleb saavutada 2020. aastaks, on väärtuslik eesmärk ja tähtis samm õiges suunas; peab kahetsusväärseks, et kaksteist liikmesriiki, peamiselt ELi äärepoolsetel aladel, ei täida elektri 10 % ühendatuse eesmärki ning on seega elektrienergia siseturust suures osas eraldatud; rõhutab seetõttu, et rohkem tööd tuleks teha niisuguste liikmesriikide abistamiseks, kelle madalal tasemel ühendatus takistab elektrienergia siseturu väljakujundamist, et see eesmärk saavutada; on siiski seisukohal, et 10 % eesmärk iseenesest ei kajasta alati turuolukorda ja et see ei ole kehtestatud teaduslike tõendite alusel; tuletab meelde, et 10 % eesmärk seati esmakordselt 2002. aastal, tuginedes tol ajal olemas olnud energiatootmisvõimsusele; möönab, et kuigi 10 % eesmärk on oluline, ei kirjelda see ei riikide vahel liikuva elektri kogust ega kvaliteeti, näiteks olemasoleva ühendamise taristu või ühenduste vahelise olemasoleva riikliku taristu kättesaadavuse osas; on seetõttu veendunud, et ühtne olemasolevale energiatootmisvõimsusele tuginev ühendatuse eesmärk ei ole iseenesest kõigile liikmesriikidele sobiv; on seepärast veendunud, et keskpikas perspektiivis, ent tingimata 2030. aastaks on vaja kokku leppida julged ja tõenduspõhised täiendavad ühendatuse eesmärgid, mille piirkonnad on heaks kiitnud; on seisukohal, et sellised eesmärgid peaksid olema välja töötatud erinevate parameetrite alusel; palub, et komisjon hakkaks neid parameetreid kiiremas korras tehnilisest seisukohast arutama; rõhutab, et peale kvantitatiivse eesmärgi on Euroopa elektrituru toimimise allesjäänud tõkete ületamiseks hädavajalikud ka võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavus ja avatud juurdepääs; nõuab tungivalt, et komisjon, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) ja riikide reguleerivad asutused tagaksid võrkudevaheliste ühenduste juurdepääsetavusega seoses läbipaistvuse ja põhjaliku järelevalve, et vältida elektrituru toimimist takistavaid kitsaskohti ja tagada elektrisüsteemide turvaline toimimine; |
| --- | --- |

9.

tõdeb, et 10 % eesmärk, mis tuleb saavutada 2020. aastaks, on väärtuslik eesmärk ja tähtis samm õiges suunas; peab kahetsusväärseks, et kaksteist liikmesriiki, peamiselt ELi äärepoolsetel aladel, ei täida elektri 10 % ühendatuse eesmärki ning on seega elektrienergia siseturust suures osas eraldatud; rõhutab seetõttu, et rohkem tööd tuleks teha niisuguste liikmesriikide abistamiseks, kelle madalal tasemel ühendatus takistab elektrienergia siseturu väljakujundamist, et see eesmärk saavutada; on siiski seisukohal, et 10 % eesmärk iseenesest ei kajasta alati turuolukorda ja et see ei ole kehtestatud teaduslike tõendite alusel; tuletab meelde, et 10 % eesmärk seati esmakordselt 2002. aastal, tuginedes tol ajal olemas olnud energiatootmisvõimsusele; möönab, et kuigi 10 % eesmärk on oluline, ei kirjelda see ei riikide vahel liikuva elektri kogust ega kvaliteeti, näiteks olemasoleva ühendamise taristu või ühenduste vahelise olemasoleva riikliku taristu kättesaadavuse osas; on seetõttu veendunud, et ühtne olemasolevale energiatootmisvõimsusele tuginev ühendatuse eesmärk ei ole iseenesest kõigile liikmesriikidele sobiv; on seepärast veendunud, et keskpikas perspektiivis, ent tingimata 2030. aastaks on vaja kokku leppida julged ja tõenduspõhised täiendavad ühendatuse eesmärgid, mille piirkonnad on heaks kiitnud; on seisukohal, et sellised eesmärgid peaksid olema välja töötatud erinevate parameetrite alusel; palub, et komisjon hakkaks neid parameetreid kiiremas korras tehnilisest seisukohast arutama; rõhutab, et peale kvantitatiivse eesmärgi on Euroopa elektrituru toimimise allesjäänud tõkete ületamiseks hädavajalikud ka võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavus ja avatud juurdepääs; nõuab tungivalt, et komisjon, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) ja riikide reguleerivad asutused tagaksid võrkudevaheliste ühenduste juurdepääsetavusega seoses läbipaistvuse ja põhjaliku järelevalve, et vältida elektrituru toimimist takistavaid kitsaskohti ja tagada elektrisüsteemide turvaline toimimine;

| 10. | täheldab, et näiteks Nord Pool Spoti tegevuspiirkonnas põhjustab ülekandevõime piiratus piirkondlikke hinnaerinevusi, seda hoolimata asjaolust, et riikidevaheline ühendatuse eesmärk on märkimisväärselt ületatud; |
| --- | --- |

10.

täheldab, et näiteks Nord Pool Spoti tegevuspiirkonnas põhjustab ülekandevõime piiratus piirkondlikke hinnaerinevusi, seda hoolimata asjaolust, et riikidevaheline ühendatuse eesmärk on märkimisväärselt ületatud;

Terviklik lähenemisviis

| 11. | märgib, et põhivõrkude sage ülekoormatus võib olla seotud piiriüleste liinidega, kuid see võib olla ka iganenud nõrkade sisevõrkude ja riiklike võrgustike piiratud kättesaadavusega; rõhutab, et riiklike võrkude tugevdamine on hädavajalik ühenduste täieliku võimsuse ärakasutamiseks; nõuab kindlalt, et piiriüleste ja riiklike ühenduste tugevdamise/laiendamise vajaduse hindamisel lähtutaks terviklikust lähenemisviisist, et olemasolevaid ühendusliine ja olemasoleva riikliku taristu võimsust kõige paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

11.

märgib, et põhivõrkude sage ülekoormatus võib olla seotud piiriüleste liinidega, kuid see võib olla ka iganenud nõrkade sisevõrkude ja riiklike võrgustike piiratud kättesaadavusega; rõhutab, et riiklike võrkude tugevdamine on hädavajalik ühenduste täieliku võimsuse ärakasutamiseks; nõuab kindlalt, et piiriüleste ja riiklike ühenduste tugevdamise/laiendamise vajaduse hindamisel lähtutaks terviklikust lähenemisviisist, et olemasolevaid ühendusliine ja olemasoleva riikliku taristu võimsust kõige paremini ära kasutada;

| 12. | rõhutab kolmanda energiapaketi kohast komisjoni rolli sellise lahtiseotud ja juurdepääsetava elektrituru eestkostja ning detsentraliseeritud energiasüsteemi edendajana, kus liikmesriigid annavad väiksematele tarnijatele, eriti taastuvaid energiaallikaid kasutavatele tootvatele tarbijatele kooskõlas õiglaste turueeskirjade ja omatarbe parimate tavadega juurdepääsu võrgule; |
| --- | --- |

12.

rõhutab kolmanda energiapaketi kohast komisjoni rolli sellise lahtiseotud ja juurdepääsetava elektrituru eestkostja ning detsentraliseeritud energiasüsteemi edendajana, kus liikmesriigid annavad väiksematele tarnijatele, eriti taastuvaid energiaallikaid kasutavatele tootvatele tarbijatele kooskõlas õiglaste turueeskirjade ja omatarbe parimate tavadega juurdepääsu võrgule;

| 13. | märgib, et meie energiamaastik on energiat tootvate tarbijate osakaalu suurenemise tõttu muutumas üha detsentraliseeritumaks; märgib seepärast hästi kavandatud aruka põhi- ja jaotusvõrgu tähtsust; rõhutab jaotusvõrguettevõtjate suurenevat ja otsustava tähtsusega rolli turu toimimise hõlbustajatena, sest valdav osa taastuvenergia rajatistest on ühendatud jaotusvõrkudega; rõhutab sellega seoses, et võrgu kitsaskohtade kõrvaldamise alastes püüdlustes on vaja põhjalikku hindamist, et teha kindlaks, milliste meetmete kombineerimine – sealhulgas uute ülekandeliinide rajamine, kohalike arukate võrkude arendamine ning süsteemi tõhusaks ja paindlikuks muutmine – on konkreetset olukorda silmas pidades kõige optimaalsem; |
| --- | --- |

13.

märgib, et meie energiamaastik on energiat tootvate tarbijate osakaalu suurenemise tõttu muutumas üha detsentraliseeritumaks; märgib seepärast hästi kavandatud aruka põhi- ja jaotusvõrgu tähtsust; rõhutab jaotusvõrguettevõtjate suurenevat ja otsustava tähtsusega rolli turu toimimise hõlbustajatena, sest valdav osa taastuvenergia rajatistest on ühendatud jaotusvõrkudega; rõhutab sellega seoses, et võrgu kitsaskohtade kõrvaldamise alastes püüdlustes on vaja põhjalikku hindamist, et teha kindlaks, milliste meetmete kombineerimine – sealhulgas uute ülekandeliinide rajamine, kohalike arukate võrkude arendamine ning süsteemi tõhusaks ja paindlikuks muutmine – on konkreetset olukorda silmas pidades kõige optimaalsem;

| 14. | rõhutab, et ühendatuse taseme tõstmisest ei ole võimalik kasu saada, kui turud ja põhivõrguettevõtjad ei ole üksteisega kõrgetasemeliselt ühendatud; kutsub komisjoni üles tegema kõiki jõupingutusi, et hoida ära ühenduste loomist liikmesriikide rühmade tasandil, ja edendama ELi tasandil toimuvat ühendamist, mis hõlmab kõiki liikmesriike ja naabreid, eelkõige Euroopa naabruspoliitikas (ENP) osalevaid riike; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ühendatuse taseme tõstmisest ei ole võimalik kasu saada, kui turud ja põhivõrguettevõtjad ei ole üksteisega kõrgetasemeliselt ühendatud; kutsub komisjoni üles tegema kõiki jõupingutusi, et hoida ära ühenduste loomist liikmesriikide rühmade tasandil, ja edendama ELi tasandil toimuvat ühendamist, mis hõlmab kõiki liikmesriike ja naabreid, eelkõige Euroopa naabruspoliitikas (ENP) osalevaid riike;

| 15. | tuletab meelde, et ühishuviprojekte hindavad komisjoni loodud piirkondlikud rühmad, mille koosseisu kuuluvad liikmesriikide, riikide reguleerivate asutuste, elektri põhivõrguettevõtjate ning projekti elluviijate, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E), Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER), Euroopa Komisjoni ja muude keskse tähtsusega sidusrühmade esindajad; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ühishuviprojekte hindavad komisjoni loodud piirkondlikud rühmad, mille koosseisu kuuluvad liikmesriikide, riikide reguleerivate asutuste, elektri põhivõrguettevõtjate ning projekti elluviijate, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E), Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER), Euroopa Komisjoni ja muude keskse tähtsusega sidusrühmade esindajad;

| 16. | rõhutab asjaolu, et ühishuviprojektide nimekirja väljatöötamine peab olema läbipaistvam ja vastutustundlikum; märgib, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikul, põhivõrguettevõtjatel ja projekti elluviijatel on ülekaalukas roll ühtlustatud kulude-tulude analüüsi metoodika väljatöötamisel, kümneaastaste võrgu arengukavade ja võrgueeskirjade ettevalmistamisel ning iga projekti kulude ja tulude hindamisel; tuletab meelde vajadust viia läbi täielikke hindamisi, mis hõlmavad ka majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju; palub sellega seoses komisjonil tagada, et neid hindamisi teeksid kvalifitseeritud eksperdid, kes on projektide elluviijatest täielikult sõltumatud; rõhutab üldise protsessi optimeerimise vajadust, edendades Euroopa Parlamendi ja muude sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajate suuremat osalemist; kutsub komisjoni, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit (ACER) ja riikide reguleerivaid asutusi üles etendama proaktiivsemat rolli, et tagada neutraalsem, läbipaistvam, jälgitavam ja kaasavam konsultatsiooniprotsess; kutsub komisjoni üles hindama, millistes olukordades saaks parima võimaliku tehnika kasutamise kehtestada olulise parameetrina projektidele ELi rahaliste vahendite andmiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab asjaolu, et ühishuviprojektide nimekirja väljatöötamine peab olema läbipaistvam ja vastutustundlikum; märgib, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikul, põhivõrguettevõtjatel ja projekti elluviijatel on ülekaalukas roll ühtlustatud kulude-tulude analüüsi metoodika väljatöötamisel, kümneaastaste võrgu arengukavade ja võrgueeskirjade ettevalmistamisel ning iga projekti kulude ja tulude hindamisel; tuletab meelde vajadust viia läbi täielikke hindamisi, mis hõlmavad ka majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju; palub sellega seoses komisjonil tagada, et neid hindamisi teeksid kvalifitseeritud eksperdid, kes on projektide elluviijatest täielikult sõltumatud; rõhutab üldise protsessi optimeerimise vajadust, edendades Euroopa Parlamendi ja muude sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajate suuremat osalemist; kutsub komisjoni, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit (ACER) ja riikide reguleerivaid asutusi üles etendama proaktiivsemat rolli, et tagada neutraalsem, läbipaistvam, jälgitavam ja kaasavam konsultatsiooniprotsess; kutsub komisjoni üles hindama, millistes olukordades saaks parima võimaliku tehnika kasutamise kehtestada olulise parameetrina projektidele ELi rahaliste vahendite andmiseks;

| 17. | kutsub komisjoni üles selgitama paremini ühishuviprojektide paremusjärjestamise protsessi; tuletab meelde, et kaalumisele võtmiseks peaksid ühishuviprojektid sisalduma Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kümneaastastes võrgu arengukavades, kuid et lõpliku rahastamisotsuse teeb komisjon projektide valimisel oma hindamiskriteeriumide alusel; palub komisjonil neid kriteeriume sõnaselgelt selgitada; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles selgitama paremini ühishuviprojektide paremusjärjestamise protsessi; tuletab meelde, et kaalumisele võtmiseks peaksid ühishuviprojektid sisalduma Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kümneaastastes võrgu arengukavades, kuid et lõpliku rahastamisotsuse teeb komisjon projektide valimisel oma hindamiskriteeriumide alusel; palub komisjonil neid kriteeriume sõnaselgelt selgitada;

| 18. | kutsub komisjoni üles esitama osana energialiidu strateegilises raamistikus ette nähtud iga-aastasest põhjalikust hindamisest igal aastal Euroopa Parlamendile aruande ühishuviprojektide rakendamise ja edusammude kohta 10 % eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles esitama osana energialiidu strateegilises raamistikus ette nähtud iga-aastasest põhjalikust hindamisest igal aastal Euroopa Parlamendile aruande ühishuviprojektide rakendamise ja edusammude kohta 10 % eesmärgi saavutamisel;

Loamenetlus

| 19. | rõhutab, et pikaldane loamenetlus on uute Euroopa kõrgepingeliinide jaoks suur probleem; kutsub liikmesriike üles hõlbustama kiiremaid menetlusi, säilitades samas avaliku huvi jaoks piisaval tasemel tagatised, sealhulgas tulemuslikud avalikud konsultatsioonid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et pikaldane loamenetlus on uute Euroopa kõrgepingeliinide jaoks suur probleem; kutsub liikmesriike üles hõlbustama kiiremaid menetlusi, säilitades samas avaliku huvi jaoks piisaval tasemel tagatised, sealhulgas tulemuslikud avalikud konsultatsioonid;

| 20. | tuletab meelde, et ühishuviprojektide nimekirjas olevate projektide suhtes kohaldatakse regulatiivset sooduskohtlemist, kiiret planeerimist, kolme ja poole aastast siduvat tähtaega loa saamiseks ning kiiremaid keskkonnaalase hindamise menetlusi ning nad võivad saada Euroopa ühendamise rahastust ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) lisarahastust; palub komisjonil hinnata, kuidas seda kiiret planeerimist kõikides liikmesriikides rakendatakse ja järgitakse; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et ühishuviprojektide nimekirjas olevate projektide suhtes kohaldatakse regulatiivset sooduskohtlemist, kiiret planeerimist, kolme ja poole aastast siduvat tähtaega loa saamiseks ning kiiremaid keskkonnaalase hindamise menetlusi ning nad võivad saada Euroopa ühendamise rahastust ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) lisarahastust; palub komisjonil hinnata, kuidas seda kiiret planeerimist kõikides liikmesriikides rakendatakse ja järgitakse;

| 21. | tunnistab, et avalikkuse teadlikkus ja toetus on hädavajalik, et tagada võrkudevaheliste ühenduste projektide kiire rakendamine; tõdeb, et uute elektriliinide rajamisel ei tohi õõnestada läbipaistvaid ja kaasavaid protsesse ega kõrgeimaid keskkonnastandardeid; kutsub projekti elluviijaid üles kasutama uute võrkudevaheliste ühenduste jaoks parimat võimalikku tehnikat, et tagada võrkudesse tehtavate projektiinvesteeringute, keskkonnasäästlikkuse ja kohaliku vastuvõetavuse vahel suurem sidusus; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et avalikkuse teadlikkus ja toetus on hädavajalik, et tagada võrkudevaheliste ühenduste projektide kiire rakendamine; tõdeb, et uute elektriliinide rajamisel ei tohi õõnestada läbipaistvaid ja kaasavaid protsesse ega kõrgeimaid keskkonnastandardeid; kutsub projekti elluviijaid üles kasutama uute võrkudevaheliste ühenduste jaoks parimat võimalikku tehnikat, et tagada võrkudesse tehtavate projektiinvesteeringute, keskkonnasäästlikkuse ja kohaliku vastuvõetavuse vahel suurem sidusus;

| 22. | rõhutab, et nn ühe akna süsteemi lähenemisviisi rakendamine aitab kaasa loamenetluste lühendamisele; tuletab meelde, et üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) määruses nõutakse, et iga liikmesriik määraks riigi pädeva asutuse, kes vastutab riiklikul tasandil loamenetluse lihtsustamise, lühendamise ja kooskõlastamise eest; tunneb sellega seoses heameelt nn ühe akna süsteemi lähenemisviisi hindamise üle, mis on komisjonil kavas 2017. aastal, ja julgustab komisjoni selle raames hindama ühtse nn ühe akna süsteemi potentsiaali ELi tasandil; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et nn ühe akna süsteemi lähenemisviisi rakendamine aitab kaasa loamenetluste lühendamisele; tuletab meelde, et üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) määruses nõutakse, et iga liikmesriik määraks riigi pädeva asutuse, kes vastutab riiklikul tasandil loamenetluse lihtsustamise, lühendamise ja kooskõlastamise eest; tunneb sellega seoses heameelt nn ühe akna süsteemi lähenemisviisi hindamise üle, mis on komisjonil kavas 2017. aastal, ja julgustab komisjoni selle raames hindama ühtse nn ühe akna süsteemi potentsiaali ELi tasandil;

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) roll

| 23. | märgib, et ACERis valitseb töötajate ja vahendite puudus; palub ELi eelarvepädevatel institutsioonidel anda nimetatud ametile vajalikud vahendid, eelkõige piisav hulk ameti oma töötajaid, et võimaldada ametil piisavalt ja õigeaegselt täita talle õigusaktidega ette nähtud ülesandeid; nõuab ACERi rolli tugevdamist, eelkõige Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku osas ning seoses riikide reguleerivate asutuste tegevuse tõhusama koordineerimise ja nendevaheliste vaidluste lahendamise ning piiriüleste reguleerimisküsimuste kooskõlastamisega; |
| --- | --- |

23.

märgib, et ACERis valitseb töötajate ja vahendite puudus; palub ELi eelarvepädevatel institutsioonidel anda nimetatud ametile vajalikud vahendid, eelkõige piisav hulk ameti oma töötajaid, et võimaldada ametil piisavalt ja õigeaegselt täita talle õigusaktidega ette nähtud ülesandeid; nõuab ACERi rolli tugevdamist, eelkõige Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku osas ning seoses riikide reguleerivate asutuste tegevuse tõhusama koordineerimise ja nendevaheliste vaidluste lahendamise ning piiriüleste reguleerimisküsimuste kooskõlastamisega;

| 24. | rõhutab, kui tähtis on asjaolu, et riikide energeetikasektorit reguleerivatel asutustel oleksid kvalifitseeritud töötajad, kellel on vajalikud eksperditeadmised ja vajalik sõltumatus ning kes on vajalikul määral spetsialiseerunud; kutsub komisjoni üles viima hiljemalt 2016. aasta lõpuks läbi sõltumatu auditi kõigi riikide energeetikasektorit reguleerivate asutuste käsutuses olevate vahendite ja seni saavutatud sõltumatuse määra kohta ning esitama sealhulgas soovitusi olukorra parandamise kohta; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtis on asjaolu, et riikide energeetikasektorit reguleerivatel asutustel oleksid kvalifitseeritud töötajad, kellel on vajalikud eksperditeadmised ja vajalik sõltumatus ning kes on vajalikul määral spetsialiseerunud; kutsub komisjoni üles viima hiljemalt 2016. aasta lõpuks läbi sõltumatu auditi kõigi riikide energeetikasektorit reguleerivate asutuste käsutuses olevate vahendite ja seni saavutatud sõltumatuse määra kohta ning esitama sealhulgas soovitusi olukorra parandamise kohta;

| 25. | märgib, et endiselt puudub läbipaistvus turul kättesaadavaks tehtud piiriülese võimsuse arvutuste ning ühenduste piiramise sageduse, ulatuse ja põhjuste osas; avaldab sellega seoses kahtlust, kas enamiku oluliste piirangutega on täielikult tegeletud; palub komisjonil anda ACERile piisav pädevus ja piisavad volitused vajaliku teabe kogumiseks iga üksiku piiriülese ülekandevõimsuse kohta, et võimaldada ACERil tulemuslikult täita oma järelevalvekohustusi; nõuab, et see teave edastataks ACERile koos vajaliku taustteabega riikliku võrgu korralduse ja toimimise kohta; tunneb sellega seoses heameelt elektrivõrgueeskirjade kiire väljatöötamise üle; võtab teadmiseks komisjoni hiljutises teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“ esitatud kavatsused laiendada ACERi mandaati, tegevusvaldkonda ja volitusi ning tema mõttearendused selle kohta, mida see võib endaga kaasa tuua; kutsub komisjoni üles esitama sellealaseid konkreetseid soovitusi, et edendada tõelise energia siseturu väljakujundamist; märgib, et kõikide ACERile määratavate uute kohustuste täitmiseks tuleks ette näha piisavad vahendid; |
| --- | --- |

25.

märgib, et endiselt puudub läbipaistvus turul kättesaadavaks tehtud piiriülese võimsuse arvutuste ning ühenduste piiramise sageduse, ulatuse ja põhjuste osas; avaldab sellega seoses kahtlust, kas enamiku oluliste piirangutega on täielikult tegeletud; palub komisjonil anda ACERile piisav pädevus ja piisavad volitused vajaliku teabe kogumiseks iga üksiku piiriülese ülekandevõimsuse kohta, et võimaldada ACERil tulemuslikult täita oma järelevalvekohustusi; nõuab, et see teave edastataks ACERile koos vajaliku taustteabega riikliku võrgu korralduse ja toimimise kohta; tunneb sellega seoses heameelt elektrivõrgueeskirjade kiire väljatöötamise üle; võtab teadmiseks komisjoni hiljutises teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“ esitatud kavatsused laiendada ACERi mandaati, tegevusvaldkonda ja volitusi ning tema mõttearendused selle kohta, mida see võib endaga kaasa tuua; kutsub komisjoni üles esitama sellealaseid konkreetseid soovitusi, et edendada tõelise energia siseturu väljakujundamist; märgib, et kõikide ACERile määratavate uute kohustuste täitmiseks tuleks ette näha piisavad vahendid;

Rahastamisvahendid

| 26. | võtab teadmiseks, et komisjoni hinnangul on 2020. aastaks kõikides liikmesriikides 10 % eesmärgi saavutamiseks vaja rahastust suurusjärgus 35 miljardit eurot; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu määruse ((EL) nr 1316/2013) kohaselt tuleks suur osa Euroopa ühendamise rahastu energia valdkonna rahastamispaketiga ette nähtud rahalisest abist teha kättesaadavaks elektriprojektidele, ning nõuab kindlalt, et komisjon kaaluks seda asjaolu nõuetekohaselt; toetab komisjoni soovitust, et Euroopa ühendamise rahastu peaks keskenduma vähestele võtmeprojektidele; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata projektidele, mille raames tegeletakse kõige olulisemate ELi elektrienergia integreeritud turu puudujääkide ja piisava ühendatuse puudumise probleemidega; on seisukohal, et piisavat ELi-poolset rahastamist tuleks jätkata ka pärast 2020. aastat, et toetada selliste kaubanduslikult ebatasuvate elektrivõrkude ühendamise projektide loomist, mis on vajalikud energia siseturu toimimise ja elektrisüsteemide töökindluse tagamiseks; rõhutab Euroopa Investeerimispanga (EIP) tähtsust investorite toetamisel kaubanduslikult tasuvates elektritaristu projektides; märgib, et loodud on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, ning julgustab komisjoni tagama, et fond tõmbaks tulemuslikult ligi investeeringuid elektrivõrkude ühendamisse; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et komisjoni hinnangul on 2020. aastaks kõikides liikmesriikides 10 % eesmärgi saavutamiseks vaja rahastust suurusjärgus 35 miljardit eurot; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu määruse ((EL) nr 1316/2013) kohaselt tuleks suur osa Euroopa ühendamise rahastu energia valdkonna rahastamispaketiga ette nähtud rahalisest abist teha kättesaadavaks elektriprojektidele, ning nõuab kindlalt, et komisjon kaaluks seda asjaolu nõuetekohaselt; toetab komisjoni soovitust, et Euroopa ühendamise rahastu peaks keskenduma vähestele võtmeprojektidele; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata projektidele, mille raames tegeletakse kõige olulisemate ELi elektrienergia integreeritud turu puudujääkide ja piisava ühendatuse puudumise probleemidega; on seisukohal, et piisavat ELi-poolset rahastamist tuleks jätkata ka pärast 2020. aastat, et toetada selliste kaubanduslikult ebatasuvate elektrivõrkude ühendamise projektide loomist, mis on vajalikud energia siseturu toimimise ja elektrisüsteemide töökindluse tagamiseks; rõhutab Euroopa Investeerimispanga (EIP) tähtsust investorite toetamisel kaubanduslikult tasuvates elektritaristu projektides; märgib, et loodud on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, ning julgustab komisjoni tagama, et fond tõmbaks tulemuslikult ligi investeeringuid elektrivõrkude ühendamisse;

| 27. | nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon 1) ergutaks investeerimist parimasse võimalikku tehnikasse, mis võib olla küll kulukam, kuid mis pakub märkimisväärseid olelusringi finantseeliseid ning hoiab aega kokku ja annab tehnoloogiaalase juhtpositsiooni eelise pikas perspektiivis, 2) vaataks läbi rahastamise eeskirjad, et optimeerida olemasolevaid mehhanisme, ning 3) tugevdaks stiimuleid täiendavate investeeringute tegemiseks võrku, tehes seda muu hulgas ülekande ülekoormuse kasutamise eest saadud tulu uuesti võrku tugevdavatesse taristutesse ja tehnoloogiatesse, sh täiendavatesse ühendustesse investeerimise ergutamise abil; |
| --- | --- |

27.

nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon 1) ergutaks investeerimist parimasse võimalikku tehnikasse, mis võib olla küll kulukam, kuid mis pakub märkimisväärseid olelusringi finantseeliseid ning hoiab aega kokku ja annab tehnoloogiaalase juhtpositsiooni eelise pikas perspektiivis, 2) vaataks läbi rahastamise eeskirjad, et optimeerida olemasolevaid mehhanisme, ning 3) tugevdaks stiimuleid täiendavate investeeringute tegemiseks võrku, tehes seda muu hulgas ülekande ülekoormuse kasutamise eest saadud tulu uuesti võrku tugevdavatesse taristutesse ja tehnoloogiatesse, sh täiendavatesse ühendustesse investeerimise ergutamise abil;

Piirkondlik koostöö

Läänemere piirkond

| 28. | märgib, et kavandatud võrkudevahelised ühendused võimaldavad Balti riikidel eeldatavasti saavutada 10 % eesmärgi 2015. aasta lõpuks; on mures asjaolu pärast, et Balti riikide võrgud on jätkuvalt sünkroniseeritud Venemaa elektrisüsteemiga ja on sellest sõltuvad, mis on takistuseks tõeliselt integreeritud ja nõuetekohaselt toimivale Euroopa elektriturule; nõuab, et Balti riikide elektrivõrgud sünkroniseeritaks kiiresti Euroopa mandriosa võrguga, et tagada elektrienergia siseturu täielik integreerimine, suurem elektrienergia varustuskindlus ja süsteemi turvaline toimimine; palub asjaomastel liikmesriikidel astuda vajalikke samme ametliku menetluse algatamiseks ning kutsub Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku üles alustama ametlikku menetlust selleks, et laiendada Euroopa mandriosa sünkroniseeritud võrku Balti riikide suunas; kutsub komisjoni üles selle projekti rakendamist toetama ja jälgima; tõstab esile Põhjamaade ühist energiaturgu kui parimat tava liikmesriikidevaheliseks koostööks elektrienergia siseturu loomisel ja arendamisel; tunnistab Poola ja Põhjamaade elektriturgude suurema ühendatuse olulisust selleks, et Poola saavutaks oma 10 % eesmärgi; tunneb heameelt Läänemere energiaturu ühendamise tõhustatud tegevuskava käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise üle; rõhutab, et Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava kaudu tehtav piirkondlik koostöö jätkub ja liikmesriikidevahelist solidaarsust ühishuviprojektide rakendamisel tõhustatakse veelgi; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kavandatud võrkudevahelised ühendused võimaldavad Balti riikidel eeldatavasti saavutada 10 % eesmärgi 2015. aasta lõpuks; on mures asjaolu pärast, et Balti riikide võrgud on jätkuvalt sünkroniseeritud Venemaa elektrisüsteemiga ja on sellest sõltuvad, mis on takistuseks tõeliselt integreeritud ja nõuetekohaselt toimivale Euroopa elektriturule; nõuab, et Balti riikide elektrivõrgud sünkroniseeritaks kiiresti Euroopa mandriosa võrguga, et tagada elektrienergia siseturu täielik integreerimine, suurem elektrienergia varustuskindlus ja süsteemi turvaline toimimine; palub asjaomastel liikmesriikidel astuda vajalikke samme ametliku menetluse algatamiseks ning kutsub Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku üles alustama ametlikku menetlust selleks, et laiendada Euroopa mandriosa sünkroniseeritud võrku Balti riikide suunas; kutsub komisjoni üles selle projekti rakendamist toetama ja jälgima; tõstab esile Põhjamaade ühist energiaturgu kui parimat tava liikmesriikidevaheliseks koostööks elektrienergia siseturu loomisel ja arendamisel; tunnistab Poola ja Põhjamaade elektriturgude suurema ühendatuse olulisust selleks, et Poola saavutaks oma 10 % eesmärgi; tunneb heameelt Läänemere energiaturu ühendamise tõhustatud tegevuskava käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise üle; rõhutab, et Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava kaudu tehtav piirkondlik koostöö jätkub ja liikmesriikidevahelist solidaarsust ühishuviprojektide rakendamisel tõhustatakse veelgi;

Põhjamere piirkond

| 29. | möönab, et Põhjamere piirkonna avamere tuulel on potentsiaal toota 2030. aastaks rohkem kui 8 % Euroopa elektritoitest; märgib lisaks, et piirkondliku avamere võrgutaristu planeerimise ja rajamise kooskõlastamine, turulepääs ja reservide jagamine Põhjamere piirkonnas võib tänu paremini integreeritud piirkondlikule turule tuua 2030. aastaks kaasa 5–13 miljardi euro suuruse kulude kokkuhoiu aastas; palub komisjonil ja asjaomastel liikmesriikidel seda potentsiaali 2030. aastaks juhtimisstruktuuri väljatöötamisel ja sellele järgneval kavandamisel tugevdada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles avaldama tugevat poliitilist toetust ja heakskiitu Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgule kui keskse tähtsusega sammule tulemusliku energialiidu loomisel; nõuab tungivalt, et tulevased ELi Nõukogu eesistujariigid valmistaksid 2016. aasta Madalmaade eesistumisperioodi jooksul ette niisuguse õigusraamistiku ja jõuaksid selles kokkuleppele, mis oleks asjaomaste liikmesriikide valitsustevahelise lepingu vormis ja milles määrataks kindlaks ühine Põhjamere piirkonna elektrienergia strateegia; |
| --- | --- |

29.

möönab, et Põhjamere piirkonna avamere tuulel on potentsiaal toota 2030. aastaks rohkem kui 8 % Euroopa elektritoitest; märgib lisaks, et piirkondliku avamere võrgutaristu planeerimise ja rajamise kooskõlastamine, turulepääs ja reservide jagamine Põhjamere piirkonnas võib tänu paremini integreeritud piirkondlikule turule tuua 2030. aastaks kaasa 5–13 miljardi euro suuruse kulude kokkuhoiu aastas; palub komisjonil ja asjaomastel liikmesriikidel seda potentsiaali 2030. aastaks juhtimisstruktuuri väljatöötamisel ja sellele järgneval kavandamisel tugevdada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles avaldama tugevat poliitilist toetust ja heakskiitu Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgule kui keskse tähtsusega sammule tulemusliku energialiidu loomisel; nõuab tungivalt, et tulevased ELi Nõukogu eesistujariigid valmistaksid 2016. aasta Madalmaade eesistumisperioodi jooksul ette niisuguse õigusraamistiku ja jõuaksid selles kokkuleppele, mis oleks asjaomaste liikmesriikide valitsustevahelise lepingu vormis ja milles määrataks kindlaks ühine Põhjamere piirkonna elektrienergia strateegia;

Kesk- ja Lääne-Euroopa

| 30. | rõhutab, et Austria ja Saksamaa ühine elektriturg edendab integreeritud Euroopa energiaturu rakendamist; tõdeb, et 2002. aastal kasutusele võetud ühine pakkumispiirkond tähendab nimetatud kahes riigis ühesuguseid elektri hulgimüügihindasid ning tagab piiramatu elektriga kauplemise ja peaaegu 100protsendilise varustuskindluse; märgib, et Austria-Saksamaa pakkumispiirkond on ainuke suhteliselt suur kahele riigile ühine piirkond Euroopas; märgib, et suurematel pakkumispiirkondadel on tunnused, mis on vajalikud hästi toimivale ja likviidsele elektriturule, mis võimaldab vähendada kauplemiskulusid, anda investeerimisotsuste jaoks stabiilseid hinnasignaale ja edendada suuremat konkurentsi; nõuab võrkude kiiret arendamist, et võimaldada taastuvenergia integreerimist elektriturgu ja tagada võrgu stabiilsus, eelkõige Lõuna-Saksamaal; nõuab selle eduka mudeli säilitamist ja pakkumispiirkonna laiendamist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et Austria ja Saksamaa ühine elektriturg edendab integreeritud Euroopa energiaturu rakendamist; tõdeb, et 2002. aastal kasutusele võetud ühine pakkumispiirkond tähendab nimetatud kahes riigis ühesuguseid elektri hulgimüügihindasid ning tagab piiramatu elektriga kauplemise ja peaaegu 100protsendilise varustuskindluse; märgib, et Austria-Saksamaa pakkumispiirkond on ainuke suhteliselt suur kahele riigile ühine piirkond Euroopas; märgib, et suurematel pakkumispiirkondadel on tunnused, mis on vajalikud hästi toimivale ja likviidsele elektriturule, mis võimaldab vähendada kauplemiskulusid, anda investeerimisotsuste jaoks stabiilseid hinnasignaale ja edendada suuremat konkurentsi; nõuab võrkude kiiret arendamist, et võimaldada taastuvenergia integreerimist elektriturgu ja tagada võrgu stabiilsus, eelkõige Lõuna-Saksamaal; nõuab selle eduka mudeli säilitamist ja pakkumispiirkonna laiendamist;

Kesk- ja Kagu-Euroopa

| 31. | rõhutab, et Kesk- ja Kagu-Euroopal on ulatuslik taastuvate energiaallikate alane potentsiaal, mis on suuremalt jaolt kasutamata; märgib, et Kesk- ja Kagu-Euroopa piirkondliku võrgutaristu pikaajalise planeerimise ja rajamise alane koostöö ja kooskõlastamine peab ulatuma EList kaugemale, et kaasata ka ELi mittekuuluvad Lääne-Balkani riigid ja Türgi; nõuab, et loodaks uus platvorm, kus kõik piirkonna keskse tähtsusega sidusrühmad saaksid pidada arutelusid ja avaldada poliitilist toetust ühisprojektidele, mis on kavandatud eesmärgiga kasutada täiel määral ära piirkonna elektrienergiaalast potentsiaali; tõdeb, et ELi Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemeline töörühm, mis loodi 2015. aasta veebruaris, võib muutuda selliseks platvormiks, tingimusel et selle volitustele lisatakse elektrienergia valdkond ning ELi mittekuuluvate Kesk- ja Kagu-Euroopa riikide kaasamine; tunnistab, et see platvorm võimaldaks komisjonil täita juhtrolli ja pakkuda poliitilist toetust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et Kesk- ja Kagu-Euroopal on ulatuslik taastuvate energiaallikate alane potentsiaal, mis on suuremalt jaolt kasutamata; märgib, et Kesk- ja Kagu-Euroopa piirkondliku võrgutaristu pikaajalise planeerimise ja rajamise alane koostöö ja kooskõlastamine peab ulatuma EList kaugemale, et kaasata ka ELi mittekuuluvad Lääne-Balkani riigid ja Türgi; nõuab, et loodaks uus platvorm, kus kõik piirkonna keskse tähtsusega sidusrühmad saaksid pidada arutelusid ja avaldada poliitilist toetust ühisprojektidele, mis on kavandatud eesmärgiga kasutada täiel määral ära piirkonna elektrienergiaalast potentsiaali; tõdeb, et ELi Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemeline töörühm, mis loodi 2015. aasta veebruaris, võib muutuda selliseks platvormiks, tingimusel et selle volitustele lisatakse elektrienergia valdkond ning ELi mittekuuluvate Kesk- ja Kagu-Euroopa riikide kaasamine; tunnistab, et see platvorm võimaldaks komisjonil täita juhtrolli ja pakkuda poliitilist toetust;

| 32. | märgib, et Kesk- ja Kagu-Euroopa suure energiaimpordist sõltuvuse tõttu on ülimalt tähtis suurendada piiriülest elektrivõimsust, mis aitaks tagada piirkonna varustuskindluse ja pikas perspektiivis aitaks muuta elanikkonna elektriarved väiksemaks; |
| --- | --- |

32.

märgib, et Kesk- ja Kagu-Euroopa suure energiaimpordist sõltuvuse tõttu on ülimalt tähtis suurendada piiriülest elektrivõimsust, mis aitaks tagada piirkonna varustuskindluse ja pikas perspektiivis aitaks muuta elanikkonna elektriarved väiksemaks;

| 33. | soovitab komisjonil põhjalikult hinnata, millised on väljavaated uute elektrivõrkude ühenduste loomiseks Vahemere piirkonnas ning Lõuna-Euroopa ja Põhja-Aafrika turgude vahel, et suurendada varustuskindlust ja arendada mõlemas piirkonnas taastuvaid energiaallikaid; |
| --- | --- |

33.

soovitab komisjonil põhjalikult hinnata, millised on väljavaated uute elektrivõrkude ühenduste loomiseks Vahemere piirkonnas ning Lõuna-Euroopa ja Põhja-Aafrika turgude vahel, et suurendada varustuskindlust ja arendada mõlemas piirkonnas taastuvaid energiaallikaid;

Pürenee poolsaar

| 34. | rõhutab Hispaania ja Prantsusmaa elektrivõrkude märkimisväärselt suurema ühendatuse tähtsust, et toetada piirkonna taastuvaid energiaallikaid ja anda Pürenee poolsaarele võimalus elektrienergia siseturul täiel määral osaleda; on seisukohal, et Madridi deklaratsioon, mis allkirjastati 4. märtsil 2015. aastal, ja Edela-Euroopa ühenduste kõrgetasemelise töörühma loomine on olulised sammud piirkonna ühendatuse suurendamise suunas; tunnistab, et praegune Pürenee poolsaare ja Mandri-Euroopa vaheline ülekandevõimsus on liiga väike ning et esimesse ühishuviprojektide nimekirja kantud projektid ei olnud piisavad ühendatuse eesmärgi saavutamiseks 2020. aastal; kutsub kõnealuse piirkonna riike üles toetama oma taastuvenergeetika arvestatava potentsiaali arendamist ning hõlbustama sektori pääsu Euroopa integreeritud turule; |
| --- | --- |

34.

rõhutab Hispaania ja Prantsusmaa elektrivõrkude märkimisväärselt suurema ühendatuse tähtsust, et toetada piirkonna taastuvaid energiaallikaid ja anda Pürenee poolsaarele võimalus elektrienergia siseturul täiel määral osaleda; on seisukohal, et Madridi deklaratsioon, mis allkirjastati 4. märtsil 2015. aastal, ja Edela-Euroopa ühenduste kõrgetasemelise töörühma loomine on olulised sammud piirkonna ühendatuse suurendamise suunas; tunnistab, et praegune Pürenee poolsaare ja Mandri-Euroopa vaheline ülekandevõimsus on liiga väike ning et esimesse ühishuviprojektide nimekirja kantud projektid ei olnud piisavad ühendatuse eesmärgi saavutamiseks 2020. aastal; kutsub kõnealuse piirkonna riike üles toetama oma taastuvenergeetika arvestatava potentsiaali arendamist ning hõlbustama sektori pääsu Euroopa integreeritud turule;

| 35. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle viia läbi uuring kasu kohta, mis tuleneb Pürenee poolsaare võrkude ühendamisest Prantsusmaa, Ühendkuningriigi, Itaalia ja Vahemere lõunapiirkonna riikide omadega; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle viia läbi uuring kasu kohta, mis tuleneb Pürenee poolsaare võrkude ühendamisest Prantsusmaa, Ühendkuningriigi, Itaalia ja Vahemere lõunapiirkonna riikide omadega;

2020. aasta järgne periood

| 36. | märgib, et Euroopa energiasüsteem on alates 2002. aastast, mil elektri 10 % ühendatuse eesmärk esmakordselt püstitati, edasi arenenud ning eelkõige on kogu mandril edasi arendatud taastuvaid energiaallikaid; soovitab sellega seoses mitte piirduda olemasolevale võimsusele tugineva 2030. aastaks seatud 15 % eesmärgiga ning soovitab seda eesmärki hoolikalt ja põhjalikult hinnata, et tagada selle otstarbekus, asjakohasus ja teostatavus; palub komisjonil seetõttu hinnata piirkondlike täiendavate eesmärkide kehtestamist ning leida paremad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed korraldatud näitajad, nagu kaubavood, maksimaalsed vood ja kitsaskohad, mis toovad esile, kui väga ühendatust vajatakse; |
| --- | --- |

36.

märgib, et Euroopa energiasüsteem on alates 2002. aastast, mil elektri 10 % ühendatuse eesmärk esmakordselt püstitati, edasi arenenud ning eelkõige on kogu mandril edasi arendatud taastuvaid energiaallikaid; soovitab sellega seoses mitte piirduda olemasolevale võimsusele tugineva 2030. aastaks seatud 15 % eesmärgiga ning soovitab seda eesmärki hoolikalt ja põhjalikult hinnata, et tagada selle otstarbekus, asjakohasus ja teostatavus; palub komisjonil seetõttu hinnata piirkondlike täiendavate eesmärkide kehtestamist ning leida paremad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed korraldatud näitajad, nagu kaubavood, maksimaalsed vood ja kitsaskohad, mis toovad esile, kui väga ühendatust vajatakse;

| 37. | rõhutab, et tulevane elektri ühendatuse eesmärk tuleb tuletada ELi pikaajalistest kliimaeesmärkidest ja ELi taotletavast säästvast energiasüsteemist; märgib sellega seoses, et vajaliku ühendatuse tase sõltub mitmest parameetrist, mille hulka kuuluvad a) riikide ja ELi poliitikas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja rohkemate nõudlusreageeringu meetmete kohaldamine, b) detsentraliseeritud taastuvatel energiaallikatel põhineva elektri ja sellega seotud arukate võrkude arendamine, c) energiaallikate jaotuse alased riigisisesed otsused, milles on arvesse võetud ELi pikaajalisi kliima- ja energiaeesmärke, d) energiasalvestustehnoloogiate arendamine, kaasa arvatud nii kodumajapidamiste kui ka omavalitsusüksuste tasandil, e) asjakohasel juhul parima võimaliku tehnika kasutamine, f) inimeste tunnustamine energiasüsteemis tootvate tarbijatena ja g) selgete stiimulite loomine võrkudesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tulevane elektri ühendatuse eesmärk tuleb tuletada ELi pikaajalistest kliimaeesmärkidest ja ELi taotletavast säästvast energiasüsteemist; märgib sellega seoses, et vajaliku ühendatuse tase sõltub mitmest parameetrist, mille hulka kuuluvad a) riikide ja ELi poliitikas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja rohkemate nõudlusreageeringu meetmete kohaldamine, b) detsentraliseeritud taastuvatel energiaallikatel põhineva elektri ja sellega seotud arukate võrkude arendamine, c) energiaallikate jaotuse alased riigisisesed otsused, milles on arvesse võetud ELi pikaajalisi kliima- ja energiaeesmärke, d) energiasalvestustehnoloogiate arendamine, kaasa arvatud nii kodumajapidamiste kui ka omavalitsusüksuste tasandil, e) asjakohasel juhul parima võimaliku tehnika kasutamine, f) inimeste tunnustamine energiasüsteemis tootvate tarbijatena ja g) selgete stiimulite loomine võrkudesse investeerimiseks;

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamine

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamise kohta (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamine – 2013“ (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamine – 2013“ (COM(2014)0639),

| — | võttes arvesse Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“5. mai 2015. aasta vahehindamist (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“5. mai 2015. aasta vahehindamist (1),

| — | võttes arvesse uuringut „Puudused mikrorahastamise valdkonnas ja võimalused, kuidas neid lahendada ELi rahastamisvahendite kaudu“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Puudused mikrorahastamise valdkonnas ja võimalused, kuidas neid lahendada ELi rahastamisvahendite kaudu“ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (3) (edaspidi „EaSI määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (3) (edaspidi „EaSI määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (4) (edaspidi „otsus“ ja „rahastu“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (4) (edaspidi „otsus“ ja „rahastu“),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa mikrokrediidi algatuse väljatöötamise kohta, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa mikrokrediidi algatuse väljatöötamise kohta, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta mai põhjalikku analüüsi „Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ vahehindamine“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta mai põhjalikku analüüsi „Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ vahehindamine“ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 8/2015 „Kas ELi rahaline toetus vastab piisavalt mikroettevõtjate vajadustele?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 8/2015 „Kas ELi rahaline toetus vastab piisavalt mikroettevõtjate vajadustele?“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A8-0331/2015),

| A. | arvestades, et mikrokrediit aitab täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; arvestades, et see võib tuua inimesed vaesusest ja töötusest välja, anda neile väärikuse ja tõhustada kogukondades ühtekuuluvust, parandades sotsiaalset kaasamist ja vähendades sotsiaalseid erinevusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mikrokrediit aitab täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; arvestades, et see võib tuua inimesed vaesusest ja töötusest välja, anda neile väärikuse ja tõhustada kogukondades ühtekuuluvust, parandades sotsiaalset kaasamist ja vähendades sotsiaalseid erinevusi;

| B. | arvestades, et rahastu eesmärk on parandada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust inimestele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, ning samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; arvestades, et rahastu eesmärk on samuti suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mikroettevõtete ja sotsiaalmajanduse jaoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahastu eesmärk on parandada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust inimestele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, ning samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; arvestades, et rahastu eesmärk on samuti suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mikroettevõtete ja sotsiaalmajanduse jaoks;

| C. | arvestades, et rahastu eesmärk on parandada vahendajate suutlikkust suurendada võimalike operatsioonide arvu, et luua tööhõivet kohalikes kogukondades kvaliteetsete töökohtade loomise, majanduskasvu ja sotsiaalse kaasatuse abil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahastu eesmärk on parandada vahendajate suutlikkust suurendada võimalike operatsioonide arvu, et luua tööhõivet kohalikes kogukondades kvaliteetsete töökohtade loomise, majanduskasvu ja sotsiaalse kaasatuse abil;

| D. | arvestades, et naissoost laenuvõtjate rahaline seis tundub olevat halvem kui meestel ning naiste osakaal töötute ja vaesusriskiga isikute hulgas on suurem (7); arvestades, et rahastust abi saavate nais- ja meesettevõtjate suhe on kõigest 36:64 ning see ei ole sooliselt tasakaalus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naissoost laenuvõtjate rahaline seis tundub olevat halvem kui meestel ning naiste osakaal töötute ja vaesusriskiga isikute hulgas on suurem (7); arvestades, et rahastust abi saavate nais- ja meesettevõtjate suhe on kõigest 36:64 ning see ei ole sooliselt tasakaalus;

| E. | arvestades, et tõrjumine ja mitmekordne diskrimineerimine, mille all teatavad naisrühmad kannatavad, süvendavad veelgi nende majanduslikult ebasoodsat olukorda ja raskendavad juurdepääsu rahastamisele; arvestades, et tõrjutuse all kannatavate naiste kaasamine peab olema esmatähtis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tõrjumine ja mitmekordne diskrimineerimine, mille all teatavad naisrühmad kannatavad, süvendavad veelgi nende majanduslikult ebasoodsat olukorda ja raskendavad juurdepääsu rahastamisele; arvestades, et tõrjutuse all kannatavate naiste kaasamine peab olema esmatähtis;

| F. | arvestades, et üha suurenev arv tööturul osalevaid naisi on ühtlasi oma perede põhilised toitjad; arvestades, et üksikvanemaid on naiste hulgas rohkem kui meeste seas; arvestades, et mikrorahastamine peaks aitama üha suuremat arvu naisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üha suurenev arv tööturul osalevaid naisi on ühtlasi oma perede põhilised toitjad; arvestades, et üksikvanemaid on naiste hulgas rohkem kui meeste seas; arvestades, et mikrorahastamine peaks aitama üha suuremat arvu naisi;

| G. | arvestades, et sotsiaalmajandus hõlmab ühistuid, vastastikuseid kindlustusandjaid, mittetulundusühendusi, sihtasutusi ja sotsiaalseid ettevõtteid, mis toetavad ELi tööhõivet, sotsiaalset sidusust, piirkondlikku ja maaelu arengut, keskkonna- ja tarbijakaitset, põllumajandust, kolmandate riikide arengut ja sotsiaalkindlustuspoliitikat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalmajandus hõlmab ühistuid, vastastikuseid kindlustusandjaid, mittetulundusühendusi, sihtasutusi ja sotsiaalseid ettevõtteid, mis toetavad ELi tööhõivet, sotsiaalset sidusust, piirkondlikku ja maaelu arengut, keskkonna- ja tarbijakaitset, põllumajandust, kolmandate riikide arengut ja sotsiaalkindlustuspoliitikat;

| H. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjel on suurenenud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr ning pikaajaline ja noorte töötus ning sotsiaalne ebavõrdsus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjel on suurenenud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr ning pikaajaline ja noorte töötus ning sotsiaalne ebavõrdsus;

| I. | arvestades, et rahastu parandab laenajate laenusaamistingimusi ja teeb rahastamise kättesaadavaks isikutele, kellele muidu laenu ei antaks; arvestades, et 22 liikmesriigi mikrokrediidi vahendajad on rahastust kasu saanud; arvestades, et rahastu üldeesmärk on anda 2020. aastaks välja 46 000 mikrolaenu arvestusliku kogumahuga 500 miljonit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahastu parandab laenajate laenusaamistingimusi ja teeb rahastamise kättesaadavaks isikutele, kellele muidu laenu ei antaks; arvestades, et 22 liikmesriigi mikrokrediidi vahendajad on rahastust kasu saanud; arvestades, et rahastu üldeesmärk on anda 2020. aastaks välja 46 000 mikrolaenu arvestusliku kogumahuga 500 miljonit eurot;

| J. | arvestades, et laenude tagastamise määr on hinnanguliselt 95 %; arvestades, et rahastu on aidanud inimestel tööturule siseneda või naasta või ettevõtlusega alustada ning füüsilisest isikust ettevõtjatel oma mikroettevõtteid säilitada või neid säilitatud ja uute töökohtade ja käibe mõttes laiendada; arvestades, et rahastu on jõudnud kaugetesse Euroopa piirkondadesse ja ergutanud majandustegevust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et laenude tagastamise määr on hinnanguliselt 95 %; arvestades, et rahastu on aidanud inimestel tööturule siseneda või naasta või ettevõtlusega alustada ning füüsilisest isikust ettevõtjatel oma mikroettevõtteid säilitada või neid säilitatud ja uute töökohtade ja käibe mõttes laiendada; arvestades, et rahastu on jõudnud kaugetesse Euroopa piirkondadesse ja ergutanud majandustegevust;

| K. | arvestades, et vähemuste teenindamist on raske hinnata, kuna enamiku mikrokrediidi vahendajate eesmärk ei ole konkreetselt vähemuste teenindamist laiendada; arvestades, et mikrokrediidi saajad ei pruugi ennast tõrjutuna tunda või karta diskrimineerimist oma rahvuse ilmsikstuleku korral; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vähemuste teenindamist on raske hinnata, kuna enamiku mikrokrediidi vahendajate eesmärk ei ole konkreetselt vähemuste teenindamist laiendada; arvestades, et mikrokrediidi saajad ei pruugi ennast tõrjutuna tunda või karta diskrimineerimist oma rahvuse ilmsikstuleku korral;

| L. | arvestades, et oma mikrolaenu taotluse esitamise ajal oli 60 % isikutest, kelle andmed on kättesaadavad, kas töötud või tööturult eemal; 84 % saajatest kuulusid vanuserühma 25–54 ja 36 % toetatud ettevõtjatest olid andmete kohaselt naissoost; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oma mikrolaenu taotluse esitamise ajal oli 60 % isikutest, kelle andmed on kättesaadavad, kas töötud või tööturult eemal; 84 % saajatest kuulusid vanuserühma 25–54 ja 36 % toetatud ettevõtjatest olid andmete kohaselt naissoost;

| M. | arvestades, et rahastut tuleks hinnata ka kvalitatiivselt ja mitte üksnes kvantitatiivselt; arvestades, et kuigi rahastut on lihtsam hinnata majandusliku tõhususe seisukohast, tuleks hinnata ka selle mõjusust sotsiaalse kaasamise tagamise vahendina ning loodud töökohtade kvaliteeti ja järelmõju; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahastut tuleks hinnata ka kvalitatiivselt ja mitte üksnes kvantitatiivselt; arvestades, et kuigi rahastut on lihtsam hinnata majandusliku tõhususe seisukohast, tuleks hinnata ka selle mõjusust sotsiaalse kaasamise tagamise vahendina ning loodud töökohtade kvaliteeti ja järelmõju;

| N. | arvestades, et eesmärgiks seatud nais- ja meessoost ettevõtjate suhe 40:60 on peaaegu saavutatud ning see on liidu keskmisest märksa kõrgem; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eesmärgiks seatud nais- ja meessoost ettevõtjate suhe 40:60 on peaaegu saavutatud ning see on liidu keskmisest märksa kõrgem;

| O. | arvestades, et mikroettevõtte edukuse ja elujõulisuse jaoks on keskne tähtsus sellistel ettevõtluse arendamise teenustel nagu koolitus ja mentorlus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mikroettevõtte edukuse ja elujõulisuse jaoks on keskne tähtsus sellistel ettevõtluse arendamise teenustel nagu koolitus ja mentorlus;

| P. | arvestades, et rahastu ühe puudujäägina on tuvastatud asjaolu, et sellest ei rahastata sotsiaalseid ettevõtteid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rahastu ühe puudujäägina on tuvastatud asjaolu, et sellest ei rahastata sotsiaalseid ettevõtteid;

| Q. | arvestades, et mõningate märkide järgi võib mikrokrediit olla üks vahend, mis aitab ettevõtjatel minna varimajandusest üle deklareeritud majandustegevusse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõningate märkide järgi võib mikrokrediit olla üks vahend, mis aitab ettevõtjatel minna varimajandusest üle deklareeritud majandustegevusse;

| R. | arvestades, et mikrokrediidi vahendajate mikrolaenude andmisega seotud andmete ulatuslikum avalikustamine on parim viis edendada riiklike vahendite paremat kasutamist; arvestades, et andmete ulatuslikum avalikustamine aitab võrrelda mikrokrediidi vahendajate tulemuslikkust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mikrokrediidi vahendajate mikrolaenude andmisega seotud andmete ulatuslikum avalikustamine on parim viis edendada riiklike vahendite paremat kasutamist; arvestades, et andmete ulatuslikum avalikustamine aitab võrrelda mikrokrediidi vahendajate tulemuslikkust;

| S. | arvestades, et võimalik on rahastu koostoime Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja teiste ELi fondidega, millega välditakse asjatut dubleerimist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et võimalik on rahastu koostoime Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja teiste ELi fondidega, millega välditakse asjatut dubleerimist;

| T. | arvestades, et finantsmääruse artiklis 6 on sätestatud, et „eelarve koostatakse ja seda täidetakse kooskõlas ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega“; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et finantsmääruse artiklis 6 on sätestatud, et „eelarve koostatakse ja seda täidetakse kooskõlas ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega“;

| U. | arvestades, et rahastut rahastatakse nii ELi vahenditest kui ka Euroopa Investeerimispanga rahalisest osalusest, ning et mõlemat haldab Euroopa Investeerimisfond; arvestades, et samuti nähakse ette täiendav rahastamine erainvestorite poolt; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rahastut rahastatakse nii ELi vahenditest kui ka Euroopa Investeerimispanga rahalisest osalusest, ning et mõlemat haldab Euroopa Investeerimisfond; arvestades, et samuti nähakse ette täiendav rahastamine erainvestorite poolt;

| V. | arvestades, et selline vahend on võimalikele abisaajatele veel vähe tuntud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et selline vahend on võimalikele abisaajatele veel vähe tuntud;

Mikrokrediidi kättesaadavuse parandamine

| 1. | rõhutab, kui tähtis on rahastu taoline rahastamisvahend finantskriisi ajal, et luua uusi ettevõtteid, edendada uut tööhõivet ning tagada töötutele, ebasoodsas olukorras inimestele ja mikroettevõtetele juurdepääs rahastamisele, vähendades samal ajal riski mikrokrediidi vahendajate jaoks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, kui tähtis on rahastu taoline rahastamisvahend finantskriisi ajal, et luua uusi ettevõtteid, edendada uut tööhõivet ning tagada töötutele, ebasoodsas olukorras inimestele ja mikroettevõtetele juurdepääs rahastamisele, vähendades samal ajal riski mikrokrediidi vahendajate jaoks;

| 2. | märgib, et mõju töökohtade loomisele oli algselt oodatust väiksem, vaatamata sellele, et ilma mikrokrediidita oleksid paljud laenusaajad krediiditurult üldse kõrvale jäänud; on veendumusel, et oodatust väiksem mõju töökohtade loomisele tuleneb osaliselt sellest, et rahastu rakendati samal ajal, kui majandus oli sügavas kriisis, mis mõjutas nii krediiditurgu kui ka tööhõivenäitajaid; märgib siiski, et rahastu aitas oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele; võtab arvesse, et sellega tegeletakse uue, paindlikuma EaSI programmi raames; |
| --- | --- |

2.

märgib, et mõju töökohtade loomisele oli algselt oodatust väiksem, vaatamata sellele, et ilma mikrokrediidita oleksid paljud laenusaajad krediiditurult üldse kõrvale jäänud; on veendumusel, et oodatust väiksem mõju töökohtade loomisele tuleneb osaliselt sellest, et rahastu rakendati samal ajal, kui majandus oli sügavas kriisis, mis mõjutas nii krediiditurgu kui ka tööhõivenäitajaid; märgib siiski, et rahastu aitas oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele; võtab arvesse, et sellega tegeletakse uue, paindlikuma EaSI programmi raames;

| 3. | peab kahetsusväärseks tagasilükatud mikrofinantseerimise taotluste suurt arvu (tagasi lükati peaaegu 2 000 taotlust, mida põhjendati osaliselt eraisikute ja ettevõtjate ülelaenamisega) ning vaatamata mikrokrediidi võtjate arvu suurenemisele jätkuvalt suurt mikrokrediidituru defitsiiti; kutsub komisjoni üles viima läbi üksikasjalikumat uuringut tagasilükkamiste põhjuste kohta, sealhulgas leidmaks viise nende lahendamiseks; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks tagasilükatud mikrofinantseerimise taotluste suurt arvu (tagasi lükati peaaegu 2 000 taotlust, mida põhjendati osaliselt eraisikute ja ettevõtjate ülelaenamisega) ning vaatamata mikrokrediidi võtjate arvu suurenemisele jätkuvalt suurt mikrokrediidituru defitsiiti; kutsub komisjoni üles viima läbi üksikasjalikumat uuringut tagasilükkamiste põhjuste kohta, sealhulgas leidmaks viise nende lahendamiseks;

| 4. | rõhutab rahastu tähtsust eeskätt kriisiaegadel, kuna see annab töötutele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele juurdepääsu rahastamisele; rõhutab, et eriti praegusele rände- ja varjupaigakriisile mõeldes võib mikrorahastamine pakkuda põhjapanevat tuge ELi tööturule sisenevatele pagulastele ja rändajatele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab rahastu tähtsust eeskätt kriisiaegadel, kuna see annab töötutele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele juurdepääsu rahastamisele; rõhutab, et eriti praegusele rände- ja varjupaigakriisile mõeldes võib mikrorahastamine pakkuda põhjapanevat tuge ELi tööturule sisenevatele pagulastele ja rändajatele;

| 5. | kutsub liikmesriike üles looma kontaktpunkte, et edendada võimalike abisaajate ja kodanike seas üldiselt teavet rahastu kohta; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles looma kontaktpunkte, et edendada võimalike abisaajate ja kodanike seas üldiselt teavet rahastu kohta;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seniseid kogemusi arvestades suurendama eelkõige kaugemates piirkondades ja eriti vähemuse taustaga kogukondades või puudega inimestele suunatud organisatsioonides teadlikkust sellise rahastu olemasolust, selle hüvedest ja võimalustest sellele juurde pääseda; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seniseid kogemusi arvestades suurendama eelkõige kaugemates piirkondades ja eriti vähemuse taustaga kogukondades või puudega inimestele suunatud organisatsioonides teadlikkust sellise rahastu olemasolust, selle hüvedest ja võimalustest sellele juurde pääseda;

| 7. | märgib, et 2013. aastal hõlmasid rahastu kaudu rahastatavad meetmed kõrgema nõudeõiguse järguga laene ja garantiisid; märgib lisaks, et mõned mikrokrediidi vahendajad saavad nii garantiid kui ka laenu, kuid et need kaks vahendit hõlmavad alati erinevaid portfelle; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2013. aastal hõlmasid rahastu kaudu rahastatavad meetmed kõrgema nõudeõiguse järguga laene ja garantiisid; märgib lisaks, et mõned mikrokrediidi vahendajad saavad nii garantiid kui ka laenu, kuid et need kaks vahendit hõlmavad alati erinevaid portfelle;

| 8. | nõuab, et rahastu puhul võetaks arvesse projektide lisaväärtust raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, nagu hõredalt asustatud piirkonnad ja piirkonnad, kus rahvaarv väheneb, kuna see ei soodusta seal mitte üksnes töökohtade loomist, vaid aitab ka elanike arvu säilitada; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et rahastu puhul võetaks arvesse projektide lisaväärtust raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, nagu hõredalt asustatud piirkonnad ja piirkonnad, kus rahvaarv väheneb, kuna see ei soodusta seal mitte üksnes töökohtade loomist, vaid aitab ka elanike arvu säilitada;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ja Euroopa Investeerimisfond on muutnud EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna toimivaks, et tagada rahastamise kättesaadavus abisaajatele; loodab, et EaSI saab edukalt jagu rahastu puudustest; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ja Euroopa Investeerimisfond on muutnud EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna toimivaks, et tagada rahastamise kättesaadavus abisaajatele; loodab, et EaSI saab edukalt jagu rahastu puudustest;

| 10. | palub komisjonil hinnata kehtiva mikrokrediidi mõiste sobivust, et tagada tulevaste rahastamisvahendite vastavus turu ja abisaajate vajadustele ning otsuse artiklis 2 määratletud eesmärkidele; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil hinnata kehtiva mikrokrediidi mõiste sobivust, et tagada tulevaste rahastamisvahendite vastavus turu ja abisaajate vajadustele ning otsuse artiklis 2 määratletud eesmärkidele;

| 11. | ergutab komisjoni ja liikmesriike koguma ja hindama andmeid mikroettevõtete eripärade, nende vajaduste ja püsimajäämise määra kohta ning tegema vajaduse korral vahekokku koostamise ajal ettepanekuid EaSI määruse kohandamiseks; on rahul asjaoluga, et rahastu vahendite jääk ja laenude tagasimaksed suunatakse EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna eelarvesse, millega suureneb mikrolaenu võtjatele pakutavate tagatiste ja rahastatavate vahendite arv; |
| --- | --- |

11.

ergutab komisjoni ja liikmesriike koguma ja hindama andmeid mikroettevõtete eripärade, nende vajaduste ja püsimajäämise määra kohta ning tegema vajaduse korral vahekokku koostamise ajal ettepanekuid EaSI määruse kohandamiseks; on rahul asjaoluga, et rahastu vahendite jääk ja laenude tagasimaksed suunatakse EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna eelarvesse, millega suureneb mikrolaenu võtjatele pakutavate tagatiste ja rahastatavate vahendite arv;

| 12. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et kõik seitse rahastu seniseks kontrollitud rahastamisvahendit on kaasanud täiendavat erasektoripoolset rahastamist; väljendab siiski muret tõsiasja pärast, et kontrollikoja aruande kohaselt saavutati garantiide osas täpne finantsvõimenduse sihtmäär üksnes ühel juhul seitsmest ning kahel juhul jäi see saavutamata; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et kõik seitse rahastu seniseks kontrollitud rahastamisvahendit on kaasanud täiendavat erasektoripoolset rahastamist; väljendab siiski muret tõsiasja pärast, et kontrollikoja aruande kohaselt saavutati garantiide osas täpne finantsvõimenduse sihtmäär üksnes ühel juhul seitsmest ning kahel juhul jäi see saavutamata;

| 13. | tunneb heameelt uue EaSI programmi suurema paindlikkuse üle muutuvatele vajadustele reageerimisel, pidades silmas vahendite ümberjaotamist programmi tegevussuundade vahel; kutsub komisjoni üles vältima topeltrahastamist, arendades välja selge ja läbipaistva koostoime EaSI ning liidu muude programmide ja algatuste vahel; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt uue EaSI programmi suurema paindlikkuse üle muutuvatele vajadustele reageerimisel, pidades silmas vahendite ümberjaotamist programmi tegevussuundade vahel; kutsub komisjoni üles vältima topeltrahastamist, arendades välja selge ja läbipaistva koostoime EaSI ning liidu muude programmide ja algatuste vahel;

| 14. | kutsub komisjoni üles tegema rahastu ja sellest laenude saamise tingimuste teemal laiemat tutvustus- ja teavitustööd; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles tegema rahastu ja sellest laenude saamise tingimuste teemal laiemat tutvustus- ja teavitustööd;

| 15. | palub komisjonil laiendada rahastu geograafilist ulatust, et jõuda iga liikmesriigini; toonitab vajadust laiendada rahastu sektorilist ulatust, hõlmates sektoreid ka väljaspool põllumajandust ja kaubandust; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil laiendada rahastu geograafilist ulatust, et jõuda iga liikmesriigini; toonitab vajadust laiendada rahastu sektorilist ulatust, hõlmates sektoreid ka väljaspool põllumajandust ja kaubandust;

Sihtrühmadeni jõudmine ja sotsiaalset mõju kajastav aruandlus

| 16. | taunib asjaolu, et täpselt määratletud sotsiaalse aruandluse puudumise tõttu ei ole täpsemalt mõõdetud rahastu sotsiaalset mõju töökohtade loomise, ettevõtete jätkusuutlikkuse ja vähemusrühmade toetamise osas; palub komisjonil seepärast järgida sotsiaalse tulemuslikkuse mõõtmise standardeid empiiriliselt, et tagada suurim sotsiaalne mõju, pidades ühtlasi silmas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, ja hinnata, kas sihtrühmade määratlust (k.a puudega inimesed) on vaja veelgi täpsustada; |
| --- | --- |

16.

taunib asjaolu, et täpselt määratletud sotsiaalse aruandluse puudumise tõttu ei ole täpsemalt mõõdetud rahastu sotsiaalset mõju töökohtade loomise, ettevõtete jätkusuutlikkuse ja vähemusrühmade toetamise osas; palub komisjonil seepärast järgida sotsiaalse tulemuslikkuse mõõtmise standardeid empiiriliselt, et tagada suurim sotsiaalne mõju, pidades ühtlasi silmas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, ja hinnata, kas sihtrühmade määratlust (k.a puudega inimesed) on vaja veelgi täpsustada;

| 17. | märgib, et rahastu on alustanud toimimist katseprojektina; märgib lisaks, et tuvastatud on nõrkusi seoses jõudmisega haavatavate rühmadeni, nagu rändajad ja puudega inimesed; usub siiski, et saadud kogemusi on arvesse võetud ning et mõningad puudujäägid on EaSI programmis juba kõrvaldatud; peab tervitatavaks, et välja on töötatud eesmärkide strateegiline hindamine kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega; |
| --- | --- |

17.

märgib, et rahastu on alustanud toimimist katseprojektina; märgib lisaks, et tuvastatud on nõrkusi seoses jõudmisega haavatavate rühmadeni, nagu rändajad ja puudega inimesed; usub siiski, et saadud kogemusi on arvesse võetud ning et mõningad puudujäägid on EaSI programmis juba kõrvaldatud; peab tervitatavaks, et välja on töötatud eesmärkide strateegiline hindamine kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega;

| 18. | palub Euroopa Investeerimisfondil teha mikrokrediidi vahendajatega koostööd, nõudes neilt mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa tegevusjuhendi kohaldamist ning pidades esmatähtsaks selliseid mikrokrediidi vahendajaid, kes on tõendanud oma suutlikkust ja tahet teha koostööd organisatsioonidega, kes annavad lõplikele toetusesaajatele täiendavat abi; kutsub Euroopa Investeerimisfondi samuti üles jõustama mikrokrediidi vahendajatega sõlmitud lepingute neid sätteid, mis nõuavad vahendajate tihedamat koostööd vähemusrühmituste esindusorganisatsioonidega, et tulemuslikumalt sihtrühmadeni jõuda; |
| --- | --- |

18.

palub Euroopa Investeerimisfondil teha mikrokrediidi vahendajatega koostööd, nõudes neilt mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa tegevusjuhendi kohaldamist ning pidades esmatähtsaks selliseid mikrokrediidi vahendajaid, kes on tõendanud oma suutlikkust ja tahet teha koostööd organisatsioonidega, kes annavad lõplikele toetusesaajatele täiendavat abi; kutsub Euroopa Investeerimisfondi samuti üles jõustama mikrokrediidi vahendajatega sõlmitud lepingute neid sätteid, mis nõuavad vahendajate tihedamat koostööd vähemusrühmituste esindusorganisatsioonidega, et tulemuslikumalt sihtrühmadeni jõuda;

| 19. | palub komisjonil täiustada meetodeid ettevõtete elujõulisuse ja oma kogukonnas omatava mõju hindamiseks pärast mikrokrediidi tagasimaksmist; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil täiustada meetodeid ettevõtete elujõulisuse ja oma kogukonnas omatava mõju hindamiseks pärast mikrokrediidi tagasimaksmist;

| 20. | palub komisjonil ja Euroopa Investeerimisfondil täiustada abisaajaid ja mikrokrediidi vahendajaid puudutavat aruandlust, samas tunnistades vajadust leida selline tasakaal, mis viimaseid liigselt ei koormaks; rõhutab, et nõuetekohase aruande jaoks vajaliku teabe annavad nii mikrokrediidi vahendajad kui ka mikrokrediidi võtjad ise selleks, et laenu saada; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil ja Euroopa Investeerimisfondil täiustada abisaajaid ja mikrokrediidi vahendajaid puudutavat aruandlust, samas tunnistades vajadust leida selline tasakaal, mis viimaseid liigselt ei koormaks; rõhutab, et nõuetekohase aruande jaoks vajaliku teabe annavad nii mikrokrediidi vahendajad kui ka mikrokrediidi võtjad ise selleks, et laenu saada;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et teave rahastuga seotud laenude ja garantiide kasutamise kohta on killustatud ja mittetäielik ning puudub üksikasjalik teave lõppsaajate tööhõiveseisundi kohta, kuigi kontrollikoda leidis, et aruandlus vastas otsuses sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et teave rahastuga seotud laenude ja garantiide kasutamise kohta on killustatud ja mittetäielik ning puudub üksikasjalik teave lõppsaajate tööhõiveseisundi kohta, kuigi kontrollikoda leidis, et aruandlus vastas otsuses sätestatud nõuetele;

| 22. | kutsub Euroopa Investeerimisfondi üles tagama, et mikrokrediidi vahendajad avaldavad andmed antud mikrolaenude arvu ja summa kohta ning lõplike abisaajate liikide kohta; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Investeerimisfondi üles tagama, et mikrokrediidi vahendajad avaldavad andmed antud mikrolaenude arvu ja summa kohta ning lõplike abisaajate liikide kohta;

| 23. | palub komisjonil järgida mikrokrediidi andmisel soolist võrdõiguslikkust ning võtta edaspidi eesmärgiks jõuda mees- ja naissoost ettevõtjate võrdse osakaaluni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles õhutama mikrokrediidi vahendajaid võtma kasutusele konkreetsed naistele suunatud strateegiad ja toetama naiste ettevõtlust, kasutades selleks muu hulgas koostööd valdkonna asjakohaste ühenduste ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil järgida mikrokrediidi andmisel soolist võrdõiguslikkust ning võtta edaspidi eesmärgiks jõuda mees- ja naissoost ettevõtjate võrdse osakaaluni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles õhutama mikrokrediidi vahendajaid võtma kasutusele konkreetsed naistele suunatud strateegiad ja toetama naiste ettevõtlust, kasutades selleks muu hulgas koostööd valdkonna asjakohaste ühenduste ja organisatsioonidega;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma veelgi nähtavamaks selle rahastuga kaasnevad rahastamisvõimalused ning edendama nendest võimalustest teavitamist, kasutades selleks muu hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, naisettevõtjate seas parimate tavade vahetamist, konkreetselt naistele suunatud töötubasid ja koolitusi, eesmärgiga saavutada seoses mikrorahastamise kättesaadavusega parem sooline tasakaal; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma veelgi nähtavamaks selle rahastuga kaasnevad rahastamisvõimalused ning edendama nendest võimalustest teavitamist, kasutades selleks muu hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, naisettevõtjate seas parimate tavade vahetamist, konkreetselt naistele suunatud töötubasid ja koolitusi, eesmärgiga saavutada seoses mikrorahastamise kättesaadavusega parem sooline tasakaal;

| 25. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse mikrorahastamise hüvesid naiste jaoks, sealhulgas jätkusuutlike töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles soodustama naisettevõtjate arvamuste vahetamist ja parimate tavade jagamist; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse mikrorahastamise hüvesid naiste jaoks, sealhulgas jätkusuutlike töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles soodustama naisettevõtjate arvamuste vahetamist ja parimate tavade jagamist;

| 26. | tunnistab eesmärgiks võetud nais- ja meessoost ettevõtjate suhte tähtsust; on aga siiski arvamusel, et rahastu edukust ei tohiks mõõta üksnes üldiste eesmärkide saavutamise järgi, vaid selle põhjal, kas rahastu võimaldab mikroettevõtjatel ning väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oma projekte käivitada ning aidata kaasa majanduskasvule ja sotsiaalsele sidususele; |
| --- | --- |

26.

tunnistab eesmärgiks võetud nais- ja meessoost ettevõtjate suhte tähtsust; on aga siiski arvamusel, et rahastu edukust ei tohiks mõõta üksnes üldiste eesmärkide saavutamise järgi, vaid selle põhjal, kas rahastu võimaldab mikroettevõtjatel ning väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oma projekte käivitada ning aidata kaasa majanduskasvule ja sotsiaalsele sidususele;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon suunaks oma jõupingutused mikrorahastamise kättesaadavuse parandamisele selliste klientide jaoks, kes võivad olla kõrvale jäetud, näiteks rändajad, põgenikud, pikaajalised töötud, noored, madala sissetulekuga inimesed, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja puudega inimesed, kelle praegused rahastust saadavad hüved on ebapiisavad; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon suunaks oma jõupingutused mikrorahastamise kättesaadavuse parandamisele selliste klientide jaoks, kes võivad olla kõrvale jäetud, näiteks rändajad, põgenikud, pikaajalised töötud, noored, madala sissetulekuga inimesed, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja puudega inimesed, kelle praegused rahastust saadavad hüved on ebapiisavad;

| 28. | kutsub komisjoni üles käsitlema pagulasi ja varjupaigataotlejaid ühe sihtrühmana; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles käsitlema pagulasi ja varjupaigataotlejaid ühe sihtrühmana;

| 29. | kutsub komisjoni üles mitmekordistama noorte juhitavatele innovaatilistele idufirmadele mikrokrediidi andmiseks kättesaadavaid algatusi ja rahastamist, et toetada noorte ettevõtlust ning kõrgtehnoloogilist, teaduslikku ja sotsiaalset innovatsiooni majanduskriisi ning krediidile raskendatud juurdepääsu tingimustes; rõhutab lisaks, et liikmesriigid peaksid püüdma vähendada bürokraatiat, millega ettevõtjatel tuleb ELi poolt neile kättesaadavaks tehtud rahalistele vahenditele juurdepääsu saamiseks kokku puutuda; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles mitmekordistama noorte juhitavatele innovaatilistele idufirmadele mikrokrediidi andmiseks kättesaadavaid algatusi ja rahastamist, et toetada noorte ettevõtlust ning kõrgtehnoloogilist, teaduslikku ja sotsiaalset innovatsiooni majanduskriisi ning krediidile raskendatud juurdepääsu tingimustes; rõhutab lisaks, et liikmesriigid peaksid püüdma vähendada bürokraatiat, millega ettevõtjatel tuleb ELi poolt neile kättesaadavaks tehtud rahalistele vahenditele juurdepääsu saamiseks kokku puutuda;

Sotsiaalse ettevõtluse toetamine

| 30. | kahetseb, et rahastust ei ole rahastatud suuremal arvul sotsiaalseid ettevõtteid; tunneb seepärast heameelt asjaolust, et EaSI eelarvest eraldatakse kindel osa sotsiaalsete ettevõtete rahastamiseks; |
| --- | --- |

30.

kahetseb, et rahastust ei ole rahastatud suuremal arvul sotsiaalseid ettevõtteid; tunneb seepärast heameelt asjaolust, et EaSI eelarvest eraldatakse kindel osa sotsiaalsete ettevõtete rahastamiseks;

| 31. | soovitab komisjonil mikrokrediidi vahendajate nõuetekohase aruandluse tagamise põhjal selle uue nõude täitmist hoolikalt jälgida, julgustada liikmesriike vahetama sellekohaseid andmeid, teadmisi ja parimaid tavasid ning innustada neid toetama projekte, mis avaldavad nende potentsiaalsete klientide seas suurt sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

31.

soovitab komisjonil mikrokrediidi vahendajate nõuetekohase aruandluse tagamise põhjal selle uue nõude täitmist hoolikalt jälgida, julgustada liikmesriike vahetama sellekohaseid andmeid, teadmisi ja parimaid tavasid ning innustada neid toetama projekte, mis avaldavad nende potentsiaalsete klientide seas suurt sotsiaalset mõju;

| 32. | palub komisjonil turu vajaduste rahuldamiseks sotsiaalsetele ettevõtetele EaSI raames antavate laenude ülempiiri hinnata ja vajadusel muuta, et anda neile nende kasutoova arengu jaoks vajalikud ja piisavad vahendid; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil turu vajaduste rahuldamiseks sotsiaalsetele ettevõtetele EaSI raames antavate laenude ülempiiri hinnata ja vajadusel muuta, et anda neile nende kasutoova arengu jaoks vajalikud ja piisavad vahendid;

| 33. | rõhutab, kui tähtis on lisada rahastamisprogrammidesse sooline perspektiiv; usub, et soolise mõju hindamine ja soolise võrdõiguslikkusega arvestav eelarvestamine on vajalikud selleks, et hinnata ja parandada rahastamisprioriteetide, finantsressursside jaotuse ja rahastamisprogrammide tingimuste mõju naistele; rõhutab sooliselt eristatud andmete süstemaatilise kogumise ja korrapärase analüüsimise vajadust; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, kui tähtis on lisada rahastamisprogrammidesse sooline perspektiiv; usub, et soolise mõju hindamine ja soolise võrdõiguslikkusega arvestav eelarvestamine on vajalikud selleks, et hinnata ja parandada rahastamisprioriteetide, finantsressursside jaotuse ja rahastamisprogrammide tingimuste mõju naistele; rõhutab sooliselt eristatud andmete süstemaatilise kogumise ja korrapärase analüüsimise vajadust;

Mentorlus ja koolitusteenused ning vastastikune täiendavus muude abivahenditega

| 34. | tunneb heameelt võimalusest tõsta EaSI raames mikrokrediidi vahendajate rahastamissuutlikkust ning anda tehnilist abi, et suurendada nende professionaalsust, parandada teenuste osutamist ning andmete kogumist ja töötlemist, et saada rahastu tegevusest paremat tagasisidet; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt võimalusest tõsta EaSI raames mikrokrediidi vahendajate rahastamissuutlikkust ning anda tehnilist abi, et suurendada nende professionaalsust, parandada teenuste osutamist ning andmete kogumist ja töötlemist, et saada rahastu tegevusest paremat tagasisidet;

| 35. | julgustab komisjoni siduma rahastu ettevõtluse põhikoolitusega, mis tagaks ettevõtete majandusliku elujõulisuse ja laenude sihipärasuse; |
| --- | --- |

35.

julgustab komisjoni siduma rahastu ettevõtluse põhikoolitusega, mis tagaks ettevõtete majandusliku elujõulisuse ja laenude sihipärasuse;

| 36. | taunib asjaolu, et ettevõtluse arendamise teenuseid, sealhulgas mentorlust ja koolitust, ei saa rahastada vahetult EaSIst, ning palub, et komisjon uuriks tulevasi rahastamisvõimalusi uute konkreetsete vahenditega partnerluses liikmesriikide või ELi fondidega; |
| --- | --- |

36.

taunib asjaolu, et ettevõtluse arendamise teenuseid, sealhulgas mentorlust ja koolitust, ei saa rahastada vahetult EaSIst, ning palub, et komisjon uuriks tulevasi rahastamisvõimalusi uute konkreetsete vahenditega partnerluses liikmesriikide või ELi fondidega;

| 37. | märgib, et ESF peaks olema ettevõtete loomise, elujõulise mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse peamine rahastaja, pakkudes ka juhendamist ja koolitusprogramme; peab kahetsusväärseks, et neid vahendeid ei rahastata otse EaSI raames; |
| --- | --- |

37.

märgib, et ESF peaks olema ettevõtete loomise, elujõulise mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse peamine rahastaja, pakkudes ka juhendamist ja koolitusprogramme; peab kahetsusväärseks, et neid vahendeid ei rahastata otse EaSI raames;

| 38. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel arendada kohalike ja piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonidega strateegilist koostööd EaSI, Euroopa Sotsiaalfondi ja muude võimalike riiklike programmide osas ning edendada oma koostööd mikrokrediidi vahendajate ja lõplike abisaajatega, et parandada mikrolaenuvõtjatele nende ettevõtluse elujõulisuse suurendamiseks pakutavat koolitust, mentorlust ja üldist toetust; |
| --- | --- |

38.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel arendada kohalike ja piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonidega strateegilist koostööd EaSI, Euroopa Sotsiaalfondi ja muude võimalike riiklike programmide osas ning edendada oma koostööd mikrokrediidi vahendajate ja lõplike abisaajatega, et parandada mikrolaenuvõtjatele nende ettevõtluse elujõulisuse suurendamiseks pakutavat koolitust, mentorlust ja üldist toetust;

| 39. | tervitab võimalust rahastada EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse telge Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ning palub, et komisjon ja EIF teavitaksid mikrokrediidi vahendajaid paremini sellest võimalusest, mis tuleneb üldsätete määruse (8) artiklist 38; |
| --- | --- |

39.

tervitab võimalust rahastada EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse telge Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ning palub, et komisjon ja EIF teavitaksid mikrokrediidi vahendajaid paremini sellest võimalusest, mis tuleneb üldsätete määruse (8) artiklist 38;

| 40. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kättesaadavus mikroettevõtete rahastamiseks; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kättesaadavus mikroettevõtete rahastamiseks;

Mikrokrediidi vahendajad

| 41. | ergutab komisjoni kooskõlastama ESFi ning EaSI tuge, et suurendada mikrokrediidirahastute osas kahe programmi vastastikust täiendavust, keskendudes muu hulgas mikrokrediidi vahendajate ja selliste ettevõtluse tugikeskuste koostööle, mida kaasrahastab Euroopa Sotsiaalfond; |
| --- | --- |

41.

ergutab komisjoni kooskõlastama ESFi ning EaSI tuge, et suurendada mikrokrediidirahastute osas kahe programmi vastastikust täiendavust, keskendudes muu hulgas mikrokrediidi vahendajate ja selliste ettevõtluse tugikeskuste koostööle, mida kaasrahastab Euroopa Sotsiaalfond;

| 42. | kiidab heaks mikrokrediidi vahendamise valikumenetluse, mis on kooskõlas Euroopa Investeerimisfondi eeskirjade ja menetlustega, ning kordab parlamendi nõuet, et asjaomased vahendajad peaksid järgima vastutustundliku laenamise ning eraisikute ja ettevõtjate ülelaenamise vältimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

42.

kiidab heaks mikrokrediidi vahendamise valikumenetluse, mis on kooskõlas Euroopa Investeerimisfondi eeskirjade ja menetlustega, ning kordab parlamendi nõuet, et asjaomased vahendajad peaksid järgima vastutustundliku laenamise ning eraisikute ja ettevõtjate ülelaenamise vältimise põhimõtteid;

| 43. | soovitab lihtsustada rahastust laenu taotlemise korda ja muuta mikrokrediidi vahendajate ja Euroopa Investeerimisfondi vahelisi lepinguid paindlikumaks ja arusaadavamaks, mis võimaldaks väiksematel mikrokrediidi vahendajatel rahastamisvahendeid ja Euroopa Investeerimisfondi võimalusi kiiresti ja täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

43.

soovitab lihtsustada rahastust laenu taotlemise korda ja muuta mikrokrediidi vahendajate ja Euroopa Investeerimisfondi vahelisi lepinguid paindlikumaks ja arusaadavamaks, mis võimaldaks väiksematel mikrokrediidi vahendajatel rahastamisvahendeid ja Euroopa Investeerimisfondi võimalusi kiiresti ja täielikult ära kasutada;

| 44. | peab kahetsusväärseks, et paljud rahastule esitatud taotlused ei olnud nõuetekohaselt täidetud ning Euroopa Investeerimisfond ei saanud neid heaks kiita; palub komisjonil hinnata selle põhjusi (nt puudulik teave või kättesaadavus või lihtsustamist vajav bürokraatiakoormus); palub komisjonil probleemi lahendamiseks kiirelt tegutseda; |
| --- | --- |

44.

peab kahetsusväärseks, et paljud rahastule esitatud taotlused ei olnud nõuetekohaselt täidetud ning Euroopa Investeerimisfond ei saanud neid heaks kiita; palub komisjonil hinnata selle põhjusi (nt puudulik teave või kättesaadavus või lihtsustamist vajav bürokraatiakoormus); palub komisjonil probleemi lahendamiseks kiirelt tegutseda;

| 45. | palub, et komisjon tagaks laialdasema teavitamise rahastust ja sellest laenude saamise tingimustest ning vastava teabe andmise, lihtsustaks menetlust ning muudaks mikrokrediidi vahendajate ja Euroopa Investeerimisfondi vahelised lepingud paindlikumaks ja arusaadavamaks, mis võimaldaks väiksematel vahendajatel kiiremini turule pääseda; |
| --- | --- |

45.

palub, et komisjon tagaks laialdasema teavitamise rahastust ja sellest laenude saamise tingimustest ning vastava teabe andmise, lihtsustaks menetlust ning muudaks mikrokrediidi vahendajate ja Euroopa Investeerimisfondi vahelised lepingud paindlikumaks ja arusaadavamaks, mis võimaldaks väiksematel vahendajatel kiiremini turule pääseda;

| 46. | palub, et komisjon ja EIF hindaksid, kuidas rahastust saadavat kasu paremini tuua laiema üldsuseni, minnes kaugemale praegu mikrokrediidi vahendajatele kehtestatud nõuetest; |
| --- | --- |

46.

palub, et komisjon ja EIF hindaksid, kuidas rahastust saadavat kasu paremini tuua laiema üldsuseni, minnes kaugemale praegu mikrokrediidi vahendajatele kehtestatud nõuetest;

| 47. | julgustab komisjoni tegema mikrokrediidi vahendajatega ning abisaajate huve esindavate organisatsioonidega tihedamat koostööd, mis ei piirduks vaid toodete reklaamimise või uute klientide leidmisega; |
| --- | --- |

47.

julgustab komisjoni tegema mikrokrediidi vahendajatega ning abisaajate huve esindavate organisatsioonidega tihedamat koostööd, mis ei piirduks vaid toodete reklaamimise või uute klientide leidmisega;

| 48. | kutsub liikmesriike üles mikrokrediidi sektorit arendama, et võimaldada selle jõudsat kasvu, mis on vajalik strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärkide saavutamiseks, ja rahastu võimaluste ärakasutamiseks uurima, kuidas muud vahendajad peale pankade saaksid partnerpangast sõltumatult mikrokrediidi turule siseneda; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles mikrokrediidi sektorit arendama, et võimaldada selle jõudsat kasvu, mis on vajalik strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärkide saavutamiseks, ja rahastu võimaluste ärakasutamiseks uurima, kuidas muud vahendajad peale pankade saaksid partnerpangast sõltumatult mikrokrediidi turule siseneda;

| 49. | ergutab komisjoni tugevdama mikrokrediidi alal tegutsejatega (mikrokrediidi vahendajad, pangad ja mittepangad, sellised võrgustikud nagu Euroopa Mikrorahastamise Võrgustik) ning praegu kaasamata sidusrühmadega dialoogi liidu rahastatavate programmide raames pakutavate toodete kättesaadavuse, kasutamise ja väljatöötamise küsimustes; |
| --- | --- |

49.

ergutab komisjoni tugevdama mikrokrediidi alal tegutsejatega (mikrokrediidi vahendajad, pangad ja mittepangad, sellised võrgustikud nagu Euroopa Mikrorahastamise Võrgustik) ning praegu kaasamata sidusrühmadega dialoogi liidu rahastatavate programmide raames pakutavate toodete kättesaadavuse, kasutamise ja väljatöötamise küsimustes;

| 50. | ergutab komisjoni ja liikmesriike hõlbustama erinevate liikmeriikide mikrokrediidi vahendajate seas parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

50.

ergutab komisjoni ja liikmesriike hõlbustama erinevate liikmeriikide mikrokrediidi vahendajate seas parimate tavade vahetamist;

| 51. | kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi üles tagama, et EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuunas edendataks veelgi mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa tegevusjuhendi levitamist ja integreerimist mikrokrediidi vahendajatega sõlmitavate lepingutega; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi üles tagama, et EaSI mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuunas edendataks veelgi mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa tegevusjuhendi levitamist ja integreerimist mikrokrediidi vahendajatega sõlmitavate lepingutega;

| 52. | on seisukohal, et komisjoni aruanne Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamise kohta 2013. aastal on väga üldine ega sisalda üksikasju rahastu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et komisjoni aruanne Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rakendamise kohta 2013. aastal on väga üldine ega sisalda üksikasju rahastu rakendamise kohta;

| 53. | ergutab komisjoni tagama, et rahastu ja EaSI programm aitaksid jätkuvalt suurendada ELi lisaväärtust ja nähtavust; |
| --- | --- |

53.

ergutab komisjoni tagama, et rahastu ja EaSI programm aitaksid jätkuvalt suurendada ELi lisaväärtust ja nähtavust;

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fr&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/fr/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 238.

(4)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 1.

(5)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)547555_EN.pdf

(7)  Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ vahehindamine.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

Uus ühine kalanduspoliitika: tehniliste meetmete struktuur ja mitmeaastased kavad

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon uue ühise kalanduspoliitika, selle tehniliste meetmete struktuuri ja mitmeaastaste kavade kohta (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 9 ja 10,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0328/2015),

| A. | arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkus on kalandussektori tuleviku vältimatu eeltingimus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkus on kalandussektori tuleviku vältimatu eeltingimus;

| B. | arvestades, et alates 2009. aastast on seadusandlikud ettepanekud tehniliste meetmete ja mitmeaastaste kavade kohta vähe edasi liikunud, peamiselt pingete tõttu Euroopa institutsioonide vahel nende otsustusõiguse küsimuses ELi toimimise lepingu artikli 43 alusel seoses komisjoni ettepanekutega mitmeaastaste kavade kohta, ning osaliselt raskuste tõttu tehnilisi meetmeid käsitlevate õigusaktide kooskõlla viimisel Lissaboni lepinguga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 2009. aastast on seadusandlikud ettepanekud tehniliste meetmete ja mitmeaastaste kavade kohta vähe edasi liikunud, peamiselt pingete tõttu Euroopa institutsioonide vahel nende otsustusõiguse küsimuses ELi toimimise lepingu artikli 43 alusel seoses komisjoni ettepanekutega mitmeaastaste kavade kohta, ning osaliselt raskuste tõttu tehnilisi meetmeid käsitlevate õigusaktide kooskõlla viimisel Lissaboni lepinguga;

| C. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika (määrus (EL) nr 1380/2013) eesmärkide hulka kuulub püütavate liikide populatsiooni taastamine ja hoidmine vähemalt tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, kasutades selleks ökosüsteemil ja selektiivsusel põhinevat lähenemisviisi; arvestades, et nende eesmärkide saavutamise peamiste vahendite hulka kuuluvad tehnilised meetmed ja mitmeaastased kavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika (määrus (EL) nr 1380/2013) eesmärkide hulka kuulub püütavate liikide populatsiooni taastamine ja hoidmine vähemalt tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, kasutades selleks ökosüsteemil ja selektiivsusel põhinevat lähenemisviisi; arvestades, et nende eesmärkide saavutamise peamiste vahendite hulka kuuluvad tehnilised meetmed ja mitmeaastased kavad;

| D. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika 2013. aasta reformi peamiste muudatuste hulgas on ka lossimiskohustus ja piirkondadeks jaotamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika 2013. aasta reformi peamiste muudatuste hulgas on ka lossimiskohustus ja piirkondadeks jaotamine;

| E. | arvestades, et tehniliste meetmete keerukus ja mitmekesisus, samuti asjaolu, et need jagunevad mitme eri määruse vahel, on teinud nende rakendamise kalurite jaoks raskeks, mis võib muuta kalurid umbusklikuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tehniliste meetmete keerukus ja mitmekesisus, samuti asjaolu, et need jagunevad mitme eri määruse vahel, on teinud nende rakendamise kalurite jaoks raskeks, mis võib muuta kalurid umbusklikuks;

| F. | arvestades, et piirkondadeks jaotamise põhimõte näeb ette ka konsulteerimise nõuandekomisjonidega, et tuua sidusrühmad otsustamisprotsessile lähemale ning paremini hinnata otsuste võimalikku sotsiaal-majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piirkondadeks jaotamise põhimõte näeb ette ka konsulteerimise nõuandekomisjonidega, et tuua sidusrühmad otsustamisprotsessile lähemale ning paremini hinnata otsuste võimalikku sotsiaal-majanduslikku mõju;

| G. | arvestades, et tehniliste meetmete keerukus ja raskused nende rakendamisel, lisaks ühise kalanduspoliitika käegakatsutavate tulemuste või stiimulite puudumine on tekitanud kalurites usaldamatuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tehniliste meetmete keerukus ja raskused nende rakendamisel, lisaks ühise kalanduspoliitika käegakatsutavate tulemuste või stiimulite puudumine on tekitanud kalurites usaldamatuse;

| H. | arvestades, et tehniliste meetmete läbivaatamisel, järgides parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, tuleks seada eesmärgiks kalanduse ja mereressursside keskkonnasäästlikkuse parandamine kooskõlas sektori sotsiaal-majandusliku elujõulisusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tehniliste meetmete läbivaatamisel, järgides parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, tuleks seada eesmärgiks kalanduse ja mereressursside keskkonnasäästlikkuse parandamine kooskõlas sektori sotsiaal-majandusliku elujõulisusega;

| I. | arvestades, et uue ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks on muu hulgas vaja kasutada selektiivsemaid püügivahendeid ja -meetodeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uue ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks on muu hulgas vaja kasutada selektiivsemaid püügivahendeid ja -meetodeid;

| J. | arvestades, et sageli takistavad õigusaktid käimasolevaid uuendusi püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sageli takistavad õigusaktid käimasolevaid uuendusi püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks;

| K. | arvestades, et lossimiskohustus muudab oluliselt lähenemisviisi kalavarude majandamisele, eriti põhjalähedasele püügile, ning see tingib vajaduse käsitleda uut moodi tehnilisi meetmeid peamistes valdkondades, nagu saagi koostis ja võrgusilma suurus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lossimiskohustus muudab oluliselt lähenemisviisi kalavarude majandamisele, eriti põhjalähedasele püügile, ning see tingib vajaduse käsitleda uut moodi tehnilisi meetmeid peamistes valdkondades, nagu saagi koostis ja võrgusilma suurus;

| L. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata väikesemahulise kalapüügi tähtsusele rannikuäärsete kogukondade jätkusuutlikkuse jaoks, eriti naiste ja laste rolli jaoks; arvestades, et ühine kalanduspoliitika peab võimalikuks erikorda väikesemahulise püügi jaoks Euroopas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata väikesemahulise kalapüügi tähtsusele rannikuäärsete kogukondade jätkusuutlikkuse jaoks, eriti naiste ja laste rolli jaoks; arvestades, et ühine kalanduspoliitika peab võimalikuks erikorda väikesemahulise püügi jaoks Euroopas;

| M. | arvestades, et väikesemahulise püügi mõiste vajab üldist määratlust, võttes arvesse selle rolli merekeskkonna taastamisel ning traditsiooniliste ja keskkonnasäästlike tavade ja ametite säilitamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et väikesemahulise püügi mõiste vajab üldist määratlust, võttes arvesse selle rolli merekeskkonna taastamisel ning traditsiooniliste ja keskkonnasäästlike tavade ja ametite säilitamisel;

| N. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohase seadusandliku tavamenetlusega tuleks võtta vastu raammäärus, milles on kindlaks määratud kõikide merepiirkondade ühised aluspõhimõtted, et kindlustada ühise kalanduspoliitika eesmärkide täitmine ELis, tagada ettevõtjatele võrdsed tingimused ning lihtsustada tehniliste meetmete rakendamist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohase seadusandliku tavamenetlusega tuleks võtta vastu raammäärus, milles on kindlaks määratud kõikide merepiirkondade ühised aluspõhimõtted, et kindlustada ühise kalanduspoliitika eesmärkide täitmine ELis, tagada ettevõtjatele võrdsed tingimused ning lihtsustada tehniliste meetmete rakendamist ja järelevalvet;

| O. | arvestades, et seadusandlik tavamenetlus ei ole alati vajalik meetmete puhul, mis on võetud piirkondlikul tasandil või mida muudetakse sageli või mis põhinevad kaasseadusandjate poolt otsustatud normidel või eesmärkidel, küll aga tuleb seadusandlikku tavamenetlust kasutada selliste eeskirjade vastuvõtmiseks, mis on ühised kõikidele merepiirkondadele, samuti meetmete puhul, mis sisalduvad erimäärustes või mida lähemal ajal tõenäoliselt ei muudeta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et seadusandlik tavamenetlus ei ole alati vajalik meetmete puhul, mis on võetud piirkondlikul tasandil või mida muudetakse sageli või mis põhinevad kaasseadusandjate poolt otsustatud normidel või eesmärkidel, küll aga tuleb seadusandlikku tavamenetlust kasutada selliste eeskirjade vastuvõtmiseks, mis on ühised kõikidele merepiirkondadele, samuti meetmete puhul, mis sisalduvad erimäärustes või mida lähemal ajal tõenäoliselt ei muudeta;

| P. | arvestades, et piirkondadeks jaotamisega tuleb tagada, et tehnilisi meetmeid kohandatakse vastavalt iga püügipiirkonna ja iga vesikonna eripärale, mis annab paindlikkuse ja võimaldab hädaolukorras kiiresti reageerida; arvestades, et piirkondadeks jaotamine peab muutma tehnilised meetmed lihtsamaks, et neid oleks kergem mõista, rakendada ja jõustada; arvestades, et tehniliste meetmete vastuvõtmisel piirkondlikul alusel tuleks järgida mudelit, milles kaasseadusandjad on reformitud ühise kalanduspoliitika raames kokku leppinud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et piirkondadeks jaotamisega tuleb tagada, et tehnilisi meetmeid kohandatakse vastavalt iga püügipiirkonna ja iga vesikonna eripärale, mis annab paindlikkuse ja võimaldab hädaolukorras kiiresti reageerida; arvestades, et piirkondadeks jaotamine peab muutma tehnilised meetmed lihtsamaks, et neid oleks kergem mõista, rakendada ja jõustada; arvestades, et tehniliste meetmete vastuvõtmisel piirkondlikul alusel tuleks järgida mudelit, milles kaasseadusandjad on reformitud ühise kalanduspoliitika raames kokku leppinud;

| Q. | arvestades, et piirkondadeks jaotamine võib aidata muuta eeskirju lihtsamaks ja mõistetavamaks, mis oleks kalandussektori ja teiste sidusrühmade jaoks väga tervitatav, eriti juhul, kui nad on eeskirjade vastuvõtmisesse kaasatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et piirkondadeks jaotamine võib aidata muuta eeskirju lihtsamaks ja mõistetavamaks, mis oleks kalandussektori ja teiste sidusrühmade jaoks väga tervitatav, eriti juhul, kui nad on eeskirjade vastuvõtmisesse kaasatud;

| R. | arvestades, et piirkondadeks jaotamine ei tohi viia taasriigistamiseni, sest see ei sobi kokku ühise kalanduspoliitikaga kui ühise poliitikaga, milles ELil on ainupädevus, kuna varud on ühised; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et piirkondadeks jaotamine ei tohi viia taasriigistamiseni, sest see ei sobi kokku ühise kalanduspoliitikaga kui ühise poliitikaga, milles ELil on ainupädevus, kuna varud on ühised;

| S. | arvestades, et tehniliste meetmete vastuvõtmisel piirkondlikul alusel tuleks järgida mudelit, milles kaasseadusandjad on uue ühise kalanduspoliitika raames kokku leppinud, nimelt peaks komisjon võtma vastu delegeeritud õigusaktid asjaomaste liikmesriikide ühiste soovituste alusel, mis vastavad kaasseadusandjate poolt kindlaks määratud normidele ja eesmärkidele, või juhul, kui asjaomased liikmesriigid ettenähtud ajaks ühist soovitust ei esita, siis komisjoni enda algatusel; arvestades ka seda, et Euroopa Parlamendil on endiselt õigus esitada Lissaboni lepingu kohaselt delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tehniliste meetmete vastuvõtmisel piirkondlikul alusel tuleks järgida mudelit, milles kaasseadusandjad on uue ühise kalanduspoliitika raames kokku leppinud, nimelt peaks komisjon võtma vastu delegeeritud õigusaktid asjaomaste liikmesriikide ühiste soovituste alusel, mis vastavad kaasseadusandjate poolt kindlaks määratud normidele ja eesmärkidele, või juhul, kui asjaomased liikmesriigid ettenähtud ajaks ühist soovitust ei esita, siis komisjoni enda algatusel; arvestades ka seda, et Euroopa Parlamendil on endiselt õigus esitada Lissaboni lepingu kohaselt delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid;

| T. | arvestades, et tehniliste meetmete raamistiku läbivaatamine peaks andma võimaluse jätkata mõttevahetust piirkondadeks jaotamise üle ja kaaluda alternatiive delegeeritud õigusaktidele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tehniliste meetmete raamistiku läbivaatamine peaks andma võimaluse jätkata mõttevahetust piirkondadeks jaotamise üle ja kaaluda alternatiive delegeeritud õigusaktidele;

| U. | arvestades, et teatavad erimääruste ettepanekud, mis sisaldavad tehnilisi meetmeid (triivvõrgud, vaalaliste kaaspüük, süvamerepüük), on tekitanud poleemikat; arvestades, et mõned ettepanekud, näiteks ettepanekud süvamerepüügi kohta Atlandi ookeani kirdeosas, on olnud peatatud üle kolme aasta; arvestades, et arutelud triivvõrgupüügi üle on samuti ummikseisus; arvestades, et piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on mitmeid erisätteid tehniliste meetmete kohta tagasi lükanud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et teatavad erimääruste ettepanekud, mis sisaldavad tehnilisi meetmeid (triivvõrgud, vaalaliste kaaspüük, süvamerepüük), on tekitanud poleemikat; arvestades, et mõned ettepanekud, näiteks ettepanekud süvamerepüügi kohta Atlandi ookeani kirdeosas, on olnud peatatud üle kolme aasta; arvestades, et arutelud triivvõrgupüügi üle on samuti ummikseisus; arvestades, et piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on mitmeid erisätteid tehniliste meetmete kohta tagasi lükanud;

| V. | arvestades, et tehniliste meetmete juures tuleks arvesse võtta ebaseadusliku kalapüügi nähtust, millega kaasneb sageli püügivahendite ebaseaduslik kasutamine, ning tuleks leida tõhus lahendus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemile; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tehniliste meetmete juures tuleks arvesse võtta ebaseadusliku kalapüügi nähtust, millega kaasneb sageli püügivahendite ebaseaduslik kasutamine, ning tuleks leida tõhus lahendus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemile;

| W. | arvestades, et ELi püügipiirkondades kohaldatavad tehnilised meetmed ei vasta alati innovaatilise tegevuse ja erinevate kohalike püügipiirkondade vajadustele; arvestades, et seetõttu vajavad kalurid piirkondlikul lähenemisviisil põhinevaid tehnilisi meetmeid, mis vastaksid iga merepiirkonna erinevatele tingimustele; arvestades, et kalavarude jätkusuutlik majandamine on hädavajalik ning sellega seoses on oluline õigusakte lihtsustada ja kohandada vastavalt tegelikele oludele koha peal; arvestades, et tuleb võtta arvesse ka asjaolu, et püügipiirkonnad on ühised kolmandate riikidega, kelle kaitse-eeskirjad on Euroopa omadest väga erinevad; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi püügipiirkondades kohaldatavad tehnilised meetmed ei vasta alati innovaatilise tegevuse ja erinevate kohalike püügipiirkondade vajadustele; arvestades, et seetõttu vajavad kalurid piirkondlikul lähenemisviisil põhinevaid tehnilisi meetmeid, mis vastaksid iga merepiirkonna erinevatele tingimustele; arvestades, et kalavarude jätkusuutlik majandamine on hädavajalik ning sellega seoses on oluline õigusakte lihtsustada ja kohandada vastavalt tegelikele oludele koha peal; arvestades, et tuleb võtta arvesse ka asjaolu, et püügipiirkonnad on ühised kolmandate riikidega, kelle kaitse-eeskirjad on Euroopa omadest väga erinevad;

| X. | arvestades, et Euroopa vetes ja eriti Vahemeres on väga oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikud meetmed ja teeksid koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate isikute tuvastamiseks, kindlustades sellega, et rakendatakse kohaldatavaid karistusi ning tugevdatakse piirikontrolli ja kontrolli seisuplatsil; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa vetes ja eriti Vahemeres on väga oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikud meetmed ja teeksid koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate isikute tuvastamiseks, kindlustades sellega, et rakendatakse kohaldatavaid karistusi ning tugevdatakse piirikontrolli ja kontrolli seisuplatsil;

| Y. | arvestades, et aastatel 2002–2009 vastu võetud mitmeaastased kavad ei ole võrdselt tõhusad; arvestades, et ühise kalanduspoliitika uute eeskirjade alusel võetakse vastu uued mitmeaastased kavad; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et aastatel 2002–2009 vastu võetud mitmeaastased kavad ei ole võrdselt tõhusad; arvestades, et ühise kalanduspoliitika uute eeskirjade alusel võetakse vastu uued mitmeaastased kavad;

| Z. | arvestades, et läbirääkimised kolmandate riikidega peavad olema osa jõupingutustest jätkusuutlikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et läbirääkimised kolmandate riikidega peavad olema osa jõupingutustest jätkusuutlikkuse saavutamiseks;

| AA. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformiga on sätestatud lossimiskohustus ja võimaldatud paindlikkust, erandeid ning rahalist toetust Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformiga on sätestatud lossimiskohustus ja võimaldatud paindlikkust, erandeid ning rahalist toetust Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist;

| AB. | arvestades, et tagasiheitekeelu rakendamisel mitme liigiga püügipiirkondades tekib tõenäoliselt raskusi seoses püüki piiravate liikidega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tagasiheitekeelu rakendamisel mitme liigiga püügipiirkondades tekib tõenäoliselt raskusi seoses püüki piiravate liikidega;

| AC. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Parlament kalanduse alal kaasseadusandja, välja arvatud lubatud kogupüügi ja kvootide osas; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Parlament kalanduse alal kaasseadusandja, välja arvatud lubatud kogupüügi ja kvootide osas;

| AD. | arvestades, et alates 2009. aastast ei ole Euroopa Parlament saanud vastu võtta ühtegi mitmeaastast kava, kuna nõukogu on ettepanekud blokeerinud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et alates 2009. aastast ei ole Euroopa Parlament saanud vastu võtta ühtegi mitmeaastast kava, kuna nõukogu on ettepanekud blokeerinud;

| AE. | arvestades, et kaasseadusandjad on mitmeaastaste kavade institutsioonidevahelise töörühma raames tunnistanud, et nende kavade küsimuses on oluline koos töötada, leidmaks praktilisi lahendusi vaatamata eriarvamustele õigusraamistiku sätete tõlgendamisel; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kaasseadusandjad on mitmeaastaste kavade institutsioonidevahelise töörühma raames tunnistanud, et nende kavade küsimuses on oluline koos töötada, leidmaks praktilisi lahendusi vaatamata eriarvamustele õigusraamistiku sätete tõlgendamisel;

| AF. | arvestades, et mitmeaastased kavad peaksid andma kindla ja püsiva juhtimisraamistiku, mis põhineb parimatel ja uusimatel teaduslikel ja sotsiaal-majanduslikel andmetel, ning need peaksid olema piisavalt paindlikud, et kohaneda vastavalt varude muutumisele ja iga-aastastele otsustele püügivõimaluste jagamise kohta; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et mitmeaastased kavad peaksid andma kindla ja püsiva juhtimisraamistiku, mis põhineb parimatel ja uusimatel teaduslikel ja sotsiaal-majanduslikel andmetel, ning need peaksid olema piisavalt paindlikud, et kohaneda vastavalt varude muutumisele ja iga-aastastele otsustele püügivõimaluste jagamise kohta;

| AG. | arvestades, et tulevaste mitmeaastaste kavade ühiste elementidena on määratletud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse piir ja tähtaeg selle saavutamiseks, kaitsemeetmete rakendamise mehhanism, biomassi miinimumväärtused, mehhanism, mille abil kohanduda ettenägematute muutustega parimates olemasolevatest teaduslikes nõuannetes, ning läbivaatamisklausel; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tulevaste mitmeaastaste kavade ühiste elementidena on määratletud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse piir ja tähtaeg selle saavutamiseks, kaitsemeetmete rakendamise mehhanism, biomassi miinimumväärtused, mehhanism, mille abil kohanduda ettenägematute muutustega parimates olemasolevatest teaduslikes nõuannetes, ning läbivaatamisklausel;

| AH. | arvestades, et mitmeaastased kavad peavad seadma üldeesmärgi, mis oleks halduse ja teaduse aspektist saavutatav; arvestades, et need peaksid sisaldama pika perspektiivi stabiilset saagikust kooskõlas parimate olemasolevate teaduslike nõuannetega, ning see peaks kajastuma nõukogu iga-aastastes otsustes püügivõimaluste kohta; arvestades, et need iga-aastased otsused peaksid piirduma rangelt püügivõimaluste jagamisega; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et mitmeaastased kavad peavad seadma üldeesmärgi, mis oleks halduse ja teaduse aspektist saavutatav; arvestades, et need peaksid sisaldama pika perspektiivi stabiilset saagikust kooskõlas parimate olemasolevate teaduslike nõuannetega, ning see peaks kajastuma nõukogu iga-aastastes otsustes püügivõimaluste kohta; arvestades, et need iga-aastased otsused peaksid piirduma rangelt püügivõimaluste jagamisega;

| AI. | arvestades, et Euroopa Kohtu 26. novembri 2014. aasta otsus kohtuasjades C-103/12 Euroopa Parlament vs. nõukogu ja C-165/12 komisjon vs. nõukogu Euroopa Liidu vetes kalapüügivõimaluste eraldamise kohta Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis loob pretsedendi, selgitades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 43 sisalduva kahe erineva õigusliku aluse sisu ja piire; arvestades, et artikli 43 lõiget 3 võib õigusliku alusena kasutada ainult püügivõimaluste eraldamiseks lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevate määruste alusel; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Euroopa Kohtu 26. novembri 2014. aasta otsus kohtuasjades C-103/12 Euroopa Parlament vs. nõukogu ja C-165/12 komisjon vs. nõukogu Euroopa Liidu vetes kalapüügivõimaluste eraldamise kohta Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis loob pretsedendi, selgitades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 43 sisalduva kahe erineva õigusliku aluse sisu ja piire; arvestades, et artikli 43 lõiget 3 võib õigusliku alusena kasutada ainult püügivõimaluste eraldamiseks lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevate määruste alusel;

| AJ. | arvestades, et Euroopa Kohus tegi 1. detsembril 2015 otsuse liidetud kohtuasjades C-124/13 ja C-125/13 Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon vs. nõukogu, mis käsitlevad nõukogu määrust (EL) nr 1243/2012, millega muudetakse tursavarude pikaajalist kava. Kohus kinnitab, nii nagu väitis ka parlament, et määruse eesmärki ja sisu arvestades oleks see tulnud vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 alusel seadusandliku tavamenetluse korras, kus parlament on kaasseadusandja, kuna määrus sisaldab poliitilisi valikuid, mis mõjutavad mitmeaastast kava ja on vajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa Kohus tegi 1. detsembril 2015 otsuse liidetud kohtuasjades C-124/13 ja C-125/13 Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon vs. nõukogu, mis käsitlevad nõukogu määrust (EL) nr 1243/2012, millega muudetakse tursavarude pikaajalist kava. Kohus kinnitab, nii nagu väitis ka parlament, et määruse eesmärki ja sisu arvestades oleks see tulnud vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 alusel seadusandliku tavamenetluse korras, kus parlament on kaasseadusandja, kuna määrus sisaldab poliitilisi valikuid, mis mõjutavad mitmeaastast kava ja on vajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| AK. | arvestades, et mitmeaastaste kavade puudumisel võib kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu muuta tagasiheitekavadega, mille komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusaktidega asjaomaste liikmesriikide soovituste alusel, või juhul, kui asjaomased liikmesriigid ettenähtud ajaks ühist soovitust ei esita, siis komisjoni enda algatusel; rõhutab, kui oluline on kalavarude kaitseks alammõõdu kehtestamise otsuseid tehes kaitsta noorkalu ja järgida teaduslikke nõuandeid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et mitmeaastaste kavade puudumisel võib kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu muuta tagasiheitekavadega, mille komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusaktidega asjaomaste liikmesriikide soovituste alusel, või juhul, kui asjaomased liikmesriigid ettenähtud ajaks ühist soovitust ei esita, siis komisjoni enda algatusel; rõhutab, kui oluline on kalavarude kaitseks alammõõdu kehtestamise otsuseid tehes kaitsta noorkalu ja järgida teaduslikke nõuandeid;

| AL. | arvestades, et tagasiheitekavadel on keskne roll püügitehnikate muutmisel ning seetõttu mõjutab see kalastussuremust ja kudekarja biomassi, mis mõlemad on mitmeaastastes kavades mõõdetavad eesmärgid; põhjuseks võib olla kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu muutmine; arvestades, et alammõõtude muutmisega delegeeritud õigusaktide kaudu muudetaks mitmeaastaste kavade peamisi parameetreid väljastpoolt; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et tagasiheitekavadel on keskne roll püügitehnikate muutmisel ning seetõttu mõjutab see kalastussuremust ja kudekarja biomassi, mis mõlemad on mitmeaastastes kavades mõõdetavad eesmärgid; põhjuseks võib olla kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu muutmine; arvestades, et alammõõtude muutmisega delegeeritud õigusaktide kaudu muudetaks mitmeaastaste kavade peamisi parameetreid väljastpoolt;

| AM. | arvestades, et kaasseadusandjate soov oli, et need delegeeritud õigusaktid oleksid üleminekumeede, mida ei kohaldataks mingil juhul kauem kui kolm aastat; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et kaasseadusandjate soov oli, et need delegeeritud õigusaktid oleksid üleminekumeede, mida ei kohaldataks mingil juhul kauem kui kolm aastat;

| AN. | arvestades, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud võivad ühe ja sama liigi puhul piirkonniti varieeruda, et võtta arvesse liikide ja püügipiirkondade eripärasid; arvestades, et võimaluse korral on alati soovitatav kehtestada kõikide piirkondade jaoks horisontaalotsused, et hõlbustada seiret; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud võivad ühe ja sama liigi puhul piirkonniti varieeruda, et võtta arvesse liikide ja püügipiirkondade eripärasid; arvestades, et võimaluse korral on alati soovitatav kehtestada kõikide piirkondade jaoks horisontaalotsused, et hõlbustada seiret;

| 1. | on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika eesmärkide elluviimise tagamiseks tuleks tulevasi tehnilisi meetmeid lihtsustada, et kaotada mis tahes vastuolu ja/või dubleerimine, need peaksid kuuluma selgelt struktureeritud õigusraamistikku ja põhinema usaldusväärsetel vastastikku hinnatavatel teaduslikel andmetel; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika eesmärkide elluviimise tagamiseks tuleks tulevasi tehnilisi meetmeid lihtsustada, et kaotada mis tahes vastuolu ja/või dubleerimine, need peaksid kuuluma selgelt struktureeritud õigusraamistikku ja põhinema usaldusväärsetel vastastikku hinnatavatel teaduslikel andmetel;

| 2. | peab vajalikuks koostada terviklik loetelu, milles oleksid kokku võetud kõik praegu kehtivad tehnilised meetmed, et saada parem ülevaade võimalikest lihtsustustest ja väljajättudest tulevaste tehniliste meetmete puhul; |
| --- | --- |

2.

peab vajalikuks koostada terviklik loetelu, milles oleksid kokku võetud kõik praegu kehtivad tehnilised meetmed, et saada parem ülevaade võimalikest lihtsustustest ja väljajättudest tulevaste tehniliste meetmete puhul;

| 3. | on veendunud, et tehnilised meetmed tuleb läbi vaadata, et viia ellu ühise kalanduspoliitika eesmärgid, parandada selektiivsust, vähendada võimalikult palju tagasiheidet ja kalapüügi mõju keskkonnale, lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada teaduslikku baasi; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et tehnilised meetmed tuleb läbi vaadata, et viia ellu ühise kalanduspoliitika eesmärgid, parandada selektiivsust, vähendada võimalikult palju tagasiheidet ja kalapüügi mõju keskkonnale, lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada teaduslikku baasi;

| 4. | on seisukohal, et tehnilisi meetmeid tuleks kohandada vastavalt iga püügitegevuse ja iga piirkonna konkreetsetele vajadustele, aidates seega parandada asjaomase sektori vastavust nõuetele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tehnilisi meetmeid tuleks kohandada vastavalt iga püügitegevuse ja iga piirkonna konkreetsetele vajadustele, aidates seega parandada asjaomase sektori vastavust nõuetele;

| 5. | jääb kindlaks seisukohale, et tehniliste meetmete lihtsustamine ja nende puhul piirkondadeks jaotamise põhimõtte kohaldamine peaks olema alati kooskõlas tehniliste meetmete määruse tegeliku eesmärgiga, milleks on juhupüügi ja merekeskkonnale avalduva mõju võimalikult ulatuslik vähendamine; |
| --- | --- |

5.

jääb kindlaks seisukohale, et tehniliste meetmete lihtsustamine ja nende puhul piirkondadeks jaotamise põhimõtte kohaldamine peaks olema alati kooskõlas tehniliste meetmete määruse tegeliku eesmärgiga, milleks on juhupüügi ja merekeskkonnale avalduva mõju võimalikult ulatuslik vähendamine;

| 6. | on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise hõlbustamiseks ning nende eeskirjade kalandussektori ja muude sidusrühmade jaoks vastuvõetavamateks muutmiseks ning nende järgimise tagamiseks tuleb kalurid kaasata ulatuslikumalt otsustusprotsessi, eelkõige nõuandekomisjonides, ning neile tuleb pakkuda stiimuleid, nt toetus, mida antakse EMKFi või muude instrumentide raames innovatsiooni, koolituse ja varustuse tarbeks ning selektiivsemate püügivahendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise hõlbustamiseks ning nende eeskirjade kalandussektori ja muude sidusrühmade jaoks vastuvõetavamateks muutmiseks ning nende järgimise tagamiseks tuleb kalurid kaasata ulatuslikumalt otsustusprotsessi, eelkõige nõuandekomisjonides, ning neile tuleb pakkuda stiimuleid, nt toetus, mida antakse EMKFi või muude instrumentide raames innovatsiooni, koolituse ja varustuse tarbeks ning selektiivsemate püügivahendite kasutamiseks;

| 7. | on seisukohal, et uue õigusraamistikuga hõlbustatakse niisuguste innovatiivsete püügivahendite ulatuslikumat kasutamist, mille puhul on teaduslikke tõendeid nii selle kohta, et need suurendavad selektiivsust, kui ka selle kohta, et neil on väiksem mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et uue õigusraamistikuga hõlbustatakse niisuguste innovatiivsete püügivahendite ulatuslikumat kasutamist, mille puhul on teaduslikke tõendeid nii selle kohta, et need suurendavad selektiivsust, kui ka selle kohta, et neil on väiksem mõju keskkonnale;

| 8. | on seisukohal, et innovatsiooni ja teadusuuringuid tuleb edendada eesmärgiga tagada ühise kalanduspoliitika nõuetekohane rakendamine eelkõige tagasiheite lossimise osas, et suurendada selektiivsust ning ajakohastada püügi- ja seiretehnikat; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et innovatsiooni ja teadusuuringuid tuleb edendada eesmärgiga tagada ühise kalanduspoliitika nõuetekohane rakendamine eelkõige tagasiheite lossimise osas, et suurendada selektiivsust ning ajakohastada püügi- ja seiretehnikat;

| 9. | on veendunud, et sõltumatute teadusuuringute kohaselt selektiivsemateks osutunud innovatiivsete püügivahendite säästev kasutamine peaks olema lubatud piiranguteta või tarbetute koguseliste piiranguteta, seda peaksid reguleerima õigusaktid ja täiendavate teadusuuringute jaoks tuleks anda rahalist toetust; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et sõltumatute teadusuuringute kohaselt selektiivsemateks osutunud innovatiivsete püügivahendite säästev kasutamine peaks olema lubatud piiranguteta või tarbetute koguseliste piiranguteta, seda peaksid reguleerima õigusaktid ja täiendavate teadusuuringute jaoks tuleks anda rahalist toetust;

| 10. | peab vajalikuks säilitada seadusandlik tavamenetlus kõikide merepiirkondade jaoks ühiste eeskirjade vastuvõtmisel, sealhulgas tehniliste meetmete, kaasa arvatud erimäärustes sisalduvate tehniliste meetmete või lähitulevikus tõenäoliselt mitte muudetavate tehniliste meetmete jaoks standardite ja eesmärkide kehtestamisel, ning on seisukohal, et seadusandlik tavamenetlus ei ole alati vajalik piirkondlikul tasandil võetavate või tõenäoliselt sageli muudetavate meetmete puhul; on arvamusel, et neid meetmeid tuleks nende asjakohasuse säilimise tagamiseks korrapäraselt hinnata; on seisukohal, et delegeeritud õigusaktide mõistlik kasutamine võib anda vajaliku paindlikkuse ja reageerimisvõime; tuletab siiski meelde, et Euroopa Parlamendil on endiselt õigus esitada aluslepingu kohaselt delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid; |
| --- | --- |

10.

peab vajalikuks säilitada seadusandlik tavamenetlus kõikide merepiirkondade jaoks ühiste eeskirjade vastuvõtmisel, sealhulgas tehniliste meetmete, kaasa arvatud erimäärustes sisalduvate tehniliste meetmete või lähitulevikus tõenäoliselt mitte muudetavate tehniliste meetmete jaoks standardite ja eesmärkide kehtestamisel, ning on seisukohal, et seadusandlik tavamenetlus ei ole alati vajalik piirkondlikul tasandil võetavate või tõenäoliselt sageli muudetavate meetmete puhul; on arvamusel, et neid meetmeid tuleks nende asjakohasuse säilimise tagamiseks korrapäraselt hinnata; on seisukohal, et delegeeritud õigusaktide mõistlik kasutamine võib anda vajaliku paindlikkuse ja reageerimisvõime; tuletab siiski meelde, et Euroopa Parlamendil on endiselt õigus esitada aluslepingu kohaselt delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid;

| 11. | soovitab määrata kindlaks selge ja üldise tehniliste meetmete Euroopa raamistiku, milles esitatakse piiratud arv olulisi horisontaalseid põhimõtteid; on veendunud, et kõiki enamiku Euroopa vete suhtes mitte kohaldatavaid eeskirju ei tuleks lisada sellesse üldisesse raamistikku, vaid nende puhul tuleks hoopis kohaldada piirkondadeks jaotamise põhimõtet; |
| --- | --- |

11.

soovitab määrata kindlaks selge ja üldise tehniliste meetmete Euroopa raamistiku, milles esitatakse piiratud arv olulisi horisontaalseid põhimõtteid; on veendunud, et kõiki enamiku Euroopa vete suhtes mitte kohaldatavaid eeskirju ei tuleks lisada sellesse üldisesse raamistikku, vaid nende puhul tuleks hoopis kohaldada piirkondadeks jaotamise põhimõtet;

| 12. | on seisukohal, et kõik piirkondlikul tasandil vastu võetud meetmed peaksid vastama tehniliste meetmete raammäärusele ning olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi 2008/56/EÜ eesmärkidega; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kõik piirkondlikul tasandil vastu võetud meetmed peaksid vastama tehniliste meetmete raammäärusele ning olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi 2008/56/EÜ eesmärkidega;

| 13. | on seisukohal, et tehnilisi meetmeid käsitlevad eeskirjad tuleks kehtestada piirkondadeks jaotamise protsessi asjakohase kasutamise abil ning need peaksid põhinema ühistel kesksetel põhimõtetel ja määratlustel, sealhulgas ühistel eesmärkidel ja standarditel, mida tuleb kohaldada kogu ELis, sealhulgas keelatud liikide ja püügivahendite loetelul, erieeskirjadel suuremate merepiirkondade jaoks ja teataval arvul konkreetsetel tehnilistel normidel, mis kõik võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse alusel; märgib, et piirkondadeks jaotamist kohaldataks piirkondlikul tasandil kohaldatavate või sageli muudetavate eeskirjade puhul ning seda tuleks korrapäraselt uuesti hinnata; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et tehnilisi meetmeid käsitlevad eeskirjad tuleks kehtestada piirkondadeks jaotamise protsessi asjakohase kasutamise abil ning need peaksid põhinema ühistel kesksetel põhimõtetel ja määratlustel, sealhulgas ühistel eesmärkidel ja standarditel, mida tuleb kohaldada kogu ELis, sealhulgas keelatud liikide ja püügivahendite loetelul, erieeskirjadel suuremate merepiirkondade jaoks ja teataval arvul konkreetsetel tehnilistel normidel, mis kõik võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse alusel; märgib, et piirkondadeks jaotamist kohaldataks piirkondlikul tasandil kohaldatavate või sageli muudetavate eeskirjade puhul ning seda tuleks korrapäraselt uuesti hinnata;

| 14. | rõhutab, et uus tehniliste meetmete raammäärus tuleb sõnastada selgelt, mis eeldab märkimisväärseid selgitusalaseid jõupingutusi; nõuab seetõttu, et kehtivad tehniliste meetmete määrused, eelkõige nõukogu määrused (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1967/2006, tunnistataks eelnevalt kehtetuks, et piirata määruste arvu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et uus tehniliste meetmete raammäärus tuleb sõnastada selgelt, mis eeldab märkimisväärseid selgitusalaseid jõupingutusi; nõuab seetõttu, et kehtivad tehniliste meetmete määrused, eelkõige nõukogu määrused (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1967/2006, tunnistataks eelnevalt kehtetuks, et piirata määruste arvu;

| 15. | tuletab meelde, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võivad liikmesriigid delegeeritud õigusaktide puhul tehniliste meetmete määruses kehtestatava tähtaja jooksul esitada komisjonile soovitusi ja et komisjon ei saa võtta ühtki õigusakti vastu enne kõnealuse tähtaja möödumist; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võivad liikmesriigid delegeeritud õigusaktide puhul tehniliste meetmete määruses kehtestatava tähtaja jooksul esitada komisjonile soovitusi ja et komisjon ei saa võtta ühtki õigusakti vastu enne kõnealuse tähtaja möödumist;

| 16. | peab vajalikuks hinnata ühise kalanduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi eesmärke järgides tehnilistel meetmetel põhinevate erimääruste asjakohasust, tulemuslikkust ja sotsiaal-majanduslikku mõju ELi laevastikele ja kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks hinnata ühise kalanduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi eesmärke järgides tehnilistel meetmetel põhinevate erimääruste asjakohasust, tulemuslikkust ja sotsiaal-majanduslikku mõju ELi laevastikele ja kohalikele kogukondadele;

| 17. | on veendunud, et tehnilised meetmed peaksid sisaldama erisätteid teatavate püügivahendite kasutamise kohta, et kaitsta ohualdis elupaikasid ja mereliike; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et tehnilised meetmed peaksid sisaldama erisätteid teatavate püügivahendite kasutamise kohta, et kaitsta ohualdis elupaikasid ja mereliike;

| 18. | on veendunud, et tehnilised meetmed peaksid tagama selle, et ei kasutata destruktiivseid ja mitteselektiivseid püügivahendeid, ning et lõhke- ja toksiliste ainete üldine kasutamine tuleks keelata; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et tehnilised meetmed peaksid tagama selle, et ei kasutata destruktiivseid ja mitteselektiivseid püügivahendeid, ning et lõhke- ja toksiliste ainete üldine kasutamine tuleks keelata;

| 19. | on veendunud, et kiireloomuliselt on vaja kehtestada sidus tehniliste meetmete kogum iga merepiirkonna jaoks, võttes arvesse igaühe eripära, kus liidu otsused võivad oluliselt mõjutada kalavarude taastumist ja ökosüsteemide kaitset ning ühiste kalavarude säästvat majandamist; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et kiireloomuliselt on vaja kehtestada sidus tehniliste meetmete kogum iga merepiirkonna jaoks, võttes arvesse igaühe eripära, kus liidu otsused võivad oluliselt mõjutada kalavarude taastumist ja ökosüsteemide kaitset ning ühiste kalavarude säästvat majandamist;

| 20. | jääb kindlaks seisukohale, et hoolimata lossimiskohustusest, mis jõustus 1. jaanuaril 2015. aastal ja mida tuleb järk-järgult kohaldada kalavarude suhtes 2019. aastaks, peavad tehnilisi meetmeid käsitlevad sätted olema piisavalt paindlikud, et kohanduda reaalajas kalandustegevuses toimuva arenguga ja pakkuda kalandussektorile rohkem võimalusi selektiivse kalapüügi meetodite alase innovatsiooni ellurakendamiseks; |
| --- | --- |

20.

jääb kindlaks seisukohale, et hoolimata lossimiskohustusest, mis jõustus 1. jaanuaril 2015. aastal ja mida tuleb järk-järgult kohaldada kalavarude suhtes 2019. aastaks, peavad tehnilisi meetmeid käsitlevad sätted olema piisavalt paindlikud, et kohanduda reaalajas kalandustegevuses toimuva arenguga ja pakkuda kalandussektorile rohkem võimalusi selektiivse kalapüügi meetodite alase innovatsiooni ellurakendamiseks;

| 21. | on veendunud, et lossimiskohustus kujutab endast kalandustegevuse jaoks olulist muutust ja et seetõttu tuleb tehnilisi meetmeid kohandada, et nende alusel oleks võimalik rakendada ja hõlbustada selektiivsemat kalapüüki; soovitab selle saavutamiseks võtta järgmised kolm meedet:






  — | muuta oluliselt saagi koostist reguleerivaid eeskirju või need isegi tühistada, |
| --- | --- | --- |

21.

on veendunud, et lossimiskohustus kujutab endast kalandustegevuse jaoks olulist muutust ja et seetõttu tuleb tehnilisi meetmeid kohandada, et nende alusel oleks võimalik rakendada ja hõlbustada selektiivsemat kalapüüki; soovitab selle saavutamiseks võtta järgmised kolm meedet:

—

muuta oluliselt saagi koostist reguleerivaid eeskirju või need isegi tühistada,

| — | võimaldada suuremat paindlikkust võrgusilma suuruste osas ning |
| --- | --- |

—

võimaldada suuremat paindlikkust võrgusilma suuruste osas ning

| — | võimaldada mitut tüüpi püügivahendite pardalolekut; |
| --- | --- |

—

võimaldada mitut tüüpi püügivahendite pardalolekut;

| 22. | võtab teadmiseks raskused, mis tulenevad nõukogu määruses (EÜ) nr 2406/96 sätestatud turustusnormide ja saagi alammõõtude kooseksisteerimisest; nõuab nende ühtlustamist uue tehniliste meetmete raammäärusega; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks raskused, mis tulenevad nõukogu määruses (EÜ) nr 2406/96 sätestatud turustusnormide ja saagi alammõõtude kooseksisteerimisest; nõuab nende ühtlustamist uue tehniliste meetmete raammäärusega;

| 23. | on seisukohal, et tehniliste meetmete läbivaatamisel tuleks arvesse võtta nende mõju bioloogiliste ressursside kaitsele, merekeskkonnale, kalapüügiga tegelemise kuludele ja sotsiaal-kutsealasele kasumlikkusele; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et tehniliste meetmete läbivaatamisel tuleks arvesse võtta nende mõju bioloogiliste ressursside kaitsele, merekeskkonnale, kalapüügiga tegelemise kuludele ja sotsiaal-kutsealasele kasumlikkusele;

| 24. | on veendunud, et tehniliste meetmete raammäärusega taotletav kaitse-eesmärk oleks tulemuslikumalt saavutatav meetmetega, mis on suunatud pakkumise ja nõudluse juhtimise parandamisele tootjate organisatsioonide toel; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et tehniliste meetmete raammäärusega taotletav kaitse-eesmärk oleks tulemuslikumalt saavutatav meetmetega, mis on suunatud pakkumise ja nõudluse juhtimise parandamisele tootjate organisatsioonide toel;

| 25. | on seisukohal, et juhuslik väikesemahuline kalapüük liikmesriikide ja piirkondade sisevetes peab jääma lubatud kogupüügist (TAC) välja; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et juhuslik väikesemahuline kalapüük liikmesriikide ja piirkondade sisevetes peab jääma lubatud kogupüügist (TAC) välja;

| 26. | on veendunud, et mitmeaastastel kavadel on ühises kalanduspoliitikas ülimalt oluline roll kalavarude kaitsmisel, sest need kujutavad endast kõige sobivamat vahendit tehniliste erimeetmete vastuvõtmiseks ja rakendamiseks eri kalandustegevuse jaoks; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et mitmeaastastel kavadel on ühises kalanduspoliitikas ülimalt oluline roll kalavarude kaitsmisel, sest need kujutavad endast kõige sobivamat vahendit tehniliste erimeetmete vastuvõtmiseks ja rakendamiseks eri kalandustegevuse jaoks;

| 27. | on veendunud, et kaasseadusandjad peavad jätkama püüdlusi mitmeaastaste kavade osas kokkuleppele jõudmiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid institutsioonilisi pädevusi ja lähtudes asjaomasest kohtupraktikast; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et kaasseadusandjad peavad jätkama püüdlusi mitmeaastaste kavade osas kokkuleppele jõudmiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid institutsioonilisi pädevusi ja lähtudes asjaomasest kohtupraktikast;

| 28. | on veendunud, et mitmeaastased kavad peaksid moodustama tugeva ja kestva raamistiku kalavarude majandamiseks, põhinema kõige parematel ja uuematel vastastikku tunnustatud teaduslikel ja sotsiaal-majanduslikel tõenditel ning neid tuleks kohandada vastavalt varude arengule, samuti peaksid need pakkuma paindlikkust nõukogu iga-aastaste otsuste vastuvõtmiseks kalapüügivõimaluste kohta; märgib, et kõnealused iga-aastased otsused ei tohiks minna kaugemale kalapüügivõimaluste eraldamise rangest raamistikust ning nendega tuleks võimaluse piires püüda vältida kalapüügivõimaluste suuri kõikumisi; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et mitmeaastased kavad peaksid moodustama tugeva ja kestva raamistiku kalavarude majandamiseks, põhinema kõige parematel ja uuematel vastastikku tunnustatud teaduslikel ja sotsiaal-majanduslikel tõenditel ning neid tuleks kohandada vastavalt varude arengule, samuti peaksid need pakkuma paindlikkust nõukogu iga-aastaste otsuste vastuvõtmiseks kalapüügivõimaluste kohta; märgib, et kõnealused iga-aastased otsused ei tohiks minna kaugemale kalapüügivõimaluste eraldamise rangest raamistikust ning nendega tuleks võimaluse piires püüda vältida kalapüügivõimaluste suuri kõikumisi;

| 29. | jääb kindlaks seisukohale, et tulevaste mitmeaastaste kavade osas tuleb teha edusamme eesmärgiga taastada ja säilitada kalavarud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal tasemel, sealhulgas on vaja esialgset ajakava, kaitse piirväärtust kaitsemeetmete käivitamiseks, teaduslikes seisukohtades esinevate muutustega kohanemise mehhanismi ja läbivaatamisklauslit; |
| --- | --- |

29.

jääb kindlaks seisukohale, et tulevaste mitmeaastaste kavade osas tuleb teha edusamme eesmärgiga taastada ja säilitada kalavarud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal tasemel, sealhulgas on vaja esialgset ajakava, kaitse piirväärtust kaitsemeetmete käivitamiseks, teaduslikes seisukohtades esinevate muutustega kohanemise mehhanismi ja läbivaatamisklauslit;

| 30. | on seisukohal, et segapüügi puhul lossimiskohustusest tingitud probleemide vältimiseks tuleb parandada selektiivsust ja vähendada võimalikult ulatuslikult juhupüüki; on seisukohal, et soovitatav oleks otsida viise paindlikkusmeetmete võtmise võimaluse kasutamiseks ja teaduslikult kindlaks tehtud kalastussuremuse ulatuse kasutamiseks lubatud kogupüügi kehtestamisel; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et segapüügi puhul lossimiskohustusest tingitud probleemide vältimiseks tuleb parandada selektiivsust ja vähendada võimalikult ulatuslikult juhupüüki; on seisukohal, et soovitatav oleks otsida viise paindlikkusmeetmete võtmise võimaluse kasutamiseks ja teaduslikult kindlaks tehtud kalastussuremuse ulatuse kasutamiseks lubatud kogupüügi kehtestamisel;

| 31. | kinnitab veel kord vajadust suurendada nõuandekomisjonide kaudu sidusrühmade osalemist mitmeaastaste kavade koostamises ja rakendamises ning kõikides piirkondadeks jaotamist käsitlevates otsustes; |
| --- | --- |

31.

kinnitab veel kord vajadust suurendada nõuandekomisjonide kaudu sidusrühmade osalemist mitmeaastaste kavade koostamises ja rakendamises ning kõikides piirkondadeks jaotamist käsitlevates otsustes;

| 32. | on veendunud, et Euroopa Parlament peaks eriti tähelepanelikult kontrollima tagasiheitekavasid käsitlevaid delegeeritud õigusakte ja jätma endale õiguse esitada nende suhtes vastuväiteid, kui ta peab seda vajalikuks; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et Euroopa Parlament peaks eriti tähelepanelikult kontrollima tagasiheitekavasid käsitlevaid delegeeritud õigusakte ja jätma endale õiguse esitada nende suhtes vastuväiteid, kui ta peab seda vajalikuks;

| 33. | on seisukohal, et tagasiheitekavasid, sealhulgas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmist käsitlevate delegeeritud õigusaktide ajutine kehtivusaeg ei tohiks mingil juhul olla pikem kui kolm aastat ja need tuleks vajaduse korral asendada mitmeaastase kavaga ning selleks tuleks mitmeaastased kavad võtta vastu võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et tagasiheitekavasid, sealhulgas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmist käsitlevate delegeeritud õigusaktide ajutine kehtivusaeg ei tohiks mingil juhul olla pikem kui kolm aastat ja need tuleks vajaduse korral asendada mitmeaastase kavaga ning selleks tuleks mitmeaastased kavad võtta vastu võimalikult kiiresti;

| 34. | on arvamusel, et piirkondadeks jaotamise kontekstis peaksid iga liigi puhul kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid käsitlevad otsused põhinema teaduslikel nõuannetel; rõhutab vajadust vältida turustamise valdkonnas eeskirjade eiramisi või pettusi, mis võivad seada ohtu siseturu toimimise; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et piirkondadeks jaotamise kontekstis peaksid iga liigi puhul kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid käsitlevad otsused põhinema teaduslikel nõuannetel; rõhutab vajadust vältida turustamise valdkonnas eeskirjade eiramisi või pettusi, mis võivad seada ohtu siseturu toimimise;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 16. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Invasiivsete võõrliikide loetelu

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (D041932/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (D041932/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (1), eriti selle artikli 4 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (1), eriti selle artikli 4 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et komisjon võtab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 („invasiivseid võõrliike käsitlev määrus“) artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumide põhjal rakendusaktidega vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja („liidu nimekiri“), ning arvestades, et nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas eelnimetatud määruse artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võtab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 („invasiivseid võõrliike käsitlev määrus“) artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumide põhjal rakendusaktidega vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja („liidu nimekiri“), ning arvestades, et nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas eelnimetatud määruse artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega;

| B. | arvestades, et nimetatud rakendusaktide eelnõud esitatakse invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 27 lõikes 1 osutatud komiteele hiljemalt 2. jaanuariks 2016 ning need jõustuvad kahekümnendal päeval pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nimetatud rakendusaktide eelnõud esitatakse invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 27 lõikes 1 osutatud komiteele hiljemalt 2. jaanuariks 2016 ning need jõustuvad kahekümnendal päeval pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas;

| C. | arvestades, et liidu nimekiri on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu nimekiri on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides;

| D. | arvestades, et invasiivseid võõrliike on palju ning seetõttu on oluline tagada, et kõigepealt käsitletakse neid invasiivseid võõrliike, mida peetakse probleemseteks liidu jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et invasiivseid võõrliike on palju ning seetõttu on oluline tagada, et kõigepealt käsitletakse neid invasiivseid võõrliike, mida peetakse probleemseteks liidu jaoks;

| E. | arvestades, et invasiivseid võõrliike tuleks pidada liidu jaoks probleemseteks, kui kahju, mida need põhjustavad mõjutatud liikmesriikides, on sedavõrd suur, et see õigustab liiduüleselt kohaldatavate erimeetmete võtmist, sealhulgas liikmesriikides, keda kõnealused liigid veel ei mõjuta või isegi tõenäoliselt ei hakka mõjutama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et invasiivseid võõrliike tuleks pidada liidu jaoks probleemseteks, kui kahju, mida need põhjustavad mõjutatud liikmesriikides, on sedavõrd suur, et see õigustab liiduüleselt kohaldatavate erimeetmete võtmist, sealhulgas liikmesriikides, keda kõnealused liigid veel ei mõjuta või isegi tõenäoliselt ei hakka mõjutama;

| F. | arvestades, et mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste käigus tunnistati, et ülimalt tähtis on tagada, et liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide tuvastamine oleks proportsionaalne ning et selle puhul keskendutaks liikidele, mille lisamine liidu nimekirja väldiks, vähendaks nii palju kui võimalik või leevendaks tulemuslikult kõnealuste liikide kahjulikku mõju kulutõhusal viisil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste käigus tunnistati, et ülimalt tähtis on tagada, et liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide tuvastamine oleks proportsionaalne ning et selle puhul keskendutaks liikidele, mille lisamine liidu nimekirja väldiks, vähendaks nii palju kui võimalik või leevendaks tulemuslikult kõnealuste liikide kahjulikku mõju kulutõhusal viisil;

| G. | arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse peamiseks kohaldamisvahendiks on kriteeriumid, mille alusel liike liidu nimekirja kantakse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse peamiseks kohaldamisvahendiks on kriteeriumid, mille alusel liike liidu nimekirja kantakse;

| H. | arvestades, et kriteeriumide abil, mille alusel liike liidu nimekirja kantakse, tuleks kindlustada, et potentsiaalsete invasiivsete võõrliikide hulgast kantakse nimekirja just need liigid, millel on kõige suurem kahjulik mõju, et tagada nii ka ressursside tulemuslik kasutamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriteeriumide abil, mille alusel liike liidu nimekirja kantakse, tuleks kindlustada, et potentsiaalsete invasiivsete võõrliikide hulgast kantakse nimekirja just need liigid, millel on kõige suurem kahjulik mõju, et tagada nii ka ressursside tulemuslik kasutamine;

| I. | arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduse 13 kohaselt tuleks kehtestada ühised kriteeriumid riskihindamiste läbiviimiseks, et tagada vastavus Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohastest lepingutest tulenevatele eeskirjadele ja kõnealuse määruse ühtne kohaldamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduse 13 kohaselt tuleks kehtestada ühised kriteeriumid riskihindamiste läbiviimiseks, et tagada vastavus Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohastest lepingutest tulenevatele eeskirjadele ja kõnealuse määruse ühtne kohaldamine;

| J. | arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduses 32 on sedastatud, et selleks, et võtta arvesse viimaseid arenguid teaduses keskkonna vallas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada ühised elemendid riskihindamiste väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduses 32 on sedastatud, et selleks, et võtta arvesse viimaseid arenguid teaduses keskkonna vallas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada ühised elemendid riskihindamiste väljatöötamiseks;

| K. | arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduses 32 on lisaks sedastatud, et on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitleva määruse põhjenduses 32 on lisaks sedastatud, et on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamenti ei ole asjakohaselt teavitatud ühiste elementide sätestamisest riskihindamiste väljatöötamiseks, ning arvestades, et asjaomaste dokumentide edastamine Euroopa Parlamendile ei olnud sama- ja õigeaegne ning asjakohane; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamenti ei ole asjakohaselt teavitatud ühiste elementide sätestamisest riskihindamiste väljatöötamiseks, ning arvestades, et asjaomaste dokumentide edastamine Euroopa Parlamendile ei olnud sama- ja õigeaegne ning asjakohane;

| M. | arvestades, et komisjonil on õigus võtta kooskõlas invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt täpsustada nimetatud määruse artikli 4 lõike 3 punkti b tähenduses vastuvõetavat tõendusmaterjali ning näha ette üksikasjalik kirjeldus määruse artikli 5 lõike 1 punktide a–h kohaldamiseks, ning arvestades, et üksikasjalik kirjeldus peab hõlmama metoodikat, mida kasutatakse riskihindamisteks, võttes arvesse asjaomaseid riiklikke ja rahvusvahelisi standardeid ning asjaolu, et esmatähtsad on meetmed selliste invasiivsete võõrliikide suhtes, millega seondub märkimisväärne kahjulik mõju bioloogilisele mitmekesisusele või sellega seotud ökosüsteemi teenustele või mis võivad omada sellist mõju, samuti käsitletakse raskendava asjaoluna sellist kahjulikku mõju inimeste tervisele või majandusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjonil on õigus võtta kooskõlas invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt täpsustada nimetatud määruse artikli 4 lõike 3 punkti b tähenduses vastuvõetavat tõendusmaterjali ning näha ette üksikasjalik kirjeldus määruse artikli 5 lõike 1 punktide a–h kohaldamiseks, ning arvestades, et üksikasjalik kirjeldus peab hõlmama metoodikat, mida kasutatakse riskihindamisteks, võttes arvesse asjaomaseid riiklikke ja rahvusvahelisi standardeid ning asjaolu, et esmatähtsad on meetmed selliste invasiivsete võõrliikide suhtes, millega seondub märkimisväärne kahjulik mõju bioloogilisele mitmekesisusele või sellega seotud ökosüsteemi teenustele või mis võivad omada sellist mõju, samuti käsitletakse raskendava asjaoluna sellist kahjulikku mõju inimeste tervisele või majandusele;

| N. | arvestades, et komisjon ei järginud invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 4 lõike 3 sätteid, ei täpsustanud täiendavalt invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 4 lõike 3 punkti b tähenduses vastuvõetavat tõendusmaterjali ega esitanud üksikasjalikku kirjeldust nimetatud määruse artikli 5 lõike 1 punktide a–h kohaldamiseks, sh metoodikat, mida kasutatakse riskihindamisteks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon ei järginud invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 4 lõike 3 sätteid, ei täpsustanud täiendavalt invasiivseid võõrliike käsitleva määruse artikli 4 lõike 3 punkti b tähenduses vastuvõetavat tõendusmaterjali ega esitanud üksikasjalikku kirjeldust nimetatud määruse artikli 5 lõike 1 punktide a–h kohaldamiseks, sh metoodikat, mida kasutatakse riskihindamisteks;

| O. | arvestades, et komisjon ei taganud, et ettepaneku tegemisel liigi kandmiseks liidu nimekirja rakendavad kõik liikmesriigid riskihindamisteks kasutatavat metoodikat ühtmoodi, ning arvestades, et ei ole võimalik tagada, et liikmesriigid kasutavad sama liiki tõendusmaterjali ja kohaldavad samu üldisi standardeid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon ei taganud, et ettepaneku tegemisel liigi kandmiseks liidu nimekirja rakendavad kõik liikmesriigid riskihindamisteks kasutatavat metoodikat ühtmoodi, ning arvestades, et ei ole võimalik tagada, et liikmesriigid kasutavad sama liiki tõendusmaterjali ja kohaldavad samu üldisi standardeid;

| P. | arvestades, et põhjused liikide kandmiseks liidu esialgsesse nimekirja ei lähtu mitte teaduslikest, vaid pigem poliitilistest kriteeriumidest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et põhjused liikide kandmiseks liidu esialgsesse nimekirja ei lähtu mitte teaduslikest, vaid pigem poliitilistest kriteeriumidest;

| Q. | arvestades, et liikide nimekirja kandmine ei põhine standardsel riskihindamisel ja metoodikal, vaid pigem liikmesriikide poliitilisel tahtel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikide nimekirja kandmine ei põhine standardsel riskihindamisel ja metoodikal, vaid pigem liikmesriikide poliitilisel tahtel;

| R. | arvestades, et liidu esialgne nimekiri ei käsitle invasiivsete võõrliikide probleemi igakülgselt, et kaitsta kohalikku bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ning vähendada nii palju kui võimalik ja leevendada nende liikide võimalikku mõju inimeste tervisele või majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liidu esialgne nimekiri ei käsitle invasiivsete võõrliikide probleemi igakülgselt, et kaitsta kohalikku bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ning vähendada nii palju kui võimalik ja leevendada nende liikide võimalikku mõju inimeste tervisele või majanduslikku mõju;

| S. | arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitlev määrus kui konkreetne ELi õiguslik vahend võiks aidata lahendada bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega seotud probleeme, anda tulemusi ja aidata saavutada bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid, kuid üksnes siis, kui seda rakendatakse korrektselt ning kui kohalikud omavalitsused ja üldsus seda toetavad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et invasiivseid võõrliike käsitlev määrus kui konkreetne ELi õiguslik vahend võiks aidata lahendada bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega seotud probleeme, anda tulemusi ja aidata saavutada bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid, kuid üksnes siis, kui seda rakendatakse korrektselt ning kui kohalikud omavalitsused ja üldsus seda toetavad;

| T. | arvestades, et mitmed riiklikud pädevad asutused, sidusrühmad ja üldsus on kritiseerinud komisjoni esialgset nimekirja niivõrd, et nüüdseks kahtlevad nad tõsiselt invasiivseid võõrliike käsitleva määruse tulevases tulemuslikkuses, peamiselt seetõttu, et paljud kõige problemaatilisemad invasiivsed võõrliigid ei ole nimekirja kantud, samal ajal kui nimekirja on kantud mõned liigid, mis ei suuda põhjustada märkimisväärset negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ökosüsteemi teenustele, inimeste tervisele ega majandusele või mille puhul meetmed, mida tuleb võtta, põhjustaksid ebaproportsionaalseid kulusid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitmed riiklikud pädevad asutused, sidusrühmad ja üldsus on kritiseerinud komisjoni esialgset nimekirja niivõrd, et nüüdseks kahtlevad nad tõsiselt invasiivseid võõrliike käsitleva määruse tulevases tulemuslikkuses, peamiselt seetõttu, et paljud kõige problemaatilisemad invasiivsed võõrliigid ei ole nimekirja kantud, samal ajal kui nimekirja on kantud mõned liigid, mis ei suuda põhjustada märkimisväärset negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ökosüsteemi teenustele, inimeste tervisele ega majandusele või mille puhul meetmed, mida tuleb võtta, põhjustaksid ebaproportsionaalseid kulusid;

| U. | arvestades, et esialgses nimekirjas on jäetud tähelepanuta liike, mis kuuluvad kõige kahjulikumate invasiivsete võõrliikide hulka Euroopas; arvestades, et mõned maismaa taime- ja imetajaliigid vastavad kriteeriumidele ning usaldusväärne riskihinnang on kättesaadav, kuid siiski ei ole neid nimekirja kantud; arvestades, et nimekirja ei ole kantud imetajaliike, mis on kuulunud viimastel aastatel kõige kiiremini levivate võõrliikide hulka Euroopas, ning arvestades, et samuti ei ole nimekirja kantud laialt levinud ja kiiresti levivaid taimeliike, millel on märkimisväärne ja hästi dokumenteeritud kahjulik mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et esialgses nimekirjas on jäetud tähelepanuta liike, mis kuuluvad kõige kahjulikumate invasiivsete võõrliikide hulka Euroopas; arvestades, et mõned maismaa taime- ja imetajaliigid vastavad kriteeriumidele ning usaldusväärne riskihinnang on kättesaadav, kuid siiski ei ole neid nimekirja kantud; arvestades, et nimekirja ei ole kantud imetajaliike, mis on kuulunud viimastel aastatel kõige kiiremini levivate võõrliikide hulka Euroopas, ning arvestades, et samuti ei ole nimekirja kantud laialt levinud ja kiiresti levivaid taimeliike, millel on märkimisväärne ja hästi dokumenteeritud kahjulik mõju inimeste tervisele;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EL) nr 1143/2014 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EL) nr 1143/2014 sätestatud rakendamisvolitusi;

| 2. | palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uue eelnõu; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uue eelnõu;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 35.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Geneetiliselt muundatud maisi NK603xT25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsust (EL) 2015/2279, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsust (EL) 2015/2279, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (2), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (2), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 15. juuli 2015. aasta arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 15. juuli 2015. aasta arvamust (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 17. mail 2010 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi NK603 × T25 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 17. mail 2010 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi NK603 × T25 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks;

| B. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, mida on kirjeldatud taotluses, sünteesitakse valku CP4 EPSPS, mis annab taimele resistentsuse glüfosaat-herbitsiidide suhtes, ning valku PAT, mis annab taimele resistentsuse glüfosinaat-ammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes, ja arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, mida on kirjeldatud taotluses, sünteesitakse valku CP4 EPSPS, mis annab taimele resistentsuse glüfosaat-herbitsiidide suhtes, ning valku PAT, mis annab taimele resistentsuse glüfosinaat-ammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes, ja arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5);

| C. | arvestades, et hoolimata asjaolust, et 1. detsembril 2015 võttis Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon vastu resolutsiooni ettepaneku, milles ta väljendas vastuseisu komisjoni rakendusotsuse eelnõule, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted, otsustas komisjon mitte austada ELi institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet, võttes kõnealuse rakendusotsuse vastu 4. detsembril 2015, mis oli 10 päeva enne seda, kui algas parlamendi esimene täiskogu istung, kus parlament sai hääletada resolutsiooni ettepanekut pärast selle vastuvõtmist parlamendikomisjonis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata asjaolust, et 1. detsembril 2015 võttis Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon vastu resolutsiooni ettepaneku, milles ta väljendas vastuseisu komisjoni rakendusotsuse eelnõule, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted, otsustas komisjon mitte austada ELi institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet, võttes kõnealuse rakendusotsuse vastu 4. detsembril 2015, mis oli 10 päeva enne seda, kui algas parlamendi esimene täiskogu istung, kus parlament sai hääletada resolutsiooni ettepanekut pärast selle vastuvõtmist parlamendikomisjonis;

| D. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand;

| E. | arvestades, et komisjon nimetati ametisse parlamendile esitatud poliitikasuuniste alusel, ja arvestades, et neis suunistes kohustuti vaatama läbi geneetiliselt muundatud organismide (GMO) jaoks loa andmisel kohaldatavad õigusaktid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon nimetati ametisse parlamendile esitatud poliitikasuuniste alusel, ja arvestades, et neis suunistes kohustuti vaatama läbi geneetiliselt muundatud organismide (GMO) jaoks loa andmisel kohaldatavad õigusaktid;

| F. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi (6), sest kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks võimatuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi (6), sest kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks võimatuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta;

| G. | arvestades, et kehtiv geneetiliselt muundatud toidule ja söödale loa andmise süsteem ei toimi hästi, pidades silmas asjaolu, mille avaldas Prantsuse ajaleht Le Monde 14. oktoobril 2015 (7) ja mille kohaselt on ELi impordiks antud luba kuuele geneetiliselt muundatud maisisordile, mis sisaldavad aga loa andmise ajal tehtud hindamisest välja jäetud geneetilisi muundamisi ja täiendavaid geneetiliselt muundatud tunnuseid, millest Syngenta teavitas Euroopa Toiduohutusametit ja komisjoni alles 2015. aasta juulis, kuigi kõnealuste sortide impordiload anti välja 2008–2011; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kehtiv geneetiliselt muundatud toidule ja söödale loa andmise süsteem ei toimi hästi, pidades silmas asjaolu, mille avaldas Prantsuse ajaleht Le Monde 14. oktoobril 2015 (7) ja mille kohaselt on ELi impordiks antud luba kuuele geneetiliselt muundatud maisisordile, mis sisaldavad aga loa andmise ajal tehtud hindamisest välja jäetud geneetilisi muundamisi ja täiendavaid geneetiliselt muundatud tunnuseid, millest Syngenta teavitas Euroopa Toiduohutusametit ja komisjoni alles 2015. aasta juulis, kuigi kõnealuste sortide impordiload anti välja 2008–2011;

| H. | arvestades, et parlament palus seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasilükkamisel komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlament palus seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasilükkamisel komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2279 ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2279 ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi;

| 2. | on arvamusel, et komisjoni otsus jätkata komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/2279 vastuvõtmist, kuigi vastutav parlamendikomisjon oli otsuse eelnõu enne täiskogu hääletust tagasi lükanud, on vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikega 2, mis käsitleb institutsioonidevahelist lojaalset koostööd; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et komisjoni otsus jätkata komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/2279 vastuvõtmist, kuigi vastutav parlamendikomisjon oli otsuse eelnõu enne täiskogu hääletust tagasi lükanud, on vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikega 2, mis käsitleb institutsioonidevahelist lojaalset koostööd;

| 3. | on arvamusel, et kõikide selliste rakendusotsuste rakendamine, millega lubatakse turule lasta geneetiliselt muundatud organisme sisaldavaid, neist koosnevaid või neist valmistatud tooteid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 praeguse, mittetoimiva versiooniga, tuleks peatada kuni uue määruse vastuvõtmiseni Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et kõikide selliste rakendusotsuste rakendamine, millega lubatakse turule lasta geneetiliselt muundatud organisme sisaldavaid, neist koosnevaid või neist valmistatud tooteid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 praeguse, mittetoimiva versiooniga, tuleks peatada kuni uue määruse vastuvõtmiseni Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel;

| 4. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsus on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (8) eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 (9) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et komisjoni rakendusotsus on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (8) eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 (9) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise;

| 5. | palub komisjonil oma rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil oma rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kehtetuks tunnistada;

| 6. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja milles võetakse arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja milles võetakse arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 322, 8.12.2015, lk 58.

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  EFSA GMO Panel (toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjon), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 × T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto („Teaduslik arvamus Monsanto taotluse EFSA-GMO-NL-2010-80 (herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 turule laskmine toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel) kohta“). EFSA Journal: 2015; 13(7):4165, 23 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine, 20. märts 2015) http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Läbipaistvuse, kooskõlastamise ja lähenemise tagamine liidu äriühingu tulumaksu poliitikas

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 1 erikomisjon) raporti projekti (2015/2066(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 1 erikomisjon) raporti projekti (2015/2066(INI)),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)/G20 5. oktoobril 2015. aastal avaldatud lõplikku maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)/G20 5. oktoobril 2015. aastal avaldatud lõplikku maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0349/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0349/2015),

Luxleaksi skandaali peamised järeldused

| A. | arvestades, et 2014. aasta novembris paljastas Luksemburgi maksualaseid eelotsuseid ja muid kahjulikke tavasid uurinud ajakirjanike ühendus, st uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ), et ligi 340 hargmaist ettevõtjat said Luksemburgilt salajased tehingud, mis võimaldasid paljudel neist vähendada oma summaarset maksukulu miinimumini, kahjustades sellega liidu avalikke huve, samal ajal kui nende majandustegevus Luksemburgis oli tagasihoidlik või puudus üldse (nn LuxLeaksi skandaal); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2014. aasta novembris paljastas Luksemburgi maksualaseid eelotsuseid ja muid kahjulikke tavasid uurinud ajakirjanike ühendus, st uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ), et ligi 340 hargmaist ettevõtjat said Luksemburgilt salajased tehingud, mis võimaldasid paljudel neist vähendada oma summaarset maksukulu miinimumini, kahjustades sellega liidu avalikke huve, samal ajal kui nende majandustegevus Luksemburgis oli tagasihoidlik või puudus üldse (nn LuxLeaksi skandaal);

| B. | arvestades, et paljastamine näitas, et mõned maksunõustajad on tahtlikult ja kindla eesmärgiga aidanud hargmaistel ettevõtjatel saada Luksemburgis ajavahemikul 2002–2010 vähemalt 548 maksualast eelotsust; arvestades, et sellised salajased kokkulepped kujutavad endast keerukaid finantsskeeme, mis on loodud oluliste maksuvähenduste saamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljastamine näitas, et mõned maksunõustajad on tahtlikult ja kindla eesmärgiga aidanud hargmaistel ettevõtjatel saada Luksemburgis ajavahemikul 2002–2010 vähemalt 548 maksualast eelotsust; arvestades, et sellised salajased kokkulepped kujutavad endast keerukaid finantsskeeme, mis on loodud oluliste maksuvähenduste saamiseks;

| C. | arvestades, et selliste maksualaste eelotsuste tõttu on paljud äriühingud saanud Luksemburgi ümberpaigutatud tulule ühest protsendist väiksema tegeliku maksumäära; arvestades, et mõned hargmaised ettevõtjad ei maksa maksudest õiglast osa, saades samal ajal oma tegevuskohas kasu paljudest avalikest hüvedest ja teenustest; arvestades, et mõne hargmaise ettevõtja kasumi nullilähedased tegelikud maksumäärad võivad kahjustada liidu ja riikide majandust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selliste maksualaste eelotsuste tõttu on paljud äriühingud saanud Luksemburgi ümberpaigutatud tulule ühest protsendist väiksema tegeliku maksumäära; arvestades, et mõned hargmaised ettevõtjad ei maksa maksudest õiglast osa, saades samal ajal oma tegevuskohas kasu paljudest avalikest hüvedest ja teenustest; arvestades, et mõne hargmaise ettevõtja kasumi nullilähedased tegelikud maksumäärad võivad kahjustada liidu ja riikide majandust;

| D. | arvestades, et paljudel juhtudel hoiavad Luksemburgi tütarettevõtjad, kelle ärist käib läbi sadu miljoneid eurosid, end tagaplaanile ja on Luksemburgis oma majandustegevuses väheaktiivsed ning et mõnele aadressile on registreeritud üle 1 600 äriühingu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljudel juhtudel hoiavad Luksemburgi tütarettevõtjad, kelle ärist käib läbi sadu miljoneid eurosid, end tagaplaanile ja on Luksemburgis oma majandustegevuses väheaktiivsed ning et mõnele aadressile on registreeritud üle 1 600 äriühingu;

| E. | arvestades, et TAXE 1 erikomisjoni teostatud uurimiste käigus on selgunud, et maksualaste eelotsuste tava ei ole omane mitte ainult Luksemburgile, vaid on levinud kogu liidus; arvestades, et maksualaste eelotsuste tava võib õiguspäraselt kasutada äriühingutele õiguskindluse tagamiseks ja ausate äriühingute finantsriski vähendamiseks, kuid seda on ka võimalik kuritarvitada, selle abil on võimalik vältida maksustamist ja see võib, andes õiguskindluse ainult mõnele turul osalejale, tekitada teatava ebavõrdsuse maksualaseid eelotsuseid saanud äriühingute ja neid mitte kasutavate äriühingute vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et TAXE 1 erikomisjoni teostatud uurimiste käigus on selgunud, et maksualaste eelotsuste tava ei ole omane mitte ainult Luksemburgile, vaid on levinud kogu liidus; arvestades, et maksualaste eelotsuste tava võib õiguspäraselt kasutada äriühingutele õiguskindluse tagamiseks ja ausate äriühingute finantsriski vähendamiseks, kuid seda on ka võimalik kuritarvitada, selle abil on võimalik vältida maksustamist ja see võib, andes õiguskindluse ainult mõnele turul osalejale, tekitada teatava ebavõrdsuse maksualaseid eelotsuseid saanud äriühingute ja neid mitte kasutavate äriühingute vahel;

| F. | arvestades, et arvesse tuleb võtta OECD 12. veebruaril 2013. aastal avaldatud aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“ (Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise käsitlemine), kus esildatakse uued rahvusvahelised standardid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arvesse tuleb võtta OECD 12. veebruaril 2013. aastal avaldatud aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“ (Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise käsitlemine), kus esildatakse uued rahvusvahelised standardid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemiseks;

| G. | arvestades, et arvesse tuleb võtta ka G20 rühma riikide rahandusministrite ja keskpankade juhatajate 5. oktoobri 2015. aasta kohtumise järgset kommünikeed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et arvesse tuleb võtta ka G20 rühma riikide rahandusministrite ja keskpankade juhatajate 5. oktoobri 2015. aasta kohtumise järgset kommünikeed;

| H. | arvestades, et kui välja jätta mõned kiiduväärsed erandid, ei ole riikide poliitilised juhid näidanud üles piisavat valmisolekut tegeleda maksustamise vältimise probleemiga äriühingu tulumaksu valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui välja jätta mõned kiiduväärsed erandid, ei ole riikide poliitilised juhid näidanud üles piisavat valmisolekut tegeleda maksustamise vältimise probleemiga äriühingu tulumaksu valdkonnas;

| I. | arvestades, et Euroopa Liit on astunud suuri samme majandusliku integratsiooni suunas, mille näideteks on majandus- ja rahaliit ning pangandusliit, ning et maksupoliitika kooskõlastamine liidu tasandil Euroopa Liidu toimimise lepingu piirides on integratsiooniprotsessi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liit on astunud suuri samme majandusliku integratsiooni suunas, mille näideteks on majandus- ja rahaliit ning pangandusliit, ning et maksupoliitika kooskõlastamine liidu tasandil Euroopa Liidu toimimise lepingu piirides on integratsiooniprotsessi lahutamatu osa;

Äriühingute maksustamine ja agressiivne maksuplaneerimine

| J. | arvestades, et 2012. aastal ulatus liidu 28 liikmesriigi äriühingu tulumaksuna saadud tulu keskmiselt 2,6 protsendini SKPst (1); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2012. aastal ulatus liidu 28 liikmesriigi äriühingu tulumaksuna saadud tulu keskmiselt 2,6 protsendini SKPst (1);

| K. | arvestades, et olukorras, kus investeeringud ja majanduskasv on puudulikud, on oluline äriühingud liidus alles hoida või äriühinguid liitu tõmmata, ning arvestades, et seepärast peab liit oma atraktiivsust kohalikele ja välismaistele äriühingutele ilmtingimata suurendama; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et olukorras, kus investeeringud ja majanduskasv on puudulikud, on oluline äriühingud liidus alles hoida või äriühinguid liitu tõmmata, ning arvestades, et seepärast peab liit oma atraktiivsust kohalikele ja välismaistele äriühingutele ilmtingimata suurendama;

| L. | arvestades, et kogu maksuplaneerimine peaks toimuma õigusnormide ja kohaldatavate lepingute piirides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kogu maksuplaneerimine peaks toimuma õigusnormide ja kohaldatavate lepingute piirides;

| M. | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise korral kasutatakse maksukohustuse vähendamiseks ära kas maksusüsteemi nüansse või ebakõlasid kahe või enama maksusüsteemi vahel või õiguslikke lünki; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise korral kasutatakse maksukohustuse vähendamiseks ära kas maksusüsteemi nüansse või ebakõlasid kahe või enama maksusüsteemi vahel või õiguslikke lünki;

| N. | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise skeemide tagajärjeks on sageli rahvusvaheliste maksuebakõlade ja konkreetsete riiklike väga soodsate maksundusnormide kombineeritud ärakasutamine ning maksuparadiiside kasutamine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise skeemide tagajärjeks on sageli rahvusvaheliste maksuebakõlade ja konkreetsete riiklike väga soodsate maksundusnormide kombineeritud ärakasutamine ning maksuparadiiside kasutamine;

| O. | arvestades, et erinevalt agressiivsest maksuplaneerimisest kujutavad maksupettus ja maksudest kõrvalehoidumine endast eelkõige ebaseaduslikku tegevust maksukohustustest kõrvalehoidumise näol; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et erinevalt agressiivsest maksuplaneerimisest kujutavad maksupettus ja maksudest kõrvalehoidumine endast eelkõige ebaseaduslikku tegevust maksukohustustest kõrvalehoidumise näol;

| P. | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise vastu saaks kõige paremini võidelda heade õigusaktide, nende nõuetekohase rakendamise ning soovitud tulemustest lähtuva rahvusvahelise kooskõlastamisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise vastu saaks kõige paremini võidelda heade õigusaktide, nende nõuetekohase rakendamise ning soovitud tulemustest lähtuva rahvusvahelise kooskõlastamisega;

| Q. | arvestades, et äriühingu tulumaksu vältimisest põhjustatud riigi tulude üldist vähenemist kompenseeritakse tavaliselt kas üldise maksukoormuse tõstmise, avalike teenuste vähendamise või suurema riigilaenuga, kahjustades nii ülejäänud maksumaksjaid ja majandust üldiselt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et äriühingu tulumaksu vältimisest põhjustatud riigi tulude üldist vähenemist kompenseeritakse tavaliselt kas üldise maksukoormuse tõstmise, avalike teenuste vähendamise või suurema riigilaenuga, kahjustades nii ülejäänud maksumaksjaid ja majandust üldiselt;

| R. | arvestades, et ühe uuringu (2) kohaselt jääb liidul äriühingu tulumaksu vältimise tõttu aastas saamata umbes 50–70 miljardit eurot, kusjuures see arv näitab summat, mis jääb saamata kasumi ümberpaigutamise tõttu, ning arvestades, et sama uuringu hinnangul, kui võtta arvesse erimaksukokkuleppeid, ebatõhusat maksukogumist ja muid sedalaadi tegevusi, võib äriühingu tulumaksu vältimise tõttu liidus saamata jääv tulu ulatuda tegelikult 160–190 miljardi euroni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühe uuringu (2) kohaselt jääb liidul äriühingu tulumaksu vältimise tõttu aastas saamata umbes 50–70 miljardit eurot, kusjuures see arv näitab summat, mis jääb saamata kasumi ümberpaigutamise tõttu, ning arvestades, et sama uuringu hinnangul, kui võtta arvesse erimaksukokkuleppeid, ebatõhusat maksukogumist ja muid sedalaadi tegevusi, võib äriühingu tulumaksu vältimise tõttu liidus saamata jääv tulu ulatuda tegelikult 160–190 miljardi euroni;

| S. | arvestades, et sama uuringu hinnangul on äriühingute tulude maksustamise tõhusus 75 %, kuid uuringus kinnitatakse ka, et see ei väljenda summat, mille maksuhaldurid võiksid eeldatavalt sisse nõuda, sest sellest summast teatava osa kogumisega kaasnevad ülemäärased kulutused või tehnilised raskused; arvestades, et uuringust järeldub, et kui kogu liidus oleks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise probleemile kättesaadav ja rakendatav terviklik lahendus, oleks positiivne mõju liikmesriikide valitsuste maksutulule hinnanguliselt 0,2 % kogu maksutulust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sama uuringu hinnangul on äriühingute tulude maksustamise tõhusus 75 %, kuid uuringus kinnitatakse ka, et see ei väljenda summat, mille maksuhaldurid võiksid eeldatavalt sisse nõuda, sest sellest summast teatava osa kogumisega kaasnevad ülemäärased kulutused või tehnilised raskused; arvestades, et uuringust järeldub, et kui kogu liidus oleks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise probleemile kättesaadav ja rakendatav terviklik lahendus, oleks positiivne mõju liikmesriikide valitsuste maksutulule hinnanguliselt 0,2 % kogu maksutulust;

| T. | arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise põhjustatud tulukaotus kujutab endast ohtu siseturu nõuetekohasele toimimisele ning liidu äriühingu tulumaksu süsteemide usaldusväärsusele, tõhususele ja õiglusele; arvestades, et samas uuringus selgitatakse ka, et esitatud arvutused ei sisalda hinnanguid seoses varimajandustegevusega ning et teatavate äriühingute struktuuride ja maksete läbipaistmatuse tõttu on maksutulule avalduvat mõju raske täpselt hinnata ning seetõttu võib mõju olla aruandes prognoositust tunduvalt suurem; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise põhjustatud tulukaotus kujutab endast ohtu siseturu nõuetekohasele toimimisele ning liidu äriühingu tulumaksu süsteemide usaldusväärsusele, tõhususele ja õiglusele; arvestades, et samas uuringus selgitatakse ka, et esitatud arvutused ei sisalda hinnanguid seoses varimajandustegevusega ning et teatavate äriühingute struktuuride ja maksete läbipaistmatuse tõttu on maksutulule avalduvat mõju raske täpselt hinnata ning seetõttu võib mõju olla aruandes prognoositust tunduvalt suurem;

| U. | arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tõttu saamata jääv tulu näitab selgelt ka seda, et tingimused, milles toimivad ainult ühes riigis tegutsevad ja seal oma makse maksvad äriühingud (eelkõige VKEd, pereettevõtted ja füüsilisest isikust ettevõtjad) ning teatavad hargmaised ettevõtjad, kellel on võimalus paigutada oma kasum ümber kõrge maksumääraga jurisdiktsioonist teatavatesse madalate maksudega jurisdiktsioonidesse ja kasutada agressiivset maksuplaneerimist, vähendades nii oma üldist maksubaasi ja avaldades liidu kodanike ja VKEde kahjuks täiendavat survet riigi rahandusele, ei ole võrdsed; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tõttu saamata jääv tulu näitab selgelt ka seda, et tingimused, milles toimivad ainult ühes riigis tegutsevad ja seal oma makse maksvad äriühingud (eelkõige VKEd, pereettevõtted ja füüsilisest isikust ettevõtjad) ning teatavad hargmaised ettevõtjad, kellel on võimalus paigutada oma kasum ümber kõrge maksumääraga jurisdiktsioonist teatavatesse madalate maksudega jurisdiktsioonidesse ja kasutada agressiivset maksuplaneerimist, vähendades nii oma üldist maksubaasi ja avaldades liidu kodanike ja VKEde kahjuks täiendavat survet riigi rahandusele, ei ole võrdsed;

| V. | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise kasutamine hargmaiste ettevõtjate poolt on vastuolus ausa konkurentsi ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega, mis on sätestatud teatises COM(2011)0681, sest maksuplaneerimise strateegiate kavandamine nõuab ressursse, mis on olemas ainult suurtel äriühingutel, ja selle tulemuseks on võrdsete tingimuste puudumine VKEde ja suurte äriühingute vahel – tegemist on probleemiga, millega tuleb kiiresti tegeleda; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise kasutamine hargmaiste ettevõtjate poolt on vastuolus ausa konkurentsi ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega, mis on sätestatud teatises COM(2011)0681, sest maksuplaneerimise strateegiate kavandamine nõuab ressursse, mis on olemas ainult suurtel äriühingutel, ja selle tulemuseks on võrdsete tingimuste puudumine VKEde ja suurte äriühingute vahel – tegemist on probleemiga, millega tuleb kiiresti tegeleda;

| W. | rõhutab ka, et nii liidusisene kui ka kolmandate riikidega toimuv maksukonkurents võib olla mõnikord kahjulik ja viia võidujooksuni maksumäärade alandamises, samas kui parem läbipaistvus, kooskõlastamine ja lähenemine annavad tõhusa raamistiku liidu äriühingute vahelise ausa konkurentsi tagamiseks ja riikide eelarvete kaitsmiseks kahjulike mõjude eest; |
| --- | --- |

W.

rõhutab ka, et nii liidusisene kui ka kolmandate riikidega toimuv maksukonkurents võib olla mõnikord kahjulik ja viia võidujooksuni maksumäärade alandamises, samas kui parem läbipaistvus, kooskõlastamine ja lähenemine annavad tõhusa raamistiku liidu äriühingute vahelise ausa konkurentsi tagamiseks ja riikide eelarvete kaitsmiseks kahjulike mõjude eest;

| X. | arvestades, et agressiivset maksuplaneerimist võimaldavad meetmed on liikmesriikidevahelise lojaalse koostöö põhimõttega vastuolus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et agressiivset maksuplaneerimist võimaldavad meetmed on liikmesriikidevahelise lojaalse koostöö põhimõttega vastuolus;

| Y. | arvestades, et muude tegurite hulgas soodustavad agressiivset maksuplaneerimist äriühingute keerukamaks muutumine ning majanduse digiteerimine ja üleilmastumine, põhjustades konkurentsimoonutusi, mis kahjustavad majanduskasvu ja liidu äriühinguid, eelkõige VKEsid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et muude tegurite hulgas soodustavad agressiivset maksuplaneerimist äriühingute keerukamaks muutumine ning majanduse digiteerimine ja üleilmastumine, põhjustades konkurentsimoonutusi, mis kahjustavad majanduskasvu ja liidu äriühinguid, eelkõige VKEsid;

| Z. | arvestades, et eraldi võideldes ei ole liikmesriikidel võimalik agressiivse maksuplaneerimise probleemi lahendada; arvestades, et läbipaistmatu ja kooskõlastamata äriühingu tulumaksu poliitika on liikmesriikide eelarvepoliitika jaoks ohtlik ja põhjustab selliseid tulutuid tagajärgi nagu vähem liikuvate maksubaaside maksukoormuse tõstmine; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et eraldi võideldes ei ole liikmesriikidel võimalik agressiivse maksuplaneerimise probleemi lahendada; arvestades, et läbipaistmatu ja kooskõlastamata äriühingu tulumaksu poliitika on liikmesriikide eelarvepoliitika jaoks ohtlik ja põhjustab selliseid tulutuid tagajärgi nagu vähem liikuvate maksubaaside maksukoormuse tõstmine;

| AA. | arvestades, et kooskõlastamata tegevuse tõttu võtavad paljud liikmesriigid ühepoolseid riigisiseseid meetmeid; arvestades, et sellised meetmed on osutunud sageli ebatõhusateks, ebapiisavateks ning on mõnel juhul eesmärgini jõudmist isegi takistanud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kooskõlastamata tegevuse tõttu võtavad paljud liikmesriigid ühepoolseid riigisiseseid meetmeid; arvestades, et sellised meetmed on osutunud sageli ebatõhusateks, ebapiisavateks ning on mõnel juhul eesmärgini jõudmist isegi takistanud;

| AB. | arvestades, et seetõttu on vaja kooskõlastatud ja mitmekülgset käsitust riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et seetõttu on vaja kooskõlastatud ja mitmekülgset käsitust riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil;

| AC. | arvestades, et liit on olnud üleilmses võitluses agressiivse maksuplaneerimise vastu teerajaja, seda eelkõige just maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti edendamisega OECD tasandil; arvestades, et liit peaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti edenemise käigus ka edaspidi olema teenäitaja rollis, et püüda ära hoida kahju, mida maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamine võib liikmesriikidele ja ka arenguriikidele üle kogu maailma põhjustada; sealhulgas peaks liit tagama meetmete võtmise maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise suhtes ning sellele lisaks meetmete võtmise G20 arengu töörühmale esitatud 2014. aasta aruandes toodud arenguriikide jaoks tähtsate küsimuste suhtes; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et liit on olnud üleilmses võitluses agressiivse maksuplaneerimise vastu teerajaja, seda eelkõige just maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti edendamisega OECD tasandil; arvestades, et liit peaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti edenemise käigus ka edaspidi olema teenäitaja rollis, et püüda ära hoida kahju, mida maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamine võib liikmesriikidele ja ka arenguriikidele üle kogu maailma põhjustada; sealhulgas peaks liit tagama meetmete võtmise maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise suhtes ning sellele lisaks meetmete võtmise G20 arengu töörühmale esitatud 2014. aasta aruandes toodud arenguriikide jaoks tähtsate küsimuste suhtes;

| AD. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid tagavad, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud laiahaardelist OECD meetmete paketti rakendataks liidu tasandil miinimumstandardina ja et see oleks ambitsioonikas; arvestades, et see, et kõik OECD riigid rakendaksid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti, on kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid tagavad, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud laiahaardelist OECD meetmete paketti rakendataks liidu tasandil miinimumstandardina ja et see oleks ambitsioonikas; arvestades, et see, et kõik OECD riigid rakendaksid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti, on kriitilise tähtsusega;

| AE. | arvestades, et lisaks käesolevas raportis nimetatud meetmete võtmise valdkondadele peaks komisjon selgelt sätestama, kuidas ta hakkab OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti kõiki 15 eesmärki täitma, ning esitama võimalikult kiiresti ettepaneku seadusandlike meetmete põhjaliku kava kohta, et innustada muid riike järgima OECD suuniseid ja liidu eeskuju tegevuskava rakendamisel; arvestades, et komisjon peaks ka kaaluma, millistes valdkondades peaks liit minema OECD soovitatavatest miinimumstandarditest kaugemale; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et lisaks käesolevas raportis nimetatud meetmete võtmise valdkondadele peaks komisjon selgelt sätestama, kuidas ta hakkab OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti kõiki 15 eesmärki täitma, ning esitama võimalikult kiiresti ettepaneku seadusandlike meetmete põhjaliku kava kohta, et innustada muid riike järgima OECD suuniseid ja liidu eeskuju tegevuskava rakendamisel; arvestades, et komisjon peaks ka kaaluma, millistes valdkondades peaks liit minema OECD soovitatavatest miinimumstandarditest kaugemale;

| AF. | arvestades, et liidu aluslepingute kohaselt on volitused õigusloomeks äriühingu tulumaksu valdkonnas antud liikmesriikidele, ent suurem osa agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme on hargmaise iseloomuga; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et liidu aluslepingute kohaselt on volitused õigusloomeks äriühingu tulumaksu valdkonnas antud liikmesriikidele, ent suurem osa agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme on hargmaise iseloomuga;

| AG. | arvestades, et riikide maksupoliitika suurem kooskõlastamine on seepärast ainus reaalne viis võrdsete tingimuste loomiseks ja suuri hargmaiseid ettevõtjaid VKEdele eelistavate meetmete vältimiseks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et riikide maksupoliitika suurem kooskõlastamine on seepärast ainus reaalne viis võrdsete tingimuste loomiseks ja suuri hargmaiseid ettevõtjaid VKEdele eelistavate meetmete vältimiseks;

| AH. | arvestades, et liidu kooskõlastamata maksupoliitika toob kaasa olulise kulu ja halduskoormuse kodanikele ja rohkem kui ühes liidu liikmesriigis tegutsevatele äriühingutele – ja veelgi rohkem VKEdele – ning põhjustab tahtmatut topeltmaksustamist ja topeltmaksuvabastust või soodustab agressiivset maksuplaneerimist, ning arvestades, et sellised juhtumid tuleks likvideerida ning seetõttu on vaja läbipaistvamaid ja lihtsamaid lahendusi; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et liidu kooskõlastamata maksupoliitika toob kaasa olulise kulu ja halduskoormuse kodanikele ja rohkem kui ühes liidu liikmesriigis tegutsevatele äriühingutele – ja veelgi rohkem VKEdele – ning põhjustab tahtmatut topeltmaksustamist ja topeltmaksuvabastust või soodustab agressiivset maksuplaneerimist, ning arvestades, et sellised juhtumid tuleks likvideerida ning seetõttu on vaja läbipaistvamaid ja lihtsamaid lahendusi;

| AI. | arvestades, et maksundusnormide ja nendega proportsioonis olevate haldusmenetluste väljatöötamisel tuleks eritähelepanu pöörata VKEdele ja pereettevõtetele, mis moodustavad liidu majanduse tugisamba; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et maksundusnormide ja nendega proportsioonis olevate haldusmenetluste väljatöötamisel tuleks eritähelepanu pöörata VKEdele ja pereettevõtetele, mis moodustavad liidu majanduse tugisamba;

| AJ. | arvestades, et 26. juuniks 2017 peab toimima kogu liitu hõlmav tegelike tulusaajate register, mis aitab välja selgitada võimalikku maksustamise vältimist ja kasumi ümberpaigutamist; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et 26. juuniks 2017 peab toimima kogu liitu hõlmav tegelike tulusaajate register, mis aitab välja selgitada võimalikku maksustamise vältimist ja kasumi ümberpaigutamist;

| AK. | arvestades, et LuxLeaksi skandaali paljastused ning TAXE 1 erikomisjoni tehtud töö näitavad selgelt, et läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise suurendamiseks liidu äriühingu tulumaksu poliitikas on vaja liidu seadusandlikke meetmeid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et LuxLeaksi skandaali paljastused ning TAXE 1 erikomisjoni tehtud töö näitavad selgelt, et läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise suurendamiseks liidu äriühingu tulumaksu poliitikas on vaja liidu seadusandlikke meetmeid;

| AL. | arvestades, et äriühingute tulumaksu puhul tuleks lähtuda põhimõttest, et kasumit maksustatakse seal, kus see tekib; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et äriühingute tulumaksu puhul tuleks lähtuda põhimõttest, et kasumit maksustatakse seal, kus see tekib;

| AM. | arvestades, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema rahvusvahelisel areenil jätkuvalt väga aktiivsed, et teha tööd selliste rahvusvaheliste standardite kehtestamise nimel, mis põhinevad eelkõige läbipaistvuse põhimõttel, teabevahetusel ja kahjulike maksumeetmete kaotamisel; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema rahvusvahelisel areenil jätkuvalt väga aktiivsed, et teha tööd selliste rahvusvaheliste standardite kehtestamise nimel, mis põhinevad eelkõige läbipaistvuse põhimõttel, teabevahetusel ja kahjulike maksumeetmete kaotamisel;

| AN. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud põhimõte „poliitikavaldkondade arengusidusus“ näeb ette, et liit tagaks, et mitte üheski poliitika kavandamise etapis ja valdkonnas, sh äriühingute maksustamine, ei mindaks vastuollu säästva arengu eesmärkidega, vaid tegeletaks nende edendamisega; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud põhimõte „poliitikavaldkondade arengusidusus“ näeb ette, et liit tagaks, et mitte üheski poliitika kavandamise etapis ja valdkonnas, sh äriühingute maksustamine, ei mindaks vastuollu säästva arengu eesmärkidega, vaid tegeletaks nende edendamisega;

| AO. | arvestades, et kogu liitu hõlmav kooskõlastatud lähenemisviis äriühingu tulumaksu süsteemide suhtes aitaks võidelda ebaausa konkurentsi vastu ja edendada liidu äriühingute, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et kogu liitu hõlmav kooskõlastatud lähenemisviis äriühingu tulumaksu süsteemide suhtes aitaks võidelda ebaausa konkurentsi vastu ja edendada liidu äriühingute, eelkõige VKEde konkurentsivõimet;

| AP. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid maksustamisega seotud menetlustel rohkem kasutama elektroonilisi lahendusi, et vähendada halduskoormust ja lihtsustada piiriüleseid menetlusi; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid maksustamisega seotud menetlustel rohkem kasutama elektroonilisi lahendusi, et vähendada halduskoormust ja lihtsustada piiriüleseid menetlusi;

| AQ. | arvestades, et komisjon peaks hindama liidus leiduvatele erimajandusvöönditele antavate maksusoodustuste mõju; ning ergutab sellega seoses maksuhaldureid parimaid tavasid vahetama; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et komisjon peaks hindama liidus leiduvatele erimajandusvöönditele antavate maksusoodustuste mõju; ning ergutab sellega seoses maksuhaldureid parimaid tavasid vahetama;

Läbipaistvus

| AR. | arvestades, et suurem läbipaistvus äriühingu tulumaksu valdkonnas võib parandada maksukogumist, muuta maksuhaldurite töö tõhusamaks ja on kriitilise tähtsusega üldsuse usalduse suurendamisel maksusüsteemide ja valitsuste vastu ning et see peaks olema oluline prioriteet;






  i) | arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise probleemi tõhusaks lahendamiseks maksuhaldurite poolt on oluline, et läbipaistvus seoses suurte hargmaiste ettevõtjate tegevusega ja eriti seoses saadud kasumiga, kasumilt tasutud maksudega, saadud subsiidiumide ja maksutagastustega, töötajate arvu ja omatavate varadega oleks suurem; arvestades, et läbipaistvuse, isikuandmete kaitse ja tundliku äriteabe vahel tuleb leida õige tasakaal ning et arvestada tuleb ka mõju väiksematele äriühingutele; arvestades, et üks oluline võimalus sellise läbipaistvuse saavutamiseks on riikide lõikes toimuv aruandlus; arvestades, et kõik liidu ettepanekud riikide lõikes toimuvaks aruandluseks peaksid eelkõige põhinema OECD andmevormil; arvestades, et liidul on võimalus minna OECD suunistest kaugemale ja muuta selline riikide lõikes toimuv aruandlus kohustuslikuks ja avalikuks ning et Euroopa Parlament hääletas oma 8. juulil 2015 vastu võetud muudatusettepanekutes (3), mis käsitlesid ettepanekut aktsionäride õigusi käsitleva läbivaadatud direktiivi kohta, täieliku ja avaliku riikide lõikes toimuva aruandluse poolt; arvestades, et Euroopa Komisjon korraldas 17. juunist9. septembrini 2015 sel teemal konsultatsioonid, et uurida erinevaid võimalusi riikide lõikes toimuva aruandluse rakendamiseks (4); arvestades, et 88 % sellel konsultatsioonil avalikult vastanutest ütlesid, et nad toetavad äriühingute maksualase teave avalikustamist; |
| --- | --- | --- |

AR.

arvestades, et suurem läbipaistvus äriühingu tulumaksu valdkonnas võib parandada maksukogumist, muuta maksuhaldurite töö tõhusamaks ja on kriitilise tähtsusega üldsuse usalduse suurendamisel maksusüsteemide ja valitsuste vastu ning et see peaks olema oluline prioriteet;

i)

arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise probleemi tõhusaks lahendamiseks maksuhaldurite poolt on oluline, et läbipaistvus seoses suurte hargmaiste ettevõtjate tegevusega ja eriti seoses saadud kasumiga, kasumilt tasutud maksudega, saadud subsiidiumide ja maksutagastustega, töötajate arvu ja omatavate varadega oleks suurem; arvestades, et läbipaistvuse, isikuandmete kaitse ja tundliku äriteabe vahel tuleb leida õige tasakaal ning et arvestada tuleb ka mõju väiksematele äriühingutele; arvestades, et üks oluline võimalus sellise läbipaistvuse saavutamiseks on riikide lõikes toimuv aruandlus; arvestades, et kõik liidu ettepanekud riikide lõikes toimuvaks aruandluseks peaksid eelkõige põhinema OECD andmevormil; arvestades, et liidul on võimalus minna OECD suunistest kaugemale ja muuta selline riikide lõikes toimuv aruandlus kohustuslikuks ja avalikuks ning et Euroopa Parlament hääletas oma 8. juulil 2015 vastu võetud muudatusettepanekutes (3), mis käsitlesid ettepanekut aktsionäride õigusi käsitleva läbivaadatud direktiivi kohta, täieliku ja avaliku riikide lõikes toimuva aruandluse poolt; arvestades, et Euroopa Komisjon korraldas 17. juunist9. septembrini 2015 sel teemal konsultatsioonid, et uurida erinevaid võimalusi riikide lõikes toimuva aruandluse rakendamiseks (4); arvestades, et 88 % sellel konsultatsioonil avalikult vastanutest ütlesid, et nad toetavad äriühingute maksualase teave avalikustamist;

| ii) | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise kasutamine äriühingute poolt on vastuolus ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega; arvestades, et mõned liidu äriühingud on juba hakanud näitama oma täielikku maksukuulekust ausa maksumaksja märgise taotlemise ja selle omamise edendamisega (5), ning arvestades, et sellistel meetmetel võib olla tugev hoiatav mõju ja need võivad muuta käitumist, sest õigusnorme rikkuvad äriühingud riskivad oma mainega, ning et selline märgis peaks põhinema ühtsetel Euroopa tasandi kriteeriumidel; |
| --- | --- |

ii)

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise kasutamine äriühingute poolt on vastuolus ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega; arvestades, et mõned liidu äriühingud on juba hakanud näitama oma täielikku maksukuulekust ausa maksumaksja märgise taotlemise ja selle omamise edendamisega (5), ning arvestades, et sellistel meetmetel võib olla tugev hoiatav mõju ja need võivad muuta käitumist, sest õigusnorme rikkuvad äriühingud riskivad oma mainega, ning et selline märgis peaks põhinema ühtsetel Euroopa tasandi kriteeriumidel;

| iii) | arvestades, et suurem läbipaistvus saavutatakse siis, kui liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni kõikidest uutest hüvitistest, soodustustest, eranditest, stiimulitest või sarnastest meetmetest, mis võivad oluliselt mõjutada nende tegelikku maksumäära; arvestades, et selline teavitamine aitaks liikmesriikidel tuvastada kahjulikke maksutavasid; |
| --- | --- |

iii)

arvestades, et suurem läbipaistvus saavutatakse siis, kui liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni kõikidest uutest hüvitistest, soodustustest, eranditest, stiimulitest või sarnastest meetmetest, mis võivad oluliselt mõjutada nende tegelikku maksumäära; arvestades, et selline teavitamine aitaks liikmesriikidel tuvastada kahjulikke maksutavasid;

| iv) | arvestades, et kuigi nõukogu andis hiljuti nõusoleku muuta nõukogu direktiivi 2011/16/EL (6) maksualaseid eelotsuseid käsitleva automaatse teabevahetuse osas, on ikka veel kahtlusi, et liikmesriigid ei vaheta omavahel piisavalt teavet selle kohta, kuidas võivad nende maksukokkulepped teatavate äriühingutega mõjutada maksukogumist teistes liikmesriikides; arvestades, et riikide maksuhaldurid peaksid automaatselt teavitama üksteist kõikidest maksualastest eelotsustest kohe pärast nende tegemist; arvestades, et komisjonil peaks olema juurdepääs maksualastele eelotsustele turvalise keskregistri kaudu; arvestades, et maksuhaldurite allakirjutatud maksualaste eelotsuste suhtes peaks olema nõutav suurem läbipaistvus, tingimusel et konfidentsiaalne teave ja tundlik äriteave on kaitstud; |
| --- | --- |

iv)

arvestades, et kuigi nõukogu andis hiljuti nõusoleku muuta nõukogu direktiivi 2011/16/EL (6) maksualaseid eelotsuseid käsitleva automaatse teabevahetuse osas, on ikka veel kahtlusi, et liikmesriigid ei vaheta omavahel piisavalt teavet selle kohta, kuidas võivad nende maksukokkulepped teatavate äriühingutega mõjutada maksukogumist teistes liikmesriikides; arvestades, et riikide maksuhaldurid peaksid automaatselt teavitama üksteist kõikidest maksualastest eelotsustest kohe pärast nende tegemist; arvestades, et komisjonil peaks olema juurdepääs maksualastele eelotsustele turvalise keskregistri kaudu; arvestades, et maksuhaldurite allakirjutatud maksualaste eelotsuste suhtes peaks olema nõutav suurem läbipaistvus, tingimusel et konfidentsiaalne teave ja tundlik äriteave on kaitstud;

| v) | arvestades, et väidetavalt kasutatakse maksuhaldurite eest tehingute peitmiseks vabasadamaid; |
| --- | --- |

v)

arvestades, et väidetavalt kasutatakse maksuhaldurite eest tehingute peitmiseks vabasadamaid;

| vi) | arvestades, et maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastase võitluse edusamme saab jälgida üksnes ühtlustatud metoodika abil, mida on võimalik kasutada otsese või kaudse maksutulupuudujäägi suuruse hindamiseks kõigis liikmesriikides ja kogu liidus tervikuna; arvestades, et hinnang maksutulupuudujäägi kohta peaks olema maksude kohta edasise teabe andmisel kõigest lähtepunkt; |
| --- | --- |

vi)

arvestades, et maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastase võitluse edusamme saab jälgida üksnes ühtlustatud metoodika abil, mida on võimalik kasutada otsese või kaudse maksutulupuudujäägi suuruse hindamiseks kõigis liikmesriikides ja kogu liidus tervikuna; arvestades, et hinnang maksutulupuudujäägi kohta peaks olema maksude kohta edasise teabe andmisel kõigest lähtepunkt;

| vii) | arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse praegune kogu liitu hõlmav õigusraamistik on ebapiisav ning viisid, kuidas rikkumisest teatajatele kaitset tagatakse, on liikmesriigiti väga erinevad; arvestades, et on arusaadav, et niisuguse kaitse puudumise tõttu astuvad olulist teavet omavad töötajad esile vastumeelselt ning seetõttu jääb see teave kättesaamatuks; arvestades, et kuna rikkumisest teatajad on aidanud koondada üldsuse tähelepanu ebaõiglase maksustamise probleemile, peaksid liikmesriigid kaaluma meetmeid, millega rikkumisest teatamist kaitsta; arvestades, et seetõttu oleks asjakohane pakkuda üleliidulist kaitset rikkumisest teatajatele, kes teavitavad arvatavast rikkumisest, väärteost, pettusest või ebaseaduslikust tegevusest oma riigi või liidu asutusi või, juhul kui on tegu püsivalt tähelepanuta jäänud rikkumise, väärteo, pettuse või ebaseadusliku tegevusega, mis võib kahjustada avalikke huve, kogu avalikkust; arvestades, et selline kaitse peaks olema kooskõlas üldise õigussüsteemiga; arvestades, et niisugune kaitse peaks olema piisavalt tulemuslik, et kaitsta ka põhjendamatute süüdistuste, majandussanktsioonide ja diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

vii)

arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse praegune kogu liitu hõlmav õigusraamistik on ebapiisav ning viisid, kuidas rikkumisest teatajatele kaitset tagatakse, on liikmesriigiti väga erinevad; arvestades, et on arusaadav, et niisuguse kaitse puudumise tõttu astuvad olulist teavet omavad töötajad esile vastumeelselt ning seetõttu jääb see teave kättesaamatuks; arvestades, et kuna rikkumisest teatajad on aidanud koondada üldsuse tähelepanu ebaõiglase maksustamise probleemile, peaksid liikmesriigid kaaluma meetmeid, millega rikkumisest teatamist kaitsta; arvestades, et seetõttu oleks asjakohane pakkuda üleliidulist kaitset rikkumisest teatajatele, kes teavitavad arvatavast rikkumisest, väärteost, pettusest või ebaseaduslikust tegevusest oma riigi või liidu asutusi või, juhul kui on tegu püsivalt tähelepanuta jäänud rikkumise, väärteo, pettuse või ebaseadusliku tegevusega, mis võib kahjustada avalikke huve, kogu avalikkust; arvestades, et selline kaitse peaks olema kooskõlas üldise õigussüsteemiga; arvestades, et niisugune kaitse peaks olema piisavalt tulemuslik, et kaitsta ka põhjendamatute süüdistuste, majandussanktsioonide ja diskrimineerimise eest;

Kooskõlastamine

| AS. | arvestades, et volitused õigusloomeks äriühingu tulumaksu valdkonnas on antud liikmesriikidele, ent suurem osa agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme on hargmaise iseloomuga; arvestades, et riikide maksupoliitikasuundade parem kooskõlastamine on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise ning agressiivse maksuplaneerimise probleemide lahendamiseks ainus võimalik viis;






  i) | arvestades, et kohustusliku üleliidulise äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi loomine oleks liidus oluline samm agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleemide lahendamise suunas ja see tuleks kiiresti ellu viia; arvestades, et lõppeesmärgiks on täielik ja kohustuslik äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, mille puhul võidakse teha ajutine erand VKEdele, kes ei ole hargmaised ettevõtjad, ja äriühingutele, kellel puudub piiriülene tegevus, ning mille aluseks on objektiivsete muutujate kogumil põhinev jaotusvalemi meetod; arvestades, et täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kasutuselevõtuni kaalub komisjon ajutisi meetmeid kasumi ümberpaigutamise võimaluste kõrvaldamiseks; arvestades, et tuleb tagada, et need meetmed, sh piiriüleselt saamata jäänud tulu tasaarveldus, ei suurenda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise ohtu; arvestades, et need meetmed ei asenda konsolideerimist täiuslikult ja selle uue korra täieliku toimivuse saavutamiseks kulub aega; |
| --- | --- | --- |

AS.

arvestades, et volitused õigusloomeks äriühingu tulumaksu valdkonnas on antud liikmesriikidele, ent suurem osa agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme on hargmaise iseloomuga; arvestades, et riikide maksupoliitikasuundade parem kooskõlastamine on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise ning agressiivse maksuplaneerimise probleemide lahendamiseks ainus võimalik viis;

i)

arvestades, et kohustusliku üleliidulise äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi loomine oleks liidus oluline samm agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleemide lahendamise suunas ja see tuleks kiiresti ellu viia; arvestades, et lõppeesmärgiks on täielik ja kohustuslik äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, mille puhul võidakse teha ajutine erand VKEdele, kes ei ole hargmaised ettevõtjad, ja äriühingutele, kellel puudub piiriülene tegevus, ning mille aluseks on objektiivsete muutujate kogumil põhinev jaotusvalemi meetod; arvestades, et täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kasutuselevõtuni kaalub komisjon ajutisi meetmeid kasumi ümberpaigutamise võimaluste kõrvaldamiseks; arvestades, et tuleb tagada, et need meetmed, sh piiriüleselt saamata jäänud tulu tasaarveldus, ei suurenda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise ohtu; arvestades, et need meetmed ei asenda konsolideerimist täiuslikult ja selle uue korra täieliku toimivuse saavutamiseks kulub aega;

| ii) | arvestades, et vaatamata käitumisjuhendi töörühma tööle äriühingute kahjulike maksutavade valdkonnas on kogu liidus agressiivse maksuplaneerimise meetmed jätkuvalt olemas; arvestades, et varasemad katsed tugevdada töörühma juhtimist ja volitusi ning kohandada ja laiendada käitumisjuhendis kehtestatud töömeetodeid ja kriteeriumeid, et võidelda kahjulike maksutavade uute vormide vastu praeguses majanduskeskkonnas, ei ole olnud edukad; arvestades, et töörühma tegevust iseloomustab üldine läbipaistvuse ja aruandluskohustuse puudumine; arvestades, et töörühma tõhusus ja toimimine vajavad seetõttu märkimisväärset ümberkorraldamist ning tulemuslikumaks ja läbipaistvamaks muutmist, eelkõige iga-aastaste aruannete ja protokollide, sh liikmesriikide seisukohtade avalikustamise kaudu; arvestades, et töörühm peaks olema suuteline asuma seisukohale küsimustes, mis puudutavad rohkem kui ühe liikmesriigi maksupoliitikat, ilma et liikmesriikide vähemus saaks soovitusi blokeerida; |
| --- | --- |

ii)

arvestades, et vaatamata käitumisjuhendi töörühma tööle äriühingute kahjulike maksutavade valdkonnas on kogu liidus agressiivse maksuplaneerimise meetmed jätkuvalt olemas; arvestades, et varasemad katsed tugevdada töörühma juhtimist ja volitusi ning kohandada ja laiendada käitumisjuhendis kehtestatud töömeetodeid ja kriteeriumeid, et võidelda kahjulike maksutavade uute vormide vastu praeguses majanduskeskkonnas, ei ole olnud edukad; arvestades, et töörühma tegevust iseloomustab üldine läbipaistvuse ja aruandluskohustuse puudumine; arvestades, et töörühma tõhusus ja toimimine vajavad seetõttu märkimisväärset ümberkorraldamist ning tulemuslikumaks ja läbipaistvamaks muutmist, eelkõige iga-aastaste aruannete ja protokollide, sh liikmesriikide seisukohtade avalikustamise kaudu; arvestades, et töörühm peaks olema suuteline asuma seisukohale küsimustes, mis puudutavad rohkem kui ühe liikmesriigi maksupoliitikat, ilma et liikmesriikide vähemus saaks soovitusi blokeerida;

| iii) | arvestades, et liidus peaks äriühingu tulumaksu üldpõhimõte olema selline, et maksud makstakse riikides, kus toimub äriühingu tegelik majandustegevus ja väärtuse loomine; arvestades, et selle tagamiseks tuleks välja töötada kriteeriumid; arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra või muu maksude sooduskorra kasutamisel tuleb samuti tagada, et maksud makstakse kohas, kus väärtus loodi, nagu on määratletud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 5. meetmes, ning samal ajal tuleks kehtestada ühtsed Euroopa määratlused selle kohta, mida võib pidada teadus- ja arendustegevuse edendamiseks ja mida mitte, ning ühtlustada patendi- ja innovatsioonitulu maksustamise erikordade kasutamine, sealhulgas määrata vana korra kaotamise tähtajaks juba 30. juuni 2017; |
| --- | --- |

iii)

arvestades, et liidus peaks äriühingu tulumaksu üldpõhimõte olema selline, et maksud makstakse riikides, kus toimub äriühingu tegelik majandustegevus ja väärtuse loomine; arvestades, et selle tagamiseks tuleks välja töötada kriteeriumid; arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra või muu maksude sooduskorra kasutamisel tuleb samuti tagada, et maksud makstakse kohas, kus väärtus loodi, nagu on määratletud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 5. meetmes, ning samal ajal tuleks kehtestada ühtsed Euroopa määratlused selle kohta, mida võib pidada teadus- ja arendustegevuse edendamiseks ja mida mitte, ning ühtlustada patendi- ja innovatsioonitulu maksustamise erikordade kasutamine, sealhulgas määrata vana korra kaotamise tähtajaks juba 30. juuni 2017;

| iv) | arvestades, et mõned liikmesriigid on ühepoolselt asunud reguleerima välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid, tagamaks nõuetekohaselt, et madala maksumääraga või maksudeta riikidesse paigutatud kasum oleks tegelikult maksustatud; arvestades, et sellised õigusnormid peavad olema kooskõlastatud, et hoida ära siseturu toimimise kahjustamine välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate riigisiseste õigusnormide mitmekesisuse tõttu liidus; |
| --- | --- |

iv)

arvestades, et mõned liikmesriigid on ühepoolselt asunud reguleerima välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid, tagamaks nõuetekohaselt, et madala maksumääraga või maksudeta riikidesse paigutatud kasum oleks tegelikult maksustatud; arvestades, et sellised õigusnormid peavad olema kooskõlastatud, et hoida ära siseturu toimimise kahjustamine välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate riigisiseste õigusnormide mitmekesisuse tõttu liidus;

| v) | arvestades, et direktiivis 2011/16/EL sätestatakse liikmesriikide maksukontrollide ja auditite alane koostöö ning julgustatakse maksuhaldureid parimaid tavasid vahetama; arvestades, et selle direktiiviga sätestatud vahendid ei ole siiski piisavalt tõhusad ning riikide lahknevad lähenemisviisid audiitorfirmade suhtes on vastuolus teatavate äriühingute hästi organiseeritud maksuplaneerimismeetoditega; |
| --- | --- |

v)

arvestades, et direktiivis 2011/16/EL sätestatakse liikmesriikide maksukontrollide ja auditite alane koostöö ning julgustatakse maksuhaldureid parimaid tavasid vahetama; arvestades, et selle direktiiviga sätestatud vahendid ei ole siiski piisavalt tõhusad ning riikide lahknevad lähenemisviisid audiitorfirmade suhtes on vastuolus teatavate äriühingute hästi organiseeritud maksuplaneerimismeetoditega;

| vi) | arvestades, et nii üldine kui ka eriti maksualaste eelotsuste alane automaatne teabevahetus peab olema tulemuslik ning et vaja on Euroopa ühist maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi; arvestades, et komisjon peaks kaaluma ühtse üleeuroopalise äriregistri loomist; |
| --- | --- |

vi)

arvestades, et nii üldine kui ka eriti maksualaste eelotsuste alane automaatne teabevahetus peab olema tulemuslik ning et vaja on Euroopa ühist maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi; arvestades, et komisjon peaks kaaluma ühtse üleeuroopalise äriregistri loomist;

| vii) | arvestades, et komisjon otsustas pikendada hea maksuhaldustava platvormi volitusi, mis pidid lõppema 2016. aastal, ning laiendada selle ulatust ja täiustada selle töömeetodeid; arvestades, et see platvorm võib aidata täita uut tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise tõhustamiseks, aidata kaasa liikmesriikide maksualaste eelotsuste teemalistele aruteludele, võttes arvesse uusi kavandatud teabevahetust reguleerivaid norme, ning anda tagasisidet uute maksustamise vältimise vastaste algatuste kohta; arvestades siiski, et komisjon peab muutma hea maksuhaldustava platvormi nähtavamaks ja tulemuslikumaks ning suurendama selle liikmete arvu; |
| --- | --- |

vii)

arvestades, et komisjon otsustas pikendada hea maksuhaldustava platvormi volitusi, mis pidid lõppema 2016. aastal, ning laiendada selle ulatust ja täiustada selle töömeetodeid; arvestades, et see platvorm võib aidata täita uut tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise tõhustamiseks, aidata kaasa liikmesriikide maksualaste eelotsuste teemalistele aruteludele, võttes arvesse uusi kavandatud teabevahetust reguleerivaid norme, ning anda tagasisidet uute maksustamise vältimise vastaste algatuste kohta; arvestades siiski, et komisjon peab muutma hea maksuhaldustava platvormi nähtavamaks ja tulemuslikumaks ning suurendama selle liikmete arvu;

| viii) | arvestades, et komisjon peaks analüüsima ja nõudma Euroopa poolaasta protsessi raames maksuhaldureid käsitlevate reformide rakendamist, et suurendada riikide ja Euroopa tasandi maksuhaldurite maksukogumise suutlikkust, et nad suudaksid täita oma ülesandeid tulemuslikult, ning seeläbi suurendada tulemusliku maksukogumise ning maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastaste tõhusate meetmete positiivset mõju liikmesriikide tuludele; |
| --- | --- |

viii)

arvestades, et komisjon peaks analüüsima ja nõudma Euroopa poolaasta protsessi raames maksuhaldureid käsitlevate reformide rakendamist, et suurendada riikide ja Euroopa tasandi maksuhaldurite maksukogumise suutlikkust, et nad suudaksid täita oma ülesandeid tulemuslikult, ning seeläbi suurendada tulemusliku maksukogumise ning maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastaste tõhusate meetmete positiivset mõju liikmesriikide tuludele;

Lähenemine

| AT. | arvestades, et parem kooskõlastamine üksi ei lahenda põhiprobleeme, mis tulenevad asjaolust, et eri liikmesriikides kehtivad erinevad äriühingu tulumaksu reguleerivad normid; arvestades, et üldine reageering agressiivsele maksuplaneerimisele peab hõlmama piiratud arvu riiklike maksutavade lähenemist; arvestades, et see on saavutatav, säilitades samal ajal siiski liikmesriikide suveräänsuse äriühingu tulumaksu süsteemide muude elementide puhul;






  i) | arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise tavad võivad mõnikord tuleneda selliste hüvede kumuleerumisest, mida pakuvad erinevate liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise lepingud, kuid mille tulemuseks on selle asemel hoopis topeltmaksuvabastus; arvestades, et üksikute liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise lepingute kiire levikuga võivad kaasneda uued möödahiilimisvõimalused; arvestades, et vastavalt OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 15. meetmele on vaja välja töötada mitmepoolne vahend kahepoolsete maksulepingute muutmiseks; arvestades, et praeguse tava asemel pidada kahepoolseid läbirääkimisi, mis ei anna optimaalseid tulemusi, tuleks volitused kolmandate riikidega maksukokkulepete üle liidu nimel läbirääkimiste pidamiseks anda komisjonile; arvestades, et komisjon peaks tagama, et niisugused kokkulepped sisaldavad vastastikkuse sätteid ja et nendega keelatakse liidu kodanikele ja äriühingutele, eelkõige VKEdele, avalduv mis tahes kahjulik mõju, mis tuleneb kolmanda riigi õigusaktide eksterritoriaalsest kohaldamisest liidu ja selle liikmesriikide jurisdiktsioonis; |
| --- | --- | --- |

AT.

arvestades, et parem kooskõlastamine üksi ei lahenda põhiprobleeme, mis tulenevad asjaolust, et eri liikmesriikides kehtivad erinevad äriühingu tulumaksu reguleerivad normid; arvestades, et üldine reageering agressiivsele maksuplaneerimisele peab hõlmama piiratud arvu riiklike maksutavade lähenemist; arvestades, et see on saavutatav, säilitades samal ajal siiski liikmesriikide suveräänsuse äriühingu tulumaksu süsteemide muude elementide puhul;

i)

arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise tavad võivad mõnikord tuleneda selliste hüvede kumuleerumisest, mida pakuvad erinevate liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise lepingud, kuid mille tulemuseks on selle asemel hoopis topeltmaksuvabastus; arvestades, et üksikute liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise lepingute kiire levikuga võivad kaasneda uued möödahiilimisvõimalused; arvestades, et vastavalt OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 15. meetmele on vaja välja töötada mitmepoolne vahend kahepoolsete maksulepingute muutmiseks; arvestades, et praeguse tava asemel pidada kahepoolseid läbirääkimisi, mis ei anna optimaalseid tulemusi, tuleks volitused kolmandate riikidega maksukokkulepete üle liidu nimel läbirääkimiste pidamiseks anda komisjonile; arvestades, et komisjon peaks tagama, et niisugused kokkulepped sisaldavad vastastikkuse sätteid ja et nendega keelatakse liidu kodanikele ja äriühingutele, eelkõige VKEdele, avalduv mis tahes kahjulik mõju, mis tuleneb kolmanda riigi õigusaktide eksterritoriaalsest kohaldamisest liidu ja selle liikmesriikide jurisdiktsioonis;

| ii) | arvestades, et liidul peaks olema oma ajakohane nn maksuparadiiside määratlus; |
| --- | --- |

ii)

arvestades, et liidul peaks olema oma ajakohane nn maksuparadiiside määratlus;

| iii) | arvestades, et liit peaks kohaldama selliseid maksuparadiise ärakasutavate äriühingute suhtes vastumeetmeid; arvestades, et sellekohane nõudmine on juba esitatud Euroopa Parlamendi raportis iga-aastase maksuraporti kohta (2014) (7), kus nõutakse „jõulisi sanktsioone, et äriühingud ei rikuks maksundusnorme ega hoiduks nende täitmisest kõrvale – maksupettustega tegelevatele äriühingutele või maksuparadiisides või soodsate maksutingimustega konkurentsi moonutavates riikides asuvatele äriühingutele ei tohiks võimaldada ELi rahastamist ega riigiabi ning neid ei tohiks lasta osaleda avalikes hangetes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid nõuaksid tagasi kõik äriühingutele antud avaliku sektori toetused, kui ilmneb, et äriühingud on rikkunud ELi maksundusnorme“; arvestades, et ka liikmesriikide suhtes tuleks rakendada vastumeetmeid, kui nad keelduvad muutmast oma kahjulikku maksude sooduskorda, mis kahjustab võrdseid tingimusi liidus; |
| --- | --- |

iii)

arvestades, et liit peaks kohaldama selliseid maksuparadiise ärakasutavate äriühingute suhtes vastumeetmeid; arvestades, et sellekohane nõudmine on juba esitatud Euroopa Parlamendi raportis iga-aastase maksuraporti kohta (2014) (7), kus nõutakse „jõulisi sanktsioone, et äriühingud ei rikuks maksundusnorme ega hoiduks nende täitmisest kõrvale – maksupettustega tegelevatele äriühingutele või maksuparadiisides või soodsate maksutingimustega konkurentsi moonutavates riikides asuvatele äriühingutele ei tohiks võimaldada ELi rahastamist ega riigiabi ning neid ei tohiks lasta osaleda avalikes hangetes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid nõuaksid tagasi kõik äriühingutele antud avaliku sektori toetused, kui ilmneb, et äriühingud on rikkunud ELi maksundusnorme“; arvestades, et ka liikmesriikide suhtes tuleks rakendada vastumeetmeid, kui nad keelduvad muutmast oma kahjulikku maksude sooduskorda, mis kahjustab võrdseid tingimusi liidus;

| iv) | arvestades, et selleks, et tagada maksustamise toimumine seal, kus toimub majandustegevus ja luuakse väärtusi, on vaja uut siduvat määratlust mõistele „püsiv tegevuskoht“; arvestades, et varifirmade probleemi vältimiseks, eelkõige seoses digitaalmajandusest tulenevate probleemidega, peaksid sellega kaasnema siduvad miinimumkriteeriumid, et määrata kindlaks, kas majandustegevus on liikmesriigis maksustamiseks piisav; |
| --- | --- |

iv)

arvestades, et selleks, et tagada maksustamise toimumine seal, kus toimub majandustegevus ja luuakse väärtusi, on vaja uut siduvat määratlust mõistele „püsiv tegevuskoht“; arvestades, et varifirmade probleemi vältimiseks, eelkõige seoses digitaalmajandusest tulenevate probleemidega, peaksid sellega kaasnema siduvad miinimumkriteeriumid, et määrata kindlaks, kas majandustegevus on liikmesriigis maksustamiseks piisav;

| v) | arvestades, et komisjoni käimasolevate uurimiste käigus seoses liidu riigiabireeglite väidetavate rikkumistega on selgunud suur läbipaistmatus selles suhtes, kuidas neid reegleid tuleks kohaldada; arvestades, et olukorra parandamiseks peaks komisjon avaldama riigiabi suunised, et selgitada, kuidas ta määratleb maksudega seotud riigiabi juhtumeid, tagades sellega nii äriühingutele kui ka liikmesriikidele suurema õiguskindluse; arvestades, et komisjon peaks riigiabisüsteemi ajakohastamise raames tagama antud riigiabi seaduslikkuse mõjusa järelkontrolli; |
| --- | --- |

v)

arvestades, et komisjoni käimasolevate uurimiste käigus seoses liidu riigiabireeglite väidetavate rikkumistega on selgunud suur läbipaistmatus selles suhtes, kuidas neid reegleid tuleks kohaldada; arvestades, et olukorra parandamiseks peaks komisjon avaldama riigiabi suunised, et selgitada, kuidas ta määratleb maksudega seotud riigiabi juhtumeid, tagades sellega nii äriühingutele kui ka liikmesriikidele suurema õiguskindluse; arvestades, et komisjon peaks riigiabisüsteemi ajakohastamise raames tagama antud riigiabi seaduslikkuse mõjusa järelkontrolli;

| vi) | arvestades, et nõukogu direktiivi 2003/49/EÜ (8) üheks tahtmatuks mõjuks on, et piiriülene intressimaksete ja litsentsitasude tulu võib olla maksustamata (või maksustatud väga madala määraga); arvestades, et nii sellesse direktiivi kui ka nõukogu direktiivi 2005/19/EÜ (9) ja muudesse asjakohastesse liidu õigusaktidesse tuleks lisada kuritarvitusi käsitlev üldnorm; |
| --- | --- |

vi)

arvestades, et nõukogu direktiivi 2003/49/EÜ (8) üheks tahtmatuks mõjuks on, et piiriülene intressimaksete ja litsentsitasude tulu võib olla maksustamata (või maksustatud väga madala määraga); arvestades, et nii sellesse direktiivi kui ka nõukogu direktiivi 2005/19/EÜ (9) ja muudesse asjakohastesse liidu õigusaktidesse tuleks lisada kuritarvitusi käsitlev üldnorm;

| vii) | arvestades, et üleliiduline kinnipeetav maks või samasuguse mõjuga meede tagaks, et kogu kasum, mis on saadud liidus ja viiakse sellest välja, maksustatakse enne liidu piiri ületamist vähemalt korra; |
| --- | --- |

vii)

arvestades, et üleliiduline kinnipeetav maks või samasuguse mõjuga meede tagaks, et kogu kasum, mis on saadud liidus ja viiakse sellest välja, maksustatakse enne liidu piiri ületamist vähemalt korra;

| viii) | arvestades, et liikmesriikide topeltmaksustamist käsitlevate vaidluste lahendamise praegune liidu raamistik ei toimi tõhusalt ja kasu oleks selgematest õigusnormidest ja rangematest tähtaegadest, mille aluseks oleksid juba olemasolevad süsteemid; |
| --- | --- |

viii)

arvestades, et liikmesriikide topeltmaksustamist käsitlevate vaidluste lahendamise praegune liidu raamistik ei toimi tõhusalt ja kasu oleks selgematest õigusnormidest ja rangematest tähtaegadest, mille aluseks oleksid juba olemasolevad süsteemid;

| ix) | arvestades, et maksunõustajatel on agressiivse maksuplaneerimise hõlbustamisel ülioluline roll, kuna nad aitavad äriühingutel luua keerulisi õigusstruktuure, et kasutada ära eri maksusüsteemide ebakõlasid ja lünki; arvestades, et äriühingu tulumaksu süsteemi põhjalik läbivaatamine ei saa toimuda ilma selliste nõustamisfirmade tavade uurimiseta; arvestades, et uurimisel tuleb kaaluda, kas sellistesse firmadesse on juba sisse programmeeritud huvide konflikt, sest nad annavad samaaegselt nõu riikide valitsustele maksusüsteemide kehtestamiseks ja äriühingutele oma maksukohustuste optimeerimiseks nendes süsteemides; |
| --- | --- |

ix)

arvestades, et maksunõustajatel on agressiivse maksuplaneerimise hõlbustamisel ülioluline roll, kuna nad aitavad äriühingutel luua keerulisi õigusstruktuure, et kasutada ära eri maksusüsteemide ebakõlasid ja lünki; arvestades, et äriühingu tulumaksu süsteemi põhjalik läbivaatamine ei saa toimuda ilma selliste nõustamisfirmade tavade uurimiseta; arvestades, et uurimisel tuleb kaaluda, kas sellistesse firmadesse on juba sisse programmeeritud huvide konflikt, sest nad annavad samaaegselt nõu riikide valitsustele maksusüsteemide kehtestamiseks ja äriühingutele oma maksukohustuste optimeerimiseks nendes süsteemides;

| AU. | arvestades, et maksukogumise tõhusust, õiglase maksustamise mõistet ja riikide maksuhaldurite usaldusväärsust ei kahjusta mitte ainult agressiivne maksuplaneerimine ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud tegevus; arvestades, et liit ja tema liikmesriigid peaksid võtma samasuguseid otsustavaid meetmeid, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega nii äriühingute kui ka üksikisikute maksustamisel ning lahendada probleeme, mis on seotud muude kui äriühingu tulumaksu, eelkõige käibemaksu kogumisega; arvestades, et praegune maksutulupuudujääk on põhjustatud suures osas just nendest maksude kogumise ja haldamise muudest elementidest; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et maksukogumise tõhusust, õiglase maksustamise mõistet ja riikide maksuhaldurite usaldusväärsust ei kahjusta mitte ainult agressiivne maksuplaneerimine ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud tegevus; arvestades, et liit ja tema liikmesriigid peaksid võtma samasuguseid otsustavaid meetmeid, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega nii äriühingute kui ka üksikisikute maksustamisel ning lahendada probleeme, mis on seotud muude kui äriühingu tulumaksu, eelkõige käibemaksu kogumisega; arvestades, et praegune maksutulupuudujääk on põhjustatud suures osas just nendest maksude kogumise ja haldamise muudest elementidest;

| AV. | arvestades, et seetõttu peaks komisjon kaaluma ka seda, kuidas saada jagu eelnimetatud laiematest probleemidest, eelkõige mis puudutab käibemaksuõiguse normide täitmise tagamist liikmesriikides ja nende kohaldamist piiriülestes olukordades ning ebatõhusust käibemaksu kogumisel (käibemaks on mõnes liikmesriigis peamine riigi tulude allikas), käibemaksu maksmisest kõrvalehoidumise tavasid ning ka teatavate maksuamnestiate või mitteläbipaistvate maksukustutamisskeemide negatiivseid tagajärgi; arvestades, et kõikides sellistes uutes meetmetes tuleks arvesse võtta kulude ja kasu tasakaalu; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et seetõttu peaks komisjon kaaluma ka seda, kuidas saada jagu eelnimetatud laiematest probleemidest, eelkõige mis puudutab käibemaksuõiguse normide täitmise tagamist liikmesriikides ja nende kohaldamist piiriülestes olukordades ning ebatõhusust käibemaksu kogumisel (käibemaks on mõnes liikmesriigis peamine riigi tulude allikas), käibemaksu maksmisest kõrvalehoidumise tavasid ning ka teatavate maksuamnestiate või mitteläbipaistvate maksukustutamisskeemide negatiivseid tagajärgi; arvestades, et kõikides sellistes uutes meetmetes tuleks arvesse võtta kulude ja kasu tasakaalu;

| 1. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile enne 2016. aasta juunit ühe või mitu seadusandlikku ettepanekut, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile enne 2016. aasta juunit ühe või mitu seadusandlikku ettepanekut, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | märgib, et nimetatud soovitused on kooskõlas põhiõigustega ja subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

2.

märgib, et nimetatud soovitused on kooskõlas põhiõigustega ja subsidiaarsuse põhimõttega;

| 3. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta asjakohaste eelarveassigneeringutega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta asjakohaste eelarveassigneeringutega;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  Euroopa lisaväärtus, mida annab seadusandlik raport dr Benjamin Ferretti, Daniel Gravino ja Silvia Merleri uuringu „Liidu äriühingu tulumaksu poliitika ühtlustamine ning läbipaistvamaks ja kooskõlastatumaks muutmine“ (Bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union) kohta– avaldamisel.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Nt Fair Tax Mark: http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//ET

(8)  Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 49).

(9)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta direktiiv 2005/19/EÜ, millega muudetakse direktiivi 90/434/EMÜ (1990) eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jagunemise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 58, 4.3.2005, lk 19).

---

RESOLUTSIOONI LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

A.
     
  Läbipaistvus

Soovitus A1. Kõikides sektorites teostatav hargmaiste ettevõtjate kohustuslik ja avalik aruandlus riikide lõikes

Euroopa Parlament palub veel kord Euroopa Komisjonil astuda kõik vajalikud sammud, et kehtestada 2016. aasta esimeseks kvartaliks kõikides sektorites kõikide hargmaiste ettevõtjate terviklik ja avalik aruandlus riikide lõikes.

| — | Selle ettepaneku väljatöötamisel tuleks aluseks võtta nõuded, mille OECD esitas oma 2014. aasta septembris avaldatud riikide lõikes teostatava aruandluse andmevormil (OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 13. meede). |
| --- | --- |

—

Selle ettepaneku väljatöötamisel tuleks aluseks võtta nõuded, mille OECD esitas oma 2014. aasta septembris avaldatud riikide lõikes teostatava aruandluse andmevormil (OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 13. meede).

| — | Ettepaneku väljatöötamisel peaks komisjon võtma arvesse ka






  — | tulemusi, mille andsid komisjoni 17. juunist9. septembrini 2015. aastal peetud riikide lõikes teostatava aruandluse teemalised konsultatsioonid, mille käigus uuriti riikide lõikes teostatava aruandluse võimaliku rakendamise eri võimalusi liidus, ning |
| --- | --- | --- |

—

Ettepaneku väljatöötamisel peaks komisjon võtma arvesse ka

—

tulemusi, mille andsid komisjoni 17. juunist9. septembrini 2015. aastal peetud riikide lõikes teostatava aruandluse teemalised konsultatsioonid, mille käigus uuriti riikide lõikes teostatava aruandluse võimaliku rakendamise eri võimalusi liidus, ning

| — | ettepanekuid täieliku ja avaliku riikide lõikes teostatava aruandluse kohta, mis on esitatud aktsionäride õigusi käsitlevas läbivaadatud direktiivis, mille poolt Euroopa Parlament hääletas 8. juulil 2015. aastal (1), ning kõnealuse direktiivi üle praegu peetavate kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi. |
| --- | --- |

—

ettepanekuid täieliku ja avaliku riikide lõikes teostatava aruandluse kohta, mis on esitatud aktsionäride õigusi käsitlevas läbivaadatud direktiivis, mille poolt Euroopa Parlament hääletas 8. juulil 2015. aastal (1), ning kõnealuse direktiivi üle praegu peetavate kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi.

Soovitus A2. Uus märgis „Aus maksumaksja“ äriühingutele, kes järgivad häid maksutavasid

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepaneku Euroopa vabatahtliku märgise „Aus maksumaksja“ kohta.

| — | Ettepanek peaks hõlmama kõlblikkuskriteeriumide Euroopa raamistikku, mille alusel toimuks märgise andmine riikide asutuste poolt. |
| --- | --- |

—

Ettepanek peaks hõlmama kõlblikkuskriteeriumide Euroopa raamistikku, mille alusel toimuks märgise andmine riikide asutuste poolt.

| — | See kõlblikkuskriteeriumide raamistik peaks selgitama, et ausa maksumaksja märgis antakse ainult sellistele äriühingutele, kes on teinud rohkem, kui neilt on nõutud liidu ja siseriikliku õiguse alusel. |
| --- | --- |

—

See kõlblikkuskriteeriumide raamistik peaks selgitama, et ausa maksumaksja märgis antakse ainult sellistele äriühingutele, kes on teinud rohkem, kui neilt on nõutud liidu ja siseriikliku õiguse alusel.

| — | Ausa maksumaksja märgis peaks motiveerima äriühinguid muutma maksudest õiglase osa maksmise ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika oluliseks osaks ning andma oma aastaaruandes aru oma maksualasest hoiakust. |
| --- | --- |

—

Ausa maksumaksja märgis peaks motiveerima äriühinguid muutma maksudest õiglase osa maksmise ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika oluliseks osaks ning andma oma aastaaruandes aru oma maksualasest hoiakust.

Soovitus A3. Kohustuslik uutest maksumeetmetest teavitamine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepaneku uue korra kohta, millega muudetakse liikmeriikide jaoks kohustuslikuks teavitada teisi liikmesriike ja komisjoni viivitamata sellest, kui nad kavatsevad kehtestada uue hüvitise, soodustuse, erandi, stiimuli või sarnase meetme, mis võib oluliselt mõjutada selles liikmesriigis kehtivat tegelikku maksumäära või teise liikmesriigi maksubaasi.

| — | Selline liikmeriikidepoolne teavitamine peab hõlmama analüüse uute maksumeetmete olulise ülekanduva mõju kohta teistele liikmesriikidele ja arenguriikidele, et toetada käitumisjuhendi töörühma tegevust kahjulike maksutavade tuvastamisel. |
| --- | --- |

—

Selline liikmeriikidepoolne teavitamine peab hõlmama analüüse uute maksumeetmete olulise ülekanduva mõju kohta teistele liikmesriikidele ja arenguriikidele, et toetada käitumisjuhendi töörühma tegevust kahjulike maksutavade tuvastamisel.

| — | Need uued maksumeetmed tuleks ühtlasi lisada Euroopa poolaasta protsessi ning esitada tuleks ka soovitusi nende suhtes järelmeetmete võtmise kohta. |
| --- | --- |

—

Need uued maksumeetmed tuleks ühtlasi lisada Euroopa poolaasta protsessi ning esitada tuleks ka soovitusi nende suhtes järelmeetmete võtmise kohta.

| — | Euroopa Parlament peaks saama korrapäraselt ajakohast teavet niisuguste teavituste ja Euroopa Komisjoni poolse hindamise kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament peaks saama korrapäraselt ajakohast teavet niisuguste teavituste ja Euroopa Komisjoni poolse hindamise kohta.

| — | Liikmesriikide jaoks, kes niisuguseid aruandlusnõudeid ei täida, tuleks ette näha karistused. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide jaoks, kes niisuguseid aruandlusnõudeid ei täida, tuleks ette näha karistused.

| — | Komisjon peaks kaaluma ka seda, kas oleks asjakohane muuta maksunõustamisfirmadele kohustuslikuks teatada riikide maksuhalduritele, kui nad arendavad ja hakkavad edendama teatavaid maksustamissüsteeme, mille eesmärk on aidata äriühingutel vähendada oma üldist maksukohustust, nagu on praegu toimumas mõnes liikmesriigis, ning kaaluma ühtlasi, kas niisuguse teabe jagamine liikmesriikide vahel käitumisjuhendi töörühma kaudu oleks tõhus vahend edusammude saavutamiseks niisuguses valdkonnas nagu äriühingute maksustamine liidus. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks kaaluma ka seda, kas oleks asjakohane muuta maksunõustamisfirmadele kohustuslikuks teatada riikide maksuhalduritele, kui nad arendavad ja hakkavad edendama teatavaid maksustamissüsteeme, mille eesmärk on aidata äriühingutel vähendada oma üldist maksukohustust, nagu on praegu toimumas mõnes liikmesriigis, ning kaaluma ühtlasi, kas niisuguse teabe jagamine liikmesriikide vahel käitumisjuhendi töörühma kaudu oleks tõhus vahend edusammude saavutamiseks niisuguses valdkonnas nagu äriühingute maksustamine liidus.

Soovitus A4. Maksualaste eelotsuste alase automaatse teabevahetuse laiendamine kõikidele maksualastele eelotsustele ja sellise teabe teataval määral avalikustamine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil täiendada direktiivi 2011/16/EL, mis sisaldab maksualaste eelotsuste alase automaatse teabevahetuse elemente, ning teha selle saavutamiseks järgmist:

| — | laiendada automaatse teabevahetuse kohaldamisala nii, et lisaks piiriülestele maksualastele eelotsustele oleksid hõlmatud ka kõik äriühingu tulumaksu valdkonna maksualased eelotsused. Esitatav teave peab olema terviklik ja vastastikku kokku lepitud vormis, tagamaks et asjaomaste riikide maksuhaldurid saaksid seda tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

—

laiendada automaatse teabevahetuse kohaldamisala nii, et lisaks piiriülestele maksualastele eelotsustele oleksid hõlmatud ka kõik äriühingu tulumaksu valdkonna maksualased eelotsused. Esitatav teave peab olema terviklik ja vastastikku kokku lepitud vormis, tagamaks et asjaomaste riikide maksuhaldurid saaksid seda tõhusalt kasutada;

| — | suurendada märkimisväärselt liidu tasandil tehtavate maksualaste eelotsuste läbipaistvust, arvestades nõuetekohaselt äriteabe konfidentsiaalsust ja ärisaladusi ning võttes arvesse teatavates liikmesriikides praegu kohaldatavaid parimaid tavasid, avaldades igal aastal aruande, milles tehakse kokkuvõte komisjoni äsja loodud turvalises maksualaste eelotsuste keskregistris sisalduvatest peamistest juhtumitest ja siirdehindade eelkokkulepetest; |
| --- | --- |

—

suurendada märkimisväärselt liidu tasandil tehtavate maksualaste eelotsuste läbipaistvust, arvestades nõuetekohaselt äriteabe konfidentsiaalsust ja ärisaladusi ning võttes arvesse teatavates liikmesriikides praegu kohaldatavaid parimaid tavasid, avaldades igal aastal aruande, milles tehakse kokkuvõte komisjoni äsja loodud turvalises maksualaste eelotsuste keskregistris sisalduvatest peamistest juhtumitest ja siirdehindade eelkokkulepetest;

| — | tagada, et aruandes sisalduv teave esitatakse kokkulepitud standardses vormis, et avalikkus saaks seda tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

—

tagada, et aruandes sisalduv teave esitatakse kokkulepitud standardses vormis, et avalikkus saaks seda tõhusalt kasutada;

| — | tagada, et komisjon osaleb täielikult ja mõtestatult maksualaste eelotsuste alases kohustuslikus teabevahetuses sellise turvalise keskregistri loomisega, mis on liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadav ning mis hõlmab kõiki liidus kokku lepitud maksualaseid eelotsuseid; |
| --- | --- |

—

tagada, et komisjon osaleb täielikult ja mõtestatult maksualaste eelotsuste alases kohustuslikus teabevahetuses sellise turvalise keskregistri loomisega, mis on liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadav ning mis hõlmab kõiki liidus kokku lepitud maksualaseid eelotsuseid;

| — | tagada asjakohaste karistuste kohaldamine liikmesriikide suhtes, kes ei osale maksualaste eelotsuste alases automaatses teabevahetuses nii, nagu nad seda tegema peaksid. |
| --- | --- |

—

tagada asjakohaste karistuste kohaldamine liikmesriikide suhtes, kes ei osale maksualaste eelotsuste alases automaatses teabevahetuses nii, nagu nad seda tegema peaksid.

Soovitus A5. Vabasadamate läbipaistvus

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on

| — | kehtestada ülempiir ajale, mille jooksul võib kaupu vabasadamates tolli-, aktsiisi- ja käibemaksuvabalt müüa, ning |
| --- | --- |

—

kehtestada ülempiir ajale, mille jooksul võib kaupu vabasadamates tolli-, aktsiisi- ja käibemaksuvabalt müüa, ning

| — | kohustada vabasadamate asutusi teavitama viivitamata asjakohaste liikmesriikide ja kolmandate riikide maksuhaldureid kõikidest tehingutest, mida on nende maksuresidendid vabasadamate valdustes teinud. |
| --- | --- |

—

kohustada vabasadamate asutusi teavitama viivitamata asjakohaste liikmesriikide ja kolmandate riikide maksuhaldureid kõikidest tehingutest, mida on nende maksuresidendid vabasadamate valdustes teinud.

Soovitus A6. Komisjoni hinnang maksutulu puudujäägi kohta äriühingu tulumaksu valdkonnas

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil

| — | luua praegu liikmesriikides kasutatavate parimate tavade põhjal ühtlustatud metoodika, mis tuleks avalikustada ja mida saavad liikmesriigid kasutada äriühingu tulumaksu valdkonnas otseste või kaudsete maksutulu puudujääkide (tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu ja tasutud äriühingu tulumaksu vahe) suuruse hindamiseks kõigis liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

luua praegu liikmesriikides kasutatavate parimate tavade põhjal ühtlustatud metoodika, mis tuleks avalikustada ja mida saavad liikmesriigid kasutada äriühingu tulumaksu valdkonnas otseste või kaudsete maksutulu puudujääkide (tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu ja tasutud äriühingu tulumaksu vahe) suuruse hindamiseks kõigis liikmesriikides,

| — | teha liikmesriikidega koostööd, et tagada kõikide seda metoodikat kasutades analüüsitavate vajalike andmete esitamine, et saavutada võimalikult täpsed arvnäitajad, ning |
| --- | --- |

—

teha liikmesriikidega koostööd, et tagada kõikide seda metoodikat kasutades analüüsitavate vajalike andmete esitamine, et saavutada võimalikult täpsed arvnäitajad, ning

| — | kasutada kokkulepitud metoodikat ja kõiki vajalikke andmeid, et koostada ja avalikustada kaks korda aastas hinnang äriühingu tulumaksu valdkonnas otseste või kaudsete maksutulupuudujääkide kohta kogu liidus. |
| --- | --- |

—

kasutada kokkulepitud metoodikat ja kõiki vajalikke andmeid, et koostada ja avalikustada kaks korda aastas hinnang äriühingu tulumaksu valdkonnas otseste või kaudsete maksutulupuudujääkide kohta kogu liidus.

Soovitus A7. Rikkumisest teatajate kaitse

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku,

| — | mille eesmärk on kaitsta rikkumisest teatajaid, kes tegutsevad vaid üldsuse huvides (ja mitte lisaks raha või muu isikliku huvi pärast), et paljastada Euroopa Liidu mistahes liikmesriigis äriühingute maksustamisega seotud rikkumisi, väärtegusid, pettusi või ebaseaduslikku tegevust. Selliseid rikkumisest teatajaid tuleks kaitsta, kui nad teavitavad kahtlustatavast rikkumisest, väärteost, pettusest või ebaseaduslikust tegevusest asjakohast pädevat asutust, samuti juhul, kui nad teavitavad oma murest kogu avalikkust, kui tegemist on äriühingu maksustamisega seotud püsivalt tähelepanuta jäetud rikkumise, väärteo, pettuse või ebaseadusliku tegevusega, mis võib kahjustada avalikku huvi, |
| --- | --- |

—

mille eesmärk on kaitsta rikkumisest teatajaid, kes tegutsevad vaid üldsuse huvides (ja mitte lisaks raha või muu isikliku huvi pärast), et paljastada Euroopa Liidu mistahes liikmesriigis äriühingute maksustamisega seotud rikkumisi, väärtegusid, pettusi või ebaseaduslikku tegevust. Selliseid rikkumisest teatajaid tuleks kaitsta, kui nad teavitavad kahtlustatavast rikkumisest, väärteost, pettusest või ebaseaduslikust tegevusest asjakohast pädevat asutust, samuti juhul, kui nad teavitavad oma murest kogu avalikkust, kui tegemist on äriühingu maksustamisega seotud püsivalt tähelepanuta jäetud rikkumise, väärteo, pettuse või ebaseadusliku tegevusega, mis võib kahjustada avalikku huvi,

| — | mille eesmärk on tagada, et Euroopa Liidus oleks kaitstud õigus sõna- ja teabevabadusele, |
| --- | --- |

—

mille eesmärk on tagada, et Euroopa Liidus oleks kaitstud õigus sõna- ja teabevabadusele,

| — | mille kohaselt peaks niisugune kaitse olema sidus üldise õigussüsteemiga ja tulemuslik põhjendamatute süüdistuste, majandussanktsioonide ja diskrimineerimise suhtes, |
| --- | --- |

—

mille kohaselt peaks niisugune kaitse olema sidus üldise õigussüsteemiga ja tulemuslik põhjendamatute süüdistuste, majandussanktsioonide ja diskrimineerimise suhtes,

| — | mille aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 596/2014 (2) ning milles võetaks arvesse selles valdkonnas tulevikus vastu võetavaid liidu õigusakte ning |
| --- | --- |

—

mille aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 596/2014 (2) ning milles võetaks arvesse selles valdkonnas tulevikus vastu võetavaid liidu õigusakte ning

| — | milles võiks ühtlasi arvesse võtta Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2014)7 (3) rikkumisest teatajate kaitse kohta ning eelkõige määratlust, mille kohaselt on rikkumisest teataja isik, kes esitab või avalikustab teavet ohu või kahju kohta avalikule huvile oma töösuhte kontekstis, ükskõik kas tegemist on avaliku või erasektoriga. |
| --- | --- |

—

milles võiks ühtlasi arvesse võtta Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2014)7 (3) rikkumisest teatajate kaitse kohta ning eelkõige määratlust, mille kohaselt on rikkumisest teataja isik, kes esitab või avalikustab teavet ohu või kahju kohta avalikule huvile oma töösuhte kontekstis, ükskõik kas tegemist on avaliku või erasektoriga.

B.
     
  Kooskõlastamine

Soovitus B1. Äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada võimalikult kiiresti seadusandliku ettepaneku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamiseks järgmiste etappidena:

Esimese sammuna kehtestatakse 2016. aasta juuniks liidus kohustuslik äriühingu tulumaksu ühtne maksubaas – võimalik et ajutise erandi tegemisega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes ei ole hargmaised ettevõtjad, ja äriühingutele, kellel puudub piiriülene tegevus, et luua ainult üks õigusnormide kogum mitmes liikmesriigis tegutsevate äriühingute jaoks oma maksustatava kasumi arvutamiseks.

Teise sammuna kehtestatakse võimalikult kiiresti ja kindlasti mitte hiljem kui 2017. aasta lõpus kohustuslik äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, kaaludes nõuetekohaselt erinevaid võimalusi (näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning piiriülese tegevuseta äriühingute kaasamise kulude integreerimine).

Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas peaks põhinema jaotusvalemi meetodil, mis kajastab äriühingute tegelikku majandustegevust ning millega ei anta teatavatele liikmesriikidele alusetut eelist.

Kohustusliku äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi ja täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamise vahelisel perioodil võetakse mitmeid meetmeid eesmärgiga vähendada kasumi ümberpaigutamist (peamiselt siirdehindade kaudu), mis hõlmavad vähemalt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastast liidu seadusandlikku ettepanekut. Need meetmed ei peaks hõlmama ajutist kahjumi piiriülese mahaarvamise korda, välja arvatud juhul, kui komisjon suudab tagada, et see on läbipaistev ega võimalda selle kuritarvitamist agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil.

Komisjon peaks kaaluma, millises ulatuses oleks vajalik koostada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ühtne kogum, et valmistada ette äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi jaoks kasutatavaid raamatupidamislikke alusandmeid.

Mis tahes ettepanek äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi või täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamise kohta peaks sisaldama vältimisvastast klauslit.

Soovitus B2. Nõukogu käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) volituste laiendamine ja läbipaistvuse parandamine

Euroopa Parlament palub komisjonil esitada ettepaneku, mille eesmärk on hõlmata käitumisjuhendi töörühm nõukogu töörühmana ühenduse meetodiga, nähes ette Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi osalemise vaatlejatena.

| — | Käitumisjuhendi töörühm peab muutuma läbipaistvamaks ja tulemuslikumaks ning kandma suuremat vastutust, mida aitab saavutada






  — | korrapärane ülevaate esitamine, ajakohastamine ja avaldamine selle kohta, mil määral liikmesriigid täidavad soovitusi, mille töörühm esitab oma iga kuue kuu tagant koostatavas eduaruandes rahandusministritele, |
| --- | --- | --- |

—

Käitumisjuhendi töörühm peab muutuma läbipaistvamaks ja tulemuslikumaks ning kandma suuremat vastutust, mida aitab saavutada

—

korrapärane ülevaate esitamine, ajakohastamine ja avaldamine selle kohta, mil määral liikmesriigid täidavad soovitusi, mille töörühm esitab oma iga kuue kuu tagant koostatavas eduaruandes rahandusministritele,

| — | kahjulike maksutavade loetelu esitamine, ajakohastamine ja avaldamine korrapäraselt iga kahe aasta järel, |
| --- | --- |

—

kahjulike maksutavade loetelu esitamine, ajakohastamine ja avaldamine korrapäraselt iga kahe aasta järel,

| — | oma protokollide korrapärane koostamine, esitamine ja avaldamine, mis hõlmab ka suuremat läbipaistvust soovituste koostamisel, tuues eelkõige välja liikmesriikide seisukohtade esindajad, |
| --- | --- |

—

oma protokollide korrapärane koostamine, esitamine ja avaldamine, mis hõlmab ka suuremat läbipaistvust soovituste koostamisel, tuues eelkõige välja liikmesriikide seisukohtade esindajad,

| — | rahandusministrite poolt poliitilise esimehe määramine ja |
| --- | --- |

—

rahandusministrite poolt poliitilise esimehe määramine ja

| — | iga liikmesriigi poolt kõrge esindaja ja tema asetäitja määramine, et tõsta organi profiili. |
| --- | --- |

—

iga liikmesriigi poolt kõrge esindaja ja tema asetäitja määramine, et tõsta organi profiili.

| — | Käitumisjuhendi töörühma ülesanne on






  — | selgitada välja kahjulikud maksutavad liidus, |
| --- | --- | --- |

—

Käitumisjuhendi töörühma ülesanne on

—

selgitada välja kahjulikud maksutavad liidus,

| — | teha ettepanekuid meetmete ja ajakavade kohta kahjulike maksutavade kõrvaldamiseks ning jälgida esildatud soovituste/meetmete tulemusi, |
| --- | --- |

—

teha ettepanekuid meetmete ja ajakavade kohta kahjulike maksutavade kõrvaldamiseks ning jälgida esildatud soovituste/meetmete tulemusi,

| — | vaadata läbi liikmesriikide poolt eespool sätestatud korra kohaselt esitatavad aruanded uute maksumeetmete ülekanduva mõju kohta ning hinnata meetmete võtmise vajalikkust, |
| --- | --- |

—

vaadata läbi liikmesriikide poolt eespool sätestatud korra kohaselt esitatavad aruanded uute maksumeetmete ülekanduva mõju kohta ning hinnata meetmete võtmise vajalikkust,

| — | teha ettepanekuid muude algatuste kohta, milles keskendutakse maksumeetmetele liidu välispoliitikas, ja |
| --- | --- |

—

teha ettepanekuid muude algatuste kohta, milles keskendutakse maksumeetmetele liidu välispoliitikas, ja

| — | parandada agressiivset maksuplaneerimist hõlbustavate tavade suhtes rakendatavaid jõustamismehhanisme. |
| --- | --- |

—

parandada agressiivset maksuplaneerimist hõlbustavate tavade suhtes rakendatavaid jõustamismehhanisme.

Soovitus B3. Patenditulu maksustamise erikord ja muud sooduskorrad: sooduskordade sidumine väärtuse loomise kohaga

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil anda liikmesriikidele jätkuvalt juhiseid selle kohta, kuidas rakendada patenditulu maksustamise erikordasid, tehes seda kooskõlas muudetud seosepõhise lähenemisviisiga, tagamaks, et need ei ole kahjulikud.

| — | Niisugustes juhistes tuleks teha selgeks, et sooduskorrad, nt patenditulu maksustamise erikorrad, peavad põhinema muudetud seosepõhisel lähenemisviisil, mis on määratletud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 5. meetmes ning mis tähendab, et maksusoodustuste ning nende kasutamise aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse vahel peab olema otsene seos. |
| --- | --- |

—

Niisugustes juhistes tuleks teha selgeks, et sooduskorrad, nt patenditulu maksustamise erikorrad, peavad põhinema muudetud seosepõhisel lähenemisviisil, mis on määratletud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 5. meetmes ning mis tähendab, et maksusoodustuste ning nende kasutamise aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse vahel peab olema otsene seos.

| — | Laiaulatuslikke patenditulu maksustamise erikorra skeeme, kus puudub seos oskusteabe geograafilise päritolu ja vanusega, tuleks pidada kahjulikeks tavadeks. |
| --- | --- |

—

Laiaulatuslikke patenditulu maksustamise erikorra skeeme, kus puudub seos oskusteabe geograafilise päritolu ja vanusega, tuleks pidada kahjulikeks tavadeks.

| — | Kui liikmesriigid ei rakenda 12 kuu jooksul seda uut lähenemisviisi järjekindlalt, peaks komisjon esitama siduva seadusandliku ettepaneku. |
| --- | --- |

—

Kui liikmesriigid ei rakenda 12 kuu jooksul seda uut lähenemisviisi järjekindlalt, peaks komisjon esitama siduva seadusandliku ettepaneku.

| — | Komisjon peaks esitama ettepanekud võtta vastu ühtsed Euroopa standardid ja määratlused selle kohta, mida võib pidada teadus- ja arendustegevuse edendamiseks ning mida mitte, ning ettepanekud ühtlustada patendi- ja innovatsioonitulu maksustamise erikordade kasutamist, sealhulgas määrata vana korra kaotamise tähtajaks juba 30. juuni 2017 ja lühendada seega ajutiselt kohaldatavate ning varem kehtinud õigusnormide kehtivuse aega. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks esitama ettepanekud võtta vastu ühtsed Euroopa standardid ja määratlused selle kohta, mida võib pidada teadus- ja arendustegevuse edendamiseks ning mida mitte, ning ettepanekud ühtlustada patendi- ja innovatsioonitulu maksustamise erikordade kasutamist, sealhulgas määrata vana korra kaotamise tähtajaks juba 30. juuni 2017 ja lühendada seega ajutiselt kohaldatavate ning varem kehtinud õigusnormide kehtivuse aega.

Soovitus B4. Välismaised kontrollitavad äriühingud

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, et

| — | luua välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormide liiduülene kooskõlastatud raamistik, et tagada madalate maksudega või maksudeta riikidesse paigutatud kasumi tegelik maksustamine ja vältida siseturu toimimise kahjustamist välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate riigisiseste normide mitmekesisuse tõttu liidus. Selle raamistikuga tuleks tagada välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusaktide täielik kasutamine ka muudes olukordades kui täielikult kunstlike korralduste puhul. See ei takista üksikutel liikmesriikidel kehtestada rangemaid õigusnorme. |
| --- | --- |

—

luua välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormide liiduülene kooskõlastatud raamistik, et tagada madalate maksudega või maksudeta riikidesse paigutatud kasumi tegelik maksustamine ja vältida siseturu toimimise kahjustamist välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate riigisiseste normide mitmekesisuse tõttu liidus. Selle raamistikuga tuleks tagada välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusaktide täielik kasutamine ka muudes olukordades kui täielikult kunstlike korralduste puhul. See ei takista üksikutel liikmesriikidel kehtestada rangemaid õigusnorme.

Soovitus B5. Liikmesriikide maksukontrollialase kooskõlastamise parandamine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku direktiivi 2011/16/EL muutmiseks eesmärgiga

| — | tagada tulemuslikumad üheaegsed maksuauditid ja -kontrollid, kui kahe või enama riigi maksuhaldurid otsustavad teha kontrolle ühe või enama isiku üle, kes pakuvad neile ühist või täiendavat huvi, ning |
| --- | --- |

—

tagada tulemuslikumad üheaegsed maksuauditid ja -kontrollid, kui kahe või enama riigi maksuhaldurid otsustavad teha kontrolle ühe või enama isiku üle, kes pakuvad neile ühist või täiendavat huvi, ning

| — | tagada, et emaettevõtjat ja liidus asuvaid tütarettevõtjaid auditeerivad nende vastavad maksuhaldurid samal ajal emaettevõtja maksuhalduri juhtimisel, et tagada teabe tõhus liikumine maksuhaldurite vahel. Selle raames






  — | peaksid maksuhaldurid vahetama korrapäraselt teavet oma uurimiste kohta, et grupid ei saaks hüvesid eri riikides kehtivate maksusüsteemide lahknevustest või nendevahelistest lünkadest, |
| --- | --- | --- |

—

tagada, et emaettevõtjat ja liidus asuvaid tütarettevõtjaid auditeerivad nende vastavad maksuhaldurid samal ajal emaettevõtja maksuhalduri juhtimisel, et tagada teabe tõhus liikumine maksuhaldurite vahel. Selle raames

—

peaksid maksuhaldurid vahetama korrapäraselt teavet oma uurimiste kohta, et grupid ei saaks hüvesid eri riikides kehtivate maksusüsteemide lahknevustest või nendevahelistest lünkadest,

| — | tuleks viia miinimumini käimasolevate auditite alase teabe vahetamise tähtajad, |
| --- | --- |

—

tuleks viia miinimumini käimasolevate auditite alase teabe vahetamise tähtajad,

| — | peaksid äriühingu maksuhaldurid teavitama maksukontrolli tulemustest süstemaatiliselt sama grupi teiste üksuste maksuhaldureid ning |
| --- | --- |

—

peaksid äriühingu maksuhaldurid teavitama maksukontrolli tulemustest süstemaatiliselt sama grupi teiste üksuste maksuhaldureid ning

| — | ei tohiks maksuhalduri teostatud maksukontrolli tulemusi käsitlevat otsust võtta vastu enne teiste asjaomaste maksuhaldurite teavitamist. |
| --- | --- |

—

ei tohiks maksuhalduri teostatud maksukontrolli tulemusi käsitlevat otsust võtta vastu enne teiste asjaomaste maksuhaldurite teavitamist.

Soovitus B6. Euroopa maksukohustuslasena registreerimise ühise numbri kasutuselevõtt

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri kasutuselevõtuks.

| — | Ettepanek peab põhinema Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri kirjeldusel, mis on esitatud komisjoni maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse 2012. aasta tegevuskavas (22. meede) (4), ja sellele järgnenud 2013. aasta konsultatsioonide tulemustel (5). |
| --- | --- |

—

Ettepanek peab põhinema Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri kirjeldusel, mis on esitatud komisjoni maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse 2012. aasta tegevuskavas (22. meede) (4), ja sellele järgnenud 2013. aasta konsultatsioonide tulemustel (5).

C.
     
  Lähenemine

Soovitus C1. Uus lähenemisviis rahvusvahelise maksukokkulepete suhtes

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, et võimaldada liidul kõneleda rahvusvahelise maksukokkulepete küsimustes ühel häälel.

| — | Komisjonile tuleks teha ülesandeks pidada liidu nimel kolmandate riikidega läbirääkimisi maksulepingute üle, selle asemel et järgida praegust tava pidada kahepoolseid läbirääkimisi, mis ei anna optimaalseid tulemusi, eelkõige arenguriikide puhul. |
| --- | --- |

—

Komisjonile tuleks teha ülesandeks pidada liidu nimel kolmandate riikidega läbirääkimisi maksulepingute üle, selle asemel et järgida praegust tava pidada kahepoolseid läbirääkimisi, mis ei anna optimaalseid tulemusi, eelkõige arenguriikide puhul.

| — | Komisjon peab tagama, et niisugused lepingud sisaldaksid vastastikkuse sätteid ja et nendega keelatakse liidu kodanikele ja äriühingutele, eelkõige VKEdele, avalduv mis tahes kahjulik mõju, mis tuleneb kolmanda riigi õigusaktide eksterritoriaalsest kohaldamisest liidu ja selle liikmesriikide jurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

—

Komisjon peab tagama, et niisugused lepingud sisaldaksid vastastikkuse sätteid ja et nendega keelatakse liidu kodanikele ja äriühingutele, eelkõige VKEdele, avalduv mis tahes kahjulik mõju, mis tuleneb kolmanda riigi õigusaktide eksterritoriaalsest kohaldamisest liidu ja selle liikmesriikide jurisdiktsioonis.

| — | Vastu tuleks võtta liidu ühine mitmepoolne maksukokkulepe, et asendada arvukad kahepoolsed maksulepingud, mis on sõlmitud liimesriikide endi vahel ja muude riikidega. |
| --- | --- |

—

Vastu tuleks võtta liidu ühine mitmepoolne maksukokkulepe, et asendada arvukad kahepoolsed maksulepingud, mis on sõlmitud liimesriikide endi vahel ja muude riikidega.

| — | Kõik liidu sõlmitavad uued rahvusvahelised kaubanduslepingud peaksid sisaldama hea maksuhalduse tava klauslit. |
| --- | --- |

—

Kõik liidu sõlmitavad uued rahvusvahelised kaubanduslepingud peaksid sisaldama hea maksuhalduse tava klauslit.

| — | Kõikide rahvusvaheliste maksukorralduste puhul nähakse ette jõustamismehhanism. |
| --- | --- |

—

Kõikide rahvusvaheliste maksukorralduste puhul nähakse ette jõustamismehhanism.

Soovitus C2. Maksuparadiiside ühise ja veenva määratluse loomine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku, mille eesmärk on kehtestada muu hulgas OECD ja ÜROga koostöös veenvad kriteeriumid maksuparadiiside määratlemiseks.

| — | Need kriteeriumid peaksid põhinema ulatuslikel, läbipaistvatel, kindlatel, objektiivselt kontrollitavatel ja ühiselt heakskiidetud näitajatel ning arendama edasi häid juhtimistavasid, mille on komisjon määratlenud oma 2009. aasta teatises „Heade maksuhaldustavade edendamine“ (6) ning milleks on teabevahetus ja halduskoostöö, õiglane maksukonkurents ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

—

Need kriteeriumid peaksid põhinema ulatuslikel, läbipaistvatel, kindlatel, objektiivselt kontrollitavatel ja ühiselt heakskiidetud näitajatel ning arendama edasi häid juhtimistavasid, mille on komisjon määratlenud oma 2009. aasta teatises „Heade maksuhaldustavade edendamine“ (6) ning milleks on teabevahetus ja halduskoostöö, õiglane maksukonkurents ja läbipaistvus.

| — | Need kriteeriumid peaksid hõlmama niisuguseid teemasid nagu pangasaladust, äriühingute, usaldusfondide ja sihtasutuste omanike registreerimist, äriühingute raamatupidamisaruannete avaldamist, teabevahetusalast suutlikkust, maksuhalduse tõhusust, maksudest kõrvalehoidumise edendamist, kahjulike õiguslike vahendite olemasolu, rahapesu tõkestamist, automaatset teabevahetust, kahepoolsete lepingute olemasolu ning rahvusvahelisi läbipaistvuse tagamise kohustusi ja õigusalast koostööd. |
| --- | --- |

—

Need kriteeriumid peaksid hõlmama niisuguseid teemasid nagu pangasaladust, äriühingute, usaldusfondide ja sihtasutuste omanike registreerimist, äriühingute raamatupidamisaruannete avaldamist, teabevahetusalast suutlikkust, maksuhalduse tõhusust, maksudest kõrvalehoidumise edendamist, kahjulike õiguslike vahendite olemasolu, rahapesu tõkestamist, automaatset teabevahetust, kahepoolsete lepingute olemasolu ning rahvusvahelisi läbipaistvuse tagamise kohustusi ja õigusalast koostööd.

| — | Nende kriteeriumide põhjal peaks komisjon esitama maksuparadiiside läbivaadatud nimekirja, millega asendataks tema vahepealne, 2015. aasta juunis esitatud nimekiri. |
| --- | --- |

—

Nende kriteeriumide põhjal peaks komisjon esitama maksuparadiiside läbivaadatud nimekirja, millega asendataks tema vahepealne, 2015. aasta juunis esitatud nimekiri.

| — | See maksuparadiiside nimekiri tuleks siduda asjaomaste maksustamisalaste õigusaktidega võrdluspunktina muude poliitikameetmete ja õigusaktide jaoks. |
| --- | --- |

—

See maksuparadiiside nimekiri tuleks siduda asjaomaste maksustamisalaste õigusaktidega võrdluspunktina muude poliitikameetmete ja õigusaktide jaoks.

| — | Komisjon peaks vaatama nimekirja läbi vähemalt kaks korda aastas või nimekirjas oleva jurisdiktsiooni põhjendatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks vaatama nimekirja läbi vähemalt kaks korda aastas või nimekirjas oleva jurisdiktsiooni põhjendatud taotluse alusel.

Soovitus C3. Maksuparadiise kasutavate äriühingute suhtes kohaldatavad vastumeetmed

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku, mille eesmärk on luua loend vastumeetmetest, mida liit ja liikmesriigid kui avaliku sektori asutuste, pankade ja rahastamisprogrammide osanikud ja rahastajad peaksid kohaldama äriühingute suhtes, kes kasutavad maksuparadiise agressiivse maksuplaneerimise skeemide loomiseks ja kes ei järgi seega liidu hea maksuhaldustava standardeid.

| — | Need vastumeetmed peaksid hõlmama






  — | liidu või riigi tasandil riigiabile või riigihangetele juurdepääsuvõimaluste keelamist ning |
| --- | --- | --- |

—

Need vastumeetmed peaksid hõlmama

—

liidu või riigi tasandil riigiabile või riigihangetele juurdepääsuvõimaluste keelamist ning

| — | liidu teatavatele rahalistele vahenditele juurdepääsu keelamist. |
| --- | --- |

—

liidu teatavatele rahalistele vahenditele juurdepääsu keelamist.

| — | Selle saavutamiseks tuleks muu hulgas






  — | muuta Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja (aluslepingutele lisatud protokoll nr 5), et välistada EIP rahastamisvõimalus nende lõplike abisaajate või finantsvahendajate jaoks, kes kasutavad maksuparadiise või kahjulikke maksutavasid (7), |
| --- | --- | --- |

—

Selle saavutamiseks tuleks muu hulgas

—

muuta Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja (aluslepingutele lisatud protokoll nr 5), et välistada EIP rahastamisvõimalus nende lõplike abisaajate või finantsvahendajate jaoks, kes kasutavad maksuparadiise või kahjulikke maksutavasid (7),

| — | muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/1017 (8), et välistada selliste äriühingute jaoks EFSI rahastamisvõimalus (9), |
| --- | --- |

—

muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/1017 (8), et välistada selliste äriühingute jaoks EFSI rahastamisvõimalus (9),

| — | muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013 (10), (EL) nr 1306/2013 (11), (EL) nr 1307/2013 (12) ja (EL) nr 1308/2013 (13), et välistada selliste äriühingute jaoks ÜPP raames antav rahastamisvõimalus, |
| --- | --- |

—

muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013 (10), (EL) nr 1306/2013 (11), (EL) nr 1307/2013 (12) ja (EL) nr 1308/2013 (13), et välistada selliste äriühingute jaoks ÜPP raames antav rahastamisvõimalus,

| — | jätkata riigiabi ajakohastamise protsessi, et välistada mis tahes sellistele äriühingutele riigiabi andmine liikmesriikide poolt (14), |
| --- | --- |

—

jätkata riigiabi ajakohastamise protsessi, et välistada mis tahes sellistele äriühingutele riigiabi andmine liikmesriikide poolt (14),

| — | muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013 (15), et välistada kõikide selliste äriühingute jaoks rahastamisvõimalus viiest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond), |
| --- | --- |

—

muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013 (15), et välistada kõikide selliste äriühingute jaoks rahastamisvõimalus viiest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond),

| — | muuta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingut, et välistada selliste äriühingute jaoks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahastamisvõimalus (16), |
| --- | --- |

—

muuta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingut, et välistada selliste äriühingute jaoks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahastamisvõimalus (16),

| — | ning keelata liidul kaubanduslepingute sõlmimine selliste jurisdiktsioonidega, kelle komisjon on määratlenud maksuparadiisidena. |
| --- | --- |

—

ning keelata liidul kaubanduslepingute sõlmimine selliste jurisdiktsioonidega, kelle komisjon on määratlenud maksuparadiisidena.

Komisjon kontrollib, kas maksuparadiisideks liigitatud riikidega sõlmitud kehtivad kaubanduslepingud saab peatada või lõpetada.

Soovitus C4. Püsiv tegevuskoht

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on

| — | kohandada määratlust „püsiv tegevuskoht“ nii, et äriühingud ei saaks kunstlikult vältida maksukohustust liikmesriigis, kus neil toimub majandustegevus (niisugune määratlus peaks hõlmama ka olukordi, kus täielikult elektroonilise digitaaltegevusega tegelevate äriühingute püsivaks tegevuskohaks loetakse liikmesriiki, kui nad on selle riigi majanduses märkimisväärselt digitaalselt esindatud), ning |
| --- | --- |

—

kohandada määratlust „püsiv tegevuskoht“ nii, et äriühingud ei saaks kunstlikult vältida maksukohustust liikmesriigis, kus neil toimub majandustegevus (niisugune määratlus peaks hõlmama ka olukordi, kus täielikult elektroonilise digitaaltegevusega tegelevate äriühingute püsivaks tegevuskohaks loetakse liikmesriiki, kui nad on selle riigi majanduses märkimisväärselt digitaalselt esindatud), ning

| — | kehtestada liidu tasandil minimaalse majandusliku sisu määratlus, mis hõlmab ka digitaalmajandust, et tagada äriühingute tegelik väärtusloomes osalemine ja selle liikmesriigi majandusse panustamine, kus neil on maksukohustus. |
| --- | --- |

—

kehtestada liidu tasandil minimaalse majandusliku sisu määratlus, mis hõlmab ka digitaalmajandust, et tagada äriühingute tegelik väärtusloomes osalemine ja selle liikmesriigi majandusse panustamine, kus neil on maksukohustus.

Eespool esitatud kaks määratlust peaksid moodustama osa nn varifirmade konkreetsest keelustamisest.

Soovitus C5. Siirdehindade raamistiku täiustamine ELis

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on

| — | töötada oma kogemustele ja OECD siirdehindade uute põhimõtete analüüsile toetudes välja konkreetsed liidu suunised, milles sätestatakse, kuidas tuleks OECD põhimõtteid kohaldada ja kuidas neid tuleks liidu kontekstis tõlgendada, et






  — | kajastada siseturu tegelikku majanduslikku olukorda, |
| --- | --- | --- |

—

töötada oma kogemustele ja OECD siirdehindade uute põhimõtete analüüsile toetudes välja konkreetsed liidu suunised, milles sätestatakse, kuidas tuleks OECD põhimõtteid kohaldada ja kuidas neid tuleks liidu kontekstis tõlgendada, et

—

kajastada siseturu tegelikku majanduslikku olukorda,

| — | pakkuda liikmesriikidele ja liidus tegutsevatele äriühingutele kindlust, selgust ja õiglust ning |
| --- | --- |

—

pakkuda liikmesriikidele ja liidus tegutsevatele äriühingutele kindlust, selgust ja õiglust ning

| — | vähendada ohtu, et õigusnorme kuritarvitatakse kasumi ümberpaigutamiseks. |
| --- | --- |

—

vähendada ohtu, et õigusnorme kuritarvitatakse kasumi ümberpaigutamiseks.

Soovitus C6. Hübriidinstrumentide erinev kohtlemine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on kas

| — | ühtlustada riikides võla, omakapitali, läbipaistmatute ja läbipaistvate üksuste määratlused, ühtlustada varade ja kohustuste püsiva tegevuskohaga sidumist ning ühtlustada kulude ja kasumi jaotamist sama kontserni erinevate üksuste vahel või |
| --- | --- |

—

ühtlustada riikides võla, omakapitali, läbipaistmatute ja läbipaistvate üksuste määratlused, ühtlustada varade ja kohustuste püsiva tegevuskohaga sidumist ning ühtlustada kulude ja kasumi jaotamist sama kontserni erinevate üksuste vahel või

| — | vältida erineva kohtlemise korral topeltmaksuvabastust. |
| --- | --- |

—

vältida erineva kohtlemise korral topeltmaksuvabastust.

Soovitus C7. Liidu riigiabi andmise korra muutmine maksude valdkonnas

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada hiljemalt 2017. aasta keskpaigaks ettepaneku, milles käsitletakse

| — | riigiabi suuniseid, milles selgitatakse, kuidas komisjon määratleb maksudega seotud riigiabi, pakkudes seega suuremat õiguskindlust äriühingutele ja liikmesriikidele, võttes arvesse asjaolu, et muudes sektorites on niisugused suunised osutunud ülimalt tulemuslikeks liikmesriikides liidu riigiabiõigusega vastuolus olevatele tavadele lõpu tegemisel ja nende ennetamisel (selline mõju on saavutatav üksnes juhul, kui suunised on väga üksikasjalikud, sealhulgas arvuliste künniste osas), ning |
| --- | --- |

—

riigiabi suuniseid, milles selgitatakse, kuidas komisjon määratleb maksudega seotud riigiabi, pakkudes seega suuremat õiguskindlust äriühingutele ja liikmesriikidele, võttes arvesse asjaolu, et muudes sektorites on niisugused suunised osutunud ülimalt tulemuslikeks liikmesriikides liidu riigiabiõigusega vastuolus olevatele tavadele lõpu tegemisel ja nende ennetamisel (selline mõju on saavutatav üksnes juhul, kui suunised on väga üksikasjalikud, sealhulgas arvuliste künniste osas), ning

| — | niisuguse maksupoliitika avalikku kindlaksmääramist, mis ei ole kooskõlas riigiabipoliitikaga, et anda äriühingutele ja liikmesriikidele suuniseid ning rohkem õiguskindlust. Sel eesmärgil eraldab komisjon konkurentsi peadirektoraadile vastavad vahendid, et see saaks võtta tulemuslikke meetmeid mis tahes ebaseadusliku riigiabi küsimustes (sh valikulised maksusoodustused). |
| --- | --- |

—

niisuguse maksupoliitika avalikku kindlaksmääramist, mis ei ole kooskõlas riigiabipoliitikaga, et anda äriühingutele ja liikmesriikidele suuniseid ning rohkem õiguskindlust. Sel eesmärgil eraldab komisjon konkurentsi peadirektoraadile vastavad vahendid, et see saaks võtta tulemuslikke meetmeid mis tahes ebaseadusliku riigiabi küsimustes (sh valikulised maksusoodustused).

Euroopa Parlament kutsub ühtlasi Euroopa Komisjoni üles hindama pikemas perspektiivis võimalust muuta kehtivaid õigusnorme, et takistada pärast liidu riigiabinormide rikkumist tagasi nõutud summade tagastamist liikmesriigile, kes ebaseaduslikku maksudega seotud abi andis, nagu seda praegu tehakse. Tagasinõutud riigiabi võiks näiteks suunata liidu eelarvesse või eraldada liikmesriikidele, kelle maksubaas on kahanenud.

Soovitus C8. Nõukogu direktiivide 90/435/EMÜ

   (17)

  , 2003/49/EÜ ja 2005/19/EÜ ning muude asjakohaste liidu õigusaktide muutmine ning kuritarvitusi käsitleva üldnormi sisseviimine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku, et

| — | pärast kuritarvitusi käsitleva üldnormi (General Anti-Abuse Rule – GAAR) lisamist direktiivi 90/435/EMÜ lisada kuritarvitusi käsitleva üldnorm võimalikult kiiresti direktiivi 2003/49/EÜ ning esitada ettepanekud kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamiseks direktiivi 2005/19/EÜ ja muudesse asjakohastesse liidu õigusaktidesse, |
| --- | --- |

—

pärast kuritarvitusi käsitleva üldnormi (General Anti-Abuse Rule – GAAR) lisamist direktiivi 90/435/EMÜ lisada kuritarvitusi käsitleva üldnorm võimalikult kiiresti direktiivi 2003/49/EÜ ning esitada ettepanekud kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamiseks direktiivi 2005/19/EÜ ja muudesse asjakohastesse liidu õigusaktidesse,

| — | lisada selline kuritarvitusi käsitlev üldnorm kõikidesse liidu tulevastesse maksuküsimusi hõlmavatesse või maksusid mõjutavatesse õigusaktidesse, |
| --- | --- |

—

lisada selline kuritarvitusi käsitlev üldnorm kõikidesse liidu tulevastesse maksuküsimusi hõlmavatesse või maksusid mõjutavatesse õigusaktidesse,

| — | lisaks kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamisele direktiivi 2003/49/EÜ kaotada sealt ka liikmesriikide suhtes kehtiv nõue teha soodustusi intressimaksetele ja litsentsitasudele, kui mujal liidus tegelikku maksustamist ei toimu, ning |
| --- | --- |

—

lisaks kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamisele direktiivi 2003/49/EÜ kaotada sealt ka liikmesriikide suhtes kehtiv nõue teha soodustusi intressimaksetele ja litsentsitasudele, kui mujal liidus tegelikku maksustamist ei toimu, ning

| — | lisaks kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamisele direktiivi 2005/19/EÜ lisada sellesse ka täiendavad läbipaistvuskohustused ja – kui osutub, et nendest muudatustest ei piisa agressiivse maksuplaneerimise ärahoidmiseks – miinimummaksunõue, mis on maksusoodustuste (nt dividendide maksuvabastus) või muude samasuguse mõjuga meetmete kasutamise eelduseks. |
| --- | --- |

—

lisaks kuritarvitusi käsitleva üldnormi lisamisele direktiivi 2005/19/EÜ lisada sellesse ka täiendavad läbipaistvuskohustused ja – kui osutub, et nendest muudatustest ei piisa agressiivse maksuplaneerimise ärahoidmiseks – miinimummaksunõue, mis on maksusoodustuste (nt dividendide maksuvabastus) või muude samasuguse mõjuga meetmete kasutamise eelduseks.

Soovitus C9. Piiriüleste maksuvaidluste lahendamise mehhanismide parandamine

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada 2016. aasta suveks ettepaneku, mille eesmärk on

| — | parandada liidus piiriüleste maksuvaidluste lahendamise praeguseid mehhanisme, keskendudes nii topeltmaksustamise juhtumitele kui ka topeltmaksuvabastuse juhtumitele. Eesmärk on luua vaidluste lahendamiseks selgemate normide ja rangemate tähtaegadega kooskõlastatud liidu lähenemisviis, mis tugineb juba olemasolevatele süsteemidele. |
| --- | --- |

—

parandada liidus piiriüleste maksuvaidluste lahendamise praeguseid mehhanisme, keskendudes nii topeltmaksustamise juhtumitele kui ka topeltmaksuvabastuse juhtumitele. Eesmärk on luua vaidluste lahendamiseks selgemate normide ja rangemate tähtaegadega kooskõlastatud liidu lähenemisviis, mis tugineb juba olemasolevatele süsteemidele.

| — | Vaidluste lahendamise mehhanismi töö ja otsused peaksid olema läbipaistvad, et vähendada äriühingute jaoks mis tahes kindlusetust maksuõiguse kohaldamisel. |
| --- | --- |

—

Vaidluste lahendamise mehhanismi töö ja otsused peaksid olema läbipaistvad, et vähendada äriühingute jaoks mis tahes kindlusetust maksuõiguse kohaldamisel.

Soovitus C10. Kinnipeetava tulumaksu või samasuguse mõjuga meetme kehtestamine, et vältida maksustamata kasumi väljaviimist liidust

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil esitada 2016. aasta suveks ettepaneku, mille eesmärk on kehtestada kinnipeetav tulumaks või samasuguse mõjuga meede, et tagada kõikide liidus teenitud ja väljaviidavate kasumite tegelik maksustamine liidus enne liidu piiride ületamist.

D.
     
  Muud meetmed

Soovitus D1. Lisameetmed maksutulupuudujäägi vähendamiseks

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil pöörata lisaks agressiivsele maksuplaneerimisele ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud tegevustele tähelepanu ka muudele teguritele, mis suurendavad praegust maksutulu puudujääki, ning muu hulgas

| — | uurida maksukogumise, sh käibemaksu kogumise madala tõhususe põhjusi, |
| --- | --- |

—

uurida maksukogumise, sh käibemaksu kogumise madala tõhususe põhjusi,

| — | uurida ebaõiglase maksustamise või maksuhaldurite vähese usaldusväärsuse põhjusi muudes valdkondades kui äriühingute maksustamine, |
| --- | --- |

—

uurida ebaõiglase maksustamise või maksuhaldurite vähese usaldusväärsuse põhjusi muudes valdkondades kui äriühingute maksustamine,

| — | kehtestada maksuamnestia põhimõtted, sealhulgas asjaolud, mille esinemise korral oleks see asjakohane, ja asjaolud, mille korral oleksid eelistatavad muud poliitikavalikud, samuti kehtestada nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni eelnevalt mis tahes uuest maksuamnestiast, et kõrvaldada kõnealuste poliitikameetmete kahjulikud tagajärjed tulevasele maksukogumisele, |
| --- | --- |

—

kehtestada maksuamnestia põhimõtted, sealhulgas asjaolud, mille esinemise korral oleks see asjakohane, ja asjaolud, mille korral oleksid eelistatavad muud poliitikavalikud, samuti kehtestada nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni eelnevalt mis tahes uuest maksuamnestiast, et kõrvaldada kõnealuste poliitikameetmete kahjulikud tagajärjed tulevasele maksukogumisele,

| — | teha ettepaneku läbipaistvuse miinimumtaseme kehtestamiseks riikide valitsuste kasutatavatele maksukustutamisskeemidele ja kaalutlusõigusel põhinevatele maksusoodustustele, |
| --- | --- |

—

teha ettepaneku läbipaistvuse miinimumtaseme kehtestamiseks riikide valitsuste kasutatavatele maksukustutamisskeemidele ja kaalutlusõigusel põhinevatele maksusoodustustele,

| — | anda liikmesriikidele suurema vabaduse võtta äriühingute maksukuulekust ja eelkõige maksukohustuse täitmata jätmise süsteemseid juhtumeid arvesse riigihankelepingute sõlmimise tegurina ning |
| --- | --- |

—

anda liikmesriikidele suurema vabaduse võtta äriühingute maksukuulekust ja eelkõige maksukohustuse täitmata jätmise süsteemseid juhtumeid arvesse riigihankelepingute sõlmimise tegurina ning

| — | tagada, et maksuhalduritel on täielik ja otstarbekas juurdepääs nii äriühingute kui ka usaldusfondide tegelike tulusaajate keskregistritele ning et neid registreid hallatakse ja kontrollitakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

tagada, et maksuhalduritel on täielik ja otstarbekas juurdepääs nii äriühingute kui ka usaldusfondide tegelike tulusaajate keskregistritele ning et neid registreid hallatakse ja kontrollitakse nõuetekohaselt.

See on saavutatav liikmesriikides neljanda rahapesuvastase direktiivi kiire ülevõtmisega, millega tagatakse tegelike tulusaajate keskregistrites sisalduvale teabele laialdane ja lihtsustatud juurdepääs, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide, ajakirjanike ja kodanike jaoks.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/ protecting_whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:ET:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//ET

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiiv 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

ELi ja Hiina suhted

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 6. mail 1975. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 6. mail 1975. aastal,

| — | võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust,

| — | võttes arvesse peamist õigusraamistikku suheteks Hiinaga, nimelt EÜ – Hiina kaubandus- ja majanduskoostöölepingut (1), mis allkirjastati 1985. aasta mais ning mis hõlmab majandus- ja kaubandussuhteid ja ELi – Hiina koostööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peamist õigusraamistikku suheteks Hiinaga, nimelt EÜ – Hiina kaubandus- ja majanduskoostöölepingut (1), mis allkirjastati 1985. aasta mais ning mis hõlmab majandus- ja kaubandussuhteid ja ELi – Hiina koostööprogrammi,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist koostöökava 2020, milles lepiti kokku 21. novembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist koostöökava 2020, milles lepiti kokku 21. novembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina struktureeritud poliitilist dialoogi, mida alustati ametlikult 1994. aastal, ja 2010. aastal alustatud kõrgetasemelist strateegilist dialoogi strateegilistes ja välispoliitilistes küsimustes, eelkõige 6. mail 2015. aastal Pekingis toimunud viiendat ELi – Hiina kõrgetasemelist strateegilist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina struktureeritud poliitilist dialoogi, mida alustati ametlikult 1994. aastal, ja 2010. aastal alustatud kõrgetasemelist strateegilist dialoogi strateegilistes ja välispoliitilistes küsimustes, eelkõige 6. mail 2015. aastal Pekingis toimunud viiendat ELi – Hiina kõrgetasemelist strateegilist dialoogi,

| — | võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimisi, mida alustati 2007. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimisi, mida alustati 2007. aastal,

| — | võttes arvesse kahepoolse investeerimislepingu läbirääkimisi, mida alustati 2014. aasta jaanuaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahepoolse investeerimislepingu läbirääkimisi, mida alustati 2014. aasta jaanuaris,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina 17. tippkohtumist, mis toimus Brüsselis 29. juunil 2015, ja selle lõpetamisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina 17. tippkohtumist, mis toimus Brüsselis 29. juunil 2015, ja selle lõpetamisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski märkusi 29. juunil 2015. aastal pärast ELi ja Hiina 17. tippkohtumist peetud ühisel pressikonverentsil Hiina peaministri Li Keqiangiga, kus hr Tusk väljendas ELi muret sõna- ja ühinemisvabaduse pärast Hiinas, muu hulgas seoses rahvusvähemuste, nagu tiibetlaste ja uiguuride hulka kuuluvate isikute olukorraga, ning kus ta julgustas Hiinat jätkama sisukat dialoogi dalai-laama esindajatega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski märkusi 29. juunil 2015. aastal pärast ELi ja Hiina 17. tippkohtumist peetud ühisel pressikonverentsil Hiina peaministri Li Keqiangiga, kus hr Tusk väljendas ELi muret sõna- ja ühinemisvabaduse pärast Hiinas, muu hulgas seoses rahvusvähemuste, nagu tiibetlaste ja uiguuride hulka kuuluvate isikute olukorraga, ning kus ta julgustas Hiinat jätkama sisukat dialoogi dalai-laama esindajatega,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus“ (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus“ (COM(2006)0631),

| — | võttes arvesse nõukogu poliitikasuuniseid Ida-Aasia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poliitikasuuniseid Ida-Aasia kohta,

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11.–12. detsembri 2006. aasta järeldusi pealkirjaga „ELi ja Hiina strateegiline partnerlus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11.–12. detsembri 2006. aasta järeldusi pealkirjaga „ELi ja Hiina strateegiline partnerlus“,

| — | võttes arvesse komisjoni Hiina suhete (2007–2013) strateegiadokumenti, mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2011–2013, samuti strateegiadokumendi 2010. aasta vahearuannet ja mitmeaastase näidisprogrammi (2011–2013) läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Hiina suhete (2007–2013) strateegiadokumenti, mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2011–2013, samuti strateegiadokumendi 2010. aasta vahearuannet ja mitmeaastase näidisprogrammi (2011–2013) läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Hiina esimest poliitikadokumenti ELi kohta, mis avaldati 13. oktoobril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina esimest poliitikadokumenti ELi kohta, mis avaldati 13. oktoobril 2003,

| — | võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015,

| — | võttes arvesse 26. mail 2015. aastal vastu võetud valget raamatut Hiina sõjalise strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. mail 2015. aastal vastu võetud valget raamatut Hiina sõjalise strateegia kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustedialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 32. vooru, mis toimus 8.–9. detsembril 2014. aastal Pekingis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustedialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 32. vooru, mis toimus 8.–9. detsembril 2014. aastal Pekingis,

| — | võttes arvesse Hiina ja ELi 60 pooleliolevat valdkondlikku dialoogi, mis hõlmavad muu hulgas keskkonna-, regionaalpoliitika, tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, samuti kodanikuühiskonna teemat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina ja ELi 60 pooleliolevat valdkondlikku dialoogi, mis hõlmavad muu hulgas keskkonna-, regionaalpoliitika, tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, samuti kodanikuühiskonna teemat,

| — | võttes arvesse, et 2012. aasta veebruaris alustati ELi ja Hiina kõrgetasemelist inimestevahelist dialoogi, mis ühendab kõik ELi ja Hiina ühisalgatused selles valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 2012. aasta veebruaris alustati ELi ja Hiina kõrgetasemelist inimestevahelist dialoogi, mis ühendab kõik ELi ja Hiina ühisalgatused selles valdkonnas,

| — | võttes arvesse EÜ ja Hiina teadus- ja tehnoloogiaalast koostöölepingut, mis jõustus 2000. aastal (2), ning teadus- ja tehnoloogiaalast partnerluslepingut, mis allkirjastati 20. mail 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ ja Hiina teadus- ja tehnoloogiaalast koostöölepingut, mis jõustus 2000. aastal (2), ning teadus- ja tehnoloogiaalast partnerluslepingut, mis allkirjastati 20. mail 2009,

| — | võttes arvesse ELi – Hiina kliimamuutuse teemalist ühisavaldust, mis tehti 17. ELi – Hiina tippkohtumisel juunis 2015, ning kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid, mille Hiina esitas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames 30. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Hiina kliimamuutuse teemalist ühisavaldust, mis tehti 17. ELi – Hiina tippkohtumisel juunis 2015, ning kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid, mille Hiina esitas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames 30. juunil 2015,

| — | võttes arvesse 3. mail 2012. aastal Brüsselis vastu võetud ELi ja Hiina ühisdeklaratsiooni energiajulgeoleku kohta ning ELi ja Hiina energiadialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2012. aastal Brüsselis vastu võetud ELi ja Hiina ühisdeklaratsiooni energiajulgeoleku kohta ning ELi ja Hiina energiadialoogi,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina ümarlauakohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina ümarlauakohtumisi,

| — | võttes arvesse Hiina kommunistliku partei 8.–14. novembri 2012. aasta 18. rahvuslikku kongressi ning selle otsuseid poliitbüroo alalise komitee juhtkonna muudatuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina kommunistliku partei 8.–14. novembri 2012. aasta 18. rahvuslikku kongressi ning selle otsuseid poliitbüroo alalise komitee juhtkonna muudatuste kohta,

| — | võttes arvesse 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Hiina kommunistliku partei 20.–23. oktoobri 2014. aasta 18. keskkomitee 4. täiskogu (neljanda pleenumi) kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina kommunistliku partei 20.–23. oktoobri 2014. aasta 18. keskkomitee 4. täiskogu (neljanda pleenumi) kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse eesistuja avaldust ASEANi 26. tippkohtumisel 27. aprillil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistuja avaldust ASEANi 26. tippkohtumisel 27. aprillil 2015. aastal,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 6. mai 2015. aasta avaldust, mis järgnes kohtumisele Hiina peaministri Li Keqiangiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 6. mai 2015. aasta avaldust, mis järgnes kohtumisele Hiina peaministri Li Keqiangiga,

| — | võttes arvesse viimast parlamentidevahelist kohtumist Hiina esindajatega, mis toimus 26. novembril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimast parlamentidevahelist kohtumist Hiina esindajatega, mis toimus 26. novembril 2013,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eriti 23. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?“ (3), 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRIC-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (4), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist lähtuva tuumaohu ja sealse inimõiguste olukorra kohta (5), 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Põhja-Koreas (6), 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (7) ning 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja iga-aastase aruande kohta Euroopa Parlamendile (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eriti 23. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?“ (3), 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRIC-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (4), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist lähtuva tuumaohu ja sealse inimõiguste olukorra kohta (5), 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Põhja-Koreas (6), 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (7) ning 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja iga-aastase aruande kohta Euroopa Parlamendile (8),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (9), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (10), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (11), 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste läbirääkimiste kohta kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks (12) ning 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (9), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (10), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (11), 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste läbirääkimiste kohta kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks (12) ning 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni „Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine“ (14), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (15), 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (16), 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elundite eemaldamise kohta Hiinas (17) ja 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni „Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine“ (14), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (15), 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (16), 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elundite eemaldamise kohta Hiinas (17) ja 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (18),

| — | võttes arvesse relvaembargot, mille EL kehtestas pärast Tiananmeni veresauna 1989. aasta juunis ja mida Euroopa Parlament toetas oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvaembargot, mille EL kehtestas pärast Tiananmeni veresauna 1989. aasta juunis ja mida Euroopa Parlament toetas oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (20),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tiibeti kohta, eriti 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel (21), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta (22) ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tiibeti kohta, eriti 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel (21), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta (22) ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (23),

| — | võttes arvesse Hiina valitsuse ja dalai-laama kõrgete esindajate vahel 2002.–2010. aastal toimunud üheksat kõnelustevooru, võttes arvesse Hiina valget raamatut Tiibeti kohta „Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide“ („Tiibeti arenguteekonda suunab vastupandamatu ajalooline tõus“), mille Hiina riiginõukogu teabeamet avaldas 15. aprillil 2015, võttes arvesse XIV dalai-laama esindajate 2008. aasta memorandumit ja 2009. aasta märkusi tõelise autonoomia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina valitsuse ja dalai-laama kõrgete esindajate vahel 2002.–2010. aastal toimunud üheksat kõnelustevooru, võttes arvesse Hiina valget raamatut Tiibeti kohta „Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide“ („Tiibeti arenguteekonda suunab vastupandamatu ajalooline tõus“), mille Hiina riiginõukogu teabeamet avaldas 15. aprillil 2015, võttes arvesse XIV dalai-laama esindajate 2008. aasta memorandumit ja 2009. aasta märkusi tõelise autonoomia kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0350/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0350/2015),

| A. | arvestades, et 2015. aastal on ELi ja Hiina diplomaatiliste suhete sõlmimise 40. aastapäev; arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus on määrava tähtsusega ELi ja Hiina Rahvavabariigi (HRV) vahelistes suhetes ja mitmetele ülemaailmsetele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel ning ühiste huvide kindlakstegemisel, nagu ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, küberjulgeolek, massihävitusrelvad ja tuumarelva leviku tõkestamine, energiajulgeolek, ülemaailmne finants- ja turureguleerimine, kliimamuutus ja säästev areng ning raamistiku loomine ELi ja Hiina kahepoolsete probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aastal on ELi ja Hiina diplomaatiliste suhete sõlmimise 40. aastapäev; arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus on määrava tähtsusega ELi ja Hiina Rahvavabariigi (HRV) vahelistes suhetes ja mitmetele ülemaailmsetele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel ning ühiste huvide kindlakstegemisel, nagu ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, küberjulgeolek, massihävitusrelvad ja tuumarelva leviku tõkestamine, energiajulgeolek, ülemaailmne finants- ja turureguleerimine, kliimamuutus ja säästev areng ning raamistiku loomine ELi ja Hiina kahepoolsete probleemide lahendamiseks;

| B. | arvestades, et Hiina ja EL alustasid 2013. aastal läbirääkimisi kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina ja EL alustasid 2013. aastal läbirääkimisi kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks;

| C. | arvestades, et Hiina on ELi oluline kaubanduspartner, kellel on suur ja arenev turg; arvestades, et pooleliolevad investeerimislepingu läbirääkimised on ELi ja Hiina kahepoolsete majandus- ja kaubandussuhete olulisemaid teemasid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hiina on ELi oluline kaubanduspartner, kellel on suur ja arenev turg; arvestades, et pooleliolevad investeerimislepingu läbirääkimised on ELi ja Hiina kahepoolsete majandus- ja kaubandussuhete olulisemaid teemasid;

| D. | arvestades, et Hiina kommunistliku partei praeguse peasekretäri ja presidendi Xi Jinpingi juhtimisel on Hiinas tehtud mitmeid algatusi, sealhulgas uus nn siiditee projekt Hiina majanduslikuks lõimimiseks Kesk-Aasiaga ja kaugemas perspektiivis Euroopa ning Aafrikaga, Aasia infrastruktuuri investeerimispanga (AIIB) loomine ning strateegiliselt oluline energiakokkulepe Venemaaga 38 miljardi kuupmeetri maagaasi tarnimiseks igal aastal, naftajuhtme ehitamine ning muud naftavarude uurimise ja kasutamise ühisprojektid Hiinas; arvestades, et Hiina on viimastel aastatel järginud aina aktiivsemat investeerimispoliitikat, investeerides ELi ja selle idanaabruse riikidesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiina kommunistliku partei praeguse peasekretäri ja presidendi Xi Jinpingi juhtimisel on Hiinas tehtud mitmeid algatusi, sealhulgas uus nn siiditee projekt Hiina majanduslikuks lõimimiseks Kesk-Aasiaga ja kaugemas perspektiivis Euroopa ning Aafrikaga, Aasia infrastruktuuri investeerimispanga (AIIB) loomine ning strateegiliselt oluline energiakokkulepe Venemaaga 38 miljardi kuupmeetri maagaasi tarnimiseks igal aastal, naftajuhtme ehitamine ning muud naftavarude uurimise ja kasutamise ühisprojektid Hiinas; arvestades, et Hiina on viimastel aastatel järginud aina aktiivsemat investeerimispoliitikat, investeerides ELi ja selle idanaabruse riikidesse;

| E. | arvestades, et president Xi Jinping algatas projekti „Hiina unistus“, mis esitati niisuguse kontseptsiooni ja kujutlusena, mille eesmärk on rahvuse noorendamine ja mõõdukalt jõuka ühiskonna rajamine arvukate majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste näitajate alusel, samuti Hiinast 2049. aastaks täielikult arenenud riigi kujundamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et president Xi Jinping algatas projekti „Hiina unistus“, mis esitati niisuguse kontseptsiooni ja kujutlusena, mille eesmärk on rahvuse noorendamine ja mõõdukalt jõuka ühiskonna rajamine arvukate majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste näitajate alusel, samuti Hiinast 2049. aastaks täielikult arenenud riigi kujundamine;

| F. | arvestades, et Hiina majanduskasv on viimasel 20 aastal olnud väga kiire ja et 600 miljonit inimest on vaesusest välja aidatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Hiina majanduskasv on viimasel 20 aastal olnud väga kiire ja et 600 miljonit inimest on vaesusest välja aidatud;

| G. | arvestades, et Hiina aktsiaturu kokkuvarisemine 2015. aastal mõjutas negatiivselt kogu maailma ja ka ELi finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina aktsiaturu kokkuvarisemine 2015. aastal mõjutas negatiivselt kogu maailma ja ka ELi finantsstabiilsust;

| H. | arvestades, et Hiina pereplaneerimispoliitika on alates 1980. aastatest põhjustanud rahvastiku kiire vananemise, mille tulemusel rohkem kui 200 miljonit kodanikku on praegu üle 60aastased; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hiina pereplaneerimispoliitika on alates 1980. aastatest põhjustanud rahvastiku kiire vananemise, mille tulemusel rohkem kui 200 miljonit kodanikku on praegu üle 60aastased;

| I. | arvestades, et Hiina keskkonnaseisundi halvenemine on võtnud erakordse ulatuse, mis nõuab valitsuselt aina kiiremat, kindlamat ja sihipärasemat sekkumist; arvestades, et hiljutisel ELi – Hiina tippkohtumisel käsitleti ka säästva arengu ja kliimamuutuste küsimusi ning võeti vastu ühisdeklaratsioon kliimamuutuse kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiina keskkonnaseisundi halvenemine on võtnud erakordse ulatuse, mis nõuab valitsuselt aina kiiremat, kindlamat ja sihipärasemat sekkumist; arvestades, et hiljutisel ELi – Hiina tippkohtumisel käsitleti ka säästva arengu ja kliimamuutuste küsimusi ning võeti vastu ühisdeklaratsioon kliimamuutuse kohta;

| J. | arvestades, et Hiina tunnistab vajadust tegeleda kliimamuutusest tuleneva ohuga ning on lubanud vastu võtta protokolli või muu õigusakti, mis aitab Pariisi kliimamuutuste konverentsil üldist kokkulepet saavutada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hiina tunnistab vajadust tegeleda kliimamuutusest tuleneva ohuga ning on lubanud vastu võtta protokolli või muu õigusakti, mis aitab Pariisi kliimamuutuste konverentsil üldist kokkulepet saavutada;

| K. | arvestades, et president Xi Jinpingi populaarne korruptsioonivastane kampaania, mida alustati 2012. aastal ja mille eesmärk on väidetavalt valitsemisprobleemide lahendamine korruptsioonis kahtlustatavate partei-, valitsus-, sõjaväe- ja riigiettevõtete ametnike suhtes võetavate meetmete abil, on nõudnud ühe kõrgetasemelise ohvri teise järel, paljastades mitte üksnes pististe andmise, vaid ka Hiina juhtide kätte kuhjunud tohutud rikkused ning võimsate kuritegelike võrgustike lõimumise poliitilisse süsteemi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et president Xi Jinpingi populaarne korruptsioonivastane kampaania, mida alustati 2012. aastal ja mille eesmärk on väidetavalt valitsemisprobleemide lahendamine korruptsioonis kahtlustatavate partei-, valitsus-, sõjaväe- ja riigiettevõtete ametnike suhtes võetavate meetmete abil, on nõudnud ühe kõrgetasemelise ohvri teise järel, paljastades mitte üksnes pististe andmise, vaid ka Hiina juhtide kätte kuhjunud tohutud rikkused ning võimsate kuritegelike võrgustike lõimumise poliitilisse süsteemi;

| L. | arvestades, et pärast reformi on välismaiste vabaühenduste tegevus olnud edukas ning nad on täitnud olulist rolli kohalike vabaühenduste arengus ja Hiina avanemises; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast reformi on välismaiste vabaühenduste tegevus olnud edukas ning nad on täitnud olulist rolli kohalike vabaühenduste arengus ja Hiina avanemises;

| M. | arvestades, et riikliku julgeoleku huvides on Hiina sel aastal avaldanud kolm uut seaduseelnõu, mis sisaldavad küberjulgeolekut ja vabaühendusi käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riikliku julgeoleku huvides on Hiina sel aastal avaldanud kolm uut seaduseelnõu, mis sisaldavad küberjulgeolekut ja vabaühendusi käsitlevaid sätteid;

| N. | arvestades, et 2013. ja 2014. aastal toimusid Pekingis, Kunmingis ja Urumqis vägivaldsed ja ohvriterohked terrorirünnakud, milles hukkus 72 ja vigastada sai 356 inimest; arvestades, et Hiina valmistab ette terrorismivastast seadust, mis kinnitab, et valitsus peab terrorismivastast võitlust väga oluliseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2013. ja 2014. aastal toimusid Pekingis, Kunmingis ja Urumqis vägivaldsed ja ohvriterohked terrorirünnakud, milles hukkus 72 ja vigastada sai 356 inimest; arvestades, et Hiina valmistab ette terrorismivastast seadust, mis kinnitab, et valitsus peab terrorismivastast võitlust väga oluliseks;

| O. | arvestades, et 2015. aasta juunis hääletas Hongkongi seadusandlik nõukogu maha vastuolulise ettepaneku, mille kohaselt Hongkongi valijad oleksid saanud ise endale juhi valida, kuid ainult Pekingi-meelse komitee heakskiidetud kandidaatide seast; arvestades, et just see ettepanek vallandas demokraatiameelse Vihmavarjuliikumise massimeeleavaldused, mis kestsid 79 päeva, 2014. aasta septembri lõpust kuni detsembri keskpaigani; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2015. aasta juunis hääletas Hongkongi seadusandlik nõukogu maha vastuolulise ettepaneku, mille kohaselt Hongkongi valijad oleksid saanud ise endale juhi valida, kuid ainult Pekingi-meelse komitee heakskiidetud kandidaatide seast; arvestades, et just see ettepanek vallandas demokraatiameelse Vihmavarjuliikumise massimeeleavaldused, mis kestsid 79 päeva, 2014. aasta septembri lõpust kuni detsembri keskpaigani;

| P. | arvestades, et Hiina uus juhtkond peab Hiina Rahvavabariigi tõusu pöördumatuks tõsiasjaks, mis tuleneb üleminekust reageerivalt diplomaatialt ennetavale diplomaatiale; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hiina uus juhtkond peab Hiina Rahvavabariigi tõusu pöördumatuks tõsiasjaks, mis tuleneb üleminekust reageerivalt diplomaatialt ennetavale diplomaatiale;

| Q. | arvestades, et uues valges raamatus Hiina sõjalise strateegia kohta sätestatakse, et tuleb loobuda senisest tavapärasest mõtteviisist, et maa on tähtsam kui meri, ja et tuleks pöörata rohkem tähelepanu mere haldamisele ning mereõiguste ja -huvide kaitsele; arvestades, et Hiina keeldub tunnustamast ÜRO mereõiguse konventsiooni seoses vaidlustega Lõuna- ja Ida-Hiina merel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uues valges raamatus Hiina sõjalise strateegia kohta sätestatakse, et tuleb loobuda senisest tavapärasest mõtteviisist, et maa on tähtsam kui meri, ja et tuleks pöörata rohkem tähelepanu mere haldamisele ning mereõiguste ja -huvide kaitsele; arvestades, et Hiina keeldub tunnustamast ÜRO mereõiguse konventsiooni seoses vaidlustega Lõuna- ja Ida-Hiina merel;

| R. | arvestades, et 2002. aasta tegevusdeklaratsioonis lubasid Hiina ja ASEANi riigid luua tingimused Lõuna-Hiina merel rahumeelse ja kestva lahenduse saavutamiseks; arvestades, et sellele vaatamata suurenevad siiski pinged naaberriikidega, nagu Taiwan, Vietnam, Filipiinid, Malaisia ja Brunei; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2002. aasta tegevusdeklaratsioonis lubasid Hiina ja ASEANi riigid luua tingimused Lõuna-Hiina merel rahumeelse ja kestva lahenduse saavutamiseks; arvestades, et sellele vaatamata suurenevad siiski pinged naaberriikidega, nagu Taiwan, Vietnam, Filipiinid, Malaisia ja Brunei;

| S. | arvestades, et Hiina on Põhja-Korea peamine poliitiline toetaja ja suurim investor, abiandja, toidu- ja energiatarnija ning kaubanduspartner; arvestades, et Hiina eksperdid avaldasid hiljuti, et Põhja-Koreal võib olla juba 20 tuumalõhkepead; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Hiina on Põhja-Korea peamine poliitiline toetaja ja suurim investor, abiandja, toidu- ja energiatarnija ning kaubanduspartner; arvestades, et Hiina eksperdid avaldasid hiljuti, et Põhja-Koreal võib olla juba 20 tuumalõhkepead;

| T. | arvestades, et Ukraina kriisile on järgnenud Venemaa ja Hiina suhete enneolematu vastastikune tugevdamine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Ukraina kriisile on järgnenud Venemaa ja Hiina suhete enneolematu vastastikune tugevdamine;

| U. | arvestades, et Venemaa ja Hiina allkirjastasid 8. mail 2015. aastal kahepoolse nn infoturbe lepingu, kus küberohtu määratletakse kui niisugust teabe ülekandmist, mis võib ohustada „ühiskondlik-poliitilisi ja ühiskondlik-majanduslikke süsteeme ning riikide vaimset, moraalset ja kultuurilist keskkonda“; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Venemaa ja Hiina allkirjastasid 8. mail 2015. aastal kahepoolse nn infoturbe lepingu, kus küberohtu määratletakse kui niisugust teabe ülekandmist, mis võib ohustada „ühiskondlik-poliitilisi ja ühiskondlik-majanduslikke süsteeme ning riikide vaimset, moraalset ja kultuurilist keskkonda“;

| V. | arvestades, et alates 2005. aastast on Hiina andnud Ladina-Ameerika riikidele umbes 100 miljardi USA dollari väärtuses krediiti; arvestades, et Hiina on praegu Brasiilia kõige olulisem kaubanduspartner ning näiteks Argentina, Venezuela ja Kuuba jaoks tähtsuselt teisel kohal; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et alates 2005. aastast on Hiina andnud Ladina-Ameerika riikidele umbes 100 miljardi USA dollari väärtuses krediiti; arvestades, et Hiina on praegu Brasiilia kõige olulisem kaubanduspartner ning näiteks Argentina, Venezuela ja Kuuba jaoks tähtsuselt teisel kohal;

| W. | arvestades, et Hiina valitsus möönab inimõiguste tähtsust ja üldkehtivust, kuid ei ole selgelt näidanud olukorra paranemist inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Hiina valitsus möönab inimõiguste tähtsust ja üldkehtivust, kuid ei ole selgelt näidanud olukorra paranemist inimõiguste valdkonnas;

| X. | arvestades, et Hiina on ametlikult ja põhimõtteliselt nõustunud inimõiguste universaalsusega ning viimase kolmekümne aasta jooksul allkirjastanud mitmesugused inimõiguslepingud, saades seega rahvusvahelise õigusliku ja institutsioonilise inimõigusraamistiku osaks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Hiina on ametlikult ja põhimõtteliselt nõustunud inimõiguste universaalsusega ning viimase kolmekümne aasta jooksul allkirjastanud mitmesugused inimõiguslepingud, saades seega rahvusvahelise õigusliku ja institutsioonilise inimõigusraamistiku osaks;

| Y. | arvestades, et president Xi Jinping teatas 2015. aasta alguses avalikult soovist levitada õigusriigi põhimõtet kogu riigis, lähtudes veendumusest, et tõhus õigussüsteem on Hiina nüüdisaegsele majandusele ja ühiskonnale hädavajalik; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et president Xi Jinping teatas 2015. aasta alguses avalikult soovist levitada õigusriigi põhimõtet kogu riigis, lähtudes veendumusest, et tõhus õigussüsteem on Hiina nüüdisaegsele majandusele ja ühiskonnale hädavajalik;

| Z. | arvestades, et Hiina kommunistlik partei tunnustab viit religiooni, mida kontrollib partei ühisrinde töörühm; arvestades, et see loetelu on välistav ning muid religioone ja kultusi diskrimineeritakse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Hiina kommunistlik partei tunnustab viit religiooni, mida kontrollib partei ühisrinde töörühm; arvestades, et see loetelu on välistav ning muid religioone ja kultusi diskrimineeritakse;

| AA. | arvestades, et EL ja Hiina on pidanud inimõigustedialoogi alates 1995. aastast; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et EL ja Hiina on pidanud inimõigustedialoogi alates 1995. aastast;

| AB. | arvestades, et ELi ombudsmani 26. märtsil 2015. aastal vastuvõetud soovituse projektis kritiseeritakse asjaolu, et kaubandus- ja investeerimislepingu läbirääkimistel Vietnamiga ei hinnatud investori ja riigi vaidluste lahendamise mehhanismi mõju inimõigustele; arvestades, et see loob ELi ja Hiina kahepoolse investeerimislepingu läbirääkimisteks olulise pretsedendi; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi ombudsmani 26. märtsil 2015. aastal vastuvõetud soovituse projektis kritiseeritakse asjaolu, et kaubandus- ja investeerimislepingu läbirääkimistel Vietnamiga ei hinnatud investori ja riigi vaidluste lahendamise mehhanismi mõju inimõigustele; arvestades, et see loob ELi ja Hiina kahepoolse investeerimislepingu läbirääkimisteks olulise pretsedendi;

| AC. | arvestades, et tiibetlased väljendavad oma kultuurilist identiteeti Lhakari („valge kolmapäeva“) liikumisega, kandes igal kolmapäeval üksnes Tiibeti rõivaid, rääkides üksnes tiibeti keelt ja süües üksnes Tiibeti toitu; arvestades, et praeguseks on üle 140 tiibetlase end põlema süüdates enesetapu sooritanud, protesteerides sel moel Pekingi poliitika vastu Tiibeti autonoomses piirkonnas; arvestades, et laama Tenzin Delek Rinpoche surm vanglas on pingeid veelgi suurendanud; arvestades, et Tiibetis rakendatakse hani asustuspoliitikat; arvestades, et 2015. aastal möödub 50 aastat Tiibeti autonoomse piirkonna rajamisest; arvestades, et viimastel aastatel ei ole Tiibeti kriisi lahendamisel eduamme tehtud, kuivõrd rahuläbirääkimiste viimane voor toimus 2010. aastal; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tiibetlased väljendavad oma kultuurilist identiteeti Lhakari („valge kolmapäeva“) liikumisega, kandes igal kolmapäeval üksnes Tiibeti rõivaid, rääkides üksnes tiibeti keelt ja süües üksnes Tiibeti toitu; arvestades, et praeguseks on üle 140 tiibetlase end põlema süüdates enesetapu sooritanud, protesteerides sel moel Pekingi poliitika vastu Tiibeti autonoomses piirkonnas; arvestades, et laama Tenzin Delek Rinpoche surm vanglas on pingeid veelgi suurendanud; arvestades, et Tiibetis rakendatakse hani asustuspoliitikat; arvestades, et 2015. aastal möödub 50 aastat Tiibeti autonoomse piirkonna rajamisest; arvestades, et viimastel aastatel ei ole Tiibeti kriisi lahendamisel eduamme tehtud, kuivõrd rahuläbirääkimiste viimane voor toimus 2010. aastal;

| AD. | arvestades, et EL järgib Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani üleväinasuhete vallas nn ühe Hiina poliitikat; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et EL järgib Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani üleväinasuhete vallas nn ühe Hiina poliitikat;

ELi ja Hiina strateegiline partnerlus ja koostöö

| 1. | tervitab ELi ja Hiina diplomaatiliste suhete sõlmimise 40. aastapäeva kui ajendit strateegilise partnerluse tugevdamiseks, mis on mitmepooluselises ja globaliseerunud maailmas hädavajalik, ning uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kiirendamiseks, lähtudes usaldusest, läbipaistvusest ja inimõiguste austamisest; rõhutab, et hiljutisel ELi ja Hiina tippkohtumisel, mis toimus 29. juunil 2015, kinnitasid pooled oma lubadust seda partnerlust tugevdada; toonitab, et Hiina on rahvusvahelisel areenil tähtis osaline ja üks ELi olulisemaid partnereid; rõhutab, et pooled on järgmise kümnendi eesmärgiks seadnud ELi ja Hiina ulatusliku strateegilise partnerluse edendamise, millest on kasu mõlemale poolele; väljendab oma toetust ELi ja Hiina vahel üks või kaks korda aastas toimuvale kõrgetasemelisele strateegilisele dialoogile, kõrgetasemelisele majandus- ja kaubandusdialoogile, kõrgetasemelisele inimestevahelisele dialoogile ning rohkem kui 60 sektoripõhisele dialoogile mitmesugustel teemadel; loodab, et need sektoripõhised dialoogid aitavad usaldust suurendada ja annavad tuntavaid tulemusi; |
| --- | --- |

1.

tervitab ELi ja Hiina diplomaatiliste suhete sõlmimise 40. aastapäeva kui ajendit strateegilise partnerluse tugevdamiseks, mis on mitmepooluselises ja globaliseerunud maailmas hädavajalik, ning uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kiirendamiseks, lähtudes usaldusest, läbipaistvusest ja inimõiguste austamisest; rõhutab, et hiljutisel ELi ja Hiina tippkohtumisel, mis toimus 29. juunil 2015, kinnitasid pooled oma lubadust seda partnerlust tugevdada; toonitab, et Hiina on rahvusvahelisel areenil tähtis osaline ja üks ELi olulisemaid partnereid; rõhutab, et pooled on järgmise kümnendi eesmärgiks seadnud ELi ja Hiina ulatusliku strateegilise partnerluse edendamise, millest on kasu mõlemale poolele; väljendab oma toetust ELi ja Hiina vahel üks või kaks korda aastas toimuvale kõrgetasemelisele strateegilisele dialoogile, kõrgetasemelisele majandus- ja kaubandusdialoogile, kõrgetasemelisele inimestevahelisele dialoogile ning rohkem kui 60 sektoripõhisele dialoogile mitmesugustel teemadel; loodab, et need sektoripõhised dialoogid aitavad usaldust suurendada ja annavad tuntavaid tulemusi;

| 2. | peab kiiduväärseks 29. juunil 2015. aastal toimunud ELi ja Hiina 17. tippkohtumise tulemusi, mis viivad kahepoolsed suhted uuele tasandile ja annavad märku tihedamast poliitilisest koostööst, mis ei piirdu pelgalt kaubandussuhetega ja mille eesmärk on kooskõlastatud strateegiline lähenemine üleilmsetele probleemidele ja ohtudele; märgib, et mõlemad pooled tunnustasid täielikult ELi ja Hiina 2020. aasta strateegilise koostöökava rakendamisel saavutatud edusamme ja edasiste sammude jälgimiseks võetakse ametnike tasandil kasutusele kahepoolne läbivaatamismehhanism; peab kiiduväärseks, et tippkohtumisel kooskõlastati rida prioriteete kahepoolse koostöö tugevdamiseks ja strateegilise partnerluse globaalse mõõtme edendamiseks; |
| --- | --- |

2.

peab kiiduväärseks 29. juunil 2015. aastal toimunud ELi ja Hiina 17. tippkohtumise tulemusi, mis viivad kahepoolsed suhted uuele tasandile ja annavad märku tihedamast poliitilisest koostööst, mis ei piirdu pelgalt kaubandussuhetega ja mille eesmärk on kooskõlastatud strateegiline lähenemine üleilmsetele probleemidele ja ohtudele; märgib, et mõlemad pooled tunnustasid täielikult ELi ja Hiina 2020. aasta strateegilise koostöökava rakendamisel saavutatud edusamme ja edasiste sammude jälgimiseks võetakse ametnike tasandil kasutusele kahepoolne läbivaatamismehhanism; peab kiiduväärseks, et tippkohtumisel kooskõlastati rida prioriteete kahepoolse koostöö tugevdamiseks ja strateegilise partnerluse globaalse mõõtme edendamiseks;

| 3. | rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad Hiina valitsusega kõnelema ühel häälel, eelkõige võttes arvesse Pekingi praeguse diplomaatia dünaamilisust ning üldise juhtimisstruktuuri ümberkujundamist; rõhutab läbirääkimiste lõpuleviimist Aasia Taristuinvesteeringute Panga (AIIB) lepingu artiklite üle ja loodab, et EL teeb tulevikus selle pangaga tihedat koostööd; avaldab kahetsust põhjaliku arutelu ja tiheda kooskõlastamise puudumise üle ELi tasandil seoses liikmesriikide liikmesusega Aasia Taristuinvesteeringute Pangas; rõhutab kaubandus- ja investeerimispoliitika tähtsust, sest see on strateegilistes suhetes Hiinaga kõige ilmsem valdkond, kus on võimalik maksimaalset mõju avaldada; võtab teadmiseks hiljuti alanud koostöö Hiina ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikide vahel, keda kutsutakse ka 16+1 rühmaks ja kuhu kuulub mitu ELi liikmesriiki, kuid leiab, et see ei tohiks ELi lõhestada ega nõrgestada tema positsiooni Hiina suhtes ning selle koostöö raames tuleks käsitleda ka inimõiguste küsimusi; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanne ELi ja Hiina suhete arengu kohta; nõuab jõustatava ja eeskirjadel põhineva kaubandus- ja investeerimistegevuse tihendamist Hiinaga; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad Hiina valitsusega kõnelema ühel häälel, eelkõige võttes arvesse Pekingi praeguse diplomaatia dünaamilisust ning üldise juhtimisstruktuuri ümberkujundamist; rõhutab läbirääkimiste lõpuleviimist Aasia Taristuinvesteeringute Panga (AIIB) lepingu artiklite üle ja loodab, et EL teeb tulevikus selle pangaga tihedat koostööd; avaldab kahetsust põhjaliku arutelu ja tiheda kooskõlastamise puudumise üle ELi tasandil seoses liikmesriikide liikmesusega Aasia Taristuinvesteeringute Pangas; rõhutab kaubandus- ja investeerimispoliitika tähtsust, sest see on strateegilistes suhetes Hiinaga kõige ilmsem valdkond, kus on võimalik maksimaalset mõju avaldada; võtab teadmiseks hiljuti alanud koostöö Hiina ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikide vahel, keda kutsutakse ka 16+1 rühmaks ja kuhu kuulub mitu ELi liikmesriiki, kuid leiab, et see ei tohiks ELi lõhestada ega nõrgestada tema positsiooni Hiina suhtes ning selle koostöö raames tuleks käsitleda ka inimõiguste küsimusi; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanne ELi ja Hiina suhete arengu kohta; nõuab jõustatava ja eeskirjadel põhineva kaubandus- ja investeerimistegevuse tihendamist Hiinaga;

| 4. | möönab, et Hiinal peaks olema mitmepoolsetes finantsinstitutsioonides suurem roll, mis vastab paremini tema majanduse suurusele; on seisukohal, et hiljuti asutatud Aasia Taristuinvesteeringute Pank annab Hiinale võimaluse toimida rahvusvahelisel areenil vastutusvõimelise osalejana; julgustab uut institutsiooni seljataha jätma minevikus suurejooneliste taristuprojektide eelisrahastamisega tehtud vead ning tähtsustama selle asemel tehnilist abi ja üldist juurdepääsu teadmistele, tasakaalustades samal ajal keskkonna-, sotsiaalseid ja arenguprioriteete; |
| --- | --- |

4.

möönab, et Hiinal peaks olema mitmepoolsetes finantsinstitutsioonides suurem roll, mis vastab paremini tema majanduse suurusele; on seisukohal, et hiljuti asutatud Aasia Taristuinvesteeringute Pank annab Hiinale võimaluse toimida rahvusvahelisel areenil vastutusvõimelise osalejana; julgustab uut institutsiooni seljataha jätma minevikus suurejooneliste taristuprojektide eelisrahastamisega tehtud vead ning tähtsustama selle asemel tehnilist abi ja üldist juurdepääsu teadmistele, tasakaalustades samal ajal keskkonna-, sotsiaalseid ja arenguprioriteete;

| 5. | peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa panus Aasia Taristuinvesteeringute Pangas osalemiseks hõlmaks järgmist: läbipaistev laenude hindamise kord; selged hea valitsemistava, sotsiaalse vastutuse ja keskkonnakaitse standardid; hoolitsus selle eest, et laenavad riigid suudaksid oma võlakoormust kontrollida; |
| --- | --- |

5.

peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa panus Aasia Taristuinvesteeringute Pangas osalemiseks hõlmaks järgmist: läbipaistev laenude hindamise kord; selged hea valitsemistava, sotsiaalse vastutuse ja keskkonnakaitse standardid; hoolitsus selle eest, et laenavad riigid suudaksid oma võlakoormust kontrollida;

| 6. | peab kiiduväärseks mitme liikmesriigi osalemist Aasia Taristuinvesteeringute Pangas; kahetseb samas, et Hiina valitsuse algatusi uute mitmepoolsete institutsioonide rajamiseks ei ole ELi tasandil põhjalikult arutatud ega neile tihedas koostöös ja kooskõlastatult vastatud; palub tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid seda meeldetuletusena, et tulevikus niisugust kooskõlastamatust vältida; |
| --- | --- |

6.

peab kiiduväärseks mitme liikmesriigi osalemist Aasia Taristuinvesteeringute Pangas; kahetseb samas, et Hiina valitsuse algatusi uute mitmepoolsete institutsioonide rajamiseks ei ole ELi tasandil põhjalikult arutatud ega neile tihedas koostöös ja kooskõlastatult vastatud; palub tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid seda meeldetuletusena, et tulevikus niisugust kooskõlastamatust vältida;

| 7. | tervitab poliitilist kokkulepet ELi ja Hiina strateegiliste taristuühenduste parandamiseks; peab seetõttu kiiduväärseks otsust rajada uus ühenduvusplatvorm, et luua soodne keskkond kestlikele ja koostalitlusvõimelistele piiriülestele taristuvõrkudele ELi ja Hiina vahel asuvates riikides ja piirkondades; kiidab iseäranis ELi valmisolekut alustada seda projekti ELi tasandil; õhutab mõlemat poolt võimalusi ära kasutama ja partnerite vahel tihedaid ühendusi looma, muu hulgas tehes koostööd taristusse investeerimisel nn uue siiditee ja uue meresiiditee ääres asuvates riikides; |
| --- | --- |

7.

tervitab poliitilist kokkulepet ELi ja Hiina strateegiliste taristuühenduste parandamiseks; peab seetõttu kiiduväärseks otsust rajada uus ühenduvusplatvorm, et luua soodne keskkond kestlikele ja koostalitlusvõimelistele piiriülestele taristuvõrkudele ELi ja Hiina vahel asuvates riikides ja piirkondades; kiidab iseäranis ELi valmisolekut alustada seda projekti ELi tasandil; õhutab mõlemat poolt võimalusi ära kasutama ja partnerite vahel tihedaid ühendusi looma, muu hulgas tehes koostööd taristusse investeerimisel nn uue siiditee ja uue meresiiditee ääres asuvates riikides;

| 8. | tõstab esile Hiina majanduse jõudsat kasvu viimasel kahekümnel aastal ja rõhutab, et ELi liikmesriigid peaksid võimalusi, mida see majandusareng pakub, paremini ära kasutama; võtab teadmiseks Hiina huvi strateegiliste taristuinvesteeringute vastu Euroopas ning rõhutab, et Hiina ja teiste piirkonna riikidega tuleb koostööd teha Hiina siiditee majandusvööndi algatuse ning ELi Junckeri investeerimiskava taolistes projektides, kaasa arvatud raudteeühendused, sadamad ja lennujaamad; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon arutaksid Hiina globaalse investeerimispoliitika mõju ja Hiina investeerimistegevust ELis ja ELi idanaabruses; rõhutab kooskõlas parlamendi varasemate seisukohtadega ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni pädevust täielikult arvesse võttes ELi ja Hiina kahepoolse investeerimislepingu tähtsust, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse; nõuab, et kahepoolsesse investeerimislepingusse võetaks terviklik säästva arengu peatükk, kus määrataks kindlaks siduvad kohustused seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamiste töönormidega ning peamiste mitmepoolsete keskkonnalepingutega; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad kurdavad aina sagedamini, et nad on meelevaldse reguleerimise ja diskrimineerimise ohvrid; rõhutab, kui oluline on pooleliolevatel investeerimislepingu läbirääkimistel tulemusi saavutada, et investeerimist veelgi lihtsustada, rakendada investeeringute kaitset ja hõlbustada turulepääsu, sealhulgas avalike hangete korraldamist, ning tagada nii Euroopa kui ka Hiina ettevõtete õiglane kohtlemine; nõuab, et pärast seda, kui Euroopa ettevõtetele kehtinud kaubandus- ja investeerimistõkked on kõrvaldatud, võetaks tasakaalustatumate kaubandussuhete tagamiseks edasisi meetmeid ja aktiivseid järelmeetmeid; kutsub Hiinat ja ELi üles koostööd veelgi tõhustama, et parandada VKEde pääsu mõlemale turule; rõhutab, et nii ELi kui ka Hiina püüavad saavutada avatud üleilmset majandust ning õiglast, läbipaistvat ja eeskirjadel põhinevat kaubandus- ja investeerimiskeskkonda, tagades võrdsed võimalused ja hoidudes protektsionismist; |
| --- | --- |

8.

tõstab esile Hiina majanduse jõudsat kasvu viimasel kahekümnel aastal ja rõhutab, et ELi liikmesriigid peaksid võimalusi, mida see majandusareng pakub, paremini ära kasutama; võtab teadmiseks Hiina huvi strateegiliste taristuinvesteeringute vastu Euroopas ning rõhutab, et Hiina ja teiste piirkonna riikidega tuleb koostööd teha Hiina siiditee majandusvööndi algatuse ning ELi Junckeri investeerimiskava taolistes projektides, kaasa arvatud raudteeühendused, sadamad ja lennujaamad; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon arutaksid Hiina globaalse investeerimispoliitika mõju ja Hiina investeerimistegevust ELis ja ELi idanaabruses; rõhutab kooskõlas parlamendi varasemate seisukohtadega ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni pädevust täielikult arvesse võttes ELi ja Hiina kahepoolse investeerimislepingu tähtsust, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse; nõuab, et kahepoolsesse investeerimislepingusse võetaks terviklik säästva arengu peatükk, kus määrataks kindlaks siduvad kohustused seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamiste töönormidega ning peamiste mitmepoolsete keskkonnalepingutega; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad kurdavad aina sagedamini, et nad on meelevaldse reguleerimise ja diskrimineerimise ohvrid; rõhutab, kui oluline on pooleliolevatel investeerimislepingu läbirääkimistel tulemusi saavutada, et investeerimist veelgi lihtsustada, rakendada investeeringute kaitset ja hõlbustada turulepääsu, sealhulgas avalike hangete korraldamist, ning tagada nii Euroopa kui ka Hiina ettevõtete õiglane kohtlemine; nõuab, et pärast seda, kui Euroopa ettevõtetele kehtinud kaubandus- ja investeerimistõkked on kõrvaldatud, võetaks tasakaalustatumate kaubandussuhete tagamiseks edasisi meetmeid ja aktiivseid järelmeetmeid; kutsub Hiinat ja ELi üles koostööd veelgi tõhustama, et parandada VKEde pääsu mõlemale turule; rõhutab, et nii ELi kui ka Hiina püüavad saavutada avatud üleilmset majandust ning õiglast, läbipaistvat ja eeskirjadel põhinevat kaubandus- ja investeerimiskeskkonda, tagades võrdsed võimalused ja hoidudes protektsionismist;

| 9. | võtab sellega seoses teadmiseks algatuse „One Belt, One Road“, mille eesmärk on rajada suured energia- ja kommunikatsiooniühendused läbi Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Aasia kuni Euroopani; usub, et selle algatuse geostrateegilist tähtsust arvestades tuleks seda ellu viia mitmepoolselt; on seisukohal, et ülimalt tähtis on arendada koostoimet ja projekte täiesti läbipaistvalt ning kõigi sidusrühmade osalusel; |
| --- | --- |

9.

võtab sellega seoses teadmiseks algatuse „One Belt, One Road“, mille eesmärk on rajada suured energia- ja kommunikatsiooniühendused läbi Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Aasia kuni Euroopani; usub, et selle algatuse geostrateegilist tähtsust arvestades tuleks seda ellu viia mitmepoolselt; on seisukohal, et ülimalt tähtis on arendada koostoimet ja projekte täiesti läbipaistvalt ning kõigi sidusrühmade osalusel;

| 10. | nõuab ELi ja Hiina vahelise kooskõlastamise parandamist sellistes strateegilise tähtsusega valdkondades nagu G20, julgeoleku- ja kaitsepoliitika, terrorismivastane võitlus, ebaseaduslik ränne, riikidevaheline kuritegevus, tuumarelva leviku tõkestamine, ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, massihävitusrelvad, energiajulgeolek, ülemaailmne finants- ja turujuhtimine ning reguleerimine, kliimamuutus, linnastumine, arengu- ja abiprogrammid ning säästev areng; rõhutab regionaalarengu valdkonna koostöö ning dialoogi ja arvamustevahetuse tähtsust seoses strateegia „Euroopa 2020“ ja Hiina tulevase 13. viisaastakuplaaniga; |
| --- | --- |

10.

nõuab ELi ja Hiina vahelise kooskõlastamise parandamist sellistes strateegilise tähtsusega valdkondades nagu G20, julgeoleku- ja kaitsepoliitika, terrorismivastane võitlus, ebaseaduslik ränne, riikidevaheline kuritegevus, tuumarelva leviku tõkestamine, ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, massihävitusrelvad, energiajulgeolek, ülemaailmne finants- ja turujuhtimine ning reguleerimine, kliimamuutus, linnastumine, arengu- ja abiprogrammid ning säästev areng; rõhutab regionaalarengu valdkonna koostöö ning dialoogi ja arvamustevahetuse tähtsust seoses strateegia „Euroopa 2020“ ja Hiina tulevase 13. viisaastakuplaaniga;

| 11. | palub Euroopa välisteenistust hoolitseda selle eest, et inimõigused oleksid suhetes ja dialoogides Hiinaga tähtsal kohal; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa välisteenistust hoolitseda selle eest, et inimõigused oleksid suhetes ja dialoogides Hiinaga tähtsal kohal;

| 12. | nõuab, et 2014. aasta märtsis Hiina presidendi Xi Jinpingi Brüsseli visiidi ajal antud lubadused ELi ja Hiina inimõigustedialoogi tihendada annaksid käegakatsutavad tulemusi kohaliku olukorra paranemise näol; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et 2014. aasta märtsis Hiina presidendi Xi Jinpingi Brüsseli visiidi ajal antud lubadused ELi ja Hiina inimõigustedialoogi tihendada annaksid käegakatsutavad tulemusi kohaliku olukorra paranemise näol;

| 13. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaasaksid Hiina tihedamalt konstruktiivsesse dialoogi, et ergutada teda õigusriigi põhimõtet omaks võtma ja inimõigusi austama ning toetada tema integreerumist maailma majandusse; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaasaksid Hiina tihedamalt konstruktiivsesse dialoogi, et ergutada teda õigusriigi põhimõtet omaks võtma ja inimõigusi austama ning toetada tema integreerumist maailma majandusse;

| 14. | peab kiiduväärseks ELi ja Hiina linnastumispartnerluse süvendamist; nõuab tihedamat koostööd linnaplaneerimise ja projekteerimise, avalike teenuste, keskkonnasäästlike hoonete ja aruka transpordi valdkonnas; julgustab algatama Euroopa ja Hiina linnu ning ettevõtteid hõlmavaid uusi ühisprogramme; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks ELi ja Hiina linnastumispartnerluse süvendamist; nõuab tihedamat koostööd linnaplaneerimise ja projekteerimise, avalike teenuste, keskkonnasäästlike hoonete ja aruka transpordi valdkonnas; julgustab algatama Euroopa ja Hiina linnu ning ettevõtteid hõlmavaid uusi ühisprogramme;

| 15. | peab kiiduväärseks 15. septembril 2015. aastal ELi – Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi kolmandal kohtumisel vastu võetud ühisavaldust; rõhutab inimestevahelise suhtluse ja selle hõlbustamise tähtsust ELi ja Hiina kodanike jaoks; toetab kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi arendamist, keskendudes ühisprojektidele ja parimate tavade jagamisele ning inimestevaheliste kontaktide edendamisele; toonitab, et eelkõige tuleks edendada ekspertide ja üliõpilaste vahetamist; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks 15. septembril 2015. aastal ELi – Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi kolmandal kohtumisel vastu võetud ühisavaldust; rõhutab inimestevahelise suhtluse ja selle hõlbustamise tähtsust ELi ja Hiina kodanike jaoks; toetab kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi arendamist, keskendudes ühisprojektidele ja parimate tavade jagamisele ning inimestevaheliste kontaktide edendamisele; toonitab, et eelkõige tuleks edendada ekspertide ja üliõpilaste vahetamist;

| 16. | on mures dumpingu ja läbipaistmatuse pärast Hiina valitsuse poliitikas ja toetustes, mida antakse maksuvähenduse, maa eraldamise, odavate laenude, subsideeritud tooraine ja muude meetmete vormis; |
| --- | --- |

16.

on mures dumpingu ja läbipaistmatuse pärast Hiina valitsuse poliitikas ja toetustes, mida antakse maksuvähenduse, maa eraldamise, odavate laenude, subsideeritud tooraine ja muude meetmete vormis;

| 17. | on mures tõkete pärast, mida Euroopa ettevõtjad Hiina turul kohtavad, näiteks sunniviisilised tehnosiirded, intellektuaalomandi õiguste puudulik jõustamine ja diskrimineerimine; rõhutab, kui oluline on Hiina jaoks turureform, turumajanduse põhimõtete rakendamine ning diskrimineerimise ja põhjendamatute piirangute kaotamine; |
| --- | --- |

17.

on mures tõkete pärast, mida Euroopa ettevõtjad Hiina turul kohtavad, näiteks sunniviisilised tehnosiirded, intellektuaalomandi õiguste puudulik jõustamine ja diskrimineerimine; rõhutab, kui oluline on Hiina jaoks turureform, turumajanduse põhimõtete rakendamine ning diskrimineerimise ja põhjendamatute piirangute kaotamine;

| 18. | tunnistab võimalusi, mida pakuvad Hiina investeeringud Euroopas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) raames; rõhutab, et fond on avatud paljude osalejate investeeringutele, kuid siiski peaks see jääma ELi juhtimise alla; |
| --- | --- |

18.

tunnistab võimalusi, mida pakuvad Hiina investeeringud Euroopas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) raames; rõhutab, et fond on avatud paljude osalejate investeeringutele, kuid siiski peaks see jääma ELi juhtimise alla;

| 19. | möönab, et Hiina majanduse tõeliselt kestlikule arenguteele suunamine on majanduskriisi järgsetes tingimustes keerukas; usub, et Hiina silmapaistvam osalemine Rahvusvahelise Valuutafondi taolistes rahvusvahelistes majandusorganisatsioonides aitaks suurendada Hiina ja maailma majanduse kestlikkust ja tasakaalustatust ning ühtlasi neid organisatsioone reformida; palub tungivalt, et Hiina ametiasutused esitaksid usaldusväärsed arvandmed majanduse olukorra kohta ja parandaksid selle läbipaistvust; |
| --- | --- |

19.

möönab, et Hiina majanduse tõeliselt kestlikule arenguteele suunamine on majanduskriisi järgsetes tingimustes keerukas; usub, et Hiina silmapaistvam osalemine Rahvusvahelise Valuutafondi taolistes rahvusvahelistes majandusorganisatsioonides aitaks suurendada Hiina ja maailma majanduse kestlikkust ja tasakaalustatust ning ühtlasi neid organisatsioone reformida; palub tungivalt, et Hiina ametiasutused esitaksid usaldusväärsed arvandmed majanduse olukorra kohta ja parandaksid selle läbipaistvust;

| 20. | märgib murega, et viimastel kuudel on Hiina aktsiaindeksite väärtus kolmandiku võrra langenud ning sajad tehingud on aktsiahindade liigse langemise tõttu peatatud; tunneb muret Hiinat ja eelkõige selle aktsiaturge kahjustava finantskriisi pärast ning mõistab, et see ohustab maailma majandust, arvestades riigi silmapaistvat rolli ülemaailmses kaubanduses ja finantssüsteemis; nõuab, et Hiina ametiasutused alustaksid praeguselt majandusmudelilt säästvamale mudelile üleminekut; märgib, et hiljutised hinnalangused aktsiaturul on seadnud Hiina valitsuse järelevalvekultuuri vastamisi finantsturgude loomupärase kõikuvusega; |
| --- | --- |

20.

märgib murega, et viimastel kuudel on Hiina aktsiaindeksite väärtus kolmandiku võrra langenud ning sajad tehingud on aktsiahindade liigse langemise tõttu peatatud; tunneb muret Hiinat ja eelkõige selle aktsiaturge kahjustava finantskriisi pärast ning mõistab, et see ohustab maailma majandust, arvestades riigi silmapaistvat rolli ülemaailmses kaubanduses ja finantssüsteemis; nõuab, et Hiina ametiasutused alustaksid praeguselt majandusmudelilt säästvamale mudelile üleminekut; märgib, et hiljutised hinnalangused aktsiaturul on seadnud Hiina valitsuse järelevalvekultuuri vastamisi finantsturgude loomupärase kõikuvusega;

| 21. | peab kiiduväärseks, et tänu Hiina viimaste aastakümnete kiirele majanduskasvule ja majanduse järkjärgulisele avanemisele on märkimisväärne arv Hiina kodanikke äärmisest vaesusest välja aidatud; väljendab siiski muret seoses sellega, et need majanduslikud edusammud põhjustavad sageli keskkonnaprobleeme ja suurt ebavõrdsust; |
| --- | --- |

21.

peab kiiduväärseks, et tänu Hiina viimaste aastakümnete kiirele majanduskasvule ja majanduse järkjärgulisele avanemisele on märkimisväärne arv Hiina kodanikke äärmisest vaesusest välja aidatud; väljendab siiski muret seoses sellega, et need majanduslikud edusammud põhjustavad sageli keskkonnaprobleeme ja suurt ebavõrdsust;

| 22. | peab kiiduväärseks, et 29. juuni 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud ELi ja Hiina ühisavalduses kliimamuutuse kohta lubasid pooled teha koostööd, et saavutada 2015. aasta Pariisi kliimakonverentsil ulatuslik ja õiguslikult siduv kokkulepe; kutsub kõiki konverentsi osalisi kasutama soodsat olukorda, mille loovad ELi – Hiina ning USA – Hiina avaldused kliimamuutuse kohta; rõhutab vajadust energia valdkonnas koostööd teha, et ühiselt käsitleda energiajulgeoleku ja üleilmse energeetikastruktuuriga seotud arvukaid probleeme; |
| --- | --- |

22.

peab kiiduväärseks, et 29. juuni 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud ELi ja Hiina ühisavalduses kliimamuutuse kohta lubasid pooled teha koostööd, et saavutada 2015. aasta Pariisi kliimakonverentsil ulatuslik ja õiguslikult siduv kokkulepe; kutsub kõiki konverentsi osalisi kasutama soodsat olukorda, mille loovad ELi – Hiina ning USA – Hiina avaldused kliimamuutuse kohta; rõhutab vajadust energia valdkonnas koostööd teha, et ühiselt käsitleda energiajulgeoleku ja üleilmse energeetikastruktuuriga seotud arvukaid probleeme;

Siseolukord

| 23. | märgib, et president Xi Jinpingi juhtimise all käitub Hiina valitsus nii sise- kui välispoliitikas aina enesekindlamalt; märgib, et riigi kodanikuõiguste aktivistide, advokaatide, ajakirjanike, blogijate, akadeemikute ja teiste kodanikuühiskonna esindajate vabadust piiratakse nii, nagu seda ei ole juba aastakümneid tehtud; rõhutab, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt tõsist muret; |
| --- | --- |

23.

märgib, et president Xi Jinpingi juhtimise all käitub Hiina valitsus nii sise- kui välispoliitikas aina enesekindlamalt; märgib, et riigi kodanikuõiguste aktivistide, advokaatide, ajakirjanike, blogijate, akadeemikute ja teiste kodanikuühiskonna esindajate vabadust piiratakse nii, nagu seda ei ole juba aastakümneid tehtud; rõhutab, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt tõsist muret;

| 24. | tunneb muret Hiina välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva seaduseelnõu peatse vastuvõtmise pärast, sest see ahendab veelgi Hiina kodanikuühiskonna tegutsemisvõimalusi ning piirab tõsiselt ühinemis- ja sõnavabadust, sh keelates välismaistel vabaühendustel, mis ei ole Hiina avaliku julgeoleku ministeeriumis ega provintside avaliku julgeoleku ametites registreeritud, Hiina eraisikuid ja organisatsioone rahastada, ning keelates Hiina rühmitustel tegutseda Hiinas registreerimata, sh Hongkongis ja Macaus asutatud välismaiste vabaühenduste nimel või loal; kutsub Hiina ametivõime üles seda seadust olulisel määral muutma, et see rahvusvaheliste inimõigusnormidega kooskõlla viia; |
| --- | --- |

24.

tunneb muret Hiina välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva seaduseelnõu peatse vastuvõtmise pärast, sest see ahendab veelgi Hiina kodanikuühiskonna tegutsemisvõimalusi ning piirab tõsiselt ühinemis- ja sõnavabadust, sh keelates välismaistel vabaühendustel, mis ei ole Hiina avaliku julgeoleku ministeeriumis ega provintside avaliku julgeoleku ametites registreeritud, Hiina eraisikuid ja organisatsioone rahastada, ning keelates Hiina rühmitustel tegutseda Hiinas registreerimata, sh Hongkongis ja Macaus asutatud välismaiste vabaühenduste nimel või loal; kutsub Hiina ametivõime üles seda seadust olulisel määral muutma, et see rahvusvaheliste inimõigusnormidega kooskõlla viia;

| 25. | väljendab muret küberjulgeolekut käsitleva uue seaduseelnõu pärast, mis tugevdaks ja institutsionaliseeriks küberruumi tsenseerimise ja järelevalve tavad ning mis võib sundida Euroopa ettevõtteid oma IT-taristus kohustuslikke nn tagauksi looma; märgib, et reformimeelsed Hiina juristid ja kodanikuõiguste kaitsjad kardavad, et see seadus piirab veelgi sõnavabadust ja tugevdab enesetsensuuri; rõhutab nii küberjulgeolekut kui ka vabaühendusi käsitleva seaduse tõsist kahjulikku mõju Euroopa ettevõtete ja asutuste tegutsemisele Hiina Rahvavabariigis ning kutsub seetõttu Euroopa Ülemkogu, Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama Hiina ametivõimudele tungiva vastuseisu avaldamist seoses nende ülimalt vastuoluliste meetmetega; on sügavalt mures mõistete „riiklik julgeolek“ ja „tõsine oht“ laia määratluse pärast Hiina uues riikliku julgeoleku seaduses, kus ohuna käsitletakse ka nn kahjulikku kultuurilist mõju; leiab, et selles seaduses sõnastatakse Hiina riiklikud julgeolekuhuvid niivõrd üldjooneliselt ja ähmaselt, et see annab Hiina valitsusele peaaegu piiramatud võimalused tegutseda nende silmis mittesoovitavate ürituste, isikute või väljaannete vastu; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret küberjulgeolekut käsitleva uue seaduseelnõu pärast, mis tugevdaks ja institutsionaliseeriks küberruumi tsenseerimise ja järelevalve tavad ning mis võib sundida Euroopa ettevõtteid oma IT-taristus kohustuslikke nn tagauksi looma; märgib, et reformimeelsed Hiina juristid ja kodanikuõiguste kaitsjad kardavad, et see seadus piirab veelgi sõnavabadust ja tugevdab enesetsensuuri; rõhutab nii küberjulgeolekut kui ka vabaühendusi käsitleva seaduse tõsist kahjulikku mõju Euroopa ettevõtete ja asutuste tegutsemisele Hiina Rahvavabariigis ning kutsub seetõttu Euroopa Ülemkogu, Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama Hiina ametivõimudele tungiva vastuseisu avaldamist seoses nende ülimalt vastuoluliste meetmetega; on sügavalt mures mõistete „riiklik julgeolek“ ja „tõsine oht“ laia määratluse pärast Hiina uues riikliku julgeoleku seaduses, kus ohuna käsitletakse ka nn kahjulikku kultuurilist mõju; leiab, et selles seaduses sõnastatakse Hiina riiklikud julgeolekuhuvid niivõrd üldjooneliselt ja ähmaselt, et see annab Hiina valitsusele peaaegu piiramatud võimalused tegutseda nende silmis mittesoovitavate ürituste, isikute või väljaannete vastu;

| 26. | väljendab muret selle pärast, et kuigi Hiina juhtkonna algatatud korruptsioonivastane kampaania on kiiduväärt püüe kodanike silmis valitsuse usaldusväärsust suurendada, teostatakse seda läbipaistmatult ja enamjaolt õigusriigi põhimõtet eirates; nendib, et kohati kasutatakse kampaaniat sisevõitluste kattevarjuks ning kommunistliku partei rolli ja võimu suurendamiseks; peab kahetsusväärseks, et kampaaniat on juhitud viisil, mis õigusriigi põhimõtet veelgi õõnestab, kusjuures väidetavalt hoitakse süüdistatavaid ametnikke ebaseaduslikult vahi all, neile ei anta elementaarset õiguskaitset ja tihti on nende ülestunnistused sunniviisiliselt välja pressitud; |
| --- | --- |

26.

väljendab muret selle pärast, et kuigi Hiina juhtkonna algatatud korruptsioonivastane kampaania on kiiduväärt püüe kodanike silmis valitsuse usaldusväärsust suurendada, teostatakse seda läbipaistmatult ja enamjaolt õigusriigi põhimõtet eirates; nendib, et kohati kasutatakse kampaaniat sisevõitluste kattevarjuks ning kommunistliku partei rolli ja võimu suurendamiseks; peab kahetsusväärseks, et kampaaniat on juhitud viisil, mis õigusriigi põhimõtet veelgi õõnestab, kusjuures väidetavalt hoitakse süüdistatavaid ametnikke ebaseaduslikult vahi all, neile ei anta elementaarset õiguskaitset ja tihti on nende ülestunnistused sunniviisiliselt välja pressitud;

| 27. | avaldab kaastunnet Tianjini sadamalinnas 12. augustil 2015 toimunud plahvatuste enam kui 173 ohvri peredele ja sõpradele ning tuhandetele elanikele, kes olid plahvatuste tõttu sunnitud kodudest lahkuma; võtab teadmiseks aina arvukamad rahumeelsed keskkonnakaitseteemalised massimeeleavaldused maa eri piirkondades; juhib tähelepanu tuhandete tonnide ülimürgiste kemikaalide seadusvastasele ladustamisele vähem kui 600 meetri kaugusel elurajoonist; peab aeglast ja salatsevat ametlikku teavituspoliitikat Tianjini katastroofist väga kahjulikuks, eriti koos seda suurt tragöödiat käsitlevate sotsiaalmeedia ülevaadete tsenseerimisega; rõhutab, kui tähtis on rakendada kõiki tööstuse ohutusnorme kooskõlas Hiina ja rahvusvahelise õigusega, ning palub, et Hiina valitsus karmistaks ohtliku tööstuse ohutus- ja keskkonnanorme, viies need kõigepealt kooskõlla Hiina enda seadustega; |
| --- | --- |

27.

avaldab kaastunnet Tianjini sadamalinnas 12. augustil 2015 toimunud plahvatuste enam kui 173 ohvri peredele ja sõpradele ning tuhandetele elanikele, kes olid plahvatuste tõttu sunnitud kodudest lahkuma; võtab teadmiseks aina arvukamad rahumeelsed keskkonnakaitseteemalised massimeeleavaldused maa eri piirkondades; juhib tähelepanu tuhandete tonnide ülimürgiste kemikaalide seadusvastasele ladustamisele vähem kui 600 meetri kaugusel elurajoonist; peab aeglast ja salatsevat ametlikku teavituspoliitikat Tianjini katastroofist väga kahjulikuks, eriti koos seda suurt tragöödiat käsitlevate sotsiaalmeedia ülevaadete tsenseerimisega; rõhutab, kui tähtis on rakendada kõiki tööstuse ohutusnorme kooskõlas Hiina ja rahvusvahelise õigusega, ning palub, et Hiina valitsus karmistaks ohtliku tööstuse ohutus- ja keskkonnanorme, viies need kõigepealt kooskõlla Hiina enda seadustega;

| 28. | märgib, et pärast 12. augusti 2015. aasta Tianjini ja 31. augusti 2015. aasta Dongyingi plahvatusi on veelgi tungivamalt vajalik, et Hiina võtaks tööstusohutuse teema tõsiselt käsile, eelkõige seoses korruptsiooni ja karistamatusega; |
| --- | --- |

28.

märgib, et pärast 12. augusti 2015. aasta Tianjini ja 31. augusti 2015. aasta Dongyingi plahvatusi on veelgi tungivamalt vajalik, et Hiina võtaks tööstusohutuse teema tõsiselt käsile, eelkõige seoses korruptsiooni ja karistamatusega;

| 29. | rõhutab, et viivitamatult on vaja täiendavaid keskkonnakaitsemeetmeid, võttes arvesse, et näiteks 2014. aastal vastas 74 suuremast linnast ainult 8 linnade õhureostuse kontsentratsiooni riiklikule standardile (osakeste mass 2,5) ja et igal aastal haigestub Hiinas veereostuse tõttu 190 miljonit inimest; hoiatab, et kahekordne veekriis (ulatuslik reostus koos suurenenud veetarbimisega) võib põhjustada suurt poliitilist ja sotsiaalset ebastabiilsust; tuletab meelde, et Hiina keskkonna halvenemine mõjutab ka naaberriike; juhib tähelepanu keskkonnaseisundi halvenemise kuludele ja loodab, et järgmises viisaastakuplaanis käsitletakse keskkonda prioriteedina; märgib ühtlasi, et keskkonnakaitse puudumisega kaasnevad lisaks keskkonnakahjule ka kõlvatud konkurentsitavad; peab tervitatavaks ELi ja Hiina kokkulepet koostöö suurendamise kohta, et lahendada peamisi keskkonnaprobleeme, nagu õhu-, vee- ja mullareostus; kiidab heaks asjaolu, et vastavalt uuele keskkonnakaitseseadusele vastutavad kohalikud ametnikud oma ametiajal põhjustatud keskkonnakahju eest, sealhulgas ka tagasiulatuvalt, ja et keskkonnakaitsega tegelemine muutub nende kohalike ametnike edutamisel senisest kaalukamaks; nõuab, et nii riiklikud kui ka kohalikud ametiasutused kaasaksid keskkonnakaitse organisatsioone ja rohujuuretasandi liikumisi tulemuslikult ja aktiivselt Hiina keskkonnapoliitika ja -algatuste järelevalvesse, rakendamisse ja jõustamisse; märgib, et juunis 2015 toimunud ELi – Hiina tippkohtumisel määrati kindlaks ka keskkonnapoliitika- ja kliimakaitsemeetmed, mille kohaselt Hiina peaks kinni pidama CO2 heitkoguste piirmääradest, pidades silmas 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvat tippkohtumist ja kooskõlas Pekingis 2013. aastal vastu võetud 2020. aasta strateegilise tegevuskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et viivitamatult on vaja täiendavaid keskkonnakaitsemeetmeid, võttes arvesse, et näiteks 2014. aastal vastas 74 suuremast linnast ainult 8 linnade õhureostuse kontsentratsiooni riiklikule standardile (osakeste mass 2,5) ja et igal aastal haigestub Hiinas veereostuse tõttu 190 miljonit inimest; hoiatab, et kahekordne veekriis (ulatuslik reostus koos suurenenud veetarbimisega) võib põhjustada suurt poliitilist ja sotsiaalset ebastabiilsust; tuletab meelde, et Hiina keskkonna halvenemine mõjutab ka naaberriike; juhib tähelepanu keskkonnaseisundi halvenemise kuludele ja loodab, et järgmises viisaastakuplaanis käsitletakse keskkonda prioriteedina; märgib ühtlasi, et keskkonnakaitse puudumisega kaasnevad lisaks keskkonnakahjule ka kõlvatud konkurentsitavad; peab tervitatavaks ELi ja Hiina kokkulepet koostöö suurendamise kohta, et lahendada peamisi keskkonnaprobleeme, nagu õhu-, vee- ja mullareostus; kiidab heaks asjaolu, et vastavalt uuele keskkonnakaitseseadusele vastutavad kohalikud ametnikud oma ametiajal põhjustatud keskkonnakahju eest, sealhulgas ka tagasiulatuvalt, ja et keskkonnakaitsega tegelemine muutub nende kohalike ametnike edutamisel senisest kaalukamaks; nõuab, et nii riiklikud kui ka kohalikud ametiasutused kaasaksid keskkonnakaitse organisatsioone ja rohujuuretasandi liikumisi tulemuslikult ja aktiivselt Hiina keskkonnapoliitika ja -algatuste järelevalvesse, rakendamisse ja jõustamisse; märgib, et juunis 2015 toimunud ELi – Hiina tippkohtumisel määrati kindlaks ka keskkonnapoliitika- ja kliimakaitsemeetmed, mille kohaselt Hiina peaks kinni pidama CO2 heitkoguste piirmääradest, pidades silmas 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvat tippkohtumist ja kooskõlas Pekingis 2013. aastal vastu võetud 2020. aasta strateegilise tegevuskava eesmärkidega;

| 30. | kiidab heaks ELi ja Hiina tihedama koostöö ja kogemustevahetuse tarbijaõiguste ja tarbijakaitse vallas ning Hiina valitsuse vastavate reageerimismeetmete tugevdamise, mis kajastub jaemüüjate kutse-eeskirjade rangemates kohustustes muu hulgas seoses kauba tagastamise ja parandamise, võimalike pettuste, eksitava ja petliku reklaami, ettemakse korra ja tarbijate isikuandmete kaitsega, eelkõige arvestades Hiina internetipõhise ostusektori kiiret laienemist; |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks ELi ja Hiina tihedama koostöö ja kogemustevahetuse tarbijaõiguste ja tarbijakaitse vallas ning Hiina valitsuse vastavate reageerimismeetmete tugevdamise, mis kajastub jaemüüjate kutse-eeskirjade rangemates kohustustes muu hulgas seoses kauba tagastamise ja parandamise, võimalike pettuste, eksitava ja petliku reklaami, ettemakse korra ja tarbijate isikuandmete kaitsega, eelkõige arvestades Hiina internetipõhise ostusektori kiiret laienemist;

| 31. | märgib, et viimastel aastatel on Hiina terrorismivastane poliitika kiiresti arenenud reageerivast „terrorismivastasest kaitsest“ ennetavaks „terrorismivastaseks sõjaks“ koos püsiva kriisiohjamisega, mis hõlmab asjaomastes piirkondades ja ühiskonnas enneolematu ulatusega meetmeid; on mures Hiinas peagi vastu võetava terrorismivastase võitluse seaduse pärast, mis võib kaasa tuua uusi sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse ning usuvabaduse rikkumisi, eelkõige vähemusrühmadega asustatud piirkondades Tiibetis ja Xinjiangis; |
| --- | --- |

31.

märgib, et viimastel aastatel on Hiina terrorismivastane poliitika kiiresti arenenud reageerivast „terrorismivastasest kaitsest“ ennetavaks „terrorismivastaseks sõjaks“ koos püsiva kriisiohjamisega, mis hõlmab asjaomastes piirkondades ja ühiskonnas enneolematu ulatusega meetmeid; on mures Hiinas peagi vastu võetava terrorismivastase võitluse seaduse pärast, mis võib kaasa tuua uusi sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse ning usuvabaduse rikkumisi, eelkõige vähemusrühmadega asustatud piirkondades Tiibetis ja Xinjiangis;

| 32. | toetab Hiina rahva püüdeid terrorismi ja äärmusluse vastu võidelda, kuid tunneb muret, et kui Hiina terrorismivastase seaduse eelnõus terroristi mõiste määratlust põhjalikult ei muudeta, võib see anda alust karistada pea iga Tiibeti kultuuri, usu või identiteedi rahumeelse väljenduse eest, mis riiklikult heakskiidetud mentaliteedist erineb; |
| --- | --- |

32.

toetab Hiina rahva püüdeid terrorismi ja äärmusluse vastu võidelda, kuid tunneb muret, et kui Hiina terrorismivastase seaduse eelnõus terroristi mõiste määratlust põhjalikult ei muudeta, võib see anda alust karistada pea iga Tiibeti kultuuri, usu või identiteedi rahumeelse väljenduse eest, mis riiklikult heakskiidetud mentaliteedist erineb;

| 33. | kutsub Hiinat üles suurendama internetivabadust ning austama kõigi riikide küberjulgeolekut; |
| --- | --- |

33.

kutsub Hiinat üles suurendama internetivabadust ning austama kõigi riikide küberjulgeolekut;

| 34. | tunneb muret asjaolu pärast, et Xinjiang on sattunud suletud ringi, kuna ühest küljest tegutsevad turgi keelt kõnelevate uiguuri moslemite seas vägivaldsed separatistlikud äärmusrühmitused, kes siiski ei esinda valdavat enamust, teisest küljest vastab Peking stabiilsuse säilitamiseks sotsiaalsetele rahutustele üha sagedamini repressioonidega, suurendades piirkonnas oma julgeolekuaparaadi kohaolekut, võõrandades paljud uiguurid Pekingist ja soodustades uiguuri elanikkonna seas han-hiinlaste vastast meeleolu; mõistab hukka uiguuri kultuuri tõrjumise Xinjiangis, sh uiguuri ametnikele mošeede külastamise ja kohati ramadaani tähistamise keelamise; palub Hiina ametiasutustel teha kõik võimalik, et arendada tõelist dialoogi uiguuri kogukonnaga ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti; juhib murega tähelepanu reisipiirangutele, mida eeskätt Tiibetis ja Xinjiangis võidakse ELi kodanikele, eriti diplomaatidele ja ajakirjanikele määrata; märgib, et ELi liikmesriikides ei kohaldata Hiina kodanikele (k.a diplomaadid ja ajakirjanikud) ühtegi sellist piirangut; nõuab seetõttu kindlalt, et võetaks meetmed vastastikkuse põhimõtte jõustamiseks; |
| --- | --- |

34.

tunneb muret asjaolu pärast, et Xinjiang on sattunud suletud ringi, kuna ühest küljest tegutsevad turgi keelt kõnelevate uiguuri moslemite seas vägivaldsed separatistlikud äärmusrühmitused, kes siiski ei esinda valdavat enamust, teisest küljest vastab Peking stabiilsuse säilitamiseks sotsiaalsetele rahutustele üha sagedamini repressioonidega, suurendades piirkonnas oma julgeolekuaparaadi kohaolekut, võõrandades paljud uiguurid Pekingist ja soodustades uiguuri elanikkonna seas han-hiinlaste vastast meeleolu; mõistab hukka uiguuri kultuuri tõrjumise Xinjiangis, sh uiguuri ametnikele mošeede külastamise ja kohati ramadaani tähistamise keelamise; palub Hiina ametiasutustel teha kõik võimalik, et arendada tõelist dialoogi uiguuri kogukonnaga ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti; juhib murega tähelepanu reisipiirangutele, mida eeskätt Tiibetis ja Xinjiangis võidakse ELi kodanikele, eriti diplomaatidele ja ajakirjanikele määrata; märgib, et ELi liikmesriikides ei kohaldata Hiina kodanikele (k.a diplomaadid ja ajakirjanikud) ühtegi sellist piirangut; nõuab seetõttu kindlalt, et võetaks meetmed vastastikkuse põhimõtte jõustamiseks;

| 35. | väljendab poolehoidu demokraatlikke reforme pooldavatele Hongkongi elanikele ja solidaarsust nendega; rõhutab, et Hongkongi autonoomia on tagatud selle põhiseaduses (Basic Law); leiab, et täielike ja üldiste valimiste kehtestamine erihalduspiirkonnas on täielikult kooskõlas põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“; taunib asjaolu, et Hongkongi valitsusjuhi valimise seaduse reformi ei suudetud lõpuni viia; avaldab lootust, et lähitulevikus on võimalik alustada uut reformiprotsessi, et anda Hongkongi kodanikele 2017. aastal üldiste valimiste õigus ja tõeline võimalus valida mitme kandidaadi vahel; tervitab Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta ühisaruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hongkongi erihalduspiirkond – 2014. aasta aruanne“ ning toetab ELi pühendumust demokraatia, sh õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamisele Hongkongis; |
| --- | --- |

35.

väljendab poolehoidu demokraatlikke reforme pooldavatele Hongkongi elanikele ja solidaarsust nendega; rõhutab, et Hongkongi autonoomia on tagatud selle põhiseaduses (Basic Law); leiab, et täielike ja üldiste valimiste kehtestamine erihalduspiirkonnas on täielikult kooskõlas põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“; taunib asjaolu, et Hongkongi valitsusjuhi valimise seaduse reformi ei suudetud lõpuni viia; avaldab lootust, et lähitulevikus on võimalik alustada uut reformiprotsessi, et anda Hongkongi kodanikele 2017. aastal üldiste valimiste õigus ja tõeline võimalus valida mitme kandidaadi vahel; tervitab Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta ühisaruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hongkongi erihalduspiirkond – 2014. aasta aruanne“ ning toetab ELi pühendumust demokraatia, sh õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamisele Hongkongis;

| 36. | toetab igati lähenemisviisi „üks riik, kaks süsteemi“ kui Hongkongi ja Macau erihalduspiirkondade ning Mandri-Hiina vaheliste heade suhete alust; |
| --- | --- |

36.

toetab igati lähenemisviisi „üks riik, kaks süsteemi“ kui Hongkongi ja Macau erihalduspiirkondade ning Mandri-Hiina vaheliste heade suhete alust;

| 37. | tunneb muret hiljutiste poliitiliste ja kodanikurahutuste pärast Hongkongis ning kutsub Hiinat üles täitma Hongkongi kodanike ees võetud kohustust tagada neile nende õigused ja vabadused 1984. aastal allkirjastatud Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsiooni tingimustel; |
| --- | --- |

37.

tunneb muret hiljutiste poliitiliste ja kodanikurahutuste pärast Hongkongis ning kutsub Hiinat üles täitma Hongkongi kodanike ees võetud kohustust tagada neile nende õigused ja vabadused 1984. aastal allkirjastatud Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsiooni tingimustel;

Välisolukord

| 38. | märgib, et president Xi Jinpingi rahvuse taaselustamise projekt „Hiina unistus“ näeb ette Hiina jõulisemat ja aktiivsemat rolli maailmas; ergutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti uurima võimalusi töötada koos USAga välja ühine lähenemisviis Hiina suhtes nendes valdkondades, kus see aitaks edendada ELi huve; rõhutab, et Hiina järjekindel tõus ülemaailmseks mõjutajaks nõuab suhetes Hiinaga Euroopa strateegiliste prioriteetide pidevat ja kiiret läbivaatamist; rõhutab, et üleilmastumise ja vastastikuse sõltuvuse kontekstis on vajalik, et Hiina taoline suurriik osaleks aktiivsemalt ja konstruktiivsemalt nii üleilmsete probleemide kui ka piirkondlike konfliktide lahendamisel ning rahvusvahelist õigust, üldkehtivaid väärtusi ja rahu austava maailmakorra loomisel; on seisukohal, et Hiina peaks aina kindlamalt näitama oma kuuluvust maailma juhtivate riikide hulka, tegutsedes kõigile kehtestatud eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

38.

märgib, et president Xi Jinpingi rahvuse taaselustamise projekt „Hiina unistus“ näeb ette Hiina jõulisemat ja aktiivsemat rolli maailmas; ergutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti uurima võimalusi töötada koos USAga välja ühine lähenemisviis Hiina suhtes nendes valdkondades, kus see aitaks edendada ELi huve; rõhutab, et Hiina järjekindel tõus ülemaailmseks mõjutajaks nõuab suhetes Hiinaga Euroopa strateegiliste prioriteetide pidevat ja kiiret läbivaatamist; rõhutab, et üleilmastumise ja vastastikuse sõltuvuse kontekstis on vajalik, et Hiina taoline suurriik osaleks aktiivsemalt ja konstruktiivsemalt nii üleilmsete probleemide kui ka piirkondlike konfliktide lahendamisel ning rahvusvahelist õigust, üldkehtivaid väärtusi ja rahu austava maailmakorra loomisel; on seisukohal, et Hiina peaks aina kindlamalt näitama oma kuuluvust maailma juhtivate riikide hulka, tegutsedes kõigile kehtestatud eeskirjade kohaselt;

| 39. | märgib, et president Xi on seadnud suhted USAga esikohale, nagu näitab tema ettepanek luua Hiina, USA ning teiste piirkonna riikide vahel uut tüüpi suurvõimude suhe; pooldab konstruktiivsemat lähenemist uuele maailmakorrale, mida Hiina peaks aitama rajada ja integreerida ning mis põhineb inimõiguste, demokraatia ja julgeoleku üldväärtustel; palub, et EL oleks Aasias aktiivsem ning teeks Hiina ja USAga koostööd, et muuta piirkond stabiilsemaks; |
| --- | --- |

39.

märgib, et president Xi on seadnud suhted USAga esikohale, nagu näitab tema ettepanek luua Hiina, USA ning teiste piirkonna riikide vahel uut tüüpi suurvõimude suhe; pooldab konstruktiivsemat lähenemist uuele maailmakorrale, mida Hiina peaks aitama rajada ja integreerida ning mis põhineb inimõiguste, demokraatia ja julgeoleku üldväärtustel; palub, et EL oleks Aasias aktiivsem ning teeks Hiina ja USAga koostööd, et muuta piirkond stabiilsemaks;

| 40. | rõhutab, et hiljutises valges raamatus Hiina sõjalise strateegia kohta esitatakse Pekingi kavatsus suurendada Hiina mereväge ja laiendada selle operatsioonide ulatust, minnes „rannikulähedaste vete kaitselt“ üle „avamerekaitsele“; mõistab hukka ühepoolse õhukaitse tuvastusvööndi loomise ning sellest tuleneva nõude kontrollida Jaapani ja Lõuna-Korea territooriumil toimuvat lennuliiklust; nõuab tasakaalustatud hoiakut, et mitte muuta Hiina naabreid murelikuks ja tekitada Vaiksel ja India ookeanil rohkem pingeid ning et tagada Euroopale ülimalt tähtis meresõiduvabadus; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et hiljutises valges raamatus Hiina sõjalise strateegia kohta esitatakse Pekingi kavatsus suurendada Hiina mereväge ja laiendada selle operatsioonide ulatust, minnes „rannikulähedaste vete kaitselt“ üle „avamerekaitsele“; mõistab hukka ühepoolse õhukaitse tuvastusvööndi loomise ning sellest tuleneva nõude kontrollida Jaapani ja Lõuna-Korea territooriumil toimuvat lennuliiklust; nõuab tasakaalustatud hoiakut, et mitte muuta Hiina naabreid murelikuks ja tekitada Vaiksel ja India ookeanil rohkem pingeid ning et tagada Euroopale ülimalt tähtis meresõiduvabadus;

| 41. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata 2002. aasta tegevusdeklaratsioonile hõivavad mitmed osalised Spratly saartel maad, ja on eriti mures Hiina ulatusliku tegevuse pärast, mis hõlmab sõjaliste rajatiste, sadamate ja vähemalt ühe lennuvälja ehitamist; hoiatab iseäranis ohu eest, mida põhjustab konkureerivate sõjalaevade ja õhupatrullide suurenenud kohalolek ja vastasseis piirkonnas ning võimalik õhukaitse tuvastusvööndi kehtestamine Lõuna-Hiina mere kohal; |
| --- | --- |

41.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata 2002. aasta tegevusdeklaratsioonile hõivavad mitmed osalised Spratly saartel maad, ja on eriti mures Hiina ulatusliku tegevuse pärast, mis hõlmab sõjaliste rajatiste, sadamate ja vähemalt ühe lennuvälja ehitamist; hoiatab iseäranis ohu eest, mida põhjustab konkureerivate sõjalaevade ja õhupatrullide suurenenud kohalolek ja vastasseis piirkonnas ning võimalik õhukaitse tuvastusvööndi kehtestamine Lõuna-Hiina mere kohal;

| 42. | on jätkuvalt häiritud Lõuna-Hiina merel tegutsejate pingete eskaleerumisest, kutsub seetõttu kõiki asjaosalisi vältima Lõuna-Hiina merel ühepoolset provotseerimist ja rõhutab vaidluste rahumeelse lahendamise tähtsust, tuginedes rahvusvahelisele avalikule õigusele ja kasutades erapooletut rahvusvahelist vahendamist, näiteks ÜRO mereõiguse konventsiooni; peab kahetsusväärseks, et Hiina keeldub tunnistamast nii ÜRO mereõiguse konventsiooni kui ka Alalise Vahekohtu kohtualluvust; nõuab tungivalt, et Hiina oma seisukoha uuesti läbi vaataks ja kutsub üles kõiki osapooli, sealhulgas Hiinat, austama ÜRO mereõiguse konventsiooni lõplikku otsust; on seisukohal, et võimalik viis pingete rahumeelseks lahendamiseks Lõuna- ja Ida-Hiina merel on läbirääkimised nende merealade rahumeelse kasutamise toimimisjuhendite üle ja juhendite ühine rakendamine, kaasa arvatud turvaliste kaubateede ja püügikvootide kehtestamine ning piirkondade eraldamine maavarade uurimiseks; toetab ASEANi 26. tippkohtumise tungivat palvet võtta kiiresti vastu Lõuna-Hiina mere käitumisjuhend; peab sellega seoses tervitatavaks Hiina ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) hiljutist kokkulepet kiirendada konsulteerimist Lõuna-Hiina mere vaidlustes kohaldatava käitumisjuhendi üle; võtab teadmiseks Taiwani Lõuna-Hiina mere rahualgatuse, mille eesmärk on saavutada konsensus käitumisjuhendi ja sellise mehhanismi loomise asjus, mis võimaldab kõigil osalistel piirkonna loodusvarade ja mereressursside ühisel kasutamisel koostööd teha; toetab kõiki meetmeid, mis võimaldavad muuta Lõuna-Hiina mere rahu ja koostöö piirkonnaks; |
| --- | --- |

42.

on jätkuvalt häiritud Lõuna-Hiina merel tegutsejate pingete eskaleerumisest, kutsub seetõttu kõiki asjaosalisi vältima Lõuna-Hiina merel ühepoolset provotseerimist ja rõhutab vaidluste rahumeelse lahendamise tähtsust, tuginedes rahvusvahelisele avalikule õigusele ja kasutades erapooletut rahvusvahelist vahendamist, näiteks ÜRO mereõiguse konventsiooni; peab kahetsusväärseks, et Hiina keeldub tunnistamast nii ÜRO mereõiguse konventsiooni kui ka Alalise Vahekohtu kohtualluvust; nõuab tungivalt, et Hiina oma seisukoha uuesti läbi vaataks ja kutsub üles kõiki osapooli, sealhulgas Hiinat, austama ÜRO mereõiguse konventsiooni lõplikku otsust; on seisukohal, et võimalik viis pingete rahumeelseks lahendamiseks Lõuna- ja Ida-Hiina merel on läbirääkimised nende merealade rahumeelse kasutamise toimimisjuhendite üle ja juhendite ühine rakendamine, kaasa arvatud turvaliste kaubateede ja püügikvootide kehtestamine ning piirkondade eraldamine maavarade uurimiseks; toetab ASEANi 26. tippkohtumise tungivat palvet võtta kiiresti vastu Lõuna-Hiina mere käitumisjuhend; peab sellega seoses tervitatavaks Hiina ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) hiljutist kokkulepet kiirendada konsulteerimist Lõuna-Hiina mere vaidlustes kohaldatava käitumisjuhendi üle; võtab teadmiseks Taiwani Lõuna-Hiina mere rahualgatuse, mille eesmärk on saavutada konsensus käitumisjuhendi ja sellise mehhanismi loomise asjus, mis võimaldab kõigil osalistel piirkonna loodusvarade ja mereressursside ühisel kasutamisel koostööd teha; toetab kõiki meetmeid, mis võimaldavad muuta Lõuna-Hiina mere rahu ja koostöö piirkonnaks;

| 43. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegias sätestatud prioriteetidest lähtudes kindlaks teha, millised ohud ähvardaksid rahu ja julgeolekut piirkonnas ja kogu maailmas, kui Ida- ja Lõuna-Hiina merel peaks tekkima relvastatud konflikt ning kuidas selline konflikt võiks ohustada meresõiduvabadust ja -julgeolekut ning Euroopa erihuvisid selles piirkonnas; leiab, et kuna teised osalejad (eelkõige Austraalia) on Vaiksel ookeanil juba poliitiliselt väga aktiivsed, peaks EL piirkonna julgeoleku tõhusaks toetamiseks lähtuma kahe- ja mitmepoolsest koostööst; |
| --- | --- |

43.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegias sätestatud prioriteetidest lähtudes kindlaks teha, millised ohud ähvardaksid rahu ja julgeolekut piirkonnas ja kogu maailmas, kui Ida- ja Lõuna-Hiina merel peaks tekkima relvastatud konflikt ning kuidas selline konflikt võiks ohustada meresõiduvabadust ja -julgeolekut ning Euroopa erihuvisid selles piirkonnas; leiab, et kuna teised osalejad (eelkõige Austraalia) on Vaiksel ookeanil juba poliitiliselt väga aktiivsed, peaks EL piirkonna julgeoleku tõhusaks toetamiseks lähtuma kahe- ja mitmepoolsest koostööst;

| 44. | palub tungivalt, et Hiina valitsus kasutaks kogu oma mõjuvõimu, et tagada Korea poolsaarel stabiilsus, veenda Põhja-Koread naasma usaldusväärsete tuumarelvastusest loobumise läbirääkimiste juurde ja astuma tuumarelvavabaks muutumiseks konkreetseid samme; tuletab meelde, et Hiina on endiselt Põhja-Korea tähtsaim liitlane, ja seetõttu ergutab Hiina valitsust konstruktiivsele koostööle rahvusvahelise üldsusega, et kiiresti leevendada Põhja-Korea kohutavat inimõigusolukorda, sealhulgas aidates tuhandeid Põhja-Korea pagulasi, kes ületavad Hiina piiri, pagedes koduriigi jubedate elutingimuste eest; nõuab, et kooskõlas oma kohustustega ÜRO pagulasseisundi konventsiooni osalisriigina ei keelaks Hiina neile pagulastele varjupaigaõigust ega saadaks neid sunniviisiliselt tagasi Põhja-Koreasse, vaid kaitseks nende põhilisi inimõigusi; palub ELil avaldada Hiina valitsusele selles valdkonnas diplomaatilist survet kooskõlas oma üleilmsete tuumarelva leviku tõkestamise eesmärkidega; |
| --- | --- |

44.

palub tungivalt, et Hiina valitsus kasutaks kogu oma mõjuvõimu, et tagada Korea poolsaarel stabiilsus, veenda Põhja-Koread naasma usaldusväärsete tuumarelvastusest loobumise läbirääkimiste juurde ja astuma tuumarelvavabaks muutumiseks konkreetseid samme; tuletab meelde, et Hiina on endiselt Põhja-Korea tähtsaim liitlane, ja seetõttu ergutab Hiina valitsust konstruktiivsele koostööle rahvusvahelise üldsusega, et kiiresti leevendada Põhja-Korea kohutavat inimõigusolukorda, sealhulgas aidates tuhandeid Põhja-Korea pagulasi, kes ületavad Hiina piiri, pagedes koduriigi jubedate elutingimuste eest; nõuab, et kooskõlas oma kohustustega ÜRO pagulasseisundi konventsiooni osalisriigina ei keelaks Hiina neile pagulastele varjupaigaõigust ega saadaks neid sunniviisiliselt tagasi Põhja-Koreasse, vaid kaitseks nende põhilisi inimõigusi; palub ELil avaldada Hiina valitsusele selles valdkonnas diplomaatilist survet kooskõlas oma üleilmsete tuumarelva leviku tõkestamise eesmärkidega;

| 45. | nõuab, et Hiina valitsus mõjutaks Pakistani hoiduma piirkonnas ebastabiilsuse suurendamisest; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et Hiina valitsus mõjutaks Pakistani hoiduma piirkonnas ebastabiilsuse suurendamisest;

| 46. | tervitab ELi ja Hiina julgeoleku- ja kaitsekoostööd, sh piraatlusevastaseid operatsioone Adeni lahel, ning nõuab täiendavaid ühiseid jõupingutusi terrorismi taoliste üleilmsete julgeoleku- ja kaitseprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

46.

tervitab ELi ja Hiina julgeoleku- ja kaitsekoostööd, sh piraatlusevastaseid operatsioone Adeni lahel, ning nõuab täiendavaid ühiseid jõupingutusi terrorismi taoliste üleilmsete julgeoleku- ja kaitseprobleemide lahendamiseks;

| 47. | juhib Pekingi tähelepanu USA ja ELi asendamatule rollile Hiina moderniseerimiseesmärkide saavutamisel; tuletab ühtlasi Pekingile meelde tema kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikme rahvusvahelisi kohustusi ja vastutust seoses rahu ja üleilmse julgeoleku toetamisega; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Hiina ja Venemaa blokeerivad jätkuvalt ÜRO meetmeid Süüria suhtes, kus Bashār al-Assad juba üle nelja aasta Süüria rahva vastu surmavat sõda peab; |
| --- | --- |

47.

juhib Pekingi tähelepanu USA ja ELi asendamatule rollile Hiina moderniseerimiseesmärkide saavutamisel; tuletab ühtlasi Pekingile meelde tema kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikme rahvusvahelisi kohustusi ja vastutust seoses rahu ja üleilmse julgeoleku toetamisega; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Hiina ja Venemaa blokeerivad jätkuvalt ÜRO meetmeid Süüria suhtes, kus Bashār al-Assad juba üle nelja aasta Süüria rahva vastu surmavat sõda peab;

| 48. | rõhutab, kui tähtis on Hiina ja ELi ning teiste peamiste rahvusvaheliste osalejate vastastikune usaldus ja koostöö üleilmsete julgeolekuprobleemide lahendamisel; loodab, et Hiina pakub oma toetust ELi ja USA algatustele, mille eesmärk on teha lõpp Ida-Ukraina konflikti põhjustanud rahvusvahelise õiguse rikkumistele ning taastada Venemaa kallaletungi järel Ukraina territoriaalne terviklikkus ja suveräänsus; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, kui tähtis on Hiina ja ELi ning teiste peamiste rahvusvaheliste osalejate vastastikune usaldus ja koostöö üleilmsete julgeolekuprobleemide lahendamisel; loodab, et Hiina pakub oma toetust ELi ja USA algatustele, mille eesmärk on teha lõpp Ida-Ukraina konflikti põhjustanud rahvusvahelise õiguse rikkumistele ning taastada Venemaa kallaletungi järel Ukraina territoriaalne terviklikkus ja suveräänsus;

Inimõiguste olukord

| 49. | märgib, et Hiina ametlik üldkehtivate inimõiguste toetamise püüdlus ja halvenev inimõiguste olukord on teravas vastuolus; märgib, et 2013. aastal algas Hiinas inimõiguste ja vabaduste olukord halvenemine, millega on kaasnenud veelgi suurem mahasurumine ning kodanikuühiskonna sõnaõiguse ja rahumeelse tegevuse jätkuv piiramine; tunneb tõsist muret arvukate kodaniku- ja inimõiguste aktivistide ning valitsuse kritiseerijate vahistamise, kohtu alla andmise ja süüdimõistmise ning asjaolu pärast, et Hiina politsei on vahistanud või üle kuulanud rohkem kui sada inimõiguste juristi ja aktivisti; palub Hiina ametivõimudel vahistatud isikud vabastada ja tagada, et nad saaksid oma kutsealal takistamatult tegutseda; |
| --- | --- |

49.

märgib, et Hiina ametlik üldkehtivate inimõiguste toetamise püüdlus ja halvenev inimõiguste olukord on teravas vastuolus; märgib, et 2013. aastal algas Hiinas inimõiguste ja vabaduste olukord halvenemine, millega on kaasnenud veelgi suurem mahasurumine ning kodanikuühiskonna sõnaõiguse ja rahumeelse tegevuse jätkuv piiramine; tunneb tõsist muret arvukate kodaniku- ja inimõiguste aktivistide ning valitsuse kritiseerijate vahistamise, kohtu alla andmise ja süüdimõistmise ning asjaolu pärast, et Hiina politsei on vahistanud või üle kuulanud rohkem kui sada inimõiguste juristi ja aktivisti; palub Hiina ametivõimudel vahistatud isikud vabastada ja tagada, et nad saaksid oma kutsealal takistamatult tegutseda;

| 50. | on veendunud, et ELi ja Hiina tugevad suhted peavad looma kindla aluse küpsele, sisukale ja avatud inimõigustedialoogile, mis põhineb vastastikusel austusel; on samuti veendunud, et ELi ja Hiina suhete 40. aastapäev 2015. aastal annab tõelise võimaluse selles valdkonnas edusamme teha; |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et ELi ja Hiina tugevad suhted peavad looma kindla aluse küpsele, sisukale ja avatud inimõigustedialoogile, mis põhineb vastastikusel austusel; on samuti veendunud, et ELi ja Hiina suhete 40. aastapäev 2015. aastal annab tõelise võimaluse selles valdkonnas edusamme teha;

| 51. | nõuab, et Euroopa Liit nõuaks ka edaspidi kõigi tasandite dialoogides Hiina inimõiguste olukorra parandamist ning lisaks inimõigusi käsitlevad sätted igasse Hiinaga sõlmitavasse kahepoolsesse lepingusse; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et Euroopa Liit nõuaks ka edaspidi kõigi tasandite dialoogides Hiina inimõiguste olukorra parandamist ning lisaks inimõigusi käsitlevad sätted igasse Hiinaga sõlmitavasse kahepoolsesse lepingusse;

| 52. | kiidab heaks 8. ja 9. detsembril 2014. aastal toimunud 33. ELi ja Hiina inimõigustedialoogi; märgib, et see dialoog koos teiste rahvusvaheliste partnerite survega on aidanud toetada mõningaid konkreetseid meetmeid; rõhutab, et EL on mitmel korral selgelt öelnud, et soovib dialoogi tulemusena näha inimõiguste olukorra tuntavat paranemist; |
| --- | --- |

52.

kiidab heaks 8. ja 9. detsembril 2014. aastal toimunud 33. ELi ja Hiina inimõigustedialoogi; märgib, et see dialoog koos teiste rahvusvaheliste partnerite survega on aidanud toetada mõningaid konkreetseid meetmeid; rõhutab, et EL on mitmel korral selgelt öelnud, et soovib dialoogi tulemusena näha inimõiguste olukorra tuntavat paranemist;

| 53. | tuletab meelde, et inimõiguste üldkehtivus on alati olnud ELi ja Hiina inimõigusdialoogide keskmes; märgib murelikult, et Hiina ametlik seisukoht kahtleb inimõiguste üldkehtivuses, tuues põhjuseks kultuurilisi erinevusi, ning see on olnud oluline kontseptuaalsete lahkarvamuste allikas, põhjustades ELi – Hiina suhetes mõistmatust ja umbusaldust ja piirates ELi – Hiina inimõigusdialoogide edusamme; kutsub seetõttu Hiina juhtkonda üles oma seisukohti läbi mõtlema ja austama inimõiguste üldkehtivust kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga; nõuab samuti, et ELi institutsioonid teeksid Hiina ametivõimudega peetavates dialoogides koostööd inimõiguste üldkehtivuse suurema austamise nimel; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et inimõiguste üldkehtivus on alati olnud ELi ja Hiina inimõigusdialoogide keskmes; märgib murelikult, et Hiina ametlik seisukoht kahtleb inimõiguste üldkehtivuses, tuues põhjuseks kultuurilisi erinevusi, ning see on olnud oluline kontseptuaalsete lahkarvamuste allikas, põhjustades ELi – Hiina suhetes mõistmatust ja umbusaldust ja piirates ELi – Hiina inimõigusdialoogide edusamme; kutsub seetõttu Hiina juhtkonda üles oma seisukohti läbi mõtlema ja austama inimõiguste üldkehtivust kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga; nõuab samuti, et ELi institutsioonid teeksid Hiina ametivõimudega peetavates dialoogides koostööd inimõiguste üldkehtivuse suurema austamise nimel;

| 54. | on endiselt äärmiselt mures selle pärast, et Hiina on praegu maailma surmanuhtluse kasutaja ja laseb igal aastal salaja hukata tuhandeid inimesi, eirates rahvusvahelisi surmanuhtluse kasutamise miinimumstandardeid; rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab kaasa inimväärikuse suurendamisele ja inimõiguste järkjärgulisele arendamisele; |
| --- | --- |

54.

on endiselt äärmiselt mures selle pärast, et Hiina on praegu maailma surmanuhtluse kasutaja ja laseb igal aastal salaja hukata tuhandeid inimesi, eirates rahvusvahelisi surmanuhtluse kasutamise miinimumstandardeid; rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab kaasa inimväärikuse suurendamisele ja inimõiguste järkjärgulisele arendamisele;

| 55. | tunneb endiselt muret sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabaduse ning inimõigusorganisatsioonide tegevuse püsiva range piiramise pärast; |
| --- | --- |

55.

tunneb endiselt muret sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabaduse ning inimõigusorganisatsioonide tegevuse püsiva range piiramise pärast;

| 56. | mõistab hukka usu- ja rahvusvähemuste sagedase diskrimineerimise Hiinas; |
| --- | --- |

56.

mõistab hukka usu- ja rahvusvähemuste sagedase diskrimineerimise Hiinas;

| 57. | kritiseerib asjaolu, et usuvabadus ei ole Hiinas põhiseadusega nominaalselt tagatud õigus ja et tegelikult lubab valitsus usku praktiseerida ainult ametlikult heakskiidetud ja tunnustatud usuorganisatsioonidel; toetab Hiina kirikute vastupanu valitsuse uuendatud strateegiale kristluse hiinapärasemaks muutmiseks; taunib eelkõige Zhejiangi provintsis jätkuvat kristlastevastast kampaaniat, mille käigus 2014. aastal lammutati tosin kirikut ja eemaldati üle 400 risti; jagab kirikute muret teiste provintside pärast, kus on palju kristlasi; mõistab samuti hukka nn patriootilise kasvatuse raames korraldatud budismivastased kampaaniad, sh Tiibeti budistlike kloostrite riikliku juhtimise meetmed; mõistab hukka budistlikele munkadele ja nunnadele ette nähtud nn seadusliku hariduse programmid; ei mõista dalai-laama kujutiste keelamist Hiinas ega nõustu sellega; on mures, et Hiina kriminaalseadust kuritarvitatakse tiibetlaste ja budistide tagakiusamiseks, kelle usutegevus võrdsustatakse separatismiga, ja peab selle kinnituseks tõsiasja, et umbes 44 % Tiibeti poliitilistest vangidest on mungad ja nunnad; taunib asjaolu, et budismi praktiseerimise võimalused Tiibetis halvenesid märgatavalt pärast Tiibeti 2008. aasta märtsi meeleavaldusi, mille järel Hiina valitsus asus nn patriootilist kasvatust veelgi hoogsamalt teostama, muu hulgas võttes meetmeid Tiibeti budistlike kloostrite üksikasjalikuks kontrollimiseks, näiteks igasse kloostrisse ilma valimisteta määratud halduskomiteede kaudu, munkade ja nunnade nn seadusliku hariduse abil, mis peab tagama, et nad „ei osaleks emamaa lõhestamise ja ühiskondliku korra häirimise aktsioonides“, samuti keelates dalai-laama kujutised; |
| --- | --- |

57.

kritiseerib asjaolu, et usuvabadus ei ole Hiinas põhiseadusega nominaalselt tagatud õigus ja et tegelikult lubab valitsus usku praktiseerida ainult ametlikult heakskiidetud ja tunnustatud usuorganisatsioonidel; toetab Hiina kirikute vastupanu valitsuse uuendatud strateegiale kristluse hiinapärasemaks muutmiseks; taunib eelkõige Zhejiangi provintsis jätkuvat kristlastevastast kampaaniat, mille käigus 2014. aastal lammutati tosin kirikut ja eemaldati üle 400 risti; jagab kirikute muret teiste provintside pärast, kus on palju kristlasi; mõistab samuti hukka nn patriootilise kasvatuse raames korraldatud budismivastased kampaaniad, sh Tiibeti budistlike kloostrite riikliku juhtimise meetmed; mõistab hukka budistlikele munkadele ja nunnadele ette nähtud nn seadusliku hariduse programmid; ei mõista dalai-laama kujutiste keelamist Hiinas ega nõustu sellega; on mures, et Hiina kriminaalseadust kuritarvitatakse tiibetlaste ja budistide tagakiusamiseks, kelle usutegevus võrdsustatakse separatismiga, ja peab selle kinnituseks tõsiasja, et umbes 44 % Tiibeti poliitilistest vangidest on mungad ja nunnad; taunib asjaolu, et budismi praktiseerimise võimalused Tiibetis halvenesid märgatavalt pärast Tiibeti 2008. aasta märtsi meeleavaldusi, mille järel Hiina valitsus asus nn patriootilist kasvatust veelgi hoogsamalt teostama, muu hulgas võttes meetmeid Tiibeti budistlike kloostrite üksikasjalikuks kontrollimiseks, näiteks igasse kloostrisse ilma valimisteta määratud halduskomiteede kaudu, munkade ja nunnade nn seadusliku hariduse abil, mis peab tagama, et nad „ei osaleks emamaa lõhestamise ja ühiskondliku korra häirimise aktsioonides“, samuti keelates dalai-laama kujutised;

| 58. | märgib, et president Xi Jinping on võtnud teatud kohustused, et terviklikult edendada riigi valitsemist õigusriigi põhimõtte kohaselt ja võidelda korruptsiooni vastu; tunneb samas sügavat muret, et hiljuti on vahistatud üle 200 peamiselt inimõigustega tegeleva advokaadi, kusjuures paljusid neist süüdistatakse avaliku korra rikkumises ja partei kahjustamise püüetes, ning et ametivõimude väitel kaitstakse selliste drastiliste meetmetega tegelikult Hiina õigussüsteemi; rõhutab, et need meetmed on vastuolus võimude väitega õigusriigi põhimõtte edendamise kohta ja õõnestavad poliitika reformimise jõupingutusi; |
| --- | --- |

58.

märgib, et president Xi Jinping on võtnud teatud kohustused, et terviklikult edendada riigi valitsemist õigusriigi põhimõtte kohaselt ja võidelda korruptsiooni vastu; tunneb samas sügavat muret, et hiljuti on vahistatud üle 200 peamiselt inimõigustega tegeleva advokaadi, kusjuures paljusid neist süüdistatakse avaliku korra rikkumises ja partei kahjustamise püüetes, ning et ametivõimude väitel kaitstakse selliste drastiliste meetmetega tegelikult Hiina õigussüsteemi; rõhutab, et need meetmed on vastuolus võimude väitega õigusriigi põhimõtte edendamise kohta ja õõnestavad poliitika reformimise jõupingutusi;

| 59. | tuletab meelde, et Hiina ametliku seisukoha järgi on sotsiaal-majanduslikud õigused jätkuvalt tähtsamad kui üksikisiku poliitilised ja kodanikuõigused, samas kui Euroopas mõistetakse neid võrdväärsete põhiõigustena ning majandusareng ja inimõigused kuuluvad kokku, ning märgib, et erinevad arusaamad inimõigustest kajastuvad ka Euroopa ja Hiina ametlikes seisukohtades; rõhutab samuti, et inimõiguste terviklik kaitse on Hiina majanduskasvu jätkumiseks hädavajalik, ja nõuab seetõttu, et Hiina ametivõimud tagaksid nii sotsiaal-majanduslike kui ka poliitiliste ja kodanikuõiguste austamise; |
| --- | --- |

59.

tuletab meelde, et Hiina ametliku seisukoha järgi on sotsiaal-majanduslikud õigused jätkuvalt tähtsamad kui üksikisiku poliitilised ja kodanikuõigused, samas kui Euroopas mõistetakse neid võrdväärsete põhiõigustena ning majandusareng ja inimõigused kuuluvad kokku, ning märgib, et erinevad arusaamad inimõigustest kajastuvad ka Euroopa ja Hiina ametlikes seisukohtades; rõhutab samuti, et inimõiguste terviklik kaitse on Hiina majanduskasvu jätkumiseks hädavajalik, ja nõuab seetõttu, et Hiina ametivõimud tagaksid nii sotsiaal-majanduslike kui ka poliitiliste ja kodanikuõiguste austamise;

| 60. | kritiseerib Hiina äärmiselt piiratud meedia- ja rangelt kontrollitud digitaalkeskkonda, kus välismaine, sh Euroopa veebisisu on blokeeritud ning korrapäraselt kustutatakse ja tsenseeritakse poliitiliselt ohtlikuks peetavat kodumaist sisu; protesteerib selle vastu, et suur arv Hiina kodanikke on vangistatud süütegude eest, mis on seotud sõnavabadusega, eelkõige internetis; |
| --- | --- |

60.

kritiseerib Hiina äärmiselt piiratud meedia- ja rangelt kontrollitud digitaalkeskkonda, kus välismaine, sh Euroopa veebisisu on blokeeritud ning korrapäraselt kustutatakse ja tsenseeritakse poliitiliselt ohtlikuks peetavat kodumaist sisu; protesteerib selle vastu, et suur arv Hiina kodanikke on vangistatud süütegude eest, mis on seotud sõnavabadusega, eelkõige internetis;

| 61. | on sügavalt mures selle pärast, et Hiina valitsus jätkab karmikäelist poliitikat Tiibeti rahva suhtes, eelkõige vastustades dalai-laama nn kesktee-lähenemist, mis ei taotle ei iseseisvust ega eraldumist, vaid tõelist autonoomiat Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse raames; nõuab, et Hiina valitsus alustaks Tiibeti esindajatega uut dialoogi; protesteerib Tiibeti kultuuri tõrjumise vastu Hiina kommunistliku partei poolt ja kutsub Hiina ametivõime üles austama tiibetlaste sõna-, ühinemis- ja usuvabadust; taunib Tiibeti humanitaarolukorra halvenemist, mille tõttu on suurenenud enesesüütamiste arv; juhib murelikult tähelepanu hiljuti võetud meetmetele enesesüütamise kriminaliseerimise kohta, mille eesmärk on karistada väidetavalt enesesüütajatega seotud isikuid; mõistab hukka 2006. aastal alanud üle 2 miljoni Tiibeti nomaadi ja karjuse sunniviisilise ümberasustamise nn uutesse sotsialistlikesse küladesse, kus ümberasustatutel puuduvad tervishoiu, hariduse ja jõukuse saavutamise võimalused; tunneb samavõrd muret hani hiinlaste jätkuva ümberasustamise pärast Tiibetisse; väljendab muret piinamiste, kadumiste ja meelevaldse kinnipidamise ning poliitvangide arstiabita jätmise pärast, kaasa arvatud munk Tenzin Delek Rinpoche ja kümne muu väljapaistva tiibetlasest vangi juhtumid; nõuab kõigi vangistuses asetleidnud surmajuhtumite üksikasjalikku uurimist; tunneb sügavat muret Tiibeti keskkonna halvenemise pärast; rõhutab, et Tiibeti kiltmaa soojeneb kiiresti ja selle tulemusel võivad sulada Tiibeti liustikud, millest lähtuvad Aasia suurimad jõed; |
| --- | --- |

61.

on sügavalt mures selle pärast, et Hiina valitsus jätkab karmikäelist poliitikat Tiibeti rahva suhtes, eelkõige vastustades dalai-laama nn kesktee-lähenemist, mis ei taotle ei iseseisvust ega eraldumist, vaid tõelist autonoomiat Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse raames; nõuab, et Hiina valitsus alustaks Tiibeti esindajatega uut dialoogi; protesteerib Tiibeti kultuuri tõrjumise vastu Hiina kommunistliku partei poolt ja kutsub Hiina ametivõime üles austama tiibetlaste sõna-, ühinemis- ja usuvabadust; taunib Tiibeti humanitaarolukorra halvenemist, mille tõttu on suurenenud enesesüütamiste arv; juhib murelikult tähelepanu hiljuti võetud meetmetele enesesüütamise kriminaliseerimise kohta, mille eesmärk on karistada väidetavalt enesesüütajatega seotud isikuid; mõistab hukka 2006. aastal alanud üle 2 miljoni Tiibeti nomaadi ja karjuse sunniviisilise ümberasustamise nn uutesse sotsialistlikesse küladesse, kus ümberasustatutel puuduvad tervishoiu, hariduse ja jõukuse saavutamise võimalused; tunneb samavõrd muret hani hiinlaste jätkuva ümberasustamise pärast Tiibetisse; väljendab muret piinamiste, kadumiste ja meelevaldse kinnipidamise ning poliitvangide arstiabita jätmise pärast, kaasa arvatud munk Tenzin Delek Rinpoche ja kümne muu väljapaistva tiibetlasest vangi juhtumid; nõuab kõigi vangistuses asetleidnud surmajuhtumite üksikasjalikku uurimist; tunneb sügavat muret Tiibeti keskkonna halvenemise pärast; rõhutab, et Tiibeti kiltmaa soojeneb kiiresti ja selle tulemusel võivad sulada Tiibeti liustikud, millest lähtuvad Aasia suurimad jõed;

| 62. | nõuab, et Hiinasse investeerivad Euroopa ettevõtted austaksid rahvusvahelisi tööstandardeid ja võtaksid endale Hiina tööõigustest ulatuslikumad kohustused, kui Hiina õigused ei vasta rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele; |
| --- | --- |

62.

nõuab, et Hiinasse investeerivad Euroopa ettevõtted austaksid rahvusvahelisi tööstandardeid ja võtaksid endale Hiina tööõigustest ulatuslikumad kohustused, kui Hiina õigused ei vasta rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele;

Üleväinasuhted

| 63. | peab nii Hiinat kui ka Taiwani ELi tähtsateks majanduspartneriteks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas; tervitab kõiki paranemise märke üleväinasuhetes; pooldab läbirääkimiste korraldamist kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks ELi ja Taiwani vahel, kuna Taiwan on ELi ettevõtete jaoks parim piirkondlik juurdepääsutee Hiina turule ning mitmed riigid, nende seas Hiina Rahvavabariik, on Taiwaniga sellised (de facto) lepingud sõlminud; |
| --- | --- |

63.

peab nii Hiinat kui ka Taiwani ELi tähtsateks majanduspartneriteks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas; tervitab kõiki paranemise märke üleväinasuhetes; pooldab läbirääkimiste korraldamist kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks ELi ja Taiwani vahel, kuna Taiwan on ELi ettevõtete jaoks parim piirkondlik juurdepääsutee Hiina turule ning mitmed riigid, nende seas Hiina Rahvavabariik, on Taiwaniga sellised (de facto) lepingud sõlminud;

| 64. | võtab teadmiseks, et Hiina valitsus ei ole avaldanud vastuseisu Taiwani osalemisele mõnes ÜRO organisatsioonis (Maailma Terviseorganisatsioon, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon); väljendab muret selle pärast, et Hiina valitsus kinnitas uuesti 2005. aasta eraldumisvastase seaduse kehtivust, mis lubab kasutada sõjalisi vahendeid, kui Taiwan peaks end iseseisvaks kuulutama; taunib asjaolu, et Lõuna-Hiinas on endiselt 1 500 Taiwani poole sihitud pikamaaraketti; on seisukohal, et piirkonna järkjärguline demilitariseerimine aitaks poolte läbisaamist parandada; leiab, et kõik üleväinavaidlused tuleks lahendada rahumeelselt ja rahvusvahelise õiguse alusel; rõhutab, et kahe Taiwani väina äärse riigi tippametnike 23. mai 2015. aasta kohtumine Chinmeni saarel oli lootustandev samm; märgib, et see oli Hiina ja Taiwani üleväinasuhete juhtide kolmas ametlik kohtumine; toetab algatusi, mis aitavad arendada rahumeelseid üleväinasuhteid; |
| --- | --- |

64.

võtab teadmiseks, et Hiina valitsus ei ole avaldanud vastuseisu Taiwani osalemisele mõnes ÜRO organisatsioonis (Maailma Terviseorganisatsioon, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon); väljendab muret selle pärast, et Hiina valitsus kinnitas uuesti 2005. aasta eraldumisvastase seaduse kehtivust, mis lubab kasutada sõjalisi vahendeid, kui Taiwan peaks end iseseisvaks kuulutama; taunib asjaolu, et Lõuna-Hiinas on endiselt 1 500 Taiwani poole sihitud pikamaaraketti; on seisukohal, et piirkonna järkjärguline demilitariseerimine aitaks poolte läbisaamist parandada; leiab, et kõik üleväinavaidlused tuleks lahendada rahumeelselt ja rahvusvahelise õiguse alusel; rõhutab, et kahe Taiwani väina äärse riigi tippametnike 23. mai 2015. aasta kohtumine Chinmeni saarel oli lootustandev samm; märgib, et see oli Hiina ja Taiwani üleväinasuhete juhtide kolmas ametlik kohtumine; toetab algatusi, mis aitavad arendada rahumeelseid üleväinasuhteid;

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikide, ühinejariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, Hiina Rahvakongressile, Taiwani valitsusele ja Taiwani seadusandlikule kogule. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikide, ühinejariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, Hiina Rahvakongressile, Taiwani valitsusele ja Taiwani seadusandlikule kogule.

---

(1)  EÜT L 250, 19.9.1985, lk 2.

(2)  EÜT L 6, 11.1.2000, lk 40.

(3)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 33.

(4)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0096.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0462.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0075.

(9)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 219.

(10)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 132.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0097.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0411.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0412.

(14)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 80.

(15)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 185.

(16)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 98.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0603.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0252.

(19)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 59.

(20)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 471.

(21)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 118.

(22)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 121.

(23)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 185.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Ettevalmistused ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks – humanitaarabiga seonduvad probleemid ja võimalused

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 1991. aasta resolutsiooni 46/182 ÜRO humanitaar- ja hädaabi koordineerimise parandamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 1991. aasta resolutsiooni 46/182 ÜRO humanitaar- ja hädaabi koordineerimise parandamise kohta (1),

| — | võttes arvesse ÜRO ametkondadevahelise alalise komitee (IASC) ümberkujundavat arengukava (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ametkondadevahelise alalise komitee (IASC) ümberkujundavat arengukava (2),

| — | võttes arvesse 12. juuli 2007. aasta partnerluspõhimõtteid (mida on toetanud humanitaarorganisatsioon Global Humanitarian Platform) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juuli 2007. aasta partnerluspõhimõtteid (mida on toetanud humanitaarorganisatsioon Global Humanitarian Platform) (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 9. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/290 õiguse kohta haridusele hädaolukordades (4) ning asjaomaseid suuniseid, sealhulgas UNICEFi ja UNESCO suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 9. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/290 õiguse kohta haridusele hädaolukordades (4) ning asjaomaseid suuniseid, sealhulgas UNICEFi ja UNESCO suuniseid,

| — | võttes arvesse ÜRO ametkondadevahelise alalise komitee suuniseid soopõhise vägivalla vastaste meetmete humanitaartegevusse integreerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ametkondadevahelise alalise komitee suuniseid soopõhise vägivalla vastaste meetmete humanitaartegevusse integreerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku aastateks 2015–2030, mis võeti vastu 14.–18. märtsil 2015. aastal Jaapanis Sendais toimunud ÜRO kolmandal ülemaailmsel katastroofiohu vähendamise konverentsil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku aastateks 2015–2030, mis võeti vastu 14.–18. märtsil 2015. aastal Jaapanis Sendais toimunud ÜRO kolmandal ülemaailmsel katastroofiohu vähendamise konverentsil (6),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juuli 2015. aasta resolutsiooni 69/313, millega kehtestatakse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi Addis Abeba tegevuskava (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juuli 2015. aasta resolutsiooni 69/313, millega kehtestatakse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi Addis Abeba tegevuskava (7),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumise 8.–10. detsembril 2015. aastal Genfis toimuva 32. rahvusvahelise konverentsi ettevalmistavaid arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumise 8.–10. detsembril 2015. aastal Genfis toimuva 32. rahvusvahelise konverentsi ettevalmistavaid arutelusid,

| — | võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabi 2015. aasta aruannet (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabi 2015. aasta aruannet (8),

| — | võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabi 2015. aasta juuni ülevaadet (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabi 2015. aasta juuni ülevaadet (9),

| — | võttes arvesse humanitaarabi andmise hea tava põhimõtteid (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse humanitaarabi andmise hea tava põhimõtteid (10),

| — | võttes arvesse ÜRO kõrgetasemelist humanitaarabi rahastamise eksperdirühma, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kõrgetasemelist humanitaarabi rahastamise eksperdirühma,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (11),

| — | võttes arvesse 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (edaspidi „Euroopa konsensus“), komisjoni, nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ühiselt allkirjastatud deklaratsiooni (12), ja selle tegevuskava, mida tuleb uuendada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (edaspidi „Euroopa konsensus“), komisjoni, nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ühiselt allkirjastatud deklaratsiooni (12), ja selle tegevuskava, mida tuleb uuendada,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (13), ja 2014. aasta aruannet ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse rakendamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (13), ja 2014. aasta aruannet ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse rakendamise kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Sugu humanitaarabis: erinevad vajadused, kohandatud abi“ (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Sugu humanitaarabis: erinevad vajadused, kohandatud abi“ (SWD(2013)0290) (16),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „2014. aasta aruanne Euroopa Liidu humanitaarabi- ja kodanikukaitsepoliitika ning nende rakendamise kohta“ (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „2014. aasta aruanne Euroopa Liidu humanitaarabi- ja kodanikukaitsepoliitika ning nende rakendamise kohta“ (COM(2015)0406) (17),

| — | võttes arvesse komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (ECHO) 2014. aasta tegevusaruannet (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (ECHO) 2014. aasta tegevusaruannet (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi, mis käsitlevad üldiseid põhimõtteid seoses mitmeotstarbelise rahalise abiga humanitaarvajadustele reageerimiseks (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi, mis käsitlevad üldiseid põhimõtteid seoses mitmeotstarbelise rahalise abiga humanitaarvajadustele reageerimiseks (19),

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle 25. mai 2000. aasta fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse; võttes arvesse ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta (ajakohastatud 2008. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle 25. mai 2000. aasta fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse; võttes arvesse ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta (ajakohastatud 2008. aastal),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (20),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele (21),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse Hyogo tegevusraamistiku kohta: riskide juhtimine vastupanuvõime tagamiseks (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse Hyogo tegevusraamistiku kohta: riskide juhtimine vastupanuvõime tagamiseks (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse ümberkujundava arengukava kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse ümberkujundava arengukava kohta (23),

| — | võttes arvesse 9. septembri 2015. aasta ühisteatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. septembri 2015. aasta ühisteatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040) (24),

| — | võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise ettevalmistavaid piirkondlikke, temaatilisi ja ülemaailmseid konsultatsioone (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise ettevalmistavaid piirkondlikke, temaatilisi ja ülemaailmseid konsultatsioone (25),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (28), 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nepalis pärast maavärinaid (29), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Yarmouki pagulaslaagris Süürias (30), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Lõuna-Sudaani, sh hiljutiste lapseröövide kohta (31), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (32), ja 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Liibüas (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (28), 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nepalis pärast maavärinaid (29), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Yarmouki pagulaslaagris Süürias (30), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Lõuna-Sudaani, sh hiljutiste lapseröövide kohta (31), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (32), ja 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Liibüas (33),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (34) ja 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (34) ja 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (35),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 214 liidu operatsioonide kohta humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 214 liidu operatsioonide kohta humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2015. aasta teatist „Ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise poole: ülemaailmne partnerlus valdkonna põhimõtetele vastava ja tõhusa humanitaarabi andmiseks“ (COM(2015)0419) (36) ja sellega kaasnevat töödokumenti (SWD(2015)0166 (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2015. aasta teatist „Ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise poole: ülemaailmne partnerlus valdkonna põhimõtetele vastava ja tõhusa humanitaarabi andmiseks“ (COM(2015)0419) (36) ja sellega kaasnevat töödokumenti (SWD(2015)0166 (37),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0332/2015),

| A. | arvestades, et selles väga ebakindlas maailmas seisame silmitsi mitmekesisuse suurenemise ning loodusõnnetuste ja näljahädade sagenemise ja intensiivistumisega ning konfliktide arvu ja keerukuse seninägematu suurenemisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et selles väga ebakindlas maailmas seisame silmitsi mitmekesisuse suurenemise ning loodusõnnetuste ja näljahädade sagenemise ja intensiivistumisega ning konfliktide arvu ja keerukuse seninägematu suurenemisega;

| B. | arvestades, et selliste probleemide levik, nagu linnastumine, rahvastiku kiire kasv, demograafilised muutused ning loodusõnnetuste sagenemine ja nende jõu suurenemine, keskkonnaseisundi halvenemine, kõrbestumine, kliimamuutus, mitmesugused pikaajalised ja samaaegsed piirkondliku mõjuga konfliktid ning ressursinappus, millele lisanduvad vaesuse, ebavõrdsuse, rände, ümberasumise ja haavatavuse tagajärjed – kõik see on suurendanud humanitaarabi vajadust kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selliste probleemide levik, nagu linnastumine, rahvastiku kiire kasv, demograafilised muutused ning loodusõnnetuste sagenemine ja nende jõu suurenemine, keskkonnaseisundi halvenemine, kõrbestumine, kliimamuutus, mitmesugused pikaajalised ja samaaegsed piirkondliku mõjuga konfliktid ning ressursinappus, millele lisanduvad vaesuse, ebavõrdsuse, rände, ümberasumise ja haavatavuse tagajärjed – kõik see on suurendanud humanitaarabi vajadust kogu maailmas;

| C. | arvestades, et abi vajavate inimeste arv on 2004. aastast alates enam kui kahekordistunud, küündides rohkem kui 100 miljonini 2015. aastal; arvestades, et humanitaarkriisid mõjutavad 250 miljonit inimest; arvestades, et pagulaste arv on praegu suurim pärast II maailmasõda, ulatudes peaaegu 60 miljonini, kusjuures ligi 40 miljonit on põgenikud oma koduriigis; arvestades, et üle poole maailma põgenikest on lapsed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et abi vajavate inimeste arv on 2004. aastast alates enam kui kahekordistunud, küündides rohkem kui 100 miljonini 2015. aastal; arvestades, et humanitaarkriisid mõjutavad 250 miljonit inimest; arvestades, et pagulaste arv on praegu suurim pärast II maailmasõda, ulatudes peaaegu 60 miljonini, kusjuures ligi 40 miljonit on põgenikud oma koduriigis; arvestades, et üle poole maailma põgenikest on lapsed;

| D. | arvestades, et aastaks 2050 võib kliimamuutuse tõttu olla ümberasustatud miljard inimest ja üle 40 % kõigist inimestest elab suure veepuudusega piirkondades; arvestades, et loodusõnnetuste tekitatud majanduslik kahju võib kasvada märkimisväärselt praeguse igal aastal kaotatava 300 miljardi USA dollariga võrreldes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et aastaks 2050 võib kliimamuutuse tõttu olla ümberasustatud miljard inimest ja üle 40 % kõigist inimestest elab suure veepuudusega piirkondades; arvestades, et loodusõnnetuste tekitatud majanduslik kahju võib kasvada märkimisväärselt praeguse igal aastal kaotatava 300 miljardi USA dollariga võrreldes;

| E. | arvestades, et viimase kaheksa aasta jooksul on üha suurenevad vajadused ja probleemid, püsivate kohustuste puudumine ning humanitaarabi andmise kasvavad kulud viinud olukorrani, kus praegune humanitaarsüsteem on jõudnud oma piirideni ja sundinud paljusid organisatsioone ajutiselt peatama toiduabi ja peavarju andmise ning muud elupäästvad humanitaaroperatsioonid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimase kaheksa aasta jooksul on üha suurenevad vajadused ja probleemid, püsivate kohustuste puudumine ning humanitaarabi andmise kasvavad kulud viinud olukorrani, kus praegune humanitaarsüsteem on jõudnud oma piirideni ja sundinud paljusid organisatsioone ajutiselt peatama toiduabi ja peavarju andmise ning muud elupäästvad humanitaaroperatsioonid;

| F. | arvestades, et humanitaarorganisatsioonide haiglad on sageli sihtmärgiks rünnakutele, kus kasutatakse massihävitusrelvi; arvestades, et humanitaartöötajate ohtu sattumine ja rünnakud nende vastu sagenevad; arvestades, et väga sageli on ohus humanitaartöötajate ja vigastatute turvalisus; arvestades, et sellised rünnakud on rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumine ja tõsine oht humanitaarabile tulevikus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et humanitaarorganisatsioonide haiglad on sageli sihtmärgiks rünnakutele, kus kasutatakse massihävitusrelvi; arvestades, et humanitaartöötajate ohtu sattumine ja rünnakud nende vastu sagenevad; arvestades, et väga sageli on ohus humanitaartöötajate ja vigastatute turvalisus; arvestades, et sellised rünnakud on rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumine ja tõsine oht humanitaarabile tulevikus;

| G. | arvestades, et kogu humanitaartegevuse keskmes peavad olema humanitaarabi humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtted, rahvusvahelise humanitaarõiguse alusnormid ning Genfi konventsioonide ja nende lisaprotokollidega sätestatud inimõigused; arvestades, et põgenike kaitse peab olema tingimusteta tagatud, ja arvestades, et abi peab olema sõltumatu, st et abi on vaba mis tahes poliitilistest, majanduslikest või julgeolekukaalutlustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kogu humanitaartegevuse keskmes peavad olema humanitaarabi humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtted, rahvusvahelise humanitaarõiguse alusnormid ning Genfi konventsioonide ja nende lisaprotokollidega sätestatud inimõigused; arvestades, et põgenike kaitse peab olema tingimusteta tagatud, ja arvestades, et abi peab olema sõltumatu, st et abi on vaba mis tahes poliitilistest, majanduslikest või julgeolekukaalutlustest;

| H. | arvestades, et kõik konfliktiosalised, sealhulgas riikide relvajõud ja riigivälised pooled peavad tagama humanitaartöötajatele vajaliku juurdepääsu kaitsetute, konfliktist mõjutatud tsiviilelanike aitamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõik konfliktiosalised, sealhulgas riikide relvajõud ja riigivälised pooled peavad tagama humanitaartöötajatele vajaliku juurdepääsu kaitsetute, konfliktist mõjutatud tsiviilelanike aitamiseks;

| I. | arvestades, et katastroofipiirkondades ei ole hädaolukorra ajal ja pärast seda naised ja lapsed üksnes eriti haavatavad ja teistest enam ohustatud, vaid neid ähvardab ka ekspluateerimine, marginaliseerumine, infektsioonid ning seksuaalne ja soopõhine vägivald, mida kasutatakse relvana; arvestades, et naised ja lapsed on teistest rohkem ohustatud ümberasustamise ning tavapäraste kaitse- ja tugistruktuuride hävimise tõttu; arvestades, et rahvusvahelise humanitaarõigusega nõutakse vajaliku arstiabi tingimusteta andmist sõjas vägistatud tütarlastele ja naistele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on ohtlikku aborti nimetanud ühena kolmest peamisest emasuremuse põhjusest; arvestades, et emade tervis, vägistamise ohvriks langenud naiste nõustamine ning põgenikest laste õpetamine ja koolitamine on peamised põgenikelaagrite ülesanded; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et katastroofipiirkondades ei ole hädaolukorra ajal ja pärast seda naised ja lapsed üksnes eriti haavatavad ja teistest enam ohustatud, vaid neid ähvardab ka ekspluateerimine, marginaliseerumine, infektsioonid ning seksuaalne ja soopõhine vägivald, mida kasutatakse relvana; arvestades, et naised ja lapsed on teistest rohkem ohustatud ümberasustamise ning tavapäraste kaitse- ja tugistruktuuride hävimise tõttu; arvestades, et rahvusvahelise humanitaarõigusega nõutakse vajaliku arstiabi tingimusteta andmist sõjas vägistatud tütarlastele ja naistele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on ohtlikku aborti nimetanud ühena kolmest peamisest emasuremuse põhjusest; arvestades, et emade tervis, vägistamise ohvriks langenud naiste nõustamine ning põgenikest laste õpetamine ja koolitamine on peamised põgenikelaagrite ülesanded;

| J. | arvestades, et 2015. aastal esitatud humanitaarabi palved kokku olid ÜRO ajaloos rekordilised, ulatudes peaaegu 19 miljardi euroni; arvestades, et abiandjate rekordilistele panustele vaatamata rahastati kokku vaid neljandikku palvetest, ja ELil on olnud raskusi kõigi humanitaarabi palvete ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (DG ECHO) toetatavate operatsioonide rahastamisega; arvestades, et see suurendab vajadust ülemaailmselt kooskõlastatud, õigeaegse, ennustatava ja paindliku rahastamise järele, mis on kohandatud eri olukordadele ning mille aluseks on uus avaliku ja erasektori partnerlus innovatiivseks valmisolekuks ja uuteks abi andmise viisideks; arvestades, et EL on püüdnud rahastada ülemaailmseid humanitaarabi palveid ja ECHO operatsioone; arvestades, et uuesti kinnitatud kohustus, mille kohaselt on abi andmise eesmärk 0,7 %, ja lubaduste õigeaegne täitmine on sellistes tingimustes endisest olulisemad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aastal esitatud humanitaarabi palved kokku olid ÜRO ajaloos rekordilised, ulatudes peaaegu 19 miljardi euroni; arvestades, et abiandjate rekordilistele panustele vaatamata rahastati kokku vaid neljandikku palvetest, ja ELil on olnud raskusi kõigi humanitaarabi palvete ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (DG ECHO) toetatavate operatsioonide rahastamisega; arvestades, et see suurendab vajadust ülemaailmselt kooskõlastatud, õigeaegse, ennustatava ja paindliku rahastamise järele, mis on kohandatud eri olukordadele ning mille aluseks on uus avaliku ja erasektori partnerlus innovatiivseks valmisolekuks ja uuteks abi andmise viisideks; arvestades, et EL on püüdnud rahastada ülemaailmseid humanitaarabi palveid ja ECHO operatsioone; arvestades, et uuesti kinnitatud kohustus, mille kohaselt on abi andmise eesmärk 0,7 %, ja lubaduste õigeaegne täitmine on sellistes tingimustes endisest olulisemad;

| K. | arvestades, et enamik humanitaarkriisidest on inimeste põhjustatud; arvestades, et 80 % ELi rahvusvahelisest humanitaarabist on keskendunud inimeste põhjustatud kriisidele, mis nõuavad tegelikult poliitilisi, mitte ainult humanitaaralaseid lahendusi; arvestades, et vaesus ja kriisiolukordade tekkimise oht on lahutamatult seotud, mis rõhutab vajadust tegelda kriiside algpõhjustega, suurendada vastupanuvõimet, parandada loodusõnnetuste ja kliimamuutustega kohanemise võimet ning tegelda kriisist mõjutatud inimeste pikaajaliste vajadustega; arvestades, et kui ei tegelda humanitaarkriiside algpõhjustega ega seostata paremini humanitaar- ja arengukoostööabi, muutuvad humanitaarkriiside tagajärjed, nagu rände ja pagulastega seotud probleemid, veelgi suuremaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et enamik humanitaarkriisidest on inimeste põhjustatud; arvestades, et 80 % ELi rahvusvahelisest humanitaarabist on keskendunud inimeste põhjustatud kriisidele, mis nõuavad tegelikult poliitilisi, mitte ainult humanitaaralaseid lahendusi; arvestades, et vaesus ja kriisiolukordade tekkimise oht on lahutamatult seotud, mis rõhutab vajadust tegelda kriiside algpõhjustega, suurendada vastupanuvõimet, parandada loodusõnnetuste ja kliimamuutustega kohanemise võimet ning tegelda kriisist mõjutatud inimeste pikaajaliste vajadustega; arvestades, et kui ei tegelda humanitaarkriiside algpõhjustega ega seostata paremini humanitaar- ja arengukoostööabi, muutuvad humanitaarkriiside tagajärjed, nagu rände ja pagulastega seotud probleemid, veelgi suuremaks;

| L. | arvestades, et humanitaarabi ja areng on omavahel seotud, eriti võttes arvesse vajadust suurendada vastupanuvõimet katastroofidele, maandades riske ja kaitstes vapustuste eest, mis on vältimatult vajalik selleks, et oleks võimalik vähendada humanitaarvajadusi ning võidelda häiretega tervise, hügieeni, hariduse, toidu ja isegi elementaarse peavarju tagamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et humanitaarabi ja areng on omavahel seotud, eriti võttes arvesse vajadust suurendada vastupanuvõimet katastroofidele, maandades riske ja kaitstes vapustuste eest, mis on vältimatult vajalik selleks, et oleks võimalik vähendada humanitaarvajadusi ning võidelda häiretega tervise, hügieeni, hariduse, toidu ja isegi elementaarse peavarju tagamisel;

| M. | arvestades, et rahvusvaheline, kohalik ja piirkondlik kooskõlastamine, teabe jagamine ja ühine programmitöö, andmekogumine ja hindamine aitab abi andmisel parandada otsusetegemist, tõhusust, tulemuslikkust ja vastutust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvaheline, kohalik ja piirkondlik kooskõlastamine, teabe jagamine ja ühine programmitöö, andmekogumine ja hindamine aitab abi andmisel parandada otsusetegemist, tõhusust, tulemuslikkust ja vastutust;

| N. | arvestades, et erasektori osalejate, vabaühenduste, kohalike ametivõimude, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsuste vahelist usaldust on vaja suurendada ning muuta tihedamaks nende koostöö; arvestades, et ettevõtlusvahendid, oskusteave, tarneahelad, teadus- ja arendustegevuse suutlikkus ning logistika võivad aidata paremini tagada kriisiks valmisolekut ja humanitaartegevust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et erasektori osalejate, vabaühenduste, kohalike ametivõimude, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsuste vahelist usaldust on vaja suurendada ning muuta tihedamaks nende koostöö; arvestades, et ettevõtlusvahendid, oskusteave, tarneahelad, teadus- ja arendustegevuse suutlikkus ning logistika võivad aidata paremini tagada kriisiks valmisolekut ja humanitaartegevust;

| O. | arvestades, et ELi humanitaarabi rubriigi assigneeringud, mis 2015. aastal on 909 miljonit eurot, moodustavad alla 1 % kogu ELi eelarvest; arvestades, et hädaabi ja pikaajalise abi parem seostamine on üks võimalus vähendada praegust lahknevust erakorraliste humanitaarvajaduste ja olemasolevate vahendite vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi humanitaarabi rubriigi assigneeringud, mis 2015. aastal on 909 miljonit eurot, moodustavad alla 1 % kogu ELi eelarvest; arvestades, et hädaabi ja pikaajalise abi parem seostamine on üks võimalus vähendada praegust lahknevust erakorraliste humanitaarvajaduste ja olemasolevate vahendite vahel;

| P. | arvestades, et vabaühendused ja rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Punane Rist ja ÜRO asutused, on praegu peamised humanitaarabi osutajad, kes tagavad abi ja kaitse ligikaudu 120 miljoni inimese elu päästmiseks aastas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vabaühendused ja rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Punane Rist ja ÜRO asutused, on praegu peamised humanitaarabi osutajad, kes tagavad abi ja kaitse ligikaudu 120 miljoni inimese elu päästmiseks aastas;

| Q. | arvestades, et ennetustööl, riigi enda tegevusel ja suutlikkusel on oluline osa selles, kuidas parimal viisil tulla toime vajadustega ja vähendada rahvusvahelise abi vajadust; arvestades, et 2015. aastal eraldati ainult 2 % kogu rahvusvahelisest humanitaarabist vahetult asjaomaste riikide kohalikele ja üleriigilistele vabaühendustele, kuigi nende tegutsemisvõime, vajaduste tundmine ja võime jõuda kriisist mõjutatud inimesteni on tavaliselt parem kui muudel osalejatel; arvestades, et üha enam nõutakse aruandluse tagamist kriisist mõjutatud inimestele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ennetustööl, riigi enda tegevusel ja suutlikkusel on oluline osa selles, kuidas parimal viisil tulla toime vajadustega ja vähendada rahvusvahelise abi vajadust; arvestades, et 2015. aastal eraldati ainult 2 % kogu rahvusvahelisest humanitaarabist vahetult asjaomaste riikide kohalikele ja üleriigilistele vabaühendustele, kuigi nende tegutsemisvõime, vajaduste tundmine ja võime jõuda kriisist mõjutatud inimesteni on tavaliselt parem kui muudel osalejatel; arvestades, et üha enam nõutakse aruandluse tagamist kriisist mõjutatud inimestele ja kogukondadele;

| R. | arvestades, et humanitaarabi peab endiselt põhinema vajadustel, mille ulatust hindavad humanitaartöötajad, ja rahastajad peaksid hoiduma abi kasutamist kriisijuhtimise vahendina; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et humanitaarabi peab endiselt põhinema vajadustel, mille ulatust hindavad humanitaartöötajad, ja rahastajad peaksid hoiduma abi kasutamist kriisijuhtimise vahendina;

| S. | arvestades, et humanitaarabi andmist ja kasutatavaid vahendeid tuleks kohandada vastavalt ühiselt hinnatud vajadustele ning neid peaks varieerima asjaoludest olenevalt; arvestades, et oluline on teha kõik, et tagada humanitaarabi andmisel inimõiguste austamine ning eriti naiste, laste, eakate, puuetega inimeste, vähemuste ja põlisrahvaste ning teiste haavatavate rühmade erivajaduste arvessevõtmine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et humanitaarabi andmist ja kasutatavaid vahendeid tuleks kohandada vastavalt ühiselt hinnatud vajadustele ning neid peaks varieerima asjaoludest olenevalt; arvestades, et oluline on teha kõik, et tagada humanitaarabi andmisel inimõiguste austamine ning eriti naiste, laste, eakate, puuetega inimeste, vähemuste ja põlisrahvaste ning teiste haavatavate rühmade erivajaduste arvessevõtmine;

| T. | ergutab üleilmseid osalejaid võtma humanitaarabi andmise vaatluse alla inimõiguste järelevalve ja aruandluse mehhanismides; |
| --- | --- |

T.

ergutab üleilmseid osalejaid võtma humanitaarabi andmise vaatluse alla inimõiguste järelevalve ja aruandluse mehhanismides;

| U. | arvestades, et 23.–24. mail 2016 Istanbulis peetava esimese ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise tulemuseks peaks olema humanitaarabi andmise struktuuri ümberkujundamine ja selle muutmine kaasavamaks, tõhusamaks, läbipaistvamaks ja tõeliselt üleilmseks, et see vastaks eeldatavale humanitaarabivajaduse suurenemisele, mis on seotud praeguste ja tulevaste probleemidega, nagu toiduga kindlustatus, rahvastiku kasv, kliimamuutus, ebakindlus, abitöötajate ohutus, sundümberasustamine ja sotsiaal-majanduslik areng; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 23.–24. mail 2016 Istanbulis peetava esimese ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise tulemuseks peaks olema humanitaarabi andmise struktuuri ümberkujundamine ja selle muutmine kaasavamaks, tõhusamaks, läbipaistvamaks ja tõeliselt üleilmseks, et see vastaks eeldatavale humanitaarabivajaduse suurenemisele, mis on seotud praeguste ja tulevaste probleemidega, nagu toiduga kindlustatus, rahvastiku kasv, kliimamuutus, ebakindlus, abitöötajate ohutus, sundümberasustamine ja sotsiaal-majanduslik areng;

| V. | arvestades, et tippkohtumine on järg paljudele valitsustevahelistele läbirääkimistele katastroofiohu vähendamise, arengu rahastamise, 2015. aasta järgse säästva arengu kava ning kliimamuutuse üle, mis kujundavad tulevaste aastate arengut ja humanitaarolukorda, ning on seega ainulaadne, otsustava tähtsusega ja konkreetne võimalus kooskõlastada eesmärke, põhimõtteid ja meetmeid ning võimaldab ülemaailmselt käsitleda senisest järjepidevamal viisil kõige haavatavamate rühmade vajadusi ja suurendada nende vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tippkohtumine on järg paljudele valitsustevahelistele läbirääkimistele katastroofiohu vähendamise, arengu rahastamise, 2015. aasta järgse säästva arengu kava ning kliimamuutuse üle, mis kujundavad tulevaste aastate arengut ja humanitaarolukorda, ning on seega ainulaadne, otsustava tähtsusega ja konkreetne võimalus kooskõlastada eesmärke, põhimõtteid ja meetmeid ning võimaldab ülemaailmselt käsitleda senisest järjepidevamal viisil kõige haavatavamate rühmade vajadusi ja suurendada nende vastupanuvõimet;

| W. | arvestades, et ELil kui juhtival rahastajal on kohustus ja vajalik võimendav mõju võtta juhtroll püüdluses paremate ja innovatiivsete viiside poole miljonite konfliktidest ja katastroofidest mõjutatud inimeste vajadustele vastamiseks ja neile pikaajaliste elujõuliste lahenduste pakkumiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELil kui juhtival rahastajal on kohustus ja vajalik võimendav mõju võtta juhtroll püüdluses paremate ja innovatiivsete viiside poole miljonite konfliktidest ja katastroofidest mõjutatud inimeste vajadustele vastamiseks ja neile pikaajaliste elujõuliste lahenduste pakkumiseks;

| X. | arvestades, et hiljuti avaldatud süveneva äärmusliku alatoitumuse näitajad maailmas ning poliitilise ebastabiilsuse piirkondlik ja rahvusvaheline edasikandumine 3. taseme riikideks liigitatud riikides tuletavad taas meelde, et tippkohtumise tulemusena tuleb hoogustada humanitaarsüsteemi ümberkujundamist ja abivajajaid paremini aidata; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljuti avaldatud süveneva äärmusliku alatoitumuse näitajad maailmas ning poliitilise ebastabiilsuse piirkondlik ja rahvusvaheline edasikandumine 3. taseme riikideks liigitatud riikides tuletavad taas meelde, et tippkohtumise tulemusena tuleb hoogustada humanitaarsüsteemi ümberkujundamist ja abivajajaid paremini aidata;

Ülemaailmsetest konsultatsioonidest ülemaailmse tegevuseni

| 1. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri otsuse üle kutsuda kokku esimene mitut sidusrühma hõlmav ülemaailmne humanitaarabiteemaline tippkohtumine ning Türgi valmiduse üle olla selle toimumisriik; kutsub liikmesriike toetama tippkohtumist ja jõudma nõukogus kindlate järeldusteni koos konkreetsete kohustuste ja esmatähtsate tegevusvaldkondadega, püüdes samas saavutada tegevuse suurema tõhususe, ühised kvaliteedistandardid, parema kooskõlastatuse ning parema partnerluse uute rahastajatega, mis tugineks poliitiliselt kallutamata abile, samuti ühisele arusaamisele humanitaarabi humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetest ning nende kohaldamisele ja rahvusvahelisest humanitaarabialasest õigusest tulenevate kohustuste täitmisele; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ÜRO peasekretäri otsuse üle kutsuda kokku esimene mitut sidusrühma hõlmav ülemaailmne humanitaarabiteemaline tippkohtumine ning Türgi valmiduse üle olla selle toimumisriik; kutsub liikmesriike toetama tippkohtumist ja jõudma nõukogus kindlate järeldusteni koos konkreetsete kohustuste ja esmatähtsate tegevusvaldkondadega, püüdes samas saavutada tegevuse suurema tõhususe, ühised kvaliteedistandardid, parema kooskõlastatuse ning parema partnerluse uute rahastajatega, mis tugineks poliitiliselt kallutamata abile, samuti ühisele arusaamisele humanitaarabi humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetest ning nende kohaldamisele ja rahvusvahelisest humanitaarabialasest õigusest tulenevate kohustuste täitmisele;

| 2. | tervitab ÜRO algatust koguda teavet kogu maailmas, et kaardistada loodusõnnetused ja konfliktid ning otsustada, kuidas päästa rohkem inimesi ja kaitsta neid selliste kriiside mõju eest; peab samuti tervitatavaks asjaolu, et on korraldatud kaheksa piirkondlikku konsulteerimist, sealhulgas temaatilisi kohtumisi ja üks üldine konsulteerimine, milles osalesid valitsuste, kodanikuühiskonna, vabaühenduste, vabatahtlike võrgustike, ettevõtjate ja usuringkondade esindajad, samuti käivitati konsulteerimine internetis ning moodustati humanitaarabi rahastamise kõrgetasemeline rühm, mida teiste kõrval juhib EL; |
| --- | --- |

2.

tervitab ÜRO algatust koguda teavet kogu maailmas, et kaardistada loodusõnnetused ja konfliktid ning otsustada, kuidas päästa rohkem inimesi ja kaitsta neid selliste kriiside mõju eest; peab samuti tervitatavaks asjaolu, et on korraldatud kaheksa piirkondlikku konsulteerimist, sealhulgas temaatilisi kohtumisi ja üks üldine konsulteerimine, milles osalesid valitsuste, kodanikuühiskonna, vabaühenduste, vabatahtlike võrgustike, ettevõtjate ja usuringkondade esindajad, samuti käivitati konsulteerimine internetis ning moodustati humanitaarabi rahastamise kõrgetasemeline rühm, mida teiste kõrval juhib EL;

| 3. | rõhutab, et tänapäeva väga suuri humanitaarabi probleeme silmas pidades on tippkohtumise raames vaja välja töötada kaasavam, mitmekesisem ja tõeliselt ülemaailmne humanitaarsüsteem, milles samal ajal võetakse arvesse tänapäeva humanitaarabi korraldamise mitmekesisust ja kõigi osalejate täiendavat rolli; kutsub ELi üles edendama Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, millega kinnitatakse humanitaarabi andmise põhimõtteid ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi ja õigusi, tagades samas inimkesksed ja inimõigustel põhinevad kaitsemeetmed, ja paneb valitsustele vastutuse oma rolli ja kohustuste eest inimeste kaitsmisel; kutsub teadvustama humanitaarabi politiseerumise ebasoodsat mõju ning tuletab meelde, et humanitaarabi üldpõhimõtete kaitsmine ja nendest kinnipidamine on konflikti- ja loodusõnnetuste piirkondades humanitaarruumi tagamise seisukohast otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tänapäeva väga suuri humanitaarabi probleeme silmas pidades on tippkohtumise raames vaja välja töötada kaasavam, mitmekesisem ja tõeliselt ülemaailmne humanitaarsüsteem, milles samal ajal võetakse arvesse tänapäeva humanitaarabi korraldamise mitmekesisust ja kõigi osalejate täiendavat rolli; kutsub ELi üles edendama Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, millega kinnitatakse humanitaarabi andmise põhimõtteid ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi ja õigusi, tagades samas inimkesksed ja inimõigustel põhinevad kaitsemeetmed, ja paneb valitsustele vastutuse oma rolli ja kohustuste eest inimeste kaitsmisel; kutsub teadvustama humanitaarabi politiseerumise ebasoodsat mõju ning tuletab meelde, et humanitaarabi üldpõhimõtete kaitsmine ja nendest kinnipidamine on konflikti- ja loodusõnnetuste piirkondades humanitaarruumi tagamise seisukohast otsustava tähtsusega;

| 4. | rõhutab, et otstarbekuse huvides peaks tippkohtumise tulemusena koostatav dokument sisaldama viieaastast tegevuskava arengukoostööks ja võetud konkreetsete poliitiliste kohustuste elluviimiseks, sealhulgas valitsustevahelist järelevalve- ja vastutusraamistikku, hinnangut abiorganisatsioonide tegevusele ning mõjuhinnangut, milles osalevad asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et otstarbekuse huvides peaks tippkohtumise tulemusena koostatav dokument sisaldama viieaastast tegevuskava arengukoostööks ja võetud konkreetsete poliitiliste kohustuste elluviimiseks, sealhulgas valitsustevahelist järelevalve- ja vastutusraamistikku, hinnangut abiorganisatsioonide tegevusele ning mõjuhinnangut, milles osalevad asjaomased sidusrühmad;

| 5. | kutsub tippkohtumisel seostama 2015. aasta järgset arengukava, Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku ja ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 21), et suurendada eri poliitikavaldkondade ja institutsioonide sidusust eesmärgiga suurendada katastroofidele vastupanemise võimet ning nõuda arenguvallas tegutsejatelt aktiivsema rolli täitmist vastupanuvõime suurendamisel; kutsub rahastajariikide valitsusi töötama oma riigi poliitikavaldkondade jaoks välja nimetatud raamistikega seonduvad ühised eesmärgid, prioriteedid ja näitajad; |
| --- | --- |

5.

kutsub tippkohtumisel seostama 2015. aasta järgset arengukava, Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku ja ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 21), et suurendada eri poliitikavaldkondade ja institutsioonide sidusust eesmärgiga suurendada katastroofidele vastupanemise võimet ning nõuda arenguvallas tegutsejatelt aktiivsema rolli täitmist vastupanuvõime suurendamisel; kutsub rahastajariikide valitsusi töötama oma riigi poliitikavaldkondade jaoks välja nimetatud raamistikega seonduvad ühised eesmärgid, prioriteedid ja näitajad;

| 6. | kutsub ELi ja selle liikmesriike kui suurimaid rahastajaid ja peamisi tegevusosalisi võtma juhtrolli ja olema teistele eeskujuks; rõhutab, et kogu ELi humanitaartegevuses tuleks juhinduda solidaarsuse, vastutustundlikkuse ja vastutuse põhimõtetest ning tegevust tuleks korraldada nii, et tagada haavatavatele inimestele nii füüsiline kui ka psühholoogiline kaitse; nõuab ülemaailmset, igakülgset ja pikaajalist lahendust konfliktipiirkondadest põgenevatele inimmassidele; märgib, et see, kuidas EL reageerib praegusele kriisile, mõjutab ka Euroopa rolli ja usaldusväärsust ülemaailmsel humanitaarabi maastikul; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja selle liikmesriike kui suurimaid rahastajaid ja peamisi tegevusosalisi võtma juhtrolli ja olema teistele eeskujuks; rõhutab, et kogu ELi humanitaartegevuses tuleks juhinduda solidaarsuse, vastutustundlikkuse ja vastutuse põhimõtetest ning tegevust tuleks korraldada nii, et tagada haavatavatele inimestele nii füüsiline kui ka psühholoogiline kaitse; nõuab ülemaailmset, igakülgset ja pikaajalist lahendust konfliktipiirkondadest põgenevatele inimmassidele; märgib, et see, kuidas EL reageerib praegusele kriisile, mõjutab ka Euroopa rolli ja usaldusväärsust ülemaailmsel humanitaarabi maastikul;

| 7. | nõuab, et tippkohtumisel võetaks kohustus kasutada süstemaatilist, tulemustel põhinevat ja osalemist soodustavat lähenemisviisi, kehtestades konkreetsed näitajad ja töömeetodid, mida toetavad ja jagavad rahastajad ning rakendusasutused, et kriisist mõjutatud inimesed saaksid osaleda humanitaartegevuse kõigis järkudes; nõuab, et tippkohtumisel edendataks vastutust kriisist mõjutatud inimeste ees käsitleva ÜRO raamistiku institutsionaliseerimist, paremat järelevalvet ja hindamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et tippkohtumisel võetaks kohustus kasutada süstemaatilist, tulemustel põhinevat ja osalemist soodustavat lähenemisviisi, kehtestades konkreetsed näitajad ja töömeetodid, mida toetavad ja jagavad rahastajad ning rakendusasutused, et kriisist mõjutatud inimesed saaksid osaleda humanitaartegevuse kõigis järkudes; nõuab, et tippkohtumisel edendataks vastutust kriisist mõjutatud inimeste ees käsitleva ÜRO raamistiku institutsionaliseerimist, paremat järelevalvet ja hindamist;

| 8. | rõhutab, et tippkohtumine annab samuti kõigile sidusrühmadele võimaluse arutada vältimatut vajadust reformida ÜROd, et selle koordineerimismehhanism oleks kaasav, läbipaistev ja tõhus ning ametkondadevaheline alaline komitee kaasavam ja tegutsemisvõimelisem ning sellesse oleksid paremini kaasatud partnerid, et suurendada vastastikust täiendavust ja viia täielikult ellu ümberkujundav arengukava ning kindlustada kõikide kriiside puhul mitmepoolse humanitaarabi struktuure, luues usaldusväärse vajaduste hindamise süsteemi, mis võetakse aluseks ühiste abipalvete puhul (tagab rahastamise laiaulatusliku jälgimise), ametkondade kulude võrdlemise süsteemi ning järelevalve ja hindamise mehhanismi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tippkohtumine annab samuti kõigile sidusrühmadele võimaluse arutada vältimatut vajadust reformida ÜROd, et selle koordineerimismehhanism oleks kaasav, läbipaistev ja tõhus ning ametkondadevaheline alaline komitee kaasavam ja tegutsemisvõimelisem ning sellesse oleksid paremini kaasatud partnerid, et suurendada vastastikust täiendavust ja viia täielikult ellu ümberkujundav arengukava ning kindlustada kõikide kriiside puhul mitmepoolse humanitaarabi struktuure, luues usaldusväärse vajaduste hindamise süsteemi, mis võetakse aluseks ühiste abipalvete puhul (tagab rahastamise laiaulatusliku jälgimise), ametkondade kulude võrdlemise süsteemi ning järelevalve ja hindamise mehhanismi;

| 9. | rõhutab, et selline ülemaailmne tegevus ei saa olla edukas ilma mitmekesiste ja arvestatavate vahenditeta; rõhutab, et uute ja korduvate katastroofide ja ebastabiilsusega tegelemine eeldab paralleelsüsteemide välistamist, rahastamisbaasi laiendamist, pikaajalisi prognoositavaid investeeringuid ja kooskõla uue säästva arengu tegevuskavaga, eeskätt edendades humanitaar-, arengu ja kliimamuutuse valdkonna osalejate ühist ohtude ja vajaduste hindamist, kavandamist ja rahastamist; rõhutab, et on vaja suurendada humanitaar- ja arenguabi vastastikust täiendavust, et oleks võimalik kaotada puudujäägid tulemuslikkuses ja humanitaarabi rahastamises, ning sellele peaks lisanduma arengu- ja humanitaarabi suurem rahastamine; tuletab sellega seoses meelde, et rahvusvaheliselt on ammu võetud kohustus saavutada eesmärk 0,7 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et selline ülemaailmne tegevus ei saa olla edukas ilma mitmekesiste ja arvestatavate vahenditeta; rõhutab, et uute ja korduvate katastroofide ja ebastabiilsusega tegelemine eeldab paralleelsüsteemide välistamist, rahastamisbaasi laiendamist, pikaajalisi prognoositavaid investeeringuid ja kooskõla uue säästva arengu tegevuskavaga, eeskätt edendades humanitaar-, arengu ja kliimamuutuse valdkonna osalejate ühist ohtude ja vajaduste hindamist, kavandamist ja rahastamist; rõhutab, et on vaja suurendada humanitaar- ja arenguabi vastastikust täiendavust, et oleks võimalik kaotada puudujäägid tulemuslikkuses ja humanitaarabi rahastamises, ning sellele peaks lisanduma arengu- ja humanitaarabi suurem rahastamine; tuletab sellega seoses meelde, et rahvusvaheliselt on ammu võetud kohustus saavutada eesmärk 0,7 % kogurahvatulust;

| 10. | nõuab, et EL, kes on maailma suurim humanitaarabi andja, näitaks tippkohtumisel eeskuju ning nõuaks humanitaarabi andmiseks paindlikumaid viise ja kriiside tulemuslikumaks ärahoidmiseks ennetavamaid ja järjepidavamaid meetmeid ning tõhusaid kriiside ennetamise vahendeid; nõuab, et EL ja muud rahastajad jääksid kindlaks oma finantskohustustele ja töötaksid välja viise, kuidas lühendada aega, mis kulub finantskohustuste muutmiseks kohapeal võetavateks meetmeteks; rõhutab ühtlasi, et oluline on inimõiguste rikkumisest teatamine kui kriisidest varajase hoiatamise mehhanism, ning julgustab tippkohtumist võtma seda asjaolu arvesse, kui minnakse reageerivalt lähenemisviisilt üle ennetavale lähenemisviisile; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et EL, kes on maailma suurim humanitaarabi andja, näitaks tippkohtumisel eeskuju ning nõuaks humanitaarabi andmiseks paindlikumaid viise ja kriiside tulemuslikumaks ärahoidmiseks ennetavamaid ja järjepidavamaid meetmeid ning tõhusaid kriiside ennetamise vahendeid; nõuab, et EL ja muud rahastajad jääksid kindlaks oma finantskohustustele ja töötaksid välja viise, kuidas lühendada aega, mis kulub finantskohustuste muutmiseks kohapeal võetavateks meetmeteks; rõhutab ühtlasi, et oluline on inimõiguste rikkumisest teatamine kui kriisidest varajase hoiatamise mehhanism, ning julgustab tippkohtumist võtma seda asjaolu arvesse, kui minnakse reageerivalt lähenemisviisilt üle ennetavale lähenemisviisile;

Konfliktiolukordadest mõjutatud inimeste vajadustele vastamine

| 11. | kutsub ELi üles asetama vajadusepõhise humanitaartegevuse keskmesse kaitsmise, luues vastavussüsteemi ja lõimides selle programmitöösse; rõhutab vajadust kaitseametnike rolli institutsionaliseerimise järele ning strateegiliste ja lõimitud lähenemisviiside väljatöötamise järele koos kaitsetegevuste piisava rahastamisega juba hädaolukordade esimeses etapis; nõuab tungivalt, et EL pühenduks humanitaartegevuses rohkem inimõigustel põhinevale lähenemisviisile, et tagada teatud haavatavate rühmade, eeskätt naiste, noorte, rändajate, HIViga nakatunute, LGBTI-inimeste ja puuetega inimeste inimväärikus, nende vajadustega arvestamine ning nende õiguste austamine; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi üles asetama vajadusepõhise humanitaartegevuse keskmesse kaitsmise, luues vastavussüsteemi ja lõimides selle programmitöösse; rõhutab vajadust kaitseametnike rolli institutsionaliseerimise järele ning strateegiliste ja lõimitud lähenemisviiside väljatöötamise järele koos kaitsetegevuste piisava rahastamisega juba hädaolukordade esimeses etapis; nõuab tungivalt, et EL pühenduks humanitaartegevuses rohkem inimõigustel põhinevale lähenemisviisile, et tagada teatud haavatavate rühmade, eeskätt naiste, noorte, rändajate, HIViga nakatunute, LGBTI-inimeste ja puuetega inimeste inimväärikus, nende vajadustega arvestamine ning nende õiguste austamine;

| 12. | kutsub ELi edendama tippkohtumisel rahvusvahelise humanitaarõiguse, rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja pagulasõiguse järgimise ja täitmise praktilisi viise käsitleva laiaulatusliku lepingu sõlmimist eesmärgiga levitada rahvusvahelise humanitaarõiguse norme piirkondlikes ja riigiasutustes, julgeolekujõududes, kohalikes omavalitsustes ja kohalike juhtide hulgas ning toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli, et kaoks karistamatustunne rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse rikkumise korral; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi edendama tippkohtumisel rahvusvahelise humanitaarõiguse, rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja pagulasõiguse järgimise ja täitmise praktilisi viise käsitleva laiaulatusliku lepingu sõlmimist eesmärgiga levitada rahvusvahelise humanitaarõiguse norme piirkondlikes ja riigiasutustes, julgeolekujõududes, kohalikes omavalitsustes ja kohalike juhtide hulgas ning toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli, et kaoks karistamatustunne rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse rikkumise korral;

| 13. | rõhutab, et tuleb laiendada pagulasseisundi konventsiooni ja Kampala konventsiooni, et kaitsta ja abistada pagulasi kogu maailmas, samuti kliimamuutusest mõjutatud inimesi ning kaitsta neid vägivalla eri vormide eest, nagu inimkaubandus, soopõhine vägivald, linna- ja majandusvägivald, sest neil võib olla põhjendatud hirm tagakiusamise ees või oht kannatada tõsist kahju; rõhutab, et rändajate õigusi tuleb kaitsta samal määral, nagu see on kriisi ajal tagatud kõikidele teistele rühmadele; kutsub üles pöörama tähelepanu eelkõige haavatavatele rühmadele, nagu rändajad, kodakondsuseta isikud ja pagulased, kes tihti jäetakse humanitaarabialastes aruteludes tagaplaanile; kutsub üles looma uut laadi inimõiguste kaitse meetmeid, mis aitaksid neid inimesi kaitsta; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tuleb laiendada pagulasseisundi konventsiooni ja Kampala konventsiooni, et kaitsta ja abistada pagulasi kogu maailmas, samuti kliimamuutusest mõjutatud inimesi ning kaitsta neid vägivalla eri vormide eest, nagu inimkaubandus, soopõhine vägivald, linna- ja majandusvägivald, sest neil võib olla põhjendatud hirm tagakiusamise ees või oht kannatada tõsist kahju; rõhutab, et rändajate õigusi tuleb kaitsta samal määral, nagu see on kriisi ajal tagatud kõikidele teistele rühmadele; kutsub üles pöörama tähelepanu eelkõige haavatavatele rühmadele, nagu rändajad, kodakondsuseta isikud ja pagulased, kes tihti jäetakse humanitaarabialastes aruteludes tagaplaanile; kutsub üles looma uut laadi inimõiguste kaitse meetmeid, mis aitaksid neid inimesi kaitsta;

| 14. | rõhutab, et on vaja põhimõttelist muutust pagulastele ning neid vastuvõtvatele riikidele ja kogukondadele antavas abis; avaldab toetust ülemaailmse konsulteerimise kokkuvõtvale aruandele, milles kutsutakse tippkohtumisel arutama laiaulatuslikku pagulaste vastuvõtmise lepet, milles tunnustatakse vastuvõtvate riikide panust, nähakse nende abistamiseks ette pikaajalised prognoositavad ja jätkusuutlikud finantsabi paketid, edendatakse pagulaste sõltumatut toimetulekut, andes neile võimaluse elatise teenimiseks, ning võetakse kasutusele õiglasemad viisid nende kolmandatesse riikidesse ümbersuunamiseks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et on vaja põhimõttelist muutust pagulastele ning neid vastuvõtvatele riikidele ja kogukondadele antavas abis; avaldab toetust ülemaailmse konsulteerimise kokkuvõtvale aruandele, milles kutsutakse tippkohtumisel arutama laiaulatuslikku pagulaste vastuvõtmise lepet, milles tunnustatakse vastuvõtvate riikide panust, nähakse nende abistamiseks ette pikaajalised prognoositavad ja jätkusuutlikud finantsabi paketid, edendatakse pagulaste sõltumatut toimetulekut, andes neile võimaluse elatise teenimiseks, ning võetakse kasutusele õiglasemad viisid nende kolmandatesse riikidesse ümbersuunamiseks;

| 15. | kutsub ELi ja selle liikmesriike püüdma tippkohtumise ettevalmistamise käigus jõuda ühise arusaamani humanitaarabi põhimõtetest ning töötama ühiselt välja ulatusliku kaasava käitumisjuhendi praegustele ja uutele rahastajatele, et jagada häid tavasid, hõlbustada juurdepääsu abivajajatele ja tõhustada kohustusi, mis on seotud abiandjate heade tavadega, nagu humanitaarabi andmise hea tava põhimõtted; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja selle liikmesriike püüdma tippkohtumise ettevalmistamise käigus jõuda ühise arusaamani humanitaarabi põhimõtetest ning töötama ühiselt välja ulatusliku kaasava käitumisjuhendi praegustele ja uutele rahastajatele, et jagada häid tavasid, hõlbustada juurdepääsu abivajajatele ja tõhustada kohustusi, mis on seotud abiandjate heade tavadega, nagu humanitaarabi andmise hea tava põhimõtted;

| 16. | kutsub ELi toetama läbipaistvuse ja vastutuse kui juhtpõhimõtete lisamist tippkohtumise deklaratsiooni, kasutades programmitöö kavandamise ja hindamise alusena konkreetseid näitajaid ja rühmitatud andmeid (nt soo ja vanuse kaupa, laste puhul eraldi näitajad) ning edendades rahvusvahelise humanitaarabi läbipaistvuse standardi algatust, et tagada edusammude mõõtmiseks üleilmne vastutuse tulemusraamistik; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi toetama läbipaistvuse ja vastutuse kui juhtpõhimõtete lisamist tippkohtumise deklaratsiooni, kasutades programmitöö kavandamise ja hindamise alusena konkreetseid näitajaid ja rühmitatud andmeid (nt soo ja vanuse kaupa, laste puhul eraldi näitajad) ning edendades rahvusvahelise humanitaarabi läbipaistvuse standardi algatust, et tagada edusammude mõõtmiseks üleilmne vastutuse tulemusraamistik;

| 17. | rõhutab vajadust pakkuda toitu, vett, peavarju, sanitaartingimusi ja arstiabi põhiõigustena kõikidele inimestele; on väga mures epideemiate puhkemise ohu pärast, mis on tingitud halbadest sanitaartingimustest ja puhta joogivee vähesest kättesaadavusest, samuti hädavajalike ravimite puudumise pärast humanitaarkriiside ajal; kutsub ELi võtma juhtrolli, et tagada hädavajalike ravimite ja puhta joogivee piisav olemasolu humanitaarkriisides; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust pakkuda toitu, vett, peavarju, sanitaartingimusi ja arstiabi põhiõigustena kõikidele inimestele; on väga mures epideemiate puhkemise ohu pärast, mis on tingitud halbadest sanitaartingimustest ja puhta joogivee vähesest kättesaadavusest, samuti hädavajalike ravimite puudumise pärast humanitaarkriiside ajal; kutsub ELi võtma juhtrolli, et tagada hädavajalike ravimite ja puhta joogivee piisav olemasolu humanitaarkriisides;

| 18. | kutsub liitu ja kõiki rahvusvahelisi osalejaid parandama põgenikelaagrites humanitaarabi andmise tehnilist külge, eeskätt varustades neid nakkusepideemiate tõkestamiseks mobiilsete laboritega, parandades esmaabi andmist, võttes arvesse kõige haavatavamaid rühmi, ning parandades hügieeni ja esmase tervishoiu infrastruktuure; |
| --- | --- |

18.

kutsub liitu ja kõiki rahvusvahelisi osalejaid parandama põgenikelaagrites humanitaarabi andmise tehnilist külge, eeskätt varustades neid nakkusepideemiate tõkestamiseks mobiilsete laboritega, parandades esmaabi andmist, võttes arvesse kõige haavatavamaid rühmi, ning parandades hügieeni ja esmase tervishoiu infrastruktuure;

| 19. | rõhutab, et lastekaitse on vaja muuta humanitaartegevuse lahutamatuks osaks, et ennetada ja tõkestada laste kuritarvitamist, hooletusse jätmist, ekspluateerimist ja lastevastast vägivalda; rõhutab, et kuna muutused peavad algama lastest, siis on oluline luua osana humanitaartegevusest lapsesõbralikke alasid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et lastekaitse on vaja muuta humanitaartegevuse lahutamatuks osaks, et ennetada ja tõkestada laste kuritarvitamist, hooletusse jätmist, ekspluateerimist ja lastevastast vägivalda; rõhutab, et kuna muutused peavad algama lastest, siis on oluline luua osana humanitaartegevusest lapsesõbralikke alasid;

| 20. | tõstab esile naiste keskse rolli konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades, kuna nemad reageerivad kriisidele esimestena, hoides koos oma pere- ja kogukondi; kutsub rahastajaid ja valitsusi võtma soolist võrdõiguslikkust arvesse humanitaartegevuse programmitöös ja toetama naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

20.

tõstab esile naiste keskse rolli konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades, kuna nemad reageerivad kriisidele esimestena, hoides koos oma pere- ja kogukondi; kutsub rahastajaid ja valitsusi võtma soolist võrdõiguslikkust arvesse humanitaartegevuse programmitöös ja toetama naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist;

| 21. | nõuab, et humanitaarabi andmisel järgitaks rahvusvahelist humanitaarõigust ja ELi humanitaarabi ei allutataks teiste partnerrahastajate kehtestatud piirangutele; peab muret tekitavaks ja mõistab hukka asjaolu, et humanitaarhädaolukordades kasutatakse naiste ja tütarlaste suhtes sõjarelvana endiselt vägistamist ning muid seksuaalse ja soopõhise vägivalla vorme; rõhutab, et on vaja tegelda sellise vägivalla ja sellest tulenevate füüsiliste ja psühholoogiliste tagajärgedega; nõuab, et kogu maailmas võetaks kohustus tagada naiste ja tütarlaste turvalisus kõikide hädaolukordade ja kriiside algusest peale, võideldes seksuaalse ja soopõhise vägivalla vastu selliste meetmetega nagu teadlikkuse suurendamine, vägivalla toimepanijate vastutuselevõtmise tagamine ning humanitaarkriisi olukorras naistele ja tütarlastele kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste, sealhulgas ohutute abortide kättesaadavuse kindlustamine selleks, et lõpetada praegune peaaegu ebainimlik kohtlemine, nagu on ette nähtud rahvusvahelises humanitaarõiguses ning Genfi konventsioonides ja nende lisaprotokollides; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et humanitaarabi andmisel järgitaks rahvusvahelist humanitaarõigust ja ELi humanitaarabi ei allutataks teiste partnerrahastajate kehtestatud piirangutele; peab muret tekitavaks ja mõistab hukka asjaolu, et humanitaarhädaolukordades kasutatakse naiste ja tütarlaste suhtes sõjarelvana endiselt vägistamist ning muid seksuaalse ja soopõhise vägivalla vorme; rõhutab, et on vaja tegelda sellise vägivalla ja sellest tulenevate füüsiliste ja psühholoogiliste tagajärgedega; nõuab, et kogu maailmas võetaks kohustus tagada naiste ja tütarlaste turvalisus kõikide hädaolukordade ja kriiside algusest peale, võideldes seksuaalse ja soopõhise vägivalla vastu selliste meetmetega nagu teadlikkuse suurendamine, vägivalla toimepanijate vastutuselevõtmise tagamine ning humanitaarkriisi olukorras naistele ja tütarlastele kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste, sealhulgas ohutute abortide kättesaadavuse kindlustamine selleks, et lõpetada praegune peaaegu ebainimlik kohtlemine, nagu on ette nähtud rahvusvahelises humanitaarõiguses ning Genfi konventsioonides ja nende lisaprotokollides;

| 22. | leiab, et kogu humanitaarabi osutav personal, sealhulgas politsei- ja sõjaväejõud, peaks saama sootundlikkuse alal asjakohase koolituse, ning selleks, et teenistujad ei kuritarvitaks oma positsiooni ja tagada sooline võrdõiguslikkus, tuleks neile kehtestada range käitumisjuhend; |
| --- | --- |

22.

leiab, et kogu humanitaarabi osutav personal, sealhulgas politsei- ja sõjaväejõud, peaks saama sootundlikkuse alal asjakohase koolituse, ning selleks, et teenistujad ei kuritarvitaks oma positsiooni ja tagada sooline võrdõiguslikkus, tuleks neile kehtestada range käitumisjuhend;

| 23. | palub, et humanitaarvaldkonnas tegutsejad kaasaksid soolise vägivalla ennetamise ja selle tagajärgede leevendamise strateegiad oma kõikidesse valdkondlikesse meetmetesse, hõlbustades ELi uute rahastamisvahendite kindlakstegemist, ning võtaksid sellega seoses arvesse Global Protection Clusteri koostatud ja läbivaadatud suuniseid soopõhise vägivalla vastaste meetmete humanitaartegevusse integreerimise kohta; on ühtlasi seisukohal, et humanitaarvaldkonnas tegutsejad (sealhulgas EL) peaksid hädaolukordadeks valmistumise ja hädaolukordadele reageerimise kõikides etappides konsulteerima tütarlaste ja poistega (eriti teismeliste tütarlastega); |
| --- | --- |

23.

palub, et humanitaarvaldkonnas tegutsejad kaasaksid soolise vägivalla ennetamise ja selle tagajärgede leevendamise strateegiad oma kõikidesse valdkondlikesse meetmetesse, hõlbustades ELi uute rahastamisvahendite kindlakstegemist, ning võtaksid sellega seoses arvesse Global Protection Clusteri koostatud ja läbivaadatud suuniseid soopõhise vägivalla vastaste meetmete humanitaartegevusse integreerimise kohta; on ühtlasi seisukohal, et humanitaarvaldkonnas tegutsejad (sealhulgas EL) peaksid hädaolukordadeks valmistumise ja hädaolukordadele reageerimise kõikides etappides konsulteerima tütarlaste ja poistega (eriti teismeliste tütarlastega);

| 24. | palub asjaomastel humanitaarabiasutustel oma tegevust paremini koordineerida, et tuvastada seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ohvrid ja potentsiaalsed ohvrid ning kaitsta neid; |
| --- | --- |

24.

palub asjaomastel humanitaarabiasutustel oma tegevust paremini koordineerida, et tuvastada seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ohvrid ja potentsiaalsed ohvrid ning kaitsta neid;

| 25. | peab ELi terviklikku lähenemisviisi liidu mitmesuguste välispoliitika vahendite koordineerimise ja järjepidevuse seisukohast väärtuslikuks, sest nii antakse panus püsivate poliitiliste lahenduste leidmisesse; juhib tähelepanu humanitaarabi eripärale ja rõhutab, et äärmiselt oluline on lahutada humanitaartegevus välispoliitilistest, poliitilistest, julgeoleku- ja terrorismivastastest kaalutlustest, võttes kasutusele kaitsemeetmed; mõistab hukka humanitaartegevuse põhimõtete väärkasutamise ja eiramise, sest see kahjustab märkimisväärselt abi andmist ja humanitaartöötajate turvalisust; rõhutab, et terrorivastaste meetmetega ei tohiks kahjustada ega takistada humanitaartegevust, ja kutsub tippkohtumisel seda küsimust asjakohaselt arutama; |
| --- | --- |

25.

peab ELi terviklikku lähenemisviisi liidu mitmesuguste välispoliitika vahendite koordineerimise ja järjepidevuse seisukohast väärtuslikuks, sest nii antakse panus püsivate poliitiliste lahenduste leidmisesse; juhib tähelepanu humanitaarabi eripärale ja rõhutab, et äärmiselt oluline on lahutada humanitaartegevus välispoliitilistest, poliitilistest, julgeoleku- ja terrorismivastastest kaalutlustest, võttes kasutusele kaitsemeetmed; mõistab hukka humanitaartegevuse põhimõtete väärkasutamise ja eiramise, sest see kahjustab märkimisväärselt abi andmist ja humanitaartöötajate turvalisust; rõhutab, et terrorivastaste meetmetega ei tohiks kahjustada ega takistada humanitaartegevust, ja kutsub tippkohtumisel seda küsimust asjakohaselt arutama;

Humanitaarabi tõhusus

| 26. | mõistab hukka humanitaarabi osutamise püüete järjekindla nurjamise ja igasuguse tegevuse, mis on vastuolus hädaohus olevate inimeste abita jätmise ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtetega, mida kõik osalejad, olgu nad ELi liikmesriigid või mitte, kohaldavad pagulaste suhtes; kutsub valitsusi täitma oma esmast kohustust kaitsta ja abistada tsiviilielanikke ning kehtestama õigus- ja poliitikaraamistikud humanitaarabi juurdepääsu ja abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega; soovitab, et need raamistikud hõlmaksid humanitaarabi maksuvabastusi, rahaülekannete tegemise kulude vähendamist ja lihtsustatud tolliprotseduure; kutsub rahastajaid, vastuvõtvaid riike ja abiosutajaid järgima humanitaarabi ja kõikide võimalike kanalite kaudu toetuse andmist käsitlevaid õigusnorme ning täitma oma kohustust tagada professionaalse, õigeaegse, asjakohase ja kvaliteetse abi jõudmine kõigi abivajajateni ka kaugemates piirkondades; |
| --- | --- |

26.

mõistab hukka humanitaarabi osutamise püüete järjekindla nurjamise ja igasuguse tegevuse, mis on vastuolus hädaohus olevate inimeste abita jätmise ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtetega, mida kõik osalejad, olgu nad ELi liikmesriigid või mitte, kohaldavad pagulaste suhtes; kutsub valitsusi täitma oma esmast kohustust kaitsta ja abistada tsiviilielanikke ning kehtestama õigus- ja poliitikaraamistikud humanitaarabi juurdepääsu ja abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega; soovitab, et need raamistikud hõlmaksid humanitaarabi maksuvabastusi, rahaülekannete tegemise kulude vähendamist ja lihtsustatud tolliprotseduure; kutsub rahastajaid, vastuvõtvaid riike ja abiosutajaid järgima humanitaarabi ja kõikide võimalike kanalite kaudu toetuse andmist käsitlevaid õigusnorme ning täitma oma kohustust tagada professionaalse, õigeaegse, asjakohase ja kvaliteetse abi jõudmine kõigi abivajajateni ka kaugemates piirkondades;

| 27. | peab seoses humanitaartöötajate parema kaitse tagamisega äärmiselt muret tekitavaks korduvaid rünnakuid humanitaartöötajate ja infrastruktuuride, sealhulgas haiglate vastu; rõhutab, et on vaja teha rohkem nende ohutuse, kaitse ja liikumisvabaduse parandamiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega; pooldab humanitaartöötajate kaitsmise kohustust suurendavate eriklauslite järjekindlat lisamist kõikide riikide õigusaktidesse ja rahastajate tegevuskavadesse ning toetab järjepidevat ranget järelevalvet kõigi abitöötajate vastu suunatud rünnakute üle ja neist teavitamist; |
| --- | --- |

27.

peab seoses humanitaartöötajate parema kaitse tagamisega äärmiselt muret tekitavaks korduvaid rünnakuid humanitaartöötajate ja infrastruktuuride, sealhulgas haiglate vastu; rõhutab, et on vaja teha rohkem nende ohutuse, kaitse ja liikumisvabaduse parandamiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega; pooldab humanitaartöötajate kaitsmise kohustust suurendavate eriklauslite järjekindlat lisamist kõikide riikide õigusaktidesse ja rahastajate tegevuskavadesse ning toetab järjepidevat ranget järelevalvet kõigi abitöötajate vastu suunatud rünnakute üle ja neist teavitamist;

| 28. | toetab komisjoni soovitusi töötada välja ulatuslik tulemusnäitajate kogum; |
| --- | --- |

28.

toetab komisjoni soovitusi töötada välja ulatuslik tulemusnäitajate kogum;

| 29. | rõhutab, et vajalik on pidev dialoog eri humanitaarvaldkonna osalejate vastastikku täiendava rolli ja volituste üle; on seisukohal, et tuleb teha selget vahet humanitaarabi tsiviilosalejate ja sõjaväeliste osapoolte vahel; on seisukohal, et esmatähtsaks tuleb lugeda tsiviilosalejate humanitaartegevus; kutsub tippkohtumisel arutama uusi võimalusi osalejate tegevuse paremaks koordineerimiseks, sest see on tõhusama, tulemuslikuma ja asjakohasema humanitaartegevuse seisukohast peamise tähtsusega; rõhutab, et on vaja kohapealse tegevussuutlikkuse paremat analüüsimist ning vajaduste ja humanitaartegevuse vastutuse paremat ühist hindamist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et vajalik on pidev dialoog eri humanitaarvaldkonna osalejate vastastikku täiendava rolli ja volituste üle; on seisukohal, et tuleb teha selget vahet humanitaarabi tsiviilosalejate ja sõjaväeliste osapoolte vahel; on seisukohal, et esmatähtsaks tuleb lugeda tsiviilosalejate humanitaartegevus; kutsub tippkohtumisel arutama uusi võimalusi osalejate tegevuse paremaks koordineerimiseks, sest see on tõhusama, tulemuslikuma ja asjakohasema humanitaartegevuse seisukohast peamise tähtsusega; rõhutab, et on vaja kohapealse tegevussuutlikkuse paremat analüüsimist ning vajaduste ja humanitaartegevuse vastutuse paremat ühist hindamist;

| 30. | nõuab tõsiste jõupingutuste tegemist, et tagada pikaleveninud humanitaarkriisides tõhusalt õigus haridusele, eraldades vajalikke rahalisi vahendeid ja inimressursse, sest hariduse puudumine seab ohtu laste tuleviku ja ühiskonna edasise arengu; tõstab esile pideva hariduse olulisust selliste jagatud ja universaalsete väärtuste kaitsmisel ja edendamisel nagu inimväärikus, võrdõiguslikkus, demokraatia ja õigusriik; |
| --- | --- |

30.

nõuab tõsiste jõupingutuste tegemist, et tagada pikaleveninud humanitaarkriisides tõhusalt õigus haridusele, eraldades vajalikke rahalisi vahendeid ja inimressursse, sest hariduse puudumine seab ohtu laste tuleviku ja ühiskonna edasise arengu; tõstab esile pideva hariduse olulisust selliste jagatud ja universaalsete väärtuste kaitsmisel ja edendamisel nagu inimväärikus, võrdõiguslikkus, demokraatia ja õigusriik;

| 31. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle suurendada humanitaarhädaolukordades lastele antava hariduse rahastamist, võttes arvesse kooliharidusest ilmajäävate laste muret tekitavalt suurt arvu ja hariduse suurt osa inimeste vastupanuvõime suurendamisel; kutsub nõukogu toetama komisjoni ettepanekut eraldada selleks otstarbeks 4 % ELi humanitaarabi eelarvest; on seisukohal, et selle tõttu ei tohiks pöörata vähem tähelepanu teistele põhivajadustele; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle suurendada humanitaarhädaolukordades lastele antava hariduse rahastamist, võttes arvesse kooliharidusest ilmajäävate laste muret tekitavalt suurt arvu ja hariduse suurt osa inimeste vastupanuvõime suurendamisel; kutsub nõukogu toetama komisjoni ettepanekut eraldada selleks otstarbeks 4 % ELi humanitaarabi eelarvest; on seisukohal, et selle tõttu ei tohiks pöörata vähem tähelepanu teistele põhivajadustele;

| 32. | on mures laste hariduse ja koolitamise pärast põgenikelaagrites ning palub ELil ja kõigil rahvusvahelistel osalejatel suurendada valmisolekut hariduse andmiseks põgenikelaagrites; |
| --- | --- |

32.

on mures laste hariduse ja koolitamise pärast põgenikelaagrites ning palub ELil ja kõigil rahvusvahelistel osalejatel suurendada valmisolekut hariduse andmiseks põgenikelaagrites;

| 33. | märgib, et tõhusa ja tulemusliku abiandmise peamised eeltingimused on ennustatavus, tegevuse paindlikkus ja mitmeaastased maksed; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tooma tippkohtumise deklaratsioonis uuesti tähelepanu alla humanitaarabi andmise head põhimõtted; |
| --- | --- |

33.

märgib, et tõhusa ja tulemusliku abiandmise peamised eeltingimused on ennustatavus, tegevuse paindlikkus ja mitmeaastased maksed; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tooma tippkohtumise deklaratsioonis uuesti tähelepanu alla humanitaarabi andmise head põhimõtted;

| 34. | rõhutab, et rahastamispuudujäägi lahendamiseks on vaja ülemaailmseid meetmeid; nõuab, et loodaks ülemaailmne humanitaarabifond, mis toetaks arenguabi komitee väliste rahastajate osalemist ja kaasamist ning koondaks kõiki olemasolevaid rahvusvahelisi rahastamismehhanisme, kohapealseid ressursse ja ühisfonde (ÜRO hädaabifondid, hädaabi keskfond, usaldusfondid jne) ning mida täiendataks vabatahtlike rahaliste maksetega valitsustelt, erasektorilt ja piirkondlikelt organisatsioonidelt; soovitab makseid kasutada kolmanda taseme kriiside humanitaarabilubaduste puudujääkide täitmiseks, valmisoleku toetamiseks, sotsiaalkaitse valmisoleku paketi tagamiseks pikaajalistele pagulastele või selliste ettenägematute hädaolukordadega toimetulemiseks nagu Ebola epideemia; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et rahastamispuudujäägi lahendamiseks on vaja ülemaailmseid meetmeid; nõuab, et loodaks ülemaailmne humanitaarabifond, mis toetaks arenguabi komitee väliste rahastajate osalemist ja kaasamist ning koondaks kõiki olemasolevaid rahvusvahelisi rahastamismehhanisme, kohapealseid ressursse ja ühisfonde (ÜRO hädaabifondid, hädaabi keskfond, usaldusfondid jne) ning mida täiendataks vabatahtlike rahaliste maksetega valitsustelt, erasektorilt ja piirkondlikelt organisatsioonidelt; soovitab makseid kasutada kolmanda taseme kriiside humanitaarabilubaduste puudujääkide täitmiseks, valmisoleku toetamiseks, sotsiaalkaitse valmisoleku paketi tagamiseks pikaajalistele pagulastele või selliste ettenägematute hädaolukordadega toimetulemiseks nagu Ebola epideemia;

| 35. | rõhutab, et rahvusvahelistel finantsasutustel on vaja täiel määral osaleda ja korraldada ümber sooduslaenudele keskendumine, vaadates läbi soodusrahastamise kriteeriumid, et asutustel oleks võimalik paindlikumalt reageerida ebakindlatele olukordadele ja hinnata paremini riikide võimet lisada oma ressursse; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et rahvusvahelistel finantsasutustel on vaja täiel määral osaleda ja korraldada ümber sooduslaenudele keskendumine, vaadates läbi soodusrahastamise kriteeriumid, et asutustel oleks võimalik paindlikumalt reageerida ebakindlatele olukordadele ja hinnata paremini riikide võimet lisada oma ressursse;

| 36. | nõuab tungivalt, et valitsused, rahastajad ja nende tugikeskkond lihtsustaks koostööpartnerite jaoks haldusnõudeid, ühtlustades toiminguid ja kaardistades halduse, lepingute sõlmimise ja aruandluse häid tavasid, ning toetaks algatusi, mille eesmärk on anda pidevat abi suutlikkuse suurendamiseks ja kohalike osalejate järelevalveks ning parandada riikide koordineerimisstruktuure; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et valitsused, rahastajad ja nende tugikeskkond lihtsustaks koostööpartnerite jaoks haldusnõudeid, ühtlustades toiminguid ja kaardistades halduse, lepingute sõlmimise ja aruandluse häid tavasid, ning toetaks algatusi, mille eesmärk on anda pidevat abi suutlikkuse suurendamiseks ja kohalike osalejate järelevalveks ning parandada riikide koordineerimisstruktuure;

| 37. | rõhutab, et kriisist mõjutatud inimeste elu ja inimväärikuse tagamiseks ja kindlustamiseks peab kohapealsetel vabaühendustel olema juurdepääs otserahastamisele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja rahastajad suurendaksid märkimisväärselt kohalike humanitaartegevuses osalejate otserahastamist, sest neil on võime, oskus ja suutlikkus tegutseda kohapeal, tagades samas vastutuse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et kriisist mõjutatud inimeste elu ja inimväärikuse tagamiseks ja kindlustamiseks peab kohapealsetel vabaühendustel olema juurdepääs otserahastamisele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja rahastajad suurendaksid märkimisväärselt kohalike humanitaartegevuses osalejate otserahastamist, sest neil on võime, oskus ja suutlikkus tegutseda kohapeal, tagades samas vastutuse;

| 38. | kutsub tegema tippkohtumisel ebakindlaid riike ja pikaleveninud kriise käsitleva uue kokkuleppe koos jätkusuutlike programmide, rakenduskavade ja arengu prognoositava rahastamisega; rõhutab, et Addis Abeba tegevuskavas tuuakse esile vajadus investeerida sotsiaalkaitsesüsteemidesse ja turvavõrgustikesse, et ebakindlatele olukordadele oleks võimalik reageerida kiiremini ja tõhusamalt; |
| --- | --- |

38.

kutsub tegema tippkohtumisel ebakindlaid riike ja pikaleveninud kriise käsitleva uue kokkuleppe koos jätkusuutlike programmide, rakenduskavade ja arengu prognoositava rahastamisega; rõhutab, et Addis Abeba tegevuskavas tuuakse esile vajadus investeerida sotsiaalkaitsesüsteemidesse ja turvavõrgustikesse, et ebakindlatele olukordadele oleks võimalik reageerida kiiremini ja tõhusamalt;

Haavatavuse vähendamine ja riskijuhtimine

| 39. | rõhutab, et humanitaartegevuse süsteem on vaja kohandada kohalikele, riigisisestele ja piirkondlikele nõuetele ning on vaja suurendada kriisist mõjutatud inimeste mõjuvõimu ja neid kaasata, sealhulgas igas vanuses naisi, lapsi, puuetega inimesi, vähemusi ja põliselanikke, tunnustada nende rolli muudatuste tegijana, tagades võimaluse korral neilt tagasiside saamise ja nendega eelneva konsulteerimise humanitaartegevuse programmitöö ja rakendamise ajal; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et humanitaartegevuse süsteem on vaja kohandada kohalikele, riigisisestele ja piirkondlikele nõuetele ning on vaja suurendada kriisist mõjutatud inimeste mõjuvõimu ja neid kaasata, sealhulgas igas vanuses naisi, lapsi, puuetega inimesi, vähemusi ja põliselanikke, tunnustada nende rolli muudatuste tegijana, tagades võimaluse korral neilt tagasiside saamise ja nendega eelneva konsulteerimise humanitaartegevuse programmitöö ja rakendamise ajal;

| 40. | rõhutab, et rahvusvahelise abi andmine peaks pigem põhinema olemasolevatel kohalikel või riiklikel algatustel ja partnerlustel kui looma paralleelseid meetmeid; rõhutab, et oluline on tugevdada humanitaarabi andmise kohalikku ja piirkondlikku suutlikkust ning luua võimaluse korral kaasavaid protsesse, kui planeerimisse kaasatakse kohalikud asutused, kodanikuühiskond, erasektor ja kriisist mõjutatud elanikud; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et rahvusvahelise abi andmine peaks pigem põhinema olemasolevatel kohalikel või riiklikel algatustel ja partnerlustel kui looma paralleelseid meetmeid; rõhutab, et oluline on tugevdada humanitaarabi andmise kohalikku ja piirkondlikku suutlikkust ning luua võimaluse korral kaasavaid protsesse, kui planeerimisse kaasatakse kohalikud asutused, kodanikuühiskond, erasektor ja kriisist mõjutatud elanikud;

| 41. | rõhutab vajadust uue ülemaailmse vastastikuse täiendavuse mudeli järele, millel põhineks humanitaartegevuse ja arengukoostöö osalejate koostöö, mis võimaldab neil järk-järgult kujundada vastupanuvõimelisema ja iseseisvama ühiskonna, alustades ühise analüüsimise ja programmitööga; rõhutab, et selline mudel peaks esiteks hõlmama arengukoostöö osaliste strateegiaid, mis võimaldab neil kohapeal jõud ühendada, teiseks arenguprogrammides kriisimodifikaatorite juurutamist ja kolmandaks humanitaarabi andmise väljumisstrateegiaid, et võimaldada paindlikumat lähenemisviisi, ning samuti aruandluskohustuslikku mitmeaastast rahastamismehhanismi kaua kestvatele kriisidele reageerimiseks; rõhutab, et konfliktitundlikes piirkondades alaliste struktuuride loomiseks on oluline koostöö kohalike vabaühenduste ja kodanikuühiskonna juhtidega; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust uue ülemaailmse vastastikuse täiendavuse mudeli järele, millel põhineks humanitaartegevuse ja arengukoostöö osalejate koostöö, mis võimaldab neil järk-järgult kujundada vastupanuvõimelisema ja iseseisvama ühiskonna, alustades ühise analüüsimise ja programmitööga; rõhutab, et selline mudel peaks esiteks hõlmama arengukoostöö osaliste strateegiaid, mis võimaldab neil kohapeal jõud ühendada, teiseks arenguprogrammides kriisimodifikaatorite juurutamist ja kolmandaks humanitaarabi andmise väljumisstrateegiaid, et võimaldada paindlikumat lähenemisviisi, ning samuti aruandluskohustuslikku mitmeaastast rahastamismehhanismi kaua kestvatele kriisidele reageerimiseks; rõhutab, et konfliktitundlikes piirkondades alaliste struktuuride loomiseks on oluline koostöö kohalike vabaühenduste ja kodanikuühiskonna juhtidega;

| 42. | kutsub komisjoni esitama algatuse, et süstemaatilisemalt ühendada humanitaarabi, arengukoostöö ja vastupanuvõime, mis võimaldab ELil olla paindlikum ja tõhusam kasvavate vajadustega tegelemisel ja edastada tippkohtumisele arutamiseks parema aluse; kutsub ELi kasutama ära kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemist, et veelgi edendada humanitaar- ja arengukoostöö seostamist; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni esitama algatuse, et süstemaatilisemalt ühendada humanitaarabi, arengukoostöö ja vastupanuvõime, mis võimaldab ELil olla paindlikum ja tõhusam kasvavate vajadustega tegelemisel ja edastada tippkohtumisele arutamiseks parema aluse; kutsub ELi kasutama ära kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemist, et veelgi edendada humanitaar- ja arengukoostöö seostamist;

| 43. | rõhutab katastroofiohu vähendamise olulisust vastupanuvõime parandamiseks neljas esmatähtsas valdkonnas: 1) arusaamine katastroofiohust; 2) riskijuhtimise parandamine katastroofiohu juhtimiseks; 3) investeerimine katastroofiohu vähendamisesse vastupanuvõime suurendamiseks ning hädaolukorrakavade ja varajase hoiatamise süsteemide edendamiseks; 4) katastroofivalmiduse suurendamine paremaks reageerimiseks ning parema taastamise põhimõtte rakendamiseks taastus-, ennistus- ja ülesehitustöödel; |
| --- | --- |

43.

rõhutab katastroofiohu vähendamise olulisust vastupanuvõime parandamiseks neljas esmatähtsas valdkonnas: 1) arusaamine katastroofiohust; 2) riskijuhtimise parandamine katastroofiohu juhtimiseks; 3) investeerimine katastroofiohu vähendamisesse vastupanuvõime suurendamiseks ning hädaolukorrakavade ja varajase hoiatamise süsteemide edendamiseks; 4) katastroofivalmiduse suurendamine paremaks reageerimiseks ning parema taastamise põhimõtte rakendamiseks taastus-, ennistus- ja ülesehitustöödel;

| 44. | kutsub liikmesriike ja teisi rahastajaid parandama ja edasi arendama riigi humanitaartegevuse ja katastroofiohu vähendamise ja juhtimise õigusraamistikku, võttes aluseks rahvusvahelised suurõnnetustele reageerimise seadused, eeskirjad ja põhimõtted; rõhutab, et katastroofivalmidus, riskide vähendamine ja vastupanuvõime peaks süstemaatiliselt kuuluma reageerimiskavadesse, mida koostavad kohalikud, piirkondlikud ja riigiasutused, tööstussektor ja kodanikuühiskond, ning seda peaks toetama piisava rahastamisega ja suuremate investeeringutega prognoosimisse ja riskijuhtimise mudelitesse; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike ja teisi rahastajaid parandama ja edasi arendama riigi humanitaartegevuse ja katastroofiohu vähendamise ja juhtimise õigusraamistikku, võttes aluseks rahvusvahelised suurõnnetustele reageerimise seadused, eeskirjad ja põhimõtted; rõhutab, et katastroofivalmidus, riskide vähendamine ja vastupanuvõime peaks süstemaatiliselt kuuluma reageerimiskavadesse, mida koostavad kohalikud, piirkondlikud ja riigiasutused, tööstussektor ja kodanikuühiskond, ning seda peaks toetama piisava rahastamisega ja suuremate investeeringutega prognoosimisse ja riskijuhtimise mudelitesse;

| 45. | kutsub pöörama tippkohtumisel suurt tähelepanu kliimamuutuste ja humanitaartegevuse küsimusele; on seisukohal, et see peaks hõlmama planeerimist ja vastupanuvõime suurendamist kliimamuutuste tagajärgedele, sealhulgas kliimapagulaste ja -rände küsimusele, kogu asjaomase poliitika kujundamisel piirkonna ja maailma tasandil; kutsub sellega seoses ELi ja selle liikmesriike jätkama julgete poliitiliste otsuste tegemist kliimamuutusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

45.

kutsub pöörama tippkohtumisel suurt tähelepanu kliimamuutuste ja humanitaartegevuse küsimusele; on seisukohal, et see peaks hõlmama planeerimist ja vastupanuvõime suurendamist kliimamuutuste tagajärgedele, sealhulgas kliimapagulaste ja -rände küsimusele, kogu asjaomase poliitika kujundamisel piirkonna ja maailma tasandil; kutsub sellega seoses ELi ja selle liikmesriike jätkama julgete poliitiliste otsuste tegemist kliimamuutusega võitlemiseks;

Ümberkujundamine innovatsiooni kaudu

| 46. | rõhutab, et innovatsioon peaks lähtuma mitmest allikast ning eelkõige abistatavate kriisist mõjutatud inimeste, kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade teadmistest; rõhutab minimaalsete humanitaarabistandartide olulisust selliste humanitaarabi korras osutatavate esmase tähtsusega avalike teenuste nagu hariduse, toidu, tervishoiu, majutuse, veevarustuse ja kanalisatsiooni edendamisel; usub, et juhul, kui avalikul ja erasektoril on ühised huvid, ärieesmärkidele ja ELi arengueesmärkidele vastavad prioriteedid ning järgitakse rahvusvahelisi arenguabi tõhususe standardeid, siis võivad avaliku ja erasektori ning valdkonnaülesed partnerlused olla vahend, millega täiendada üldsuse reageerimist kasvavale humanitaarabivajadusele; märgib, et humanitaarabi innovatsiooni hea näide on rahaline abi, kui see on nõuetekohaselt kooskõlas abi tõhususe põhimõtetega; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et innovatsioon peaks lähtuma mitmest allikast ning eelkõige abistatavate kriisist mõjutatud inimeste, kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade teadmistest; rõhutab minimaalsete humanitaarabistandartide olulisust selliste humanitaarabi korras osutatavate esmase tähtsusega avalike teenuste nagu hariduse, toidu, tervishoiu, majutuse, veevarustuse ja kanalisatsiooni edendamisel; usub, et juhul, kui avalikul ja erasektoril on ühised huvid, ärieesmärkidele ja ELi arengueesmärkidele vastavad prioriteedid ning järgitakse rahvusvahelisi arenguabi tõhususe standardeid, siis võivad avaliku ja erasektori ning valdkonnaülesed partnerlused olla vahend, millega täiendada üldsuse reageerimist kasvavale humanitaarabivajadusele; märgib, et humanitaarabi innovatsiooni hea näide on rahaline abi, kui see on nõuetekohaselt kooskõlas abi tõhususe põhimõtetega;

| 47. | tunneb heameelt nõukogu järelduste üle, mis käsitlevad üldiseid põhimõtteid seoses mitmeotstarbelise rahalise abiga humanitaarvajadustele reageerimiseks; tõdeb, et kuigi vaid väike osa praegusest humanitaarabist on rahaline, on sellisel abil märkimisväärne potentsiaal olla innovatiivne, inimvääriline, turvaline, sootundlik, paindlik ja kulutõhus võimalus täita kõige haavatavamate põhivajadusi hädaolukorras; kutsub ELi ja liikmesriike propageerima tippkohtumise eel olukorrast lähtuva ja tegevuse analüüsil põhineva tingimusteta rahalise abi andmise ühiseid põhimõtteid ja nende kasutamist, toetades samas järelevalvemehhanismi; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt nõukogu järelduste üle, mis käsitlevad üldiseid põhimõtteid seoses mitmeotstarbelise rahalise abiga humanitaarvajadustele reageerimiseks; tõdeb, et kuigi vaid väike osa praegusest humanitaarabist on rahaline, on sellisel abil märkimisväärne potentsiaal olla innovatiivne, inimvääriline, turvaline, sootundlik, paindlik ja kulutõhus võimalus täita kõige haavatavamate põhivajadusi hädaolukorras; kutsub ELi ja liikmesriike propageerima tippkohtumise eel olukorrast lähtuva ja tegevuse analüüsil põhineva tingimusteta rahalise abi andmise ühiseid põhimõtteid ja nende kasutamist, toetades samas järelevalvemehhanismi;

| 48. | kutsub ELi edendama ja toetama ülemaailmse humanitaarinnovatsiooni liitu ülemaailmsete ühiste eetiliste lähenemisviiside väljatöötamiseks kooskõlas humanitaarabi andmise põhimõtetega ning ÜRO põhimõtetega innovatsiooni ja tehnoloogia kohta, mida töötatakse välja selleks, et tagada innovatsiooni kavandamine selliselt, et selle tulemustega parandatakse mõjutatud elanike olukorda; nõuab, et piirkonna ja riigi tasandil asutataks humanitaarinnovatsiooni fondid; |
| --- | --- |

48.

kutsub ELi edendama ja toetama ülemaailmse humanitaarinnovatsiooni liitu ülemaailmsete ühiste eetiliste lähenemisviiside väljatöötamiseks kooskõlas humanitaarabi andmise põhimõtetega ning ÜRO põhimõtetega innovatsiooni ja tehnoloogia kohta, mida töötatakse välja selleks, et tagada innovatsiooni kavandamine selliselt, et selle tulemustega parandatakse mõjutatud elanike olukorda; nõuab, et piirkonna ja riigi tasandil asutataks humanitaarinnovatsiooni fondid;

| 49. | tõdeb, et innovatsioonil võib olla oluline roll uutele probleemidele reageerimisel, samuti olemasolevate programmide parandamisel, sest sellega lisanduvad teiste sektorite uued saavutused, mille abil töötada välja, uuendada ja arendada mudeleid, mis võimaldavad teha humanitaarprobleemide lahendamisel läbimurde; |
| --- | --- |

49.

tõdeb, et innovatsioonil võib olla oluline roll uutele probleemidele reageerimisel, samuti olemasolevate programmide parandamisel, sest sellega lisanduvad teiste sektorite uued saavutused, mille abil töötada välja, uuendada ja arendada mudeleid, mis võimaldavad teha humanitaarprobleemide lahendamisel läbimurde;

| 50. | rõhutab uute tehnoloogiate ja innovaatiliste digitaalsete vahendite osa humanitaarabi korraldamisel ja kohaletoimetamisel, pidades eeskätt silmas abi kohaletoimetamist ja jälgimist, loodusõnnetuste seiret, teabe jagamist, rahastajate vahelist koordineerimist ning abiorganisatsioonide ja kohapealse valitsuse vahelise suhtluse hõlbustamiseks eeskätt kaugemates ja loodusõnnetuste piirkondades; rõhutab, et Aafrikas ja eriti Sahara-taguses Aafrikas leiab praegu aset mobiilne digitaalrevolutsioon, kusjuures järsult on suurenenud mobiilsidelepingute (ja mobiilse interneti kasutajate) arv, mis on otsustava tähtsusega varajase hoiatamise süsteemide loomise ning tervishoiuküsimustest, ohupiirkondadest ja abistajate kontaktteabest kiire teavitamise seisukohast; |
| --- | --- |

50.

rõhutab uute tehnoloogiate ja innovaatiliste digitaalsete vahendite osa humanitaarabi korraldamisel ja kohaletoimetamisel, pidades eeskätt silmas abi kohaletoimetamist ja jälgimist, loodusõnnetuste seiret, teabe jagamist, rahastajate vahelist koordineerimist ning abiorganisatsioonide ja kohapealse valitsuse vahelise suhtluse hõlbustamiseks eeskätt kaugemates ja loodusõnnetuste piirkondades; rõhutab, et Aafrikas ja eriti Sahara-taguses Aafrikas leiab praegu aset mobiilne digitaalrevolutsioon, kusjuures järsult on suurenenud mobiilsidelepingute (ja mobiilse interneti kasutajate) arv, mis on otsustava tähtsusega varajase hoiatamise süsteemide loomise ning tervishoiuküsimustest, ohupiirkondadest ja abistajate kontaktteabest kiire teavitamise seisukohast;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama äriühingute, eriti VKEde kaasamist, järgides samas humanitaarabi andmise põhimõtteid ja eetikastandardeid, koostades selleks äriühingute tegevusjuhendi ja edendades kohalikke ja piirkondlikke partnerlusplatforme, et struktureeritult, kooskõlastatult ja jätkusuutlikult kaasata äriettevõtteid hädaolukordades; ergutab liikmesriike kaasama rohkem äriühinguid oma riiklikesse hädaolukordadele reageerimise kavadesse ja vastutusmehhanismidesse; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama äriühingute, eriti VKEde kaasamist, järgides samas humanitaarabi andmise põhimõtteid ja eetikastandardeid, koostades selleks äriühingute tegevusjuhendi ja edendades kohalikke ja piirkondlikke partnerlusplatforme, et struktureeritult, kooskõlastatult ja jätkusuutlikult kaasata äriettevõtteid hädaolukordades; ergutab liikmesriike kaasama rohkem äriühinguid oma riiklikesse hädaolukordadele reageerimise kavadesse ja vastutusmehhanismidesse;

| 52. | kutsub ELi uurima võimalusi luua ja ergutada partnerlust idufirmade ning samuti kindlustus- ja tehnoloogiaettevõtetega, et töötada välja vahendeid valmisoleku ja abi rakendamise tagamiseks hädaolukordades; rõhutab, et on vaja toetada ja edasi arendada ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) vahendusel toimuvat ülemaailmset kaardistamist, et koondada olemasolevad erasektori vahendid ja suutlikkus tehnilise koostöö tõhustamiseks loodusõnnetustele reageerimisel; |
| --- | --- |

52.

kutsub ELi uurima võimalusi luua ja ergutada partnerlust idufirmade ning samuti kindlustus- ja tehnoloogiaettevõtetega, et töötada välja vahendeid valmisoleku ja abi rakendamise tagamiseks hädaolukordades; rõhutab, et on vaja toetada ja edasi arendada ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) vahendusel toimuvat ülemaailmset kaardistamist, et koondada olemasolevad erasektori vahendid ja suutlikkus tehnilise koostöö tõhustamiseks loodusõnnetustele reageerimisel;

| 53. | kutsub ELi ja selle humanitaarpartnereid toetama tippkohtumisel noorte paremat kaasamist humanitaarvalmisolekusse ja taastamistegevusse ning edendama vabatahtliku tegevuse programme; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi ja selle humanitaarpartnereid toetama tippkohtumisel noorte paremat kaasamist humanitaarvalmisolekusse ja taastamistegevusse ning edendama vabatahtliku tegevuse programme;

| 54. | juhib tähelepanu olulisele osale, mida ELi humanitaarabi vabatahtlike algatus võib täita eelseisval tippkohtumisel tehtud otsuste elluviimisel ja läbivaadatud Euroopa humanitaarabi valdkonna konsensuse kontekstis; rõhutab, et parimate tavade ja abi rakendamise vahendite väljatöötamisel võib lisaks teiste humanitaarabitöötajate kogemusele väga oluline osa olla vabatahtlike kogemustel; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu olulisele osale, mida ELi humanitaarabi vabatahtlike algatus võib täita eelseisval tippkohtumisel tehtud otsuste elluviimisel ja läbivaadatud Euroopa humanitaarabi valdkonna konsensuse kontekstis; rõhutab, et parimate tavade ja abi rakendamise vahendite väljatöötamisel võib lisaks teiste humanitaarabitöötajate kogemusele väga oluline osa olla vabatahtlike kogemustel;

| 55. | kutsub ELi ja liikmesriike propageerima tippkohtumisel humanitaartoetuse rolli, sest see võib olla tõhus viis kaitse ja innovatsiooni edendamiseks; |
| --- | --- |

55.

kutsub ELi ja liikmesriike propageerima tippkohtumisel humanitaartoetuse rolli, sest see võib olla tõhus viis kaitse ja innovatsiooni edendamiseks;

| 56. | rõhutab, et Istanbuli kohustusi tuleb täita ELi ja liikmesriikide tasandil; kutsub seepärast ELi ja liikmesriike kavandama koos teiste humanitaartegevuses osalejatega Istanbuli tippkohtumise tulemuste elluviimise kava; rõhutab, et on vaja tagada prognoositav ja õigeaegne humanitaarabi rahastamine ELi eelarvest, eraldades ELi humanitaarabikohustuste assigneeringuteks järjepidevalt ja täiel määral sama summa maksekohustuste assigneeringuteks; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et Istanbuli kohustusi tuleb täita ELi ja liikmesriikide tasandil; kutsub seepärast ELi ja liikmesriike kavandama koos teiste humanitaartegevuses osalejatega Istanbuli tippkohtumise tulemuste elluviimise kava; rõhutab, et on vaja tagada prognoositav ja õigeaegne humanitaarabi rahastamine ELi eelarvest, eraldades ELi humanitaarabikohustuste assigneeringuteks järjepidevalt ja täiel määral sama summa maksekohustuste assigneeringuteks;

| 57. | nõuab Euroopa humanitaarabi konsensusele uut ühtset ja tugevat tegevuskava, millega tagatakse ELi erapooletu ja tõhus humanitaarabi andmine, mis vastab kohapealsetele tingimustele, mida on kohandatud vastavalt ealistele ja soolistele iseärasustele ning mida antakse kedagi diskrimineerimata ja vastavalt vajadustele; |
| --- | --- |

57.

nõuab Euroopa humanitaarabi konsensusele uut ühtset ja tugevat tegevuskava, millega tagatakse ELi erapooletu ja tõhus humanitaarabi andmine, mis vastab kohapealsetele tingimustele, mida on kohandatud vastavalt ealistele ja soolistele iseärasustele ning mida antakse kedagi diskrimineerimata ja vastavalt vajadustele;

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html

(11)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=URISERV:ah0009

(13)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 1.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/EN/1-2015-335-EN-F1-1.PDF

(15)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/ET/1-2015-406-ET-F1-1.PDF

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/et/pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/et/pdf

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137319.pdf

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:ET:PDF

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(26)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0196.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0270.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0231.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0187.

(31)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0072.

(32)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0040.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0010.

(34)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0317.

(35)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 147, 173, 174, 192 ja 345, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 147, 173, 174, 192 ja 345,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL (3), milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL (3), milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (6), eriti selle artiklit 1 ja asjaomaseid põhjendusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (6), eriti selle artiklit 1 ja asjaomaseid põhjendusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) (7) konsolideeritud versiooni ja selle eri rakendusmäärusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) (7) konsolideeritud versiooni ja selle eri rakendusmäärusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Energialiidu pakett“(COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Energialiidu pakett“(COM(2015)0080),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2014. aasta teatist „Euroopa energiajulgeoleku strateegia“ (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2014. aasta teatist „Euroopa energiajulgeoleku strateegia“ (COM(2014)0330),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juuni 2013. aasta teatist „Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava“ (COM(2013)0407) ja sellele lisatud kõrgetasemelise töörühma tähelepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juuni 2013. aasta teatist „Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava“ (COM(2013)0407) ja sellele lisatud kõrgetasemelise töörühma tähelepanekuid,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus“ (COM(2011)0021),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (8),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni ELi terasesektori ning töötajate ja tööstusharu kaitse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni ELi terasesektori ning töötajate ja tööstusharu kaitse kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta,

| — | võttes arvesse 10. juuni 2013. aasta aruannet „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (terasetööstuse kumulatiivsete kulude mõjuhindamine), mille komisjon tellis Euroopa Poliitikauuringute Keskuselt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuni 2013. aasta aruannet „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (terasetööstuse kumulatiivsete kulude mõjuhindamine), mille komisjon tellis Euroopa Poliitikauuringute Keskuselt,

| — | võttes arvesse 31. oktoobri 2013. aasta aruannet „Assessment of cumulative cost impact for the aluminium industry“ (alumiiniumitööstuse kumulatiivsete kulude mõjuhindamine), mille komisjon tellis Euroopa Poliitikauuringute Keskuselt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. oktoobri 2013. aasta aruannet „Assessment of cumulative cost impact for the aluminium industry“ (alumiiniumitööstuse kumulatiivsete kulude mõjuhindamine), mille komisjon tellis Euroopa Poliitikauuringute Keskuselt,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamine“ (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamine“ (SWD(2012)0092),

| — | võttes arvesse WTO 1994. aasta üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT 1994), eriti selle XX artiklit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO 1994. aasta üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT 1994), eriti selle XX artiklit,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0309/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0309/2015),

| A. | arvestades, et mitteväärismetallid on






  — | harilikud ja eriterased, roostevabad terased, ülitugevad terased ja supersulamid, |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et mitteväärismetallid on

—

harilikud ja eriterased, roostevabad terased, ülitugevad terased ja supersulamid,

| — | värvilised metallid, mille võrdlushind on noteeritud Londoni futuuriturul (Londoni metallibörsil), nimelt alumiinium, vask, tina, nikkel, plii ja tsink, |
| --- | --- |

—

värvilised metallid, mille võrdlushind on noteeritud Londoni futuuriturul (Londoni metallibörsil), nimelt alumiinium, vask, tina, nikkel, plii ja tsink,

| — | metallisulamid, nagu koobalt, molübdeen, magneesium ja titaan, |
| --- | --- |

—

metallisulamid, nagu koobalt, molübdeen, magneesium ja titaan,

| — | haruldased muldmetallid, |
| --- | --- |

—

haruldased muldmetallid,

mis kõik saadakse esmase tootmisprotsessi tulemusel, mis hõlmab kaevandamist ja metallurgilist töötlemist pürometallurgia või hüdrometallurgia näol, arvestades, et teisene tootmisallikas saadakse taaskasutamise ja ringlussevõtu tulemusel;

| B. | arvestades, et Euroopa terasesektor on täitnud ajalooliselt tähtsat rolli Euroopa integratsiooniprotsessis ning on Euroopa tööstuses loodava lisandväärtuse ja Euroopa väärtusahelate alus; arvestades, et mitteväärismetallide sektoril on üldise majanduse arengus keskse tähtsusega roll nii tehnoloogia seisukohast kui ka tarneraskuste ületamisel; arvestades, et terasetööstus, kus tootmisvõimsus on alates 2008. aastast vähenenud rohkem kui 40 miljoni tonni võrra ning kaotatud on enam kui 60 000 otsest ja enam kui 100 000 kaudset töökohta, on rahuaja kõige tõsisemas kriisis, mis põhjustab tööstusliku tootmise sektorite suuremat sõltuvust kolmandatest riikidest pärit impordist ja tööstusalase oskusteabe kadumist, mis mõjutab otseselt miljoneid töökohti; arvestades, et ülemahutavus on maailmas hinnanguliselt 300 miljonit kuni 400 miljonit tonni, peamiselt Hiinas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa terasesektor on täitnud ajalooliselt tähtsat rolli Euroopa integratsiooniprotsessis ning on Euroopa tööstuses loodava lisandväärtuse ja Euroopa väärtusahelate alus; arvestades, et mitteväärismetallide sektoril on üldise majanduse arengus keskse tähtsusega roll nii tehnoloogia seisukohast kui ka tarneraskuste ületamisel; arvestades, et terasetööstus, kus tootmisvõimsus on alates 2008. aastast vähenenud rohkem kui 40 miljoni tonni võrra ning kaotatud on enam kui 60 000 otsest ja enam kui 100 000 kaudset töökohta, on rahuaja kõige tõsisemas kriisis, mis põhjustab tööstusliku tootmise sektorite suuremat sõltuvust kolmandatest riikidest pärit impordist ja tööstusalase oskusteabe kadumist, mis mõjutab otseselt miljoneid töökohti; arvestades, et ülemahutavus on maailmas hinnanguliselt 300 miljonit kuni 400 miljonit tonni, peamiselt Hiinas;

| C. | arvestades, et mitteväärismetallide tööstus seisab silmitsi nõudluse märkimisväärse languse ning tugeva ülemaailmse konkurentsiga, mis tuleneb peamiselt kolmandatest riikidest, kus puuduvad niisama kõrged standardid ja ranged eeskirjad kui Euroopas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitteväärismetallide tööstus seisab silmitsi nõudluse märkimisväärse languse ning tugeva ülemaailmse konkurentsiga, mis tuleneb peamiselt kolmandatest riikidest, kus puuduvad niisama kõrged standardid ja ranged eeskirjad kui Euroopas;

| D. | arvestades, et energiahinnad on Euroopas kõrgemad kui paljudes muudes majandustes, mis on peamiselt tingitud energiaturu ebapiisavast integreeritusest, kasvavatest maksudest, lõivudest ja võrgukuludest, ning need piiravad märkimisväärselt Euroopa mitteväärismetallide tööstuse konkurentsivõimet maailmaturul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiahinnad on Euroopas kõrgemad kui paljudes muudes majandustes, mis on peamiselt tingitud energiaturu ebapiisavast integreeritusest, kasvavatest maksudest, lõivudest ja võrgukuludest, ning need piiravad märkimisväärselt Euroopa mitteväärismetallide tööstuse konkurentsivõimet maailmaturul;

| E. | arvestades, et Euroopa mitteväärismetallide tööstus seisab silmitsi tõsise investeeringute kaotamisega kolmandatele riikidele, mille on peamiselt põhjustanud suhteliselt kõrged energiahinnad ja CO2-ga seotud kulude maksumus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa mitteväärismetallide tööstus seisab silmitsi tõsise investeeringute kaotamisega kolmandatele riikidele, mille on peamiselt põhjustanud suhteliselt kõrged energiahinnad ja CO2-ga seotud kulude maksumus;

| F. | arvestades, et elektrolüüsi abil niisuguste metallide nagu alumiiniumi, vase ja magneesiumi tootmise Euroopa tehaste üksteise järel sulgemine näitab, et Euroopas toimub selles sektoris suur deindustrialiseerumine, mis ei ole tingitud nõudluse langusest Euroopas, vaid peamiselt elektrihindade tõusust ja suurenenud volatiilsusest mitmes liikmesriigis ning kolmandate riikide poolsest dumpingust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et elektrolüüsi abil niisuguste metallide nagu alumiiniumi, vase ja magneesiumi tootmise Euroopa tehaste üksteise järel sulgemine näitab, et Euroopas toimub selles sektoris suur deindustrialiseerumine, mis ei ole tingitud nõudluse langusest Euroopas, vaid peamiselt elektrihindade tõusust ja suurenenud volatiilsusest mitmes liikmesriigis ning kolmandate riikide poolsest dumpingust;

| G. | arvestades, et selliste metallide sulamid nagu teras, alumiinium, tsink, titaan ja vask (sh tsingitud lehtteras), mis on käesolevas resolutsioonis määratletud mitteväärismetallidena, on olulised elektroonika, masinate, seadmete ja mootorsõidukite valmistamisel ning samuti ehitustöödel; arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstust tuleks pidada varaks, millel on strateegiline tähtsus Euroopa konkurentsivõime jaoks, eelkõige teiste tööstussektorite jaoks ning olemasoleva ja uue taristu arendamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selliste metallide sulamid nagu teras, alumiinium, tsink, titaan ja vask (sh tsingitud lehtteras), mis on käesolevas resolutsioonis määratletud mitteväärismetallidena, on olulised elektroonika, masinate, seadmete ja mootorsõidukite valmistamisel ning samuti ehitustöödel; arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstust tuleks pidada varaks, millel on strateegiline tähtsus Euroopa konkurentsivõime jaoks, eelkõige teiste tööstussektorite jaoks ning olemasoleva ja uue taristu arendamiseks;

| H. | arvestades, et esikohale tuleks seada konkurentsivõime küsimuse ja süsinikdioksiidi lekke ohu küsimusega tegelemine, ning arvestades, et vältida tuleb mis tahes protektsionistlikke meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et esikohale tuleks seada konkurentsivõime küsimuse ja süsinikdioksiidi lekke ohu küsimusega tegelemine, ning arvestades, et vältida tuleb mis tahes protektsionistlikke meetmeid;

| I. | arvestades, et alates 2009. aastast on ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (HKS) kasvanud saastekvootide ja rahvusvaheliste arvestusühikute ülejääk heitkogustega võrreldes, mis on oluliselt nõrgendanud CO2-hinnasignaali; arvestades, et edaspidi, kui Euroopa HKSi heiteload muutuvad kallimaks, võib tõenäoliselt tekkida konkurentsikriis; arvestades, et kui rahvusvahelisel või riiklikul tasandil ei tehta võrreldavaid jõupingutusi, nimelt ei looda samasugust CO2-turgu nagu ELis, siis väheneb mitmete ELi tööstussektorite ja -käitiste rahvusvaheline konkurentsivõime, mis võib teataval määral põhjustada süsinikdioksiidi leket; arvestades, et mitteväärismetallide tööstuses on endiselt olemas märkimisväärne energiasäästu potentsiaal, mida saaks tulemuslikult rakendada erainvesteeringute ja toetuskavade kaudu, mis on mõeldud tehaste moderniseerimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates 2009. aastast on ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (HKS) kasvanud saastekvootide ja rahvusvaheliste arvestusühikute ülejääk heitkogustega võrreldes, mis on oluliselt nõrgendanud CO2-hinnasignaali; arvestades, et edaspidi, kui Euroopa HKSi heiteload muutuvad kallimaks, võib tõenäoliselt tekkida konkurentsikriis; arvestades, et kui rahvusvahelisel või riiklikul tasandil ei tehta võrreldavaid jõupingutusi, nimelt ei looda samasugust CO2-turgu nagu ELis, siis väheneb mitmete ELi tööstussektorite ja -käitiste rahvusvaheline konkurentsivõime, mis võib teataval määral põhjustada süsinikdioksiidi leket; arvestades, et mitteväärismetallide tööstuses on endiselt olemas märkimisväärne energiasäästu potentsiaal, mida saaks tulemuslikult rakendada erainvesteeringute ja toetuskavade kaudu, mis on mõeldud tehaste moderniseerimiseks;

| J. | arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstuse ees seisab võidujooks ajaga, et taastada oma ülemaailmne konkurentsivõime ja suutlikkus investeerida Euroopasse ning seega astuda vastu esinevatele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele väljakutsetele, millega ta peab toime tulema samal ajal oma ettevõtmistes sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse valdkonnas ülemaailmseks eeskujuks jäädes; arvestades, et ülemaailmne ülemahutavus ning kolmandate riikide poolsed ebaõiglased toetused ja dumping on suurendanud survet Euroopa mitteväärismetallide turul; arvestades, et tootmise innovatsioonil on positiivne mõju tööhõive kasvule tööstusharude majandustsükli kõigis etappides; arvestades, et teisest küljest on paljud ettevõtjad järginud strateegiaid, milles keskendutakse lühiajalisele finantstulule, jättes tähelepanuta innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse investeerimise, tööhõive ja oskuste uuendamise; arvestades, et töötajate kaasamine innovatsiooni ja strateegia väljatöötamisse on parim majandusliku edu tagamise viis; arvestades, et õiglane kauplemine terasetoodetega saab samuti toimida ainult töötajate põhiõigusi ja keskkonnastandardeid järgides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstuse ees seisab võidujooks ajaga, et taastada oma ülemaailmne konkurentsivõime ja suutlikkus investeerida Euroopasse ning seega astuda vastu esinevatele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele väljakutsetele, millega ta peab toime tulema samal ajal oma ettevõtmistes sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse valdkonnas ülemaailmseks eeskujuks jäädes; arvestades, et ülemaailmne ülemahutavus ning kolmandate riikide poolsed ebaõiglased toetused ja dumping on suurendanud survet Euroopa mitteväärismetallide turul; arvestades, et tootmise innovatsioonil on positiivne mõju tööhõive kasvule tööstusharude majandustsükli kõigis etappides; arvestades, et teisest küljest on paljud ettevõtjad järginud strateegiaid, milles keskendutakse lühiajalisele finantstulule, jättes tähelepanuta innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse investeerimise, tööhõive ja oskuste uuendamise; arvestades, et töötajate kaasamine innovatsiooni ja strateegia väljatöötamisse on parim majandusliku edu tagamise viis; arvestades, et õiglane kauplemine terasetoodetega saab samuti toimida ainult töötajate põhiõigusi ja keskkonnastandardeid järgides;

| K. | arvestades, et vanametallide ärakasutamine (taaskasutamise ja ringlussevõtu tulemusel) on industrialiseeritud ja ressursitõhusas majanduses hädavajalik ning seda tuleb konkurentsivõimelise ja säästva ringmajanduse raames arendada, kuid see ei ole ei kvaliteedi ega ka kvantiteedi poolest piisav, et katta täielikult Euroopa majanduste vajadus mitteväärismetallide järele; arvestades, et ELi vanametalli saldo on positiivne ja rohkem jõupingutusi tuleks teha selleks, et luua stiimuleid vanametalli ringlussevõtuks Euroopas; arvestades, et mitteväärismetallide tööstust, selle tooraineid ja lisatarnijaid tuleks käsitleda terviklikul ja integreeritud viisil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vanametallide ärakasutamine (taaskasutamise ja ringlussevõtu tulemusel) on industrialiseeritud ja ressursitõhusas majanduses hädavajalik ning seda tuleb konkurentsivõimelise ja säästva ringmajanduse raames arendada, kuid see ei ole ei kvaliteedi ega ka kvantiteedi poolest piisav, et katta täielikult Euroopa majanduste vajadus mitteväärismetallide järele; arvestades, et ELi vanametalli saldo on positiivne ja rohkem jõupingutusi tuleks teha selleks, et luua stiimuleid vanametalli ringlussevõtuks Euroopas; arvestades, et mitteväärismetallide tööstust, selle tooraineid ja lisatarnijaid tuleks käsitleda terviklikul ja integreeritud viisil;

| L. | arvestades, et eriti peab see paika energiavaldkonna ümberkorraldamise puhul, sest mitteväärismetallid, nagu haruldased muldmetallid, on selle elluviimiseks vajalikes uudsetes tehnoloogiates kesksel kohal; arvestades, et EL sõltub ikka veel suuresti taastuvenergia tootmise varustuse tootmiseks vajalike metallide impordist, mis pakub sektorile tegelikke võimalusi, nimelt võimalust saada jagu võimalikest tarneraskustest; arvestades, et investeerimine taastuvenergiasse ja energiatõhususse on oluline liikumapanev jõud investeeringute tegemisele tööstustoodetesse, kaasa arvatud vask, alumiinium ja teras; arvestades, et Euroopa taastuvate energiaallikate ja energiasäästu ambitsioonikas poliitika võib tulevikus suurendada nõudlust mitteväärismetallide järele Euroopas ning eelkõige pakkuda võimalust toota kõrge lisandväärtusega tooteid; arvestades, et ettevõtja keskkonnaalane vastutus on puudulik, ning arvestades, et teatavate tööstusobjektide puhul rikutakse tõsiselt Euroopa õigusaktide nõudeid ning teatavad mahajäetud objektid kujutavad endast ohtu inimese tervisele ja keskkonnale; arvestades, et keskkonnastandardid ja ringmajanduse põhimõtted peaksid olema Euroopa mitteväärismetallide tööstuse sektorisse arengu ja innovatsiooni eesmärgil tehtavate investeeringute jaoks põhjapaneva tähtsusega; arvestades, et komisjoni aastani 2050 ette nähtud energia tegevuskava kohaselt on energiasektori CO2-heite vähendamine ja taastuvenergia suurt osakaalu käsitlev stsenaarium odavam kui praeguse poliitika jätkamine ning et tuumaenergia ja fossiilkütustest toodetud energia hinnad tõusevad aja jooksul jätkuvalt, samas kui taastuvenergia hind langeb; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eriti peab see paika energiavaldkonna ümberkorraldamise puhul, sest mitteväärismetallid, nagu haruldased muldmetallid, on selle elluviimiseks vajalikes uudsetes tehnoloogiates kesksel kohal; arvestades, et EL sõltub ikka veel suuresti taastuvenergia tootmise varustuse tootmiseks vajalike metallide impordist, mis pakub sektorile tegelikke võimalusi, nimelt võimalust saada jagu võimalikest tarneraskustest; arvestades, et investeerimine taastuvenergiasse ja energiatõhususse on oluline liikumapanev jõud investeeringute tegemisele tööstustoodetesse, kaasa arvatud vask, alumiinium ja teras; arvestades, et Euroopa taastuvate energiaallikate ja energiasäästu ambitsioonikas poliitika võib tulevikus suurendada nõudlust mitteväärismetallide järele Euroopas ning eelkõige pakkuda võimalust toota kõrge lisandväärtusega tooteid; arvestades, et ettevõtja keskkonnaalane vastutus on puudulik, ning arvestades, et teatavate tööstusobjektide puhul rikutakse tõsiselt Euroopa õigusaktide nõudeid ning teatavad mahajäetud objektid kujutavad endast ohtu inimese tervisele ja keskkonnale; arvestades, et keskkonnastandardid ja ringmajanduse põhimõtted peaksid olema Euroopa mitteväärismetallide tööstuse sektorisse arengu ja innovatsiooni eesmärgil tehtavate investeeringute jaoks põhjapaneva tähtsusega; arvestades, et komisjoni aastani 2050 ette nähtud energia tegevuskava kohaselt on energiasektori CO2-heite vähendamine ja taastuvenergia suurt osakaalu käsitlev stsenaarium odavam kui praeguse poliitika jätkamine ning et tuumaenergia ja fossiilkütustest toodetud energia hinnad tõusevad aja jooksul jätkuvalt, samas kui taastuvenergia hind langeb;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuses Euroopa Komisjonile esitatud soovituste kohta seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistega (2014/2228(INI)) rõhutati, kui tähtis on energiaalane peatükk, ning samal ajal rõhutati ELi energiamahukate tööstusharude ebasoodsat olukorda ja vajadust kaitsta nende konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuses Euroopa Komisjonile esitatud soovituste kohta seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistega (2014/2228(INI)) rõhutati, kui tähtis on energiaalane peatükk, ning samal ajal rõhutati ELi energiamahukate tööstusharude ebasoodsat olukorda ja vajadust kaitsta nende konkurentsivõimet;

| N. | arvestades, et ainult ambitsioonikas innovatsioonipoliitika, mis avab tee kvaliteetsete, energiatõhusate ja innovatiivsete toodete (näiteks ülitugeva, kuid painduva terase) ja uute tootmisprotsesside väljatöötamisele, võimaldab ELil säilitada oma koha üha tihenevas ülemaailmses konkurentsis; arvestades, et 65 % ettevõtjate kulutustest teadus- ja arendustegevusele tehakse töötlevas tööstuses, ning arvestades, et meie tööstusliku baasi tugevdamine on seetõttu väga oluline selleks, et hoida teadmised ja oskusteave ELis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ainult ambitsioonikas innovatsioonipoliitika, mis avab tee kvaliteetsete, energiatõhusate ja innovatiivsete toodete (näiteks ülitugeva, kuid painduva terase) ja uute tootmisprotsesside väljatöötamisele, võimaldab ELil säilitada oma koha üha tihenevas ülemaailmses konkurentsis; arvestades, et 65 % ettevõtjate kulutustest teadus- ja arendustegevusele tehakse töötlevas tööstuses, ning arvestades, et meie tööstusliku baasi tugevdamine on seetõttu väga oluline selleks, et hoida teadmised ja oskusteave ELis;

| O. | arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstus on kaotamas oma konkurentsivõimet, osaliselt kõrge regulatiivse ja halduskoormuse tõttu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi mitteväärismetallide tööstus on kaotamas oma konkurentsivõimet, osaliselt kõrge regulatiivse ja halduskoormuse tõttu;

| P. | arvestades, et energialiidu paketi eesmärk on luua turvalise, säästva, konkurentsivõimelise ja taskukohase energia turg, et suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet maailmas, alandades ja ühtlustades energiahindu Euroopas ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et energialiidu paketi eesmärk on luua turvalise, säästva, konkurentsivõimelise ja taskukohase energia turg, et suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet maailmas, alandades ja ühtlustades energiahindu Euroopas ja liikmesriikide vahel;

| Q. | arvestades, et riigi juhitavate või muude mitteturumajanduslike majanduste turumajandusliku staatuse tunnustamine ilma nende tegelikule toimimisele viitamata kahjustaks kaubanduse kaitsemeetmeid ja sellel oleks tõsine konkurentsivõime- ja tööhõivealane mõju Euroopa mitteväärismetallide tööstustele, süvendades maailma suurima terasetootja juhitava hinnasõja ja tema üldtuntud liigse tootmisvõimsuse mõju; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riigi juhitavate või muude mitteturumajanduslike majanduste turumajandusliku staatuse tunnustamine ilma nende tegelikule toimimisele viitamata kahjustaks kaubanduse kaitsemeetmeid ja sellel oleks tõsine konkurentsivõime- ja tööhõivealane mõju Euroopa mitteväärismetallide tööstustele, süvendades maailma suurima terasetootja juhitava hinnasõja ja tema üldtuntud liigse tootmisvõimsuse mõju;

| R. | arvestades, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon selles sektoris on Euroopa tööstuse jaoks võtmetähtsusega; arvestades, et tehaste sulgemisega kaasnevad sageli pöördumatud kaotused tehnoloogia ja oskusteabe valdkonnas ning tööstustööliste oskuste kadu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon selles sektoris on Euroopa tööstuse jaoks võtmetähtsusega; arvestades, et tehaste sulgemisega kaasnevad sageli pöördumatud kaotused tehnoloogia ja oskusteabe valdkonnas ning tööstustööliste oskuste kadu;

Mitteväärismetallide tähtsus Euroopa tööstuse jaoks

| 1. | rõhutab mitteväärismetallide tööstuse tähtsust suure hulga tootmisahela järgmise etapi tööstusharude jaoks, sealhulgas autotööstus, kosmosetööstus, energiatootmine, ehitus ja pakendamine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab mitteväärismetallide tööstuse tähtsust suure hulga tootmisahela järgmise etapi tööstusharude jaoks, sealhulgas autotööstus, kosmosetööstus, energiatootmine, ehitus ja pakendamine;

| 2. | on seisukohal, et Euroopa, mis on juba tugevalt sõltuv toorainetest, ei saa endale lubada uue sõltuvuse tekkimist mitteväärismetallidest, millel oleks väga kahjulik mõju eespool mainitud tootmisahela järgmise etapi tööstusharudele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Euroopa, mis on juba tugevalt sõltuv toorainetest, ei saa endale lubada uue sõltuvuse tekkimist mitteväärismetallidest, millel oleks väga kahjulik mõju eespool mainitud tootmisahela järgmise etapi tööstusharudele;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et terasetööstuses on ELis tasapinnalise lehtterase tootmisvõimsuse puudujääk, mille on põhjustanud tehaste massiline sulgemine viimastel aastatel ja nõudluse taaselavnemine; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et terasetööstuses on ELis tasapinnalise lehtterase tootmisvõimsuse puudujääk, mille on põhjustanud tehaste massiline sulgemine viimastel aastatel ja nõudluse taaselavnemine;

| 4. | rõhutab, et nõudlus värviliste metallide, nagu alumiiniumi ja vase järele kasvab kriisist hoolimata pidevalt; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et nõudlus värviliste metallide, nagu alumiiniumi ja vase järele kasvab kriisist hoolimata pidevalt;

Tungiv vajadus võidelda kliimamuutuste ja kõrgete energiahindade vastu

| 5. | rõhutab, et mitteväärismetallide tööstuse konkurentsivõime tagamisel on üks kõige pakilisemaid küsimusi kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) ümberkujundamine; võtab teadmiseks, et komisjon on teinud ettepanekuid, mis peavad viima HKSi reformini neljandaks perioodiks aastatel 2021–2030, ja kutsub kaasseadusandjaid selles kontekstis üles tagama, et reform hõlmab süsinikdioksiidi lekke küsimust ning et sellega edendatakse tõhusust, tööstusinnovatsiooni ja optimaalset tootlust, mida see reform peaks tagama, kaaludes samas HKSi täiendamist muude innovatiivsete vahendite ja strateegiatega, et saavutada heitkoguste tõeline vähendamine; palub komisjonil HKSi läbivaatamise käigus premeerida energiamahuka tööstuse edukamaid osalejaid, kes toodavad kaupu kõige väiksemate heitkogustega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et mitteväärismetallide tööstuse konkurentsivõime tagamisel on üks kõige pakilisemaid küsimusi kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) ümberkujundamine; võtab teadmiseks, et komisjon on teinud ettepanekuid, mis peavad viima HKSi reformini neljandaks perioodiks aastatel 2021–2030, ja kutsub kaasseadusandjaid selles kontekstis üles tagama, et reform hõlmab süsinikdioksiidi lekke küsimust ning et sellega edendatakse tõhusust, tööstusinnovatsiooni ja optimaalset tootlust, mida see reform peaks tagama, kaaludes samas HKSi täiendamist muude innovatiivsete vahendite ja strateegiatega, et saavutada heitkoguste tõeline vähendamine; palub komisjonil HKSi läbivaatamise käigus premeerida energiamahuka tööstuse edukamaid osalejaid, kes toodavad kaupu kõige väiksemate heitkogustega;

| 6. | märgib, et 2019. aastal võetakse kasutusele turustabiilsusreserv, ja kaalub komisjoni ettepanekuid 2020. aasta järgse HKSi struktuurireformi kohta, mille üle Euroopa Parlament teostab konkreetset ja eraldi kontrolli; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2019. aastal võetakse kasutusele turustabiilsusreserv, ja kaalub komisjoni ettepanekuid 2020. aasta järgse HKSi struktuurireformi kohta, mille üle Euroopa Parlament teostab konkreetset ja eraldi kontrolli;

| 7. | nõuab, et energiamahukad tööstusharud jätkaksid jõupingutusi ringlussevõtu korralduse optimeerimiseks ja CO2-heitkoguste vähendamiseks, et tagada tulevikus tööstusalane konkurentsivõime ja täita ELi kehtestatud siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid; rõhutab sellega seoses, et tööstusalane konkurentsivõime, ressursitõhusus ja heitkoguste vähendamine on muutumas üksteist täiendavateks eesmärkideks, sest kui Euroopa tootmine muutub süsinikuvaeseks, on selle jätkuv osatähtsus Euroopa ja maailma turul tulemuslik viis, kuidas aidata kaasa tööstuses tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste üldisele vähendamisele; lisab, et sama kehtib ka niisuguste imporditavate kaupade tootmise puhul, mis vastavad samaväärsetele energiatõhususe ja heitestandarditele kui need, millele vastavad ELis toodetud kaubad; rõhutab, et kolmandate riikide ettevõtjad, kes osalevad väärtusahelas, peavad samuti toimima kooskõlas ELi kliima- ja energiaeesmärkidega ning võtma arvesse eelkõige energiatõhususealaseid edusamme; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et energiamahukad tööstusharud jätkaksid jõupingutusi ringlussevõtu korralduse optimeerimiseks ja CO2-heitkoguste vähendamiseks, et tagada tulevikus tööstusalane konkurentsivõime ja täita ELi kehtestatud siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid; rõhutab sellega seoses, et tööstusalane konkurentsivõime, ressursitõhusus ja heitkoguste vähendamine on muutumas üksteist täiendavateks eesmärkideks, sest kui Euroopa tootmine muutub süsinikuvaeseks, on selle jätkuv osatähtsus Euroopa ja maailma turul tulemuslik viis, kuidas aidata kaasa tööstuses tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste üldisele vähendamisele; lisab, et sama kehtib ka niisuguste imporditavate kaupade tootmise puhul, mis vastavad samaväärsetele energiatõhususe ja heitestandarditele kui need, millele vastavad ELis toodetud kaubad; rõhutab, et kolmandate riikide ettevõtjad, kes osalevad väärtusahelas, peavad samuti toimima kooskõlas ELi kliima- ja energiaeesmärkidega ning võtma arvesse eelkõige energiatõhususealaseid edusamme;

Süsinikdioksiidi kompenseerimine piiridel – WTOga kooskõlas olev rahvusvahelise mõõtmega ajutine ja paindlik meede

| 8. | rõhutab kindlalt, et EL on alates ajast, mil loodi rahvusvaheline läbirääkimiskomitee, kes valmistas 1992. aastal ette Rio konventsiooni, püüdnud pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega rahvusvahelise kokkuleppe üle kliimamuutustevastase kaitse eesmärkide kehtestamiseks, kuid siiani ei ole edusamme tehtud, hoolimata olukorra järjest kriitilisemaks muutumisest, mida kinnitab teadlaste peaaegu üksmeelne arvamus; nõuab ELilt eestvedaja rolli jätkamist ja rõhutab tungivat vajadust tagada, et Pariisi konverentsil sõlmitakse üleilmne siduv kokkulepe, millega kõik osalejad kohustuvad täielikult hoidma tulemuslikult ära ohtlikke kliimamuutusi; rõhutab, et nende läbirääkimistega tuleb saavutada õiguslikult siduv kokkulepe, mis sisaldab kogu majandust hõlmavaid eesmärke kõikidele osalistele, pidades kinni kokkulepitud eesmärgist hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC; rõhutab, et terviklik rahvusvaheline kokkulepe loob tööstusele võrdsed võimalused ja vähendab EList süsinikdioksiidi lekke ohtu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab kindlalt, et EL on alates ajast, mil loodi rahvusvaheline läbirääkimiskomitee, kes valmistas 1992. aastal ette Rio konventsiooni, püüdnud pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega rahvusvahelise kokkuleppe üle kliimamuutustevastase kaitse eesmärkide kehtestamiseks, kuid siiani ei ole edusamme tehtud, hoolimata olukorra järjest kriitilisemaks muutumisest, mida kinnitab teadlaste peaaegu üksmeelne arvamus; nõuab ELilt eestvedaja rolli jätkamist ja rõhutab tungivat vajadust tagada, et Pariisi konverentsil sõlmitakse üleilmne siduv kokkulepe, millega kõik osalejad kohustuvad täielikult hoidma tulemuslikult ära ohtlikke kliimamuutusi; rõhutab, et nende läbirääkimistega tuleb saavutada õiguslikult siduv kokkulepe, mis sisaldab kogu majandust hõlmavaid eesmärke kõikidele osalistele, pidades kinni kokkulepitud eesmärgist hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC; rõhutab, et terviklik rahvusvaheline kokkulepe loob tööstusele võrdsed võimalused ja vähendab EList süsinikdioksiidi lekke ohtu;

| 9. | rõhutab, et rahvusvaheline kliimameede on parim viis süsinikdioksiidi lekke ärahoidmiseks; rõhutab asjaolu, et ambitsioonikas kliimamuutuste vastase võitluse rahvusvaheline kokkulepe, millega luuakse võrdsed tingimused kõikidele riikidele, kes on valmis tegema mitmepoolset koostööd ja töötama välja ühtse ülemaailmse keskkonnaalase korralduse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks, oleks kõige parem viis ülemaailmse heite käsitlemiseks; rõhutab asjaolu, et selline kokkulepe võimaldaks kõikidele mitteväärismetallide tootjatele õiglast konkurentsi ning sellega muudetaks piiridel toimuva kompenseerimise alased kaalutlused tarbetuks, tingimusel et selle rakendamise üle teostatakse tulemuslikku järelevalvet ja vajaduse korral tehakse kohandusi; juhib tähelepanu asjaolule, et selline rahvusvaheline kokkulepe peab tingimata hõlmama kõige suuremaid heitkoguseid tekitavate riikide võetud usaldusväärseid kohustusi; juhib ühtlasi tähelepanu vajadusele järgida sellega seoses sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, et tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et rahvusvaheline kliimameede on parim viis süsinikdioksiidi lekke ärahoidmiseks; rõhutab asjaolu, et ambitsioonikas kliimamuutuste vastase võitluse rahvusvaheline kokkulepe, millega luuakse võrdsed tingimused kõikidele riikidele, kes on valmis tegema mitmepoolset koostööd ja töötama välja ühtse ülemaailmse keskkonnaalase korralduse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks, oleks kõige parem viis ülemaailmse heite käsitlemiseks; rõhutab asjaolu, et selline kokkulepe võimaldaks kõikidele mitteväärismetallide tootjatele õiglast konkurentsi ning sellega muudetaks piiridel toimuva kompenseerimise alased kaalutlused tarbetuks, tingimusel et selle rakendamise üle teostatakse tulemuslikku järelevalvet ja vajaduse korral tehakse kohandusi; juhib tähelepanu asjaolule, et selline rahvusvaheline kokkulepe peab tingimata hõlmama kõige suuremaid heitkoguseid tekitavate riikide võetud usaldusväärseid kohustusi; juhib ühtlasi tähelepanu vajadusele järgida sellega seoses sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, et tagada võrdsed võimalused;

| 10. | märgib, et nii importi kui ka eksporti arvesse võttes lisatakse piiridel süsinikdioksiidi kompenseerimise mehhanismiga Euroopa õigusnormidesse heitkoguste vähendamise mudel, mis hõlmab ka tarbimispõhist territoriaalset lähenemisviisi, ning et sellisel alt üles lähenemisviisil on see eelis, et seda saab kasutada universaalse lahendusena, mis võimaldab igal riigil iseseisvalt oma kliimapoliitika ambitsioonikuse üle otsustada, lähtudes selle tagajärgede hoolikast mõjuhinnangust; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevastes kaubanduslepingutes oleksid sätted, mis parandavad märkimisväärselt Euroopa mitteväärismetallide toodete ekspordivõimalusi ja turulepääsu; kordab, et komisjon peaks lisama piirkondlikesse, kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse toorainetega seotud moonutavate tavade (kahetine hinnakujundus, ekspordipiirangud) keelu; |
| --- | --- |

10.

märgib, et nii importi kui ka eksporti arvesse võttes lisatakse piiridel süsinikdioksiidi kompenseerimise mehhanismiga Euroopa õigusnormidesse heitkoguste vähendamise mudel, mis hõlmab ka tarbimispõhist territoriaalset lähenemisviisi, ning et sellisel alt üles lähenemisviisil on see eelis, et seda saab kasutada universaalse lahendusena, mis võimaldab igal riigil iseseisvalt oma kliimapoliitika ambitsioonikuse üle otsustada, lähtudes selle tagajärgede hoolikast mõjuhinnangust; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevastes kaubanduslepingutes oleksid sätted, mis parandavad märkimisväärselt Euroopa mitteväärismetallide toodete ekspordivõimalusi ja turulepääsu; kordab, et komisjon peaks lisama piirkondlikesse, kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse toorainetega seotud moonutavate tavade (kahetine hinnakujundus, ekspordipiirangud) keelu;

| 11. | rõhutab, et kõik kaubandust mõjutavad meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega; kinnitab, et kliimapoliitika eesmärgiks seatud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitsmine ning mittetaastuvate loodusvarade säilitamine, kui seda tehakse mittediskrimineerival viisil ja mitte varjatud piirangu kujul, on kooskõlas GATTi XX artiklis sätestatud eranditega; täpsustab, et kliimamuutustele tuleks nende ülemaailmse olemuse tõttu pöörata õiguslikku tähelepanu; on seisukohal, et vähese süsinikusisaldusega atmosfääri (puhast õhku) juba peetakse ammenduda võivaks loodusvaraks ning seetõttu tuleks seda käsitleda avaliku hüvena; täpsustab lisaks, et vastumeetmeid ei saaks võtta piiridel süsinikdioksiidi kompenseerimise meetmete tagajärjel, ilma et rikutaks rahvusvahelise kaubanduse eeskirju ja tekiks süüdistuse esitamise oht; kordab, et eesmärk ei ole mingil juhul kaitsta Euroopa tööstusharusid, vaid luua neile oma välismaiste konkurentidega võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kõik kaubandust mõjutavad meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega; kinnitab, et kliimapoliitika eesmärgiks seatud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitsmine ning mittetaastuvate loodusvarade säilitamine, kui seda tehakse mittediskrimineerival viisil ja mitte varjatud piirangu kujul, on kooskõlas GATTi XX artiklis sätestatud eranditega; täpsustab, et kliimamuutustele tuleks nende ülemaailmse olemuse tõttu pöörata õiguslikku tähelepanu; on seisukohal, et vähese süsinikusisaldusega atmosfääri (puhast õhku) juba peetakse ammenduda võivaks loodusvaraks ning seetõttu tuleks seda käsitleda avaliku hüvena; täpsustab lisaks, et vastumeetmeid ei saaks võtta piiridel süsinikdioksiidi kompenseerimise meetmete tagajärjel, ilma et rikutaks rahvusvahelise kaubanduse eeskirju ja tekiks süüdistuse esitamise oht; kordab, et eesmärk ei ole mingil juhul kaitsta Euroopa tööstusharusid, vaid luua neile oma välismaiste konkurentidega võrdsed tingimused;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et soovitav oleks näha ette enampakkumistelt saadud tulude osaline ümberjaotamine keskkonnakaitse algatustesse ja kliimamuutuste vastu võitlemise meetmetesse, nagu Rohelisse Kliimafondi, mis on ette nähtud Cancúni kokkulepetes, ning muudesse rahvusvahelistesse kliimamuutustega seotud rahastamisvahenditesse; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et soovitav oleks näha ette enampakkumistelt saadud tulude osaline ümberjaotamine keskkonnakaitse algatustesse ja kliimamuutuste vastu võitlemise meetmetesse, nagu Rohelisse Kliimafondi, mis on ette nähtud Cancúni kokkulepetes, ning muudesse rahvusvahelistesse kliimamuutustega seotud rahastamisvahenditesse;

| 13. | märgib, et kokkulepitud standardid süsinikusisalduse ja toote kogu olelusringi heitkoguste arvutamiseks suurendavad läbipaistvust ja võivad hõlbustada säästliku tootmise ja tarbimise edendamist, sealhulgas metallitööstuses; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kokkulepitud standardid süsinikusisalduse ja toote kogu olelusringi heitkoguste arvutamiseks suurendavad läbipaistvust ja võivad hõlbustada säästliku tootmise ja tarbimise edendamist, sealhulgas metallitööstuses;

Kaudsete heitkoguste hüvitamine

| 14. | peab kahetsusväärseks, et riigiabil põhinevast kaudsete kulude hüvitamise korrast sai uus kõlvatu konkurentsi allikas ELi ühtsel turul elektrimahukate sektorite tootjate puhul, kellest mõned saavad oma riikides ametiasutustelt rahalist toetust; nõuab tungivalt sellise hüvitise ühtlustamist ja põhjendatud juhtudel andmist Euroopa tasandil, et tagada tingimused, mis oleksid võrdsed ülemaailmsete konkurentidega ja Euroopa tootjate hulgas, ning et tagada tulemuslik süsinikdioksiidi lekke kaitse; märgib, et see peab eriti paika kuue värvilise metalli puhul, millega kaubeldakse hinnaga, mille määrab üleilmne nõudlus ja pakkumine ning mille määrab kindlaks peamiselt Londoni börs; mõistab seega, et mitteväärismetallide tootjad on „hinnaga leppijad“ ja ei saa kulude tõusu klientidele üle kanda; on jõudnud järeldusele, et kaudsete heitkoguste hüvitamine tuleb kindlasti säilitada; osutab kokkuleppele, mis saavutati turustabiilsusreservi loomise ja toimimise osas ning milles on sätestatud, et „võrdsete tingimuste eesmärgi järgimiseks tuleks läbivaatamise käigus kaaluda ka ühtlustatud korra kehtestamist kaudsete kulude hüvitamiseks liidu tasandil“ (11); viitab sellega seoses nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (12) ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108; kutsub komisjoni üles vaatama läbi erinevate energiatoetuskavade mõju energia jaehinnale, mis mõjutab kaudselt energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimet üksikutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et riigiabil põhinevast kaudsete kulude hüvitamise korrast sai uus kõlvatu konkurentsi allikas ELi ühtsel turul elektrimahukate sektorite tootjate puhul, kellest mõned saavad oma riikides ametiasutustelt rahalist toetust; nõuab tungivalt sellise hüvitise ühtlustamist ja põhjendatud juhtudel andmist Euroopa tasandil, et tagada tingimused, mis oleksid võrdsed ülemaailmsete konkurentidega ja Euroopa tootjate hulgas, ning et tagada tulemuslik süsinikdioksiidi lekke kaitse; märgib, et see peab eriti paika kuue värvilise metalli puhul, millega kaubeldakse hinnaga, mille määrab üleilmne nõudlus ja pakkumine ning mille määrab kindlaks peamiselt Londoni börs; mõistab seega, et mitteväärismetallide tootjad on „hinnaga leppijad“ ja ei saa kulude tõusu klientidele üle kanda; on jõudnud järeldusele, et kaudsete heitkoguste hüvitamine tuleb kindlasti säilitada; osutab kokkuleppele, mis saavutati turustabiilsusreservi loomise ja toimimise osas ning milles on sätestatud, et „võrdsete tingimuste eesmärgi järgimiseks tuleks läbivaatamise käigus kaaluda ka ühtlustatud korra kehtestamist kaudsete kulude hüvitamiseks liidu tasandil“ (11); viitab sellega seoses nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (12) ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108; kutsub komisjoni üles vaatama läbi erinevate energiatoetuskavade mõju energia jaehinnale, mis mõjutab kaudselt energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimet üksikutes liikmesriikides;

| 15. | on seisukohal, et süsiniku diferentseeritud mõju elektrihinnale iga tarnija energiaallikate jaotusest lähtuvalt on konkurentsitegur ja see sõltub muu hulgas iga suveräänse riigi tehtavatest valikutest; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle Euroopa energialiidu kohta; on veendunud, et hästitoimiv energia siseturg, mis toodab turvalist ja säästvat energiat ning tagab piisavad ühendused liikmesriikide vahel, aitab langetada energiahindasid Euroopa tööstuse ja tarbijate jaoks; on seisukohal, et HKS on ELi ühtlustatud meede, millega vähendada tööstuse heitkoguseid, ning et seepärast tuleks selle mõjuga tegeleda ühtlustatud süsteemi raames; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et süsiniku diferentseeritud mõju elektrihinnale iga tarnija energiaallikate jaotusest lähtuvalt on konkurentsitegur ja see sõltub muu hulgas iga suveräänse riigi tehtavatest valikutest; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle Euroopa energialiidu kohta; on veendunud, et hästitoimiv energia siseturg, mis toodab turvalist ja säästvat energiat ning tagab piisavad ühendused liikmesriikide vahel, aitab langetada energiahindasid Euroopa tööstuse ja tarbijate jaoks; on seisukohal, et HKS on ELi ühtlustatud meede, millega vähendada tööstuse heitkoguseid, ning et seepärast tuleks selle mõjuga tegeleda ühtlustatud süsteemi raames;

Toetus vähese CO2-heitega metallide tootmisse investeerimiseks

| 16. | nõuab tungivalt, et tasuta saastekvoote eraldataks süsinikdioksiidi lekke sektorite kõige tõhusamatele käitistele uude varustusse, teadus- ja arendustegevusse (sh süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning kasutamine) ja töötajate koolitamisse investeerimise programmide alusel võimalikult kiiresti ja igal juhul alates 2018. aastast ning neljanda etapi jooksul, mis hõlmab perioodi 2021–2030, et vastata kliima- ja keskkonnakaitse ning töötajate õiguste alastele kõrgetele standarditele; rõhutab, et äärmiselt vajalik on investeerida teadus- ja arendustegevusse, et võimaldada Euroopal jääda mitteväärismetallide tootmise tippkeskuseks; tuletab meelde, et investeeringuid tegevad tööstusharud tulevad kriisidest kõige paremini välja; nõuab, et HKSi enampakkumisel saadud tulu kasutataks kliimameetmete rahastamiseks ELis ja arenguriikides, sealhulgas taastuvenergia ning energiatõhususe projektide investeeringuteks tööstussektorites; toetab kavasid luua kliima- ja energiapoliitika raamistikus 2030 rahastamisprogramm NER400 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, innovatiivsete taastuvate energiaallikate ja vähese CO2-heite suunalise innovatsiooni jaoks tööstussektorites, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes; soovitab, et CO2 kogumise, kasutamise ja säilitamisega seotud katse- ja näidisprojektid peaksid olema osa komisjoni edendatavate vähese CO2-heitega tehnoloogiate rahastamise programmidest kooskõlas programmiga NER300 ja tulevase programmiga NER400, nii et finantsrisk jaguneks rahastajate ja käitajate vahel; tuletab meelde, kui olulised on avaliku sektori investeeringud ja Euroopa kontekstis raamprogrammi „Horisont 2020“ vahendid mitteväärismetallide tööstuse keskkonna- ja energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas CO2-heitkoguste vähendamiseks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega; peab töötajate koolitamist vähese CO2-heitega tehnoloogiate ja tavade rakendamisel tööstuses strateegiliseks investeeringuks, mis peaks olema täielikult kaasatud komisjoni edendatavatesse programmidesse, mille eesmärk on vähese CO2-heitega majandusele ülemineku rahastamine; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et tasuta saastekvoote eraldataks süsinikdioksiidi lekke sektorite kõige tõhusamatele käitistele uude varustusse, teadus- ja arendustegevusse (sh süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning kasutamine) ja töötajate koolitamisse investeerimise programmide alusel võimalikult kiiresti ja igal juhul alates 2018. aastast ning neljanda etapi jooksul, mis hõlmab perioodi 2021–2030, et vastata kliima- ja keskkonnakaitse ning töötajate õiguste alastele kõrgetele standarditele; rõhutab, et äärmiselt vajalik on investeerida teadus- ja arendustegevusse, et võimaldada Euroopal jääda mitteväärismetallide tootmise tippkeskuseks; tuletab meelde, et investeeringuid tegevad tööstusharud tulevad kriisidest kõige paremini välja; nõuab, et HKSi enampakkumisel saadud tulu kasutataks kliimameetmete rahastamiseks ELis ja arenguriikides, sealhulgas taastuvenergia ning energiatõhususe projektide investeeringuteks tööstussektorites; toetab kavasid luua kliima- ja energiapoliitika raamistikus 2030 rahastamisprogramm NER400 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, innovatiivsete taastuvate energiaallikate ja vähese CO2-heite suunalise innovatsiooni jaoks tööstussektorites, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes; soovitab, et CO2 kogumise, kasutamise ja säilitamisega seotud katse- ja näidisprojektid peaksid olema osa komisjoni edendatavate vähese CO2-heitega tehnoloogiate rahastamise programmidest kooskõlas programmiga NER300 ja tulevase programmiga NER400, nii et finantsrisk jaguneks rahastajate ja käitajate vahel; tuletab meelde, kui olulised on avaliku sektori investeeringud ja Euroopa kontekstis raamprogrammi „Horisont 2020“ vahendid mitteväärismetallide tööstuse keskkonna- ja energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas CO2-heitkoguste vähendamiseks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega; peab töötajate koolitamist vähese CO2-heitega tehnoloogiate ja tavade rakendamisel tööstuses strateegiliseks investeeringuks, mis peaks olema täielikult kaasatud komisjoni edendatavatesse programmidesse, mille eesmärk on vähese CO2-heitega majandusele ülemineku rahastamine;

Finantsaruandlus ja läbipaistvus

| 17. | teeb ettepaneku, et süsinikdioksiidi kvoodid avaldataks koos äriühingute raamatupidamise aastaaruannetega ja et Euroopa Liit toetaks selle valdkonna rahvusvahelise raamatupidamisstandardi alase töö jätkamist; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku, et süsinikdioksiidi kvoodid avaldataks koos äriühingute raamatupidamise aastaaruannetega ja et Euroopa Liit toetaks selle valdkonna rahvusvahelise raamatupidamisstandardi alase töö jätkamist;

| 18. | rõhutab, kui tähtis on läbipaistvus selles osas, kuidas liikmesriigid kasutavad jaotamisest saadavat tulu; osutab sellega seoses liikmesriikide kohustusele teavitada komisjoni HKSist saadava tulu kasutamisest; rõhutab asjaolu, et suurem läbipaistvus aitaks kodanikel näha, kuidas riigiasutused kasutavad HKSist saadavat tulu; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui tähtis on läbipaistvus selles osas, kuidas liikmesriigid kasutavad jaotamisest saadavat tulu; osutab sellega seoses liikmesriikide kohustusele teavitada komisjoni HKSist saadava tulu kasutamisest; rõhutab asjaolu, et suurem läbipaistvus aitaks kodanikel näha, kuidas riigiasutused kasutavad HKSist saadavat tulu;

| 19. | rõhutab, et käitised ja äriühingud peavad järgima kõiki õiguslikke nõudeid sotsiaalse vastutuse ja aruandluse kohta, et tagada keskkonnaeeskirjade võrdne ja tulemuslik rakendamine, samuti selleks, et tagada pädevate asutuste ja sidusrühmade, sealhulgas töötajate, kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade esindajate juurdepääs kogu asjakohasele teabele; rõhutab keskkonnaalaseid küsimusi käsitlevale teabele juurdepääsu õigust, nagu on sätestatud Århusi konventsioonis ning rakendatud ELi ja siseriiklikes õigusaktides, sealhulgas direktiivis 2003/87/EÜ; soovitab, et iga rajatis, mis on klassifitseeritud HKSi kuuluvaks, annaks igal aastal muu hulgas kliimamuutuste vastu võitlemise ja ELi keskkonna-, tööohutuse- ja töötervishoiuteemaliste direktiivide järgimise kohta põhjalikku teavet, mis peaks olema kättesaadav nii töötajate esindajatele kui ka rajatise lähiümbruse kohalike kogukondade kodanikuühiskonna esindajatele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et käitised ja äriühingud peavad järgima kõiki õiguslikke nõudeid sotsiaalse vastutuse ja aruandluse kohta, et tagada keskkonnaeeskirjade võrdne ja tulemuslik rakendamine, samuti selleks, et tagada pädevate asutuste ja sidusrühmade, sealhulgas töötajate, kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade esindajate juurdepääs kogu asjakohasele teabele; rõhutab keskkonnaalaseid küsimusi käsitlevale teabele juurdepääsu õigust, nagu on sätestatud Århusi konventsioonis ning rakendatud ELi ja siseriiklikes õigusaktides, sealhulgas direktiivis 2003/87/EÜ; soovitab, et iga rajatis, mis on klassifitseeritud HKSi kuuluvaks, annaks igal aastal muu hulgas kliimamuutuste vastu võitlemise ja ELi keskkonna-, tööohutuse- ja töötervishoiuteemaliste direktiivide järgimise kohta põhjalikku teavet, mis peaks olema kättesaadav nii töötajate esindajatele kui ka rajatise lähiümbruse kohalike kogukondade kodanikuühiskonna esindajatele;

Elektrivarustuslepingute küsimus

| 20. | rõhutab, kui oluline on Euroopa mitteväärismetallide sektori konkurentsivõime jaoks pikaajaliste lepingute sõlmimise võimalikkus komisjonipoolset täpsustamist vajavatel teatavatel tingimustel, mis peavad olema kooskõlas investeeringutasuvusega, kusjuures nende kestus ei tohi kapitalimahukate tööstusharude puhul olla vähem kui viisteist aastat; tuletab meelde, et töösturitel peab olema tunne, et nende investeeringud on kindlustatud tänu prognoositavatele hindadele ja selgele õigusraamistikule; rõhutab, et iga-aastase elektrienergia enampakkumise asemel tuleks pigem eelistada elektrivarustuslepingute pikaaegset stabiilsust; väljendab muret turgu reguleerivate õigusnormide pärast, mis võimaldavad mõnes liikmesriigis struktuurset lõhet elektri hindade ja tootmiskulude vahel; palub komisjonil võidelda erasektori oligopolide juhusliku kasumi vastu energiaturul; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui oluline on Euroopa mitteväärismetallide sektori konkurentsivõime jaoks pikaajaliste lepingute sõlmimise võimalikkus komisjonipoolset täpsustamist vajavatel teatavatel tingimustel, mis peavad olema kooskõlas investeeringutasuvusega, kusjuures nende kestus ei tohi kapitalimahukate tööstusharude puhul olla vähem kui viisteist aastat; tuletab meelde, et töösturitel peab olema tunne, et nende investeeringud on kindlustatud tänu prognoositavatele hindadele ja selgele õigusraamistikule; rõhutab, et iga-aastase elektrienergia enampakkumise asemel tuleks pigem eelistada elektrivarustuslepingute pikaaegset stabiilsust; väljendab muret turgu reguleerivate õigusnormide pärast, mis võimaldavad mõnes liikmesriigis struktuurset lõhet elektri hindade ja tootmiskulude vahel; palub komisjonil võidelda erasektori oligopolide juhusliku kasumi vastu energiaturul;

| 21. | väljendab muret turgu reguleerivate õigusnormide pärast, mis võimaldavad struktuurset lõhet elektri hindade ja tootmiskulude vahel; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret turgu reguleerivate õigusnormide pärast, mis võimaldavad struktuurset lõhet elektri hindade ja tootmiskulude vahel;

Oskuste edastamine

| 22. | nõuab, et organiseeritaks oskuste edasiandmist töötajate eri põlvkondade vahel kõikides tehastes, kus tootmises kõrget kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel on mitterahuldavad vanusepüramiidid; pooldab töötajate kollektiivsete oskuste arendamise eesmärgil ettevõtete noorte töötajate oskuste edendamist struktuurse õpipoisiõppepoliitika abil; rõhutab mitteväärismetallide sektori töötajate oskuste ja kvalifikatsioonide tähtsust; nõuab aktiivset tööhõive- ja tööstuspoliitikat, mis tagab, et seda teadmist arendatakse ja tunnustatakse Euroopa mitteväärismetallide tööstuse olulise varana; palub, et tööstusalase oskusteabe säilitamist ja kvalifitseeritud tööjõu alalhoidmist arvestatakse igas konkreetses tehases tootmise elujõulisuse hindamisel; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et organiseeritaks oskuste edasiandmist töötajate eri põlvkondade vahel kõikides tehastes, kus tootmises kõrget kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel on mitterahuldavad vanusepüramiidid; pooldab töötajate kollektiivsete oskuste arendamise eesmärgil ettevõtete noorte töötajate oskuste edendamist struktuurse õpipoisiõppepoliitika abil; rõhutab mitteväärismetallide sektori töötajate oskuste ja kvalifikatsioonide tähtsust; nõuab aktiivset tööhõive- ja tööstuspoliitikat, mis tagab, et seda teadmist arendatakse ja tunnustatakse Euroopa mitteväärismetallide tööstuse olulise varana; palub, et tööstusalase oskusteabe säilitamist ja kvalifitseeritud tööjõu alalhoidmist arvestatakse igas konkreetses tehases tootmise elujõulisuse hindamisel;

Toorainega varustamine

| 23. | nõuab seoses metallitootmisele vajaliku toorainega Euroopalt diplomaatilisi meetmeid, mis põhinevad strateegilisel partnerlusel lisandväärtuse jagamiseks Euroopa riikide ja toorainet tootvate riikide vahel viisil, mis kogu väärtusahela ulatuses toetab kvalifitseeritud tööjõu arengut; palub komisjonil luua põhjaliku teraseturu analüüsi vahendi, mille abil oleks võimalik saada täpset teavet terase pakkumise ja nõudluse tasakaalu kohta Euroopas ja maailmas, tehes vahet nende turgude arengu struktuurilistel ja tsüklilistel komponentidel; on veendunud, et mitteväärismetallide esmas- ja järelturu järelevalve võib olla väärtuslikuks sisendiks parandus- ja proaktiivsetele meetmetele, mis on terasetööstuse tsüklilise olemuse tõttu hädavajalikud; peab tervitatavaks haruldaste muldmetallide alase Euroopa pädevusvõrgustiku (ERECON) aruannet (13); palub komisjonil jätkata tegevust ERECONi raames, et arendada Euroopa jaoks välja mitmekesine ja jätkusuutlik haruldaste muldmetallide tarneahel, ning eelkõige rakendada poliitilised soovitused ning toetada asenduslahendusi ja ulatuslikumat ringlussevõttu; |
| --- | --- |

23.

nõuab seoses metallitootmisele vajaliku toorainega Euroopalt diplomaatilisi meetmeid, mis põhinevad strateegilisel partnerlusel lisandväärtuse jagamiseks Euroopa riikide ja toorainet tootvate riikide vahel viisil, mis kogu väärtusahela ulatuses toetab kvalifitseeritud tööjõu arengut; palub komisjonil luua põhjaliku teraseturu analüüsi vahendi, mille abil oleks võimalik saada täpset teavet terase pakkumise ja nõudluse tasakaalu kohta Euroopas ja maailmas, tehes vahet nende turgude arengu struktuurilistel ja tsüklilistel komponentidel; on veendunud, et mitteväärismetallide esmas- ja järelturu järelevalve võib olla väärtuslikuks sisendiks parandus- ja proaktiivsetele meetmetele, mis on terasetööstuse tsüklilise olemuse tõttu hädavajalikud; peab tervitatavaks haruldaste muldmetallide alase Euroopa pädevusvõrgustiku (ERECON) aruannet (13); palub komisjonil jätkata tegevust ERECONi raames, et arendada Euroopa jaoks välja mitmekesine ja jätkusuutlik haruldaste muldmetallide tarneahel, ning eelkõige rakendada poliitilised soovitused ning toetada asenduslahendusi ja ulatuslikumat ringlussevõttu;

Euroopa kaubanduse kaitsemeetmed mitteväärismetallide valdkonnas: pigem ennetamine kui hilised parandusmeetmed

| 24. | manitseb nõukogu viima lõpule kaubanduse kaitsevahendeid käsitleva kahe määruse läbivaatamise, et muuta need vahendid sujuvamaks ja tugevamaks ning kiirendada nende kasutamist ja tagada seejuures, et neid ei nõrgendataks; teeb ettepaneku näha ette kuni ühe kuu pikkune eeluurimisetapp, mille jooksul oleks võimalik dumpinguvastased ja subsiidiumivastased kaebused esialgselt läbi vaadata, ja teha seejärel esmaste tõendite alusel teatavaks ennetavad parandusmeetmed ja teostada põhjalik uurimine; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist käsitleva seadusandliku ettepaneku arutelu on nõukogus peatunud, kuigi Euroopa Parlament on väljendanud tugevat toetust rangemate meetmete võtmisele kaitseks kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi vastu; kutsub nõukogu üles jätkama kiiresti kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist, et tagada lõpuks asjakohaste meetmete võtmine ebaõiglaste tavade vastu ja Euroopa turu dumpinguvastane kaitse, tagades seejuures võrdsed tingimused ja kasutades täielikult ära võimalused, mida pakub energiavaldkonna ümberkorraldamine; |
| --- | --- |

24.

manitseb nõukogu viima lõpule kaubanduse kaitsevahendeid käsitleva kahe määruse läbivaatamise, et muuta need vahendid sujuvamaks ja tugevamaks ning kiirendada nende kasutamist ja tagada seejuures, et neid ei nõrgendataks; teeb ettepaneku näha ette kuni ühe kuu pikkune eeluurimisetapp, mille jooksul oleks võimalik dumpinguvastased ja subsiidiumivastased kaebused esialgselt läbi vaadata, ja teha seejärel esmaste tõendite alusel teatavaks ennetavad parandusmeetmed ja teostada põhjalik uurimine; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist käsitleva seadusandliku ettepaneku arutelu on nõukogus peatunud, kuigi Euroopa Parlament on väljendanud tugevat toetust rangemate meetmete võtmisele kaitseks kolmandatest riikidest pärineva ebaõiglase impordi vastu; kutsub nõukogu üles jätkama kiiresti kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist, et tagada lõpuks asjakohaste meetmete võtmine ebaõiglaste tavade vastu ja Euroopa turu dumpinguvastane kaitse, tagades seejuures võrdsed tingimused ja kasutades täielikult ära võimalused, mida pakub energiavaldkonna ümberkorraldamine;

| 25. | kiidab heaks eesmärgi teha kiireid edusamme liidus tarbitavate haruldaste muldmetallide ja kriitilise tähtsusega metallide ringlussevõtus; |
| --- | --- |

25.

kiidab heaks eesmärgi teha kiireid edusamme liidus tarbitavate haruldaste muldmetallide ja kriitilise tähtsusega metallide ringlussevõtus;

| 26. | rõhutab, et kõik mitteväärismetallid, sh roostevaba teras ja alumiinium, on allutatud ülemaailmsele konkurentsile; peab tungivalt vajalikuks, et komisjon peaks asjaomaste geograafiliste turgude määratlemisel oma analüüsides ja võrdustes lähtepunktiks maailmaturu ega piirduks oma analüüsides üksnes siseturuga; nõuab, et enne kui komisjoni konkurentsi peadirektoraat mingeid otsuseid langetab, viidaks läbi tootmisvõimsuse mõjuhinnang, milles võetaks muu hulgas arvesse tehaseid ja töökohti, ning et selle järeldused lisataks lõplikku sidusrühmadele kättesaadavaks tehtavasse väljaandesse; nõuab konkurentsipoliitika ja riigiabi eeskirjade läbivaatamist, et lihtsustada riiklikku sekkumist, mille eesmärk on säilitada sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus, parandada keskkonnastandardeid ja lahendada rahvatervisega seotud mureküsimusi; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kõik mitteväärismetallid, sh roostevaba teras ja alumiinium, on allutatud ülemaailmsele konkurentsile; peab tungivalt vajalikuks, et komisjon peaks asjaomaste geograafiliste turgude määratlemisel oma analüüsides ja võrdustes lähtepunktiks maailmaturu ega piirduks oma analüüsides üksnes siseturuga; nõuab, et enne kui komisjoni konkurentsi peadirektoraat mingeid otsuseid langetab, viidaks läbi tootmisvõimsuse mõjuhinnang, milles võetaks muu hulgas arvesse tehaseid ja töökohti, ning et selle järeldused lisataks lõplikku sidusrühmadele kättesaadavaks tehtavasse väljaandesse; nõuab konkurentsipoliitika ja riigiabi eeskirjade läbivaatamist, et lihtsustada riiklikku sekkumist, mille eesmärk on säilitada sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus, parandada keskkonnastandardeid ja lahendada rahvatervisega seotud mureküsimusi;

| 27. | toetab tööstusriskide ennetamiseks kohalike teabe- ja konsulteerimiskomiteede loomist, mis peaksid hõlmama kõiki sidusrühmi, kes on volitatud teostama järelevalvet ja andma välja hoiatusi; rõhutab töötajate esindajate tunnustatud teadmisi strateegiliste ettevõtlusalaste valikute ja otsustuste osas; |
| --- | --- |

27.

toetab tööstusriskide ennetamiseks kohalike teabe- ja konsulteerimiskomiteede loomist, mis peaksid hõlmama kõiki sidusrühmi, kes on volitatud teostama järelevalvet ja andma välja hoiatusi; rõhutab töötajate esindajate tunnustatud teadmisi strateegiliste ettevõtlusalaste valikute ja otsustuste osas;

Mitteväärismetallide roll ringmajanduses

| 28. | rõhutab sellega positiivset mõju, mida omavad vanametallid, mille abil on võimalik märkimisväärselt vähendada sisendenergiat ja -toorainet; palub seetõttu komisjonil hõlbustada vanametallide turu arengut ja toimimist; julgustab seadma kõikides mitteväärismetalle tootvates tehastes sisse ringmajanduse, et siduda kõrvaltoodete ja ringlussevõetud metallide kasutamine konkurentsivõime tõstmise eesmärgiga; nõuab, et kõikides mitteväärismetalle tootvates tehastes muudetaks ringmajanduse sisseseadmine kohustuslikuks, et siduda kõrvaltoodete ja ringlussevõetud metallide kasutamine konkurentsivõime tõstmise eesmärgiga; kiidab heaks eesmärgi teha kiireid edusamme liidus tarbitavate haruldaste muldmetallide ja kriitilise tähtsusega metallide ringlussevõtus; nõuab tugevate seoste loomist mitteväärismetallide ringlussevõtu sektori ja muude tööstusharude vahel, et tugevdada tööstusliku baasi suurust ja vastupidavust, eelkõige piirkondades, kus toimub deindustrialiseerimine; rõhutab sellega seoses toodete ja materjalide asendamise ning vanametalli ulatuslikuma kasutamise suurt potentsiaali muu hulgas terase ja alumiiniumi tootmisel; rõhutab, et enamikku mitteväärismetalle on võimalik mitu korda ringlusse võtta, kasutades seejuures vaid murdosa esmatootmiseks kasutatavast energiast; tunneb muret Euroopa suure energiakao pärast, mille on põhjustanud seaduslik ja ebaseaduslik alumiiniumi ja vase eksport sellistesse riikidesse nagu Hiina ja India, st riikidesse, kes ise on kehtestanud alumiiniumi ekspordi keelud; on veendunud, et kõrged keskkonnastandardid ja ringmajanduse põhimõtted peaksid olema Euroopa mitteväärismetallide tööstuse sektorisse arengu ja innovatsiooni eesmärgil tehtavate investeeringute jaoks põhjapaneva tähtsusega; palub komisjonil töötada välja majanduslikud stiimulid metallide, sealhulgas praegu majanduslikult ebaotstarbekate kriitilise tähtsusega toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide ringlusse võtmiseks, et uurida, kuidas oleks võimalik toetada ringlussevõetud materjalide turgusid, muu hulgas ka ringlussevõetud materjalide roheliste sertifikaatide, ökodisaini nõuete ja maksustiimulite abil, ning tagada, et ka ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) eelarve puhul kasutatakse finantsvõimendust ressursitõhususe ja ringlussevõtu edendamiseks; on veendunud, et jäätmeid käsitlevaid õigusakte tuleks parandada ELi vanametalli turu toimivana hoidmiseks, näiteks romusõidukite direktiivi ja teiste jäätmeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamise abil; soovitab võtta meetmeid, et määrata kogumise eesmärgid, suurendada tootjate vastutust ja laiendada olelusringi lõppu käsitlevate õigusaktide kohaldamisala, näiteks veoautode, busside ja mootorrataste osas; rõhutab vajadust kvalifitseeritud ja oskustega inimeste järele, kes tulevad toime üleminekuga säästvamatele tootmisprotsessidele ja toodetele, ning nõuab Euroopa tasandil koolitus- ja haridusstrateegiat, mis toetab äriühinguid, uurimisinstituute ja sotsiaalpartnereid jõupingutustes, mille eesmärk on selgitada ühiselt välja keskkonnsäästlikkuse seisukohast vajalikud oskused; |
| --- | --- |

28.

rõhutab sellega positiivset mõju, mida omavad vanametallid, mille abil on võimalik märkimisväärselt vähendada sisendenergiat ja -toorainet; palub seetõttu komisjonil hõlbustada vanametallide turu arengut ja toimimist; julgustab seadma kõikides mitteväärismetalle tootvates tehastes sisse ringmajanduse, et siduda kõrvaltoodete ja ringlussevõetud metallide kasutamine konkurentsivõime tõstmise eesmärgiga; nõuab, et kõikides mitteväärismetalle tootvates tehastes muudetaks ringmajanduse sisseseadmine kohustuslikuks, et siduda kõrvaltoodete ja ringlussevõetud metallide kasutamine konkurentsivõime tõstmise eesmärgiga; kiidab heaks eesmärgi teha kiireid edusamme liidus tarbitavate haruldaste muldmetallide ja kriitilise tähtsusega metallide ringlussevõtus; nõuab tugevate seoste loomist mitteväärismetallide ringlussevõtu sektori ja muude tööstusharude vahel, et tugevdada tööstusliku baasi suurust ja vastupidavust, eelkõige piirkondades, kus toimub deindustrialiseerimine; rõhutab sellega seoses toodete ja materjalide asendamise ning vanametalli ulatuslikuma kasutamise suurt potentsiaali muu hulgas terase ja alumiiniumi tootmisel; rõhutab, et enamikku mitteväärismetalle on võimalik mitu korda ringlusse võtta, kasutades seejuures vaid murdosa esmatootmiseks kasutatavast energiast; tunneb muret Euroopa suure energiakao pärast, mille on põhjustanud seaduslik ja ebaseaduslik alumiiniumi ja vase eksport sellistesse riikidesse nagu Hiina ja India, st riikidesse, kes ise on kehtestanud alumiiniumi ekspordi keelud; on veendunud, et kõrged keskkonnastandardid ja ringmajanduse põhimõtted peaksid olema Euroopa mitteväärismetallide tööstuse sektorisse arengu ja innovatsiooni eesmärgil tehtavate investeeringute jaoks põhjapaneva tähtsusega; palub komisjonil töötada välja majanduslikud stiimulid metallide, sealhulgas praegu majanduslikult ebaotstarbekate kriitilise tähtsusega toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide ringlusse võtmiseks, et uurida, kuidas oleks võimalik toetada ringlussevõetud materjalide turgusid, muu hulgas ka ringlussevõetud materjalide roheliste sertifikaatide, ökodisaini nõuete ja maksustiimulite abil, ning tagada, et ka ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) eelarve puhul kasutatakse finantsvõimendust ressursitõhususe ja ringlussevõtu edendamiseks; on veendunud, et jäätmeid käsitlevaid õigusakte tuleks parandada ELi vanametalli turu toimivana hoidmiseks, näiteks romusõidukite direktiivi ja teiste jäätmeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamise abil; soovitab võtta meetmeid, et määrata kogumise eesmärgid, suurendada tootjate vastutust ja laiendada olelusringi lõppu käsitlevate õigusaktide kohaldamisala, näiteks veoautode, busside ja mootorrataste osas; rõhutab vajadust kvalifitseeritud ja oskustega inimeste järele, kes tulevad toime üleminekuga säästvamatele tootmisprotsessidele ja toodetele, ning nõuab Euroopa tasandil koolitus- ja haridusstrateegiat, mis toetab äriühinguid, uurimisinstituute ja sotsiaalpartnereid jõupingutustes, mille eesmärk on selgitada ühiselt välja keskkonnsäästlikkuse seisukohast vajalikud oskused;

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

(3)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(4)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

(5)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(6)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(7)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.

(9)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0104.

(11)  Vt otsuse (EL) 2015/1814 põhjendus 9 (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1).

(12)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Olukord Ungaris ning Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni järelmeetmed

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet,

| — | võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid, mis käsitlevad põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid, mis käsitlevad põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset ELis,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kuulutati välja 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kuulutati välja 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Euroopa inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Euroopa inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ungaris (1), 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (2), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutise poliitilise arengu kohta Ungaris (3) ja 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ungaris (1), 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (2), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutise poliitilise arengu kohta Ungaris (3) ja 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse nõukogu esimest iga-aastast õigusriigialast dialoogi, mis peeti 17. novembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimest iga-aastast õigusriigialast dialoogi, mis peeti 17. novembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 27. novembri 2015. aasta avaldust, mille ta tegi pärast oma visiiti Ungarisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 27. novembri 2015. aasta avaldust, mille ta tegi pärast oma visiiti Ungarisse,

| — | võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 2015. aastal vastu võetud õigusakti CXL massilise sisserände kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 2015. aastal vastu võetud õigusakti CXL massilise sisserände kohta,

| — | võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 2015. aastal vastu võetud õigusakti CXLII Ungari piiri tõhusa kaitse ja massilise sisserände kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 2015. aastal vastu võetud õigusakti CXLII Ungari piiri tõhusa kaitse ja massilise sisserände kohta,

| — | võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 22. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni nr 36/2015 sõnumi kohta Euroopa Liidu juhtidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari Rahvuskogu poolt 22. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni nr 36/2015 sõnumi kohta Euroopa Liidu juhtidele,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel esitatud suuliselt vastatavat küsimust komisjonile olukorra kohta Ungaris ning Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni järelmeetmete kohta (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel esitatud suuliselt vastatavat küsimust komisjonile olukorra kohta Ungaris ning Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni järelmeetmete kohta (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2015. aasta vastust Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2015. aasta vastust Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioonile,

| — | võttes arvesse komisjoni avaldust, mis tehti Euroopa Parlamendi 2. detsembril 2015. aastal toimunud täiskogu arutelul olukorra kohta Ungaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldust, mis tehti Euroopa Parlamendi 2. detsembril 2015. aastal toimunud täiskogu arutelul olukorra kohta Ungaris,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide universaalsed ja ühised väärtused (Euroopa Liidu lepingu artikkel 2); arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtusi, tooks kaasa artikli 7 kohase menetluse algatamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide universaalsed ja ühised väärtused (Euroopa Liidu lepingu artikkel 2); arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtusi, tooks kaasa artikli 7 kohase menetluse algatamise;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta kuulub ELi esmaste õigusaktide hulka ja sellega keelatakse igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta kuulub ELi esmaste õigusaktide hulka ja sellega keelatakse igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;

| C. | arvestades, et viisil, kuidas õigusriigi põhimõtet rakendatakse riiklikul tasandil, on keskne roll usalduse tagamisel liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide vastu; arvestades, et ELi õigustatud järeleandmatusel seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise väärtustega on keskne tähtsus liidu usaldatavuse tagamisel nii liidusiseselt kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viisil, kuidas õigusriigi põhimõtet rakendatakse riiklikul tasandil, on keskne roll usalduse tagamisel liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide vastu; arvestades, et ELi õigustatud järeleandmatusel seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise väärtustega on keskne tähtsus liidu usaldatavuse tagamisel nii liidusiseselt kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| D. | arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli kohaselt ning kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli kohaselt ning kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga;

| E. | arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse peaksid olema ELi niisuguse poliitika põhielemendid, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase, tõhusa ja tulemusliku kasutamise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse peaksid olema ELi niisuguse poliitika põhielemendid, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase, tõhusa ja tulemusliku kasutamise;

| F. | arvestades, et Ungaris viimastel aastatel aset leidnud sündmused, tehtud algatused ja võetud meetmed on põhjustanud olukorra tõsise ja süsteemse halvenemise õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste, muu hulgas sõnavabaduse, sh akadeemilise vabaduse, rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõiguste, kogunemis- ja ühinemisvabaduse, kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse piiramise ja takistamise, võrdse kohtlemise õiguse, vähemuste hulka kuuluvate isikute, sh romade, juutide ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste, sotsiaalsete õiguste, põhiseadusliku süsteemi toimimise ning kohtute ja muude institutsioonide sõltumatuse valdkonnas, samuti on need toonud kaasa palju murettekitavaid süüdistusi korruptsiooni ja huvide konfliktide kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ungaris viimastel aastatel aset leidnud sündmused, tehtud algatused ja võetud meetmed on põhjustanud olukorra tõsise ja süsteemse halvenemise õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste, muu hulgas sõnavabaduse, sh akadeemilise vabaduse, rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõiguste, kogunemis- ja ühinemisvabaduse, kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse piiramise ja takistamise, võrdse kohtlemise õiguse, vähemuste hulka kuuluvate isikute, sh romade, juutide ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste, sotsiaalsete õiguste, põhiseadusliku süsteemi toimimise ning kohtute ja muude institutsioonide sõltumatuse valdkonnas, samuti on need toonud kaasa palju murettekitavaid süüdistusi korruptsiooni ja huvide konfliktide kohta;

| G. | arvestades, et 2015. aasta juulis ja septembris võttis Ungari Rahvuskogu vastu rea muudatusi, mis on eelkõige seotud varjupaigaseaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, piiriseaduse, politseiseaduse ja riigikaitseseadusega; arvestades, et komisjoni esialgne hinnang tõi ilmsiks mitu tõsist muret ja küsitavust seoses vastavusega varjupaiga- ja piirialase liidu õigustikule ning põhiõiguste hartale; arvestades, et komisjon saatis 6. oktoobril 2015. aastal Ungari valitsusele ametliku kirja; arvestades, et Ungari valitsus vastas sellele kirjale; arvestades, et 10. detsembril 2015. aastal algatas komisjon Ungari suhtes rikkumismenetluse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta juulis ja septembris võttis Ungari Rahvuskogu vastu rea muudatusi, mis on eelkõige seotud varjupaigaseaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, piiriseaduse, politseiseaduse ja riigikaitseseadusega; arvestades, et komisjoni esialgne hinnang tõi ilmsiks mitu tõsist muret ja küsitavust seoses vastavusega varjupaiga- ja piirialase liidu õigustikule ning põhiõiguste hartale; arvestades, et komisjon saatis 6. oktoobril 2015. aastal Ungari valitsusele ametliku kirja; arvestades, et Ungari valitsus vastas sellele kirjale; arvestades, et 10. detsembril 2015. aastal algatas komisjon Ungari suhtes rikkumismenetluse;

| H. | arvestades, et komisjon ei täitnud Euroopa Parlamendi nõudmist teostada põhjalik järelevalveprotsess seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorraga Ungaris; arvestades, et komisjon teatas Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta täiskogul peetud arutelul esitatud avalduses, et ta on valmis kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, sh rikkumismenetlusi, et tagada, et Ungari – ning mis tahes muu liikmesriik – täidab ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja austab Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtusi; arvestades, et komisjon on seisukohal, et õigusriigi raamistiku aktiveerimise tingimused ei ole Ungari puhul praeguses etapis täidetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon ei täitnud Euroopa Parlamendi nõudmist teostada põhjalik järelevalveprotsess seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorraga Ungaris; arvestades, et komisjon teatas Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta täiskogul peetud arutelul esitatud avalduses, et ta on valmis kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, sh rikkumismenetlusi, et tagada, et Ungari – ning mis tahes muu liikmesriik – täidab ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja austab Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtusi; arvestades, et komisjon on seisukohal, et õigusriigi raamistiku aktiveerimise tingimused ei ole Ungari puhul praeguses etapis täidetud;

| 1. | kordab oma 10. juuni 2015. aasta resolutsioonis olukorra kohta Ungaris väljendatud seisukohta; |
| --- | --- |

1.

kordab oma 10. juuni 2015. aasta resolutsioonis olukorra kohta Ungaris väljendatud seisukohta;

| 2. | väljendab tõsist muret selle pärast, et viimastel kuudel on võetud kiireid seadusandlikke meetmeid, mis on muutnud juurdepääsu rahvusvahelisele kaitsele äärmiselt raskeks ning on pagulasi, rändajaid ja varjupaigataotlejaid põhjendamatult kriminaliseerinud; rõhutab muret tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte austamise, ka alaealisi hõlmava sageneva kinnipidamise ja ksenofoobse retoorika kasutamise pärast, millega seostatakse rändajaid sotsiaalsete probleemide või julgeolekuriskidega, eelkõige valitsuse juhitavate teabekampaaniate ja riiklike konsultatsioonide raames, muutes seega integreerumise problemaatiliseks; nõuab Ungari valitsuselt tungivalt tavapäraste menetluste juurde naasmist ja kiireloomuliste meetmete kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- |

2.

väljendab tõsist muret selle pärast, et viimastel kuudel on võetud kiireid seadusandlikke meetmeid, mis on muutnud juurdepääsu rahvusvahelisele kaitsele äärmiselt raskeks ning on pagulasi, rändajaid ja varjupaigataotlejaid põhjendamatult kriminaliseerinud; rõhutab muret tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte austamise, ka alaealisi hõlmava sageneva kinnipidamise ja ksenofoobse retoorika kasutamise pärast, millega seostatakse rändajaid sotsiaalsete probleemide või julgeolekuriskidega, eelkõige valitsuse juhitavate teabekampaaniate ja riiklike konsultatsioonide raames, muutes seega integreerumise problemaatiliseks; nõuab Ungari valitsuselt tungivalt tavapäraste menetluste juurde naasmist ja kiireloomuliste meetmete kehtetuks tunnistamist;

| 3. | on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma seadusandlikes ja haldustavades täiel määral järgima ELi õigust ning et kõik õigusaktid peavad kajastama Euroopa põhiväärtusi, nimelt demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguseid, ning olema nendega kooskõlas; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma seadusandlikes ja haldustavades täiel määral järgima ELi õigust ning et kõik õigusaktid peavad kajastama Euroopa põhiväärtusi, nimelt demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguseid, ning olema nendega kooskõlas;

| 4. | rõhutab, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud nõukogu üles reageerima Ungaris toimuvatele murettekitavatele sündmustele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu korraldaksid võimalikult kiiresti arutelu ja võtaksid vastu järeldused olukorra kohta Ungaris; on veendunud, et seeläbi, et nõukogu ja komisjon ei ole piisavalt arvesse võtnud Euroopa Parlamendi muresid, mida on korduvalt väljendatud selle liikmete häälteenamusega, ega ole neile asjakohaselt reageerinud, õõnestavad nad institutsioonidevahelise vastastikuse lojaalse koostöö põhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud nõukogu üles reageerima Ungaris toimuvatele murettekitavatele sündmustele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu korraldaksid võimalikult kiiresti arutelu ja võtaksid vastu järeldused olukorra kohta Ungaris; on veendunud, et seeläbi, et nõukogu ja komisjon ei ole piisavalt arvesse võtnud Euroopa Parlamendi muresid, mida on korduvalt väljendatud selle liikmete häälteenamusega, ega ole neile asjakohaselt reageerinud, õõnestavad nad institutsioonidevahelise vastastikuse lojaalse koostöö põhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2;

| 5. | usub, et Ungari olukord paneb proovile ELi võime tõestada oma suutlikkust ja poliitilist valmisolekut reageerida tema põhiväärtuseid ähvardavatele ohtudele ja nende põhiväärtuste rikkumisele liikmesriigi poolt; taunib sarnaste sündmuste esinemist ka mõnes muus liikmesriigis ning on seisukohal, et ELi tegevusetus võib olla aidanud kaasa niisugustele sündmustele, mis annavad sarnaselt Ungaris toimuvaga murettekitavalt märku õigusriigi põhimõtte õõnestamisest; usub, et see tekitab tõsist muret liidu suutlikkuse pärast tagada Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuv täitmine pärast liikmesriigi ühinemist liiduga; |
| --- | --- |

5.

usub, et Ungari olukord paneb proovile ELi võime tõestada oma suutlikkust ja poliitilist valmisolekut reageerida tema põhiväärtuseid ähvardavatele ohtudele ja nende põhiväärtuste rikkumisele liikmesriigi poolt; taunib sarnaste sündmuste esinemist ka mõnes muus liikmesriigis ning on seisukohal, et ELi tegevusetus võib olla aidanud kaasa niisugustele sündmustele, mis annavad sarnaselt Ungaris toimuvaga murettekitavalt märku õigusriigi põhimõtte õõnestamisest; usub, et see tekitab tõsist muret liidu suutlikkuse pärast tagada Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuv täitmine pärast liikmesriigi ühinemist liiduga;

| 6. | tuletab meelde komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja rolli selle tagamisel, et siseriiklikud õigusaktid oleksid kooskõlas demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega; rõhutab, kui oluline on asjaolu, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi teostatavad mis tahes hinnangud ja analüüsid olukorra kohta üksikutes liikmesriikides tugineksid faktidele ja oleksid objektiivsed; kutsub Ungari valitsust ja komisjoni üles tegema ühiselt tihedat koostööd mis tahes küsimustes, mis võivad nende hinnangul vajada põhjalikumat hindamist või analüüsi; märgib rahuloluga Ungari suhtes rikkumismenetluse algatamist seoses varjupaigaalase liidu õigustikuga; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja rolli selle tagamisel, et siseriiklikud õigusaktid oleksid kooskõlas demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega; rõhutab, kui oluline on asjaolu, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi teostatavad mis tahes hinnangud ja analüüsid olukorra kohta üksikutes liikmesriikides tugineksid faktidele ja oleksid objektiivsed; kutsub Ungari valitsust ja komisjoni üles tegema ühiselt tihedat koostööd mis tahes küsimustes, mis võivad nende hinnangul vajada põhjalikumat hindamist või analüüsi; märgib rahuloluga Ungari suhtes rikkumismenetluse algatamist seoses varjupaigaalase liidu õigustikuga;

| 7. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni praeguses lähenemisviisis keskendutakse peamiselt õigusaktide marginaalsetele tehnilistele aspektidele, kuid ei pöörata tähelepanu võetud meetmete suundumustele, struktuurile ja mõjule, mida need üheskoos avaldavad õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele; usub, et eelkõige rikkumismenetlustega ei ole enamikul juhtudest õnnestunud saavutada tegelikke muutusi ega olukorrale ulatuslikumalt reageerida; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni praeguses lähenemisviisis keskendutakse peamiselt õigusaktide marginaalsetele tehnilistele aspektidele, kuid ei pöörata tähelepanu võetud meetmete suundumustele, struktuurile ja mõjule, mida need üheskoos avaldavad õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele; usub, et eelkõige rikkumismenetlustega ei ole enamikul juhtudest õnnestunud saavutada tegelikke muutusi ega olukorrale ulatuslikumalt reageerida;

| 8. | kordab oma üleskutset komisjonile käivitada ELi õigusriigi tugevdamise raamistiku esimene etapp ning algatada seepärast viivitamata põhjalik järelevalveprotsess seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorraga Ungaris, hõlmates ka teataval arvul meetmete koosmõju, ning hinnata selles liikmesriigis süsteemse ohu tekkimist, millest võib kujuneda olulise rikkumise ilmne oht Euroopa Liidu lepingu artikli 7 tähenduses; |
| --- | --- |

8.

kordab oma üleskutset komisjonile käivitada ELi õigusriigi tugevdamise raamistiku esimene etapp ning algatada seepärast viivitamata põhjalik järelevalveprotsess seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorraga Ungaris, hõlmates ka teataval arvul meetmete koosmõju, ning hinnata selles liikmesriigis süsteemse ohu tekkimist, millest võib kujuneda olulise rikkumise ilmne oht Euroopa Liidu lepingu artikli 7 tähenduses;

| 9. | kutsub komisjoni üles jätkama kõiki uurimisi ja kasutama ka edaspidi täies ulatuses kõiki olemasolevaid seadusandlikke vahendeid, et tagada Ungaris ELi vahendite läbipaistev ja nõuetekohane kasutamine, mis põhineb ELi õigusel; võtab teadmiseks komisjoni 14. juuli 2015. aasta otsuse peatada mitu lepingut kaheksa ELi rahastamisprogrammi raames, kuna Ungari riigihankemenetlustes on kasutatud ülemäära piiravaid valikukriteeriume; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles jätkama kõiki uurimisi ja kasutama ka edaspidi täies ulatuses kõiki olemasolevaid seadusandlikke vahendeid, et tagada Ungaris ELi vahendite läbipaistev ja nõuetekohane kasutamine, mis põhineb ELi õigusel; võtab teadmiseks komisjoni 14. juuli 2015. aasta otsuse peatada mitu lepingut kaheksa ELi rahastamisprogrammi raames, kuna Ungari riigihankemenetlustes on kasutatud ülemäära piiravaid valikukriteeriume;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Ungari presidendile, valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Ungari presidendile, valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0227.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0315.

(3)  ELT C 249 E, 30.8.2013, lk 27.

(4)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 154.

---

Neljapäev, 17. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Ibrahim Halawa võimalik surmanuhtlus

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (1) ja 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (1) ja 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (2),

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida täiendati 2007. aastal ELi-Egiptuse tegevuskavaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida täiendati 2007. aastal ELi-Egiptuse tegevuskavaga,

| — | võttes arvesse 25. märtsil 2015. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika 2014. aasta eduaruannet Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsil 2015. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika 2014. aasta eduaruannet Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse hiljutisi avaldusi Egiptuse kohta, sealhulgas 16. juuni 2015. aasta avaldust kohtuotsuste kohta Egiptuses ja 4. veebruari 2015. aasta avaldust aktivistide süüdimõistmise kohta Egiptuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse hiljutisi avaldusi Egiptuse kohta, sealhulgas 16. juuni 2015. aasta avaldust kohtuotsuste kohta Egiptuses ja 4. veebruari 2015. aasta avaldust aktivistide süüdimõistmise kohta Egiptuses,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi poolt 10. oktoobril 2015. aastal tehtud ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi poolt 10. oktoobril 2015. aastal tehtud ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses ning suuniseid Euroopa Liidu kolmandatele riikidele suunatud poliitika kohta piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise asjus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses ning suuniseid Euroopa Liidu kolmandatele riikidele suunatud poliitika kohta piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise asjus,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, millega Egiptus on ühinenud; võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (69/186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, millega Egiptus on ühinenud; võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (69/186),

| — | võttes arvesse Egiptuse Araabia Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse Araabia Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse Egiptuse 24. novembri 2013. aasta seadust 107, millega reguleeritakse avalike kogunemiste, rongkäikude ja rahumeelsete meeleavalduste õigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse 24. novembri 2013. aasta seadust 107, millega reguleeritakse avalike kogunemiste, rongkäikude ja rahumeelsete meeleavalduste õigust,

| — | võttes arvesse presidendi 2014. aasta novembri dekreeti (seadus 140), millega lubatakse kuritöös süüdistatavaid välismaa kodanikke oma päritoluriiki tagasi saata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse presidendi 2014. aasta novembri dekreeti (seadus 140), millega lubatakse kuritöös süüdistatavaid välismaa kodanikke oma päritoluriiki tagasi saata,

| — | võttes arvesse Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni põhimõtteid ja suuniseid õiglast kohtulikku arutamist ja õigusabi käsitlevate õiguste kohta Aafrikas; võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni põhimõtteid ja suuniseid õiglast kohtulikku arutamist ja õigusabi käsitlevate õiguste kohta Aafrikas; võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Iiri kodanikku Ibrahim Halawat peetakse juba üle kahe aasta kinni süüdistatuna selles, et perekondliku puhkuse ajal Kairos osales ta 16.–17. augustil 2013 ebaseaduslikul meelevaldusel, mille käigus meeleavaldajad väidetavalt põhjustasid inimeste surma ja kuritegelikku kahju; arvestades, et nende meeleavalduste käigus hukkus 97 inimest, enamik neist julgeolekujõudude poolt rakendatud ülemäärase jõu tagajärjel; arvestades, et Ibrahim Halawa oli vahistamise hetkel 17-aastane ning seega nii Egiptuse kui ka rahvusvahelise õiguse kohaselt alaealine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iiri kodanikku Ibrahim Halawat peetakse juba üle kahe aasta kinni süüdistatuna selles, et perekondliku puhkuse ajal Kairos osales ta 16.–17. augustil 2013 ebaseaduslikul meelevaldusel, mille käigus meeleavaldajad väidetavalt põhjustasid inimeste surma ja kuritegelikku kahju; arvestades, et nende meeleavalduste käigus hukkus 97 inimest, enamik neist julgeolekujõudude poolt rakendatud ülemäärase jõu tagajärjel; arvestades, et Ibrahim Halawa oli vahistamise hetkel 17-aastane ning seega nii Egiptuse kui ka rahvusvahelise õiguse kohaselt alaealine;

| B. | arvestades, et Ibrahim Halawa ja tema kolm õde vahistati, kui nad otsisid varju Al-Fatehi mošeest pärast seda, kui meeleavaldus muutus vägivaldseks; arvestades, et tema kolm õde vabastati hiljem ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ibrahim Halawa ja tema kolm õde vahistati, kui nad otsisid varju Al-Fatehi mošeest pärast seda, kui meeleavaldus muutus vägivaldseks; arvestades, et tema kolm õde vabastati hiljem ametivõimude poolt;

| C. | arvestades, et prokurör ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et Ibrahim Halawa oleks osalenud meeleavalduse ajal üheski vägivallaaktis; arvestades, et prokurör on tuginenud üksnes politseinikest tunnistajate antud tunnistustele ning julgeolekuteenistuse korraldatud uurimisele; arvestades, et Egiptuse kohus on tema kohtuprotsessi korduvalt katkestanud ja edasi lükanud, viimati toimus see 15. detsembril 2015; arvestades, et terve aasta jooksul pärast vahistamist ei esitatud talle süüdistust; arvestades, et Ibrahim Halawa ootab koos ülejäänud 493 isikuga, kellest enamik on täisealised, 19. detsembriks 2015 kavandatud kollektiivset kohtuprotsessi, ilma vähimagi tagatiseta, et kohaldatakse vaba ja õiglase kohtupidamise miinimumstandardeid, ning süüdimõistmise korral võib teda ähvardada surmanuhtlus; arvestades, et 2015. aasta mais hukati Egiptuses kuus inimest, kellest üks oli sama vana kui Ibrahim Halawa praegu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et prokurör ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et Ibrahim Halawa oleks osalenud meeleavalduse ajal üheski vägivallaaktis; arvestades, et prokurör on tuginenud üksnes politseinikest tunnistajate antud tunnistustele ning julgeolekuteenistuse korraldatud uurimisele; arvestades, et Egiptuse kohus on tema kohtuprotsessi korduvalt katkestanud ja edasi lükanud, viimati toimus see 15. detsembril 2015; arvestades, et terve aasta jooksul pärast vahistamist ei esitatud talle süüdistust; arvestades, et Ibrahim Halawa ootab koos ülejäänud 493 isikuga, kellest enamik on täisealised, 19. detsembriks 2015 kavandatud kollektiivset kohtuprotsessi, ilma vähimagi tagatiseta, et kohaldatakse vaba ja õiglase kohtupidamise miinimumstandardeid, ning süüdimõistmise korral võib teda ähvardada surmanuhtlus; arvestades, et 2015. aasta mais hukati Egiptuses kuus inimest, kellest üks oli sama vana kui Ibrahim Halawa praegu;

| D. | arvestades, et alates 2013. aastast on suur hulk surmanuhtlusi mõistetud kollektiivsetel kohtuprotsessidel väidetavatele Moslemi Vennaskonna liikmetele ja tagandatud president Morsi väidetavatele pooldajatele; arvestades, et need menetlused rikuvad rahvusvahelisest õigusest tulenevaid Egiptuse kohustusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 2013. aastast on suur hulk surmanuhtlusi mõistetud kollektiivsetel kohtuprotsessidel väidetavatele Moslemi Vennaskonna liikmetele ja tagandatud president Morsi väidetavatele pooldajatele; arvestades, et need menetlused rikuvad rahvusvahelisest õigusest tulenevaid Egiptuse kohustusi;

| E. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 10 kohaselt on igal inimesel tema õiguste ja kohustuste määratlemiseks ja temale esitatud kriminaalsüüdistuste põhjendatuse kindlakstegemiseks täieliku võrdsuse alusel õigus sellele, et tema asi vaadataks avalikult ja kõiki õigluse nõudeid järgides läbi sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 10 kohaselt on igal inimesel tema õiguste ja kohustuste määratlemiseks ja temale esitatud kriminaalsüüdistuste põhjendatuse kindlakstegemiseks täieliku võrdsuse alusel õigus sellele, et tema asi vaadataks avalikult ja kõiki õigluse nõudeid järgides läbi sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt;

| F. | arvestades, et Ibrahim Halawat peetakse kinni selle eest, et ta kasutas rahumeelselt oma sõna- ja kogunemisvabadust, ning Amnesty International käsitleb teda meelsusvangina; arvestades, et sõna- ja kogunemisvabadus on iga demokraatliku ja pluralistliku ühiskonna asendamatu alustala; arvestades, et Egiptuse põhiseaduse artiklis 73 on sätestatud, et kodanikel on õigus korraldada avalikke miitinguid, rongkäike, demonstratsioone ja mis tahes vormis rahumeelseid meeleavaldusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ibrahim Halawat peetakse kinni selle eest, et ta kasutas rahumeelselt oma sõna- ja kogunemisvabadust, ning Amnesty International käsitleb teda meelsusvangina; arvestades, et sõna- ja kogunemisvabadus on iga demokraatliku ja pluralistliku ühiskonna asendamatu alustala; arvestades, et Egiptuse põhiseaduse artiklis 73 on sätestatud, et kodanikel on õigus korraldada avalikke miitinguid, rongkäike, demonstratsioone ja mis tahes vormis rahumeelseid meeleavaldusi;

| G. | arvestades, et teadete kohaselt on alates 2013. aasta juuni sõjaväelisest riigipöördest Egiptuses toimunud väga palju meeleavaldajate ja meelsusvangide vahistamisi; arvestades, et ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabadus on alates 2013. aasta juulist olnud eriti murettekitavateks valdkondadeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teadete kohaselt on alates 2013. aasta juuni sõjaväelisest riigipöördest Egiptuses toimunud väga palju meeleavaldajate ja meelsusvangide vahistamisi; arvestades, et ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabadus on alates 2013. aasta juulist olnud eriti murettekitavateks valdkondadeks;

| H. | arvestades, et Ibrahim Halawat peetakse äärmiselt karmides vanglatingimustes, mis väidetavalt hõlmavad piinamist ja muud julmal, ebainimlikul ja alandaval moel kohtlemist nii vahistamisel kui ka vangistuses, ning talle ei võimaldata arsti- ega õigusabi; arvestades, et tema perekonna ja seaduslike esindajate väitel on Ibrahim Halawa protestiks oma jätkuva kinnipidamise vastu pidanud alates 21. oktoobrist 2015 näljastreiki, seades nii tõsiselt ohtu oma tervisliku seisundi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ibrahim Halawat peetakse äärmiselt karmides vanglatingimustes, mis väidetavalt hõlmavad piinamist ja muud julmal, ebainimlikul ja alandaval moel kohtlemist nii vahistamisel kui ka vangistuses, ning talle ei võimaldata arsti- ega õigusabi; arvestades, et tema perekonna ja seaduslike esindajate väitel on Ibrahim Halawa protestiks oma jätkuva kinnipidamise vastu pidanud alates 21. oktoobrist 2015 näljastreiki, seades nii tõsiselt ohtu oma tervisliku seisundi;

| I. | arvestades, et Põhja-Kairo prokuratuur ja kohus ei ole tunnistanud Ibrahim Halawat tema vahistamise hetkel alaealiseks, millega nad rikuvad Egiptuse ametivõimudel lasuvaid kohustusi vastavalt lapse õiguste konventsioonile, millega Egiptus on ühinenud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Põhja-Kairo prokuratuur ja kohus ei ole tunnistanud Ibrahim Halawat tema vahistamise hetkel alaealiseks, millega nad rikuvad Egiptuse ametivõimudel lasuvaid kohustusi vastavalt lapse õiguste konventsioonile, millega Egiptus on ühinenud;

| J. | arvestades, et mis tahes kohtuotsus, millega mõistetakse rikkumise hetkel alla 18-aastasele isikule surmanuhtlus, ja selle täideviimine on vastuolus Egiptuse rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mis tahes kohtuotsus, millega mõistetakse rikkumise hetkel alla 18-aastasele isikule surmanuhtlus, ja selle täideviimine on vastuolus Egiptuse rahvusvaheliste kohustustega;

| K. | arvestades, et Iirimaa välis- ja kaubandusminister Charles Flanagan on väljendanud pettumust seoses Ibrahim Halawa kohtuprotsessi pideva katkestamisega Egiptuses; arvestades, et Iiri konsulaarametnikud on viibinud kõigil senitoimunud kohtuistungitel ning samuti külastanud 48 korral Ibrahim Halawat, ja arvestades, et see rõhutab asjaolu, kuivõrd oluliseks Iiri valitsus seda kohtuasja peab; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iirimaa välis- ja kaubandusminister Charles Flanagan on väljendanud pettumust seoses Ibrahim Halawa kohtuprotsessi pideva katkestamisega Egiptuses; arvestades, et Iiri konsulaarametnikud on viibinud kõigil senitoimunud kohtuistungitel ning samuti külastanud 48 korral Ibrahim Halawat, ja arvestades, et see rõhutab asjaolu, kuivõrd oluliseks Iiri valitsus seda kohtuasja peab;

| L. | arvestades, et Egiptus on välisriikide kodanikke vabastanud presidendi 2014. aasta novembri dekreedi alusel, millega lubatakse kuritöös süüdistatavaid välismaalasi oma päritoluriiki välja saata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Egiptus on välisriikide kodanikke vabastanud presidendi 2014. aasta novembri dekreedi alusel, millega lubatakse kuritöös süüdistatavaid välismaalasi oma päritoluriiki välja saata;

| M. | arvestades, et Egiptus ei ole tänaseni rakendanud Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni poolt 2015. aasta märtsis taotletud ajutisi meetmeid, et tagada Ibrahim Halawa ja teiste selle kohtuasjaga seotud alaealiste puutumatus, vabastades nad viivitamata kautsjoni vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Egiptus ei ole tänaseni rakendanud Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni poolt 2015. aasta märtsis taotletud ajutisi meetmeid, et tagada Ibrahim Halawa ja teiste selle kohtuasjaga seotud alaealiste puutumatus, vabastades nad viivitamata kautsjoni vastu;

| N. | arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide eesmärk on arendada tihedamaid sidemeid egiptlaste ja Egiptuse kui olulise naabri ja partneriga mitmetes eri valdkondades; arvestades, et oma rohkem kui 80 miljoni elanikuga on Egiptus suurima rahvaarvuga araabia riik ning Vahemere lõunakalda riikide seas määrava tähtsusega; arvestades, et Egiptus seisab naaberriikides valitseva olukorra tõttu silmitsi tõsiste julgeolekuprobleemidega; arvestades, et Egiptuse poliitilistel, majanduslikel ja sotsiaalsetel arengusuundadel on oluline mõju kogu piirkonnas ja kaugemalgi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide eesmärk on arendada tihedamaid sidemeid egiptlaste ja Egiptuse kui olulise naabri ja partneriga mitmetes eri valdkondades; arvestades, et oma rohkem kui 80 miljoni elanikuga on Egiptus suurima rahvaarvuga araabia riik ning Vahemere lõunakalda riikide seas määrava tähtsusega; arvestades, et Egiptus seisab naaberriikides valitseva olukorra tõttu silmitsi tõsiste julgeolekuprobleemidega; arvestades, et Egiptuse poliitilistel, majanduslikel ja sotsiaalsetel arengusuundadel on oluline mõju kogu piirkonnas ja kaugemalgi;

| 1. | väljendab sügavat muret põhiliste inimõiguste vastuvõetamatu rikkumise pärast seoses Iiri kodaniku Ibrahim Halawa meelevaldse kinnipidamisega ja palub Egiptuse ametivõimudel ta koheselt ja tingimusteta Iirimaa ametivõimudele üle anda vastavalt Egiptuse seaduse 140 alusel antud 2014. aasta novembri presidendi dekreedile; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret põhiliste inimõiguste vastuvõetamatu rikkumise pärast seoses Iiri kodaniku Ibrahim Halawa meelevaldse kinnipidamisega ja palub Egiptuse ametivõimudel ta koheselt ja tingimusteta Iirimaa ametivõimudele üle anda vastavalt Egiptuse seaduse 140 alusel antud 2014. aasta novembri presidendi dekreedile;

| 2. | väljendab sügavaimat muret Ibrahim Halawa halveneva seisundi pärast tulenevalt näljastreigist ja väidetavatest halbadest tingimustest vanglas; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama esmajärjekorras Ibrahim Halawa tervise ja heaolu säilitamise tema vanglas viibimise ajal; nõuab, et põhjalikult uuritaks kõiki süüdistusi Ibrahim Halawa piinamises ja halvas kohtlemises; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavaimat muret Ibrahim Halawa halveneva seisundi pärast tulenevalt näljastreigist ja väidetavatest halbadest tingimustest vanglas; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama esmajärjekorras Ibrahim Halawa tervise ja heaolu säilitamise tema vanglas viibimise ajal; nõuab, et põhjalikult uuritaks kõiki süüdistusi Ibrahim Halawa piinamises ja halvas kohtlemises;

| 3. | palub Egiptuse ametivõimudel tagada, et järgitaks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 10, mille alusel „kõikidel isikutel, kellelt on võetud vabadus, on õigus humaansele kohtlemisele ja inimväärikuse austamisele“; |
| --- | --- |

3.

palub Egiptuse ametivõimudel tagada, et järgitaks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 10, mille alusel „kõikidel isikutel, kellelt on võetud vabadus, on õigus humaansele kohtlemisele ja inimväärikuse austamisele“;

| 4. | tuletab Egiptuse ametivõimudele meelde, et lapse õiguste konventsiooni alusel on Egiptus seotud vaieldamatute rahvusvaheliste kohustustega Ibrahim Halawa suhtes; nõuab, et Egiptuse ametivõimud välistaksid kategooriliselt surmanuhtluse ohu, juhul kui Ibrahim Halawa peaks süüdi mõistetama, kuna ta vahistati alaealisena; |
| --- | --- |

4.

tuletab Egiptuse ametivõimudele meelde, et lapse õiguste konventsiooni alusel on Egiptus seotud vaieldamatute rahvusvaheliste kohustustega Ibrahim Halawa suhtes; nõuab, et Egiptuse ametivõimud välistaksid kategooriliselt surmanuhtluse ohu, juhul kui Ibrahim Halawa peaks süüdi mõistetama, kuna ta vahistati alaealisena;

| 5. | kordab ELi täielikku vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele mis tahes asjaoludel ning nõuab täielikku moratooriumi surmanuhtluse määramisele Egiptuses; nõuab tungivalt, et Egiptus ratifitseeriks 1996. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine; |
| --- | --- |

5.

kordab ELi täielikku vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele mis tahes asjaoludel ning nõuab täielikku moratooriumi surmanuhtluse määramisele Egiptuses; nõuab tungivalt, et Egiptus ratifitseeriks 1996. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine;

| 6. | väljendab äärmist muret seoses asjaoluga, et Egiptuse ametivõimud ei ole Ibrahim Halawa ja tema 493 kaaskohtualuse puhul pidanud kinni õigusest õiglasele kohtumenetlusele, eelkõige seoses puuduva võimalusega läbi vaadata või vaidlustada nende jätkuvat kinnipidamist ja nende vastu esitatud süüdistusi, korduva keeldumisega võimaldada kasutada advokaati ja ülipika eelvangistusperioodiga, mis rikuvad Egiptuse siseriiklikke ja rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

6.

väljendab äärmist muret seoses asjaoluga, et Egiptuse ametivõimud ei ole Ibrahim Halawa ja tema 493 kaaskohtualuse puhul pidanud kinni õigusest õiglasele kohtumenetlusele, eelkõige seoses puuduva võimalusega läbi vaadata või vaidlustada nende jätkuvat kinnipidamist ja nende vastu esitatud süüdistusi, korduva keeldumisega võimaldada kasutada advokaati ja ülipika eelvangistusperioodiga, mis rikuvad Egiptuse siseriiklikke ja rahvusvahelisi kohustusi;

| 7. | on veendunud, et Ibrahim Halawa advokaatidel on äärmiselt raske teda kaitsta, kui tema kohtuasja arutatakse osana kõigi 2013. aasta augusti meeleavaldustega seotud kohtualuste kollektiivsest kohtuprotsessist; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et Ibrahim Halawa advokaatidel on äärmiselt raske teda kaitsta, kui tema kohtuasja arutatakse osana kõigi 2013. aasta augusti meeleavaldustega seotud kohtualuste kollektiivsest kohtuprotsessist;

| 8. | mõistab rangelt hukka kollektiivse kohtuprotsessi kasutamise kohtumenetluse käigus ning palub Egiptuse ametivõimudel õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse osas järgida rahvusvahelist õigust ning tagada kõrgeimad rahvusvahelised standardid; kutsub Egiptuse ametivõime üles vabastama isikud, kes on kinni peetud selle eest, et nad rahumeelselt kasutasid oma sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigust, mis on tagatud Egiptuse põhiseadusega ja teiste rahvusvaheliste konventsioonidega, millega Egiptus on ühinenud; väljendab sügavat muret meediakeskkonna tõsise halvenemise pärast; mõistab hukka tagaselja toimunud kohtuprotsessid ja süüdimõistvad otsused Egiptuse ja välismaa ajakirjanike suhtes; |
| --- | --- |

8.

mõistab rangelt hukka kollektiivse kohtuprotsessi kasutamise kohtumenetluse käigus ning palub Egiptuse ametivõimudel õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse osas järgida rahvusvahelist õigust ning tagada kõrgeimad rahvusvahelised standardid; kutsub Egiptuse ametivõime üles vabastama isikud, kes on kinni peetud selle eest, et nad rahumeelselt kasutasid oma sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigust, mis on tagatud Egiptuse põhiseadusega ja teiste rahvusvaheliste konventsioonidega, millega Egiptus on ühinenud; väljendab sügavat muret meediakeskkonna tõsise halvenemise pärast; mõistab hukka tagaselja toimunud kohtuprotsessid ja süüdimõistvad otsused Egiptuse ja välismaa ajakirjanike suhtes;

| 9. | kutsub Euroopa välisteenistust – ELi delegatsiooni kaudu Kairos – ja liikmesriike, eelkõige Iirimaad üles jälgima kõiki Ibrahim Halawa ja tema kaassüüdistatavate kohtuprotsessi istungeid; eeldab Euroopa välisteenistuselt selle küsimuse tõstatamist Egiptusega peetava dialoogi kõige kõrgemal tasandil ning andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru kohtuprotsessi jälgimisest; kutsub Iirimaa ametivõime ja ELi delegatsiooni üles jätkama täieliku õigus-, konsulaar- ja muus vormis antava abi osutamist Ibrahim Halawale ja tema sugulastele ning külastama teda regulaarselt vanglas; kutsub Egiptuse ametivõime üles võimaldama Iiri valitsusel osutada jätkuvalt konsulaarabi Ibrahim Halawale kui Euroopa Liidu kodanikule; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa välisteenistust – ELi delegatsiooni kaudu Kairos – ja liikmesriike, eelkõige Iirimaad üles jälgima kõiki Ibrahim Halawa ja tema kaassüüdistatavate kohtuprotsessi istungeid; eeldab Euroopa välisteenistuselt selle küsimuse tõstatamist Egiptusega peetava dialoogi kõige kõrgemal tasandil ning andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru kohtuprotsessi jälgimisest; kutsub Iirimaa ametivõime ja ELi delegatsiooni üles jätkama täieliku õigus-, konsulaar- ja muus vormis antava abi osutamist Ibrahim Halawale ja tema sugulastele ning külastama teda regulaarselt vanglas; kutsub Egiptuse ametivõime üles võimaldama Iiri valitsusel osutada jätkuvalt konsulaarabi Ibrahim Halawale kui Euroopa Liidu kodanikule;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Egiptuse Araabia Vabariigi presidendile ja ajutisele valitsusele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Egiptuse Araabia Vabariigi presidendile ja ajutisele valitsusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0012.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Olukord Maldiividel

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Maldiivide kohta, eelkõige 16. septembri 2004. aasta (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Maldiivide kohta, eelkõige 16. septembri 2004. aasta (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse Maldiivi Vabariigi parlamendivalimisi jälginud ELi valimisvaatlusmissiooni 22. märtsi 2014. aasta lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maldiivi Vabariigi parlamendivalimisi jälginud ELi valimisvaatlusmissiooni 22. märtsi 2014. aasta lõpparuannet,

| — | võttes arvesse 30. septembri 2014. aasta kohapealset ühisavaldust kodanikuühiskonda ja inimõigusi Maldiividel ähvardavate ohtude kohta, mis tehti ELi delegatsiooni kokkuleppel ELi liikmesriikide saatkondade ning Norra ja Šveitsi akrediteeritud saatkondadega Colombos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. septembri 2014. aasta kohapealset ühisavaldust kodanikuühiskonda ja inimõigusi Maldiividel ähvardavate ohtude kohta, mis tehti ELi delegatsiooni kokkuleppel ELi liikmesriikide saatkondade ning Norra ja Šveitsi akrediteeritud saatkondadega Colombos,

| — | võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi 12. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi vahistamise kohta Maldiividel ning oma väliskomisjoni esimehe 10. aprilli 2015. aasta kirja Maldiivi Vabariigi välisministrile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi 12. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi vahistamise kohta Maldiividel ning oma väliskomisjoni esimehe 10. aprilli 2015. aasta kirja Maldiivi Vabariigi välisministrile,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 14. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 14. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 5. novembri 2015. aasta avaldust erakorralise seisukorra väljakuulutamise kohta Maldiivide presidendi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 5. novembri 2015. aasta avaldust erakorralise seisukorra väljakuulutamise kohta Maldiivide presidendi poolt,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Maldiivid on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Maldiivid on ühinenud,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 18. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi kohtuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 18. märtsi 2015. aasta avaldust endise presidendi Mohamed Nasheedi kohtuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma 4. septembri 2015. aasta arvamust nr 33/2015 (Maldiivid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma 4. septembri 2015. aasta arvamust nr 33/2015 (Maldiivid),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 6. mail 2015. aastal toimunud viimase inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamisega seotud dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 6. mail 2015. aastal toimunud viimase inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamisega seotud dokumente,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2013. aasta presidendivalimiste protsessi, mille tulemusena sai võimule Abdulla Yameen Abdul Gayoom, varjutasid rikkumised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta presidendivalimiste protsessi, mille tulemusena sai võimule Abdulla Yameen Abdul Gayoom, varjutasid rikkumised;

| B. | arvestades, et 13. märtsil 2015. aastal mõisteti Maldiivide esimene demokraatlikult valitud president Mohamed Nasheed poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel 13 aastaks vangi, ning arvestades, et selle mõistis hukka meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm; arvestades, et tema kohtuprotsessi varjutasid rikkumised; arvestades, et endised ametnikud, sealhulgas endine asepresident Ahmed Adeeb ja endised kaitseministrid Mohamed Nazim ja Tholhath Ibrahim on samuti kinni peetud ja vangistatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 13. märtsil 2015. aastal mõisteti Maldiivide esimene demokraatlikult valitud president Mohamed Nasheed poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel 13 aastaks vangi, ning arvestades, et selle mõistis hukka meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm; arvestades, et tema kohtuprotsessi varjutasid rikkumised; arvestades, et endised ametnikud, sealhulgas endine asepresident Ahmed Adeeb ja endised kaitseministrid Mohamed Nazim ja Tholhath Ibrahim on samuti kinni peetud ja vangistatud;

| C. | arvestades, et on väljendatud muret Maldiivide äärmiselt politiseeritud kohtusüsteemi pärast, mis on aastate jooksul kuritarvitanud oma võimu ja tegutsenud hetkel võimul oleva partei huvides ja opositsioonipoliitikute vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on väljendatud muret Maldiivide äärmiselt politiseeritud kohtusüsteemi pärast, mis on aastate jooksul kuritarvitanud oma võimu ja tegutsenud hetkel võimul oleva partei huvides ja opositsioonipoliitikute vastu;

| D. | arvestades, et 4. novembril 2015. aastal kuulutas Maldiivide valitsus välja erakorralise seisukorra, mis kuus päeva hiljem tühistati ning mis näis olevat moodus valitsusvastaste massimeeleavalduste ärahoidmiseks, ning arvestades, et valitsus pälvis laialdase hukkamõistu kodanike põhiõiguste peatamise ning sõjaväele ja politseile meelevaldse läbiotsimis- ja vahistamisõiguse andmise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 4. novembril 2015. aastal kuulutas Maldiivide valitsus välja erakorralise seisukorra, mis kuus päeva hiljem tühistati ning mis näis olevat moodus valitsusvastaste massimeeleavalduste ärahoidmiseks, ning arvestades, et valitsus pälvis laialdase hukkamõistu kodanike põhiõiguste peatamise ning sõjaväele ja politseile meelevaldse läbiotsimis- ja vahistamisõiguse andmise eest;

| E. | arvestades, et 27. ja 28. novembril 2015. aastal ajas Maldiivide politsei opositsiooni meeleavaldajaid laiali pisar- ja pipragaasi abil ning vahistas üle tosina meeleavaldaja, kes nõudsid endise presidendi ja teiste vangistatud poliitiliste juhtide vabastamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 27. ja 28. novembril 2015. aastal ajas Maldiivide politsei opositsiooni meeleavaldajaid laiali pisar- ja pipragaasi abil ning vahistas üle tosina meeleavaldaja, kes nõudsid endise presidendi ja teiste vangistatud poliitiliste juhtide vabastamist;

| F. | arvestades, et 4. septembril 2015. aastal rünnati inimõigustele spetsialiseerunud juristi ja endise presidendi Mohamed Nasheedi ühte õigusnõustajat Mahfooz Saeedi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 4. septembril 2015. aastal rünnati inimõigustele spetsialiseerunud juristi ja endise presidendi Mohamed Nasheedi ühte õigusnõustajat Mahfooz Saeedi;

| G. | arvestades, et 2014. aasta aprillis tühistati Maldiividel surmanuhtluse moratoorium (sealhulgas alaealistele määratud karistuse edasilükkamine), mis kehtestati 1953. aastal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2014. aasta aprillis tühistati Maldiividel surmanuhtluse moratoorium (sealhulgas alaealistele määratud karistuse edasilükkamine), mis kehtestati 1953. aastal;

| H. | arvestades, et parlament on vastu võtnud õigusaktid, mille kohaselt on Maldiivide valitsuse ja selle liikmete vastaste piiravate meetmete ja muude seotud karistuste nõudmise korral tegemist riigireetmisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlament on vastu võtnud õigusaktid, mille kohaselt on Maldiivide valitsuse ja selle liikmete vastaste piiravate meetmete ja muude seotud karistuste nõudmise korral tegemist riigireetmisega;

| I. | arvestades, et Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee nimetas Maldiive opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ründamise poolest üheks probleemsemaks riigiks maailmas, kuna opositsioonipoliitikuid pidevalt ähvardatakse, vahistatakse ja vangistatakse; arvestades, et sõnavabadus (sealhulgas meediavabadus), ühinemisvabadus ja demokraatlik pluralism on olnud aina suuremas ohus ning sadu valitsusvastaseid meeleavaldajaid on vahistatud ja neile on esitatud süüdistus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee nimetas Maldiive opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ründamise poolest üheks probleemsemaks riigiks maailmas, kuna opositsioonipoliitikuid pidevalt ähvardatakse, vahistatakse ja vangistatakse; arvestades, et sõnavabadus (sealhulgas meediavabadus), ühinemisvabadus ja demokraatlik pluralism on olnud aina suuremas ohus ning sadu valitsusvastaseid meeleavaldajaid on vahistatud ja neile on esitatud süüdistus;

| J. | arvestades, et muret tekitab ka radikaalsete islamistide kasvav sõjakus ning väidetavalt ISISega liitunud radikaliseerunud noorte meeste ja naiste suur arv; arvestades, et hinnangute kohaselt on Maldiivide puhul inimese kohta arvestatuna ISISe liikmeks värvatute arv kõigist riikidest suurim; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muret tekitab ka radikaalsete islamistide kasvav sõjakus ning väidetavalt ISISega liitunud radikaliseerunud noorte meeste ja naiste suur arv; arvestades, et hinnangute kohaselt on Maldiivide puhul inimese kohta arvestatuna ISISe liikmeks värvatute arv kõigist riikidest suurim;

| K. | arvestades, et 2014. aasta augustis n-ö kadunuks jäänud valitsuskriitilise ajakirjaniku Ahmed Rilwani asukoht on endiselt teadmata ja kardetakse, et ta on nüüdseks surnud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2014. aasta augustis n-ö kadunuks jäänud valitsuskriitilise ajakirjaniku Ahmed Rilwani asukoht on endiselt teadmata ja kardetakse, et ta on nüüdseks surnud;

| L. | arvestades, et jõugud ja äärmuslikud islamirühmitused – väidetavalt koostöös politseiga – ründavad sageli asutusi, organisatsioone ja üksikisikuid, kes on valitsuse tegevuse suhtes kriitilised või keda süüdistatakse ateismi levitamises, ning arvestades, et see loob hirmuõhkkonna; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et jõugud ja äärmuslikud islamirühmitused – väidetavalt koostöös politseiga – ründavad sageli asutusi, organisatsioone ja üksikisikuid, kes on valitsuse tegevuse suhtes kriitilised või keda süüdistatakse ateismi levitamises, ning arvestades, et see loob hirmuõhkkonna;

| M. | arvestades, et üha rohkem ahistatakse, ähvardatakse ja rünnatakse kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid, sealhulgas Maldiivide endist inimõiguskomisjoni, keda ülemkohus kritiseeris aruande esitamise eest ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra üldiseks korrapäraseks läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üha rohkem ahistatakse, ähvardatakse ja rünnatakse kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid, sealhulgas Maldiivide endist inimõiguskomisjoni, keda ülemkohus kritiseeris aruande esitamise eest ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra üldiseks korrapäraseks läbivaatamiseks;

| 1. | väljendab sügavat muret demokraatlike standardite järkjärgulise halvenemise ja üha autoritaarsemate suundumuste pärast Maldiividel, kuna need loovad hirmu- ja poliitiliste pingete õhkkonna, mis võib seada ohtu riigis viimastel aastatel inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte kehtestamisel tehtud edusammud; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret demokraatlike standardite järkjärgulise halvenemise ja üha autoritaarsemate suundumuste pärast Maldiividel, kuna need loovad hirmu- ja poliitiliste pingete õhkkonna, mis võib seada ohtu riigis viimastel aastatel inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte kehtestamisel tehtud edusammud;

| 2. | mõistab hukka poliitiliste oponentide mahasurumise; kutsub Maldiivide valitsust üles viivitamata ja tingimusteta vabastama endise presidendi Mohamed Nasheedi, endise asepresidendi Ahmed Adeebi, endised kaitseministrid Tholhath Ibrahimi ja Mohamed Nazimi ning šeik Imran Abdulla ja teised poliitvangid ning tühistama kõik neile esitatud süüdistused; väljendab muret ka endise presidendi halveneva tervise pärast; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka poliitiliste oponentide mahasurumise; kutsub Maldiivide valitsust üles viivitamata ja tingimusteta vabastama endise presidendi Mohamed Nasheedi, endise asepresidendi Ahmed Adeebi, endised kaitseministrid Tholhath Ibrahimi ja Mohamed Nazimi ning šeik Imran Abdulla ja teised poliitvangid ning tühistama kõik neile esitatud süüdistused; väljendab muret ka endise presidendi halveneva tervise pärast;

| 3. | kordab, et on väga pettunud seoses tõsiste rikkumistega endise presidendi Mohamed Nasheedi kohtuprotsessis; |
| --- | --- |

3.

kordab, et on väga pettunud seoses tõsiste rikkumistega endise presidendi Mohamed Nasheedi kohtuprotsessis;

| 4. | kutsub Maldiivide valitsust üles tagama kohtusüsteemi täieliku erapooletuse ning austama nõuetekohast menetlust ja õigust õiglasele, erapooletule ja sõltumatule kohtumenetlusele; rõhutab vajadust depolitiseerida riigi kohtusüsteem ja julgeolekuteenistused; |
| --- | --- |

4.

kutsub Maldiivide valitsust üles tagama kohtusüsteemi täieliku erapooletuse ning austama nõuetekohast menetlust ja õigust õiglasele, erapooletule ja sõltumatule kohtumenetlusele; rõhutab vajadust depolitiseerida riigi kohtusüsteem ja julgeolekuteenistused;

| 5. | väljendab sellega seoses tõsist muret peaprokuröri ametist vabastamise pärast ning tuletab valitsusele meelde, et peaprokuratuur on Maldiivide põhiseaduse kohaselt sõltumatu põhiseaduslik organ ning peaprokuröril tuleb võimaldada täita oma õiguspäraseid põhiseaduslikke volitusi ilma teiste võimuharude meelevaldse poliitilise sekkumise või hirmutamiseta; |
| --- | --- |

5.

väljendab sellega seoses tõsist muret peaprokuröri ametist vabastamise pärast ning tuletab valitsusele meelde, et peaprokuratuur on Maldiivide põhiseaduse kohaselt sõltumatu põhiseaduslik organ ning peaprokuröril tuleb võimaldada täita oma õiguspäraseid põhiseaduslikke volitusi ilma teiste võimuharude meelevaldse poliitilise sekkumise või hirmutamiseta;

| 6. | on sügavalt mures inimõiguste olukorra pideva halvenemise ja sealhulgas erakorralise seisukorra väärkasutamise pärast täidesaatva võimu poolt Maldiividel, samuti on sügavalt mures selle pärast, et olukord võib veelgi halveneda; tuletab Maldiivi Vabariigile meelde riigi rahvusvahelisi kohustusi seoses inimõiguste ning sealhulgas lapse õiguste ja põhivabaduste austamisega; |
| --- | --- |

6.

on sügavalt mures inimõiguste olukorra pideva halvenemise ja sealhulgas erakorralise seisukorra väärkasutamise pärast täidesaatva võimu poolt Maldiividel, samuti on sügavalt mures selle pärast, et olukord võib veelgi halveneda; tuletab Maldiivi Vabariigile meelde riigi rahvusvahelisi kohustusi seoses inimõiguste ning sealhulgas lapse õiguste ja põhivabaduste austamisega;

| 7. | nõuab tõelise dialoogi alustamist kõigi poliitiliste parteide vahel selle ebakindla saareriigi tuleviku teemal; |
| --- | --- |

7.

nõuab tõelise dialoogi alustamist kõigi poliitiliste parteide vahel selle ebakindla saareriigi tuleviku teemal;

| 8. | kutsub Maldiivide valitsust üles austama ja täielikult toetama õigust meelt avaldada, õigust sõnavabadusele ning kogunemis- ja ühinemisvabadusele ning mitte püüdma neid õigusi piirata; kutsub ühtlasi Maldiivide valitsust üles tegema lõppu nende nn korravalvurite karistamatusele, kes on kasutanud vägivalda usulist sallivust propageerivate isikute, rahumeelsete meeleavaldajate, kriitiliselt meelestatud meedia ja kodanikuühiskonna suhtes; kutsub Maldiive üles täielikult austama oma rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

8.

kutsub Maldiivide valitsust üles austama ja täielikult toetama õigust meelt avaldada, õigust sõnavabadusele ning kogunemis- ja ühinemisvabadusele ning mitte püüdma neid õigusi piirata; kutsub ühtlasi Maldiivide valitsust üles tegema lõppu nende nn korravalvurite karistamatusele, kes on kasutanud vägivalda usulist sallivust propageerivate isikute, rahumeelsete meeleavaldajate, kriitiliselt meelestatud meedia ja kodanikuühiskonna suhtes; kutsub Maldiive üles täielikult austama oma rahvusvahelisi kohustusi;

| 9. | kutsub Maldiivide valitsust üles kaitsma demokraatiat pooldavate aktivistide, mõõdukate moslemite, ilmalikkuse toetajate ning nende isikute õigusi, kes on vastu vahhabiitliku ja salafistliku ideoloogia levitamisele Maldiividel, ning tagama neile õiguse osaleda kõigis Maldiivide avaliku elu valdkondades; |
| --- | --- |

9.

kutsub Maldiivide valitsust üles kaitsma demokraatiat pooldavate aktivistide, mõõdukate moslemite, ilmalikkuse toetajate ning nende isikute õigusi, kes on vastu vahhabiitliku ja salafistliku ideoloogia levitamisele Maldiividel, ning tagama neile õiguse osaleda kõigis Maldiivide avaliku elu valdkondades;

| 10. | tuletab meelde, et meediavabadus on toimiva demokraatia nurgakivi; kutsub Maldiivide valitsust ja ametivõime üles tagama selliste ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate nõuetekohase kaitse, kes seisavad silmitsi ähvarduste ja rünnakutega oma õiguspärase töö tõttu, ning sellega seoses võimaldama nõuetekohase uurimise korraldamist Ahmed Rilwani kadumise, Mahfooz Saeedi vastase rünnaku ning ajakirjanike, kodanikuühiskonna liikmete ja sõltumatute asutuste vastaste rünnakute ja ähvarduste küsimuses; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et meediavabadus on toimiva demokraatia nurgakivi; kutsub Maldiivide valitsust ja ametivõime üles tagama selliste ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate nõuetekohase kaitse, kes seisavad silmitsi ähvarduste ja rünnakutega oma õiguspärase töö tõttu, ning sellega seoses võimaldama nõuetekohase uurimise korraldamist Ahmed Rilwani kadumise, Mahfooz Saeedi vastase rünnaku ning ajakirjanike, kodanikuühiskonna liikmete ja sõltumatute asutuste vastaste rünnakute ja ähvarduste küsimuses;

| 11. | nõuab surmanuhtluse moratooriumi viivitamatut taaskehtestamist eesmärgiga surmanuhtlus kaotada, samuti nõuab karistusseadustiku läbivaatamist eesmärgiga lõpetada kehalise karistamise kasutamine; |
| --- | --- |

11.

nõuab surmanuhtluse moratooriumi viivitamatut taaskehtestamist eesmärgiga surmanuhtlus kaotada, samuti nõuab karistusseadustiku läbivaatamist eesmärgiga lõpetada kehalise karistamise kasutamine;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles avaldama Maldiive külastada kavatsevatele turistidele mõeldud põhjalikud hoiatused inimõiguste olukorra kohta selles riigis; kutsub ka Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima inimõiguste ja poliitilist olukorda Maldiividel; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles avaldama Maldiive külastada kavatsevatele turistidele mõeldud põhjalikud hoiatused inimõiguste olukorra kohta selles riigis; kutsub ka Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima inimõiguste ja poliitilist olukorda Maldiividel;

| 13. | nõuab, et EL ja liikmesriigid kehtestaksid Maldiividel demokraatia jätkuva tagasilanguse ja inimõiguste olukorra halvenemise korral piiravad meetmed sihipäraste sanktsioonide kujul, et külmutada Maldiivide valitsuse teatavate liikmete ja äriringkondadesse kuuluvate peamiste valitsusmeelsete varad välismaal ning kehtestada nende suhtes reisikeeld; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et EL ja liikmesriigid kehtestaksid Maldiividel demokraatia jätkuva tagasilanguse ja inimõiguste olukorra halvenemise korral piiravad meetmed sihipäraste sanktsioonide kujul, et külmutada Maldiivide valitsuse teatavate liikmete ja äriringkondadesse kuuluvate peamiste valitsusmeelsete varad välismaal ning kehtestada nende suhtes reisikeeld;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikidele ning Maldiivide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikidele ning Maldiivide valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 140 E, 9.6.2005, lk 165.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malaisia

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Malaisia kohta (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Malaisia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Malaisia kohta,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. aprilli 2015. aasta avaldust Malaisias mässule õhutamist käsitleva seaduse hiljuti vastuvõetud muudatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. aprilli 2015. aasta avaldust Malaisias mässule õhutamist käsitleva seaduse hiljuti vastuvõetud muudatuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. märtsi 2015. aasta avaldust Malaisia parlamendi opositsiooni kuuluva parlamendiliikme Nurul Izzahi arreteerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. märtsi 2015. aasta avaldust Malaisia parlamendi opositsiooni kuuluva parlamendiliikme Nurul Izzahi arreteerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 10. veebruari 2015. aasta avaldust Malaisia opositsioonipoliitiku Anwar Ibrahimi süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 10. veebruari 2015. aasta avaldust Malaisia opositsioonipoliitiku Anwar Ibrahimi süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 9. aprilli 2015. aasta avaldust terrorismivastaste ja mässule õhutamist käsitlevate seaduste eelnõude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 9. aprilli 2015. aasta avaldust terrorismivastaste ja mässule õhutamist käsitlevate seaduste eelnõude kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 23. oktoobri 2015. aasta ühist pressiteadet inimõigusi käsitleva ELi ja ASEANi poliitilise dialoogi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 23. oktoobri 2015. aasta ühist pressiteadet inimõigusi käsitleva ELi ja ASEANi poliitilise dialoogi kohta,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 2013. aasta oktoobris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 2013. aasta oktoobris,

| — | võttes arvesse inimkaubanduse eriraportööri 2015. aasta juuni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse eriraportööri 2015. aasta juuni aruannet,

| — | võttes arvesse Malaisia olukorra teist üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle 2013. aasta oktoobri soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Malaisia olukorra teist üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle 2013. aasta oktoobri soovitusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL-i jaoks on Malaisia keskse tähtsusega poliitiline ja majanduspartner Kagu-Aasias; arvestades, et EL ja Malaisia peavad läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu ning vabakaubanduslepingu üle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL-i jaoks on Malaisia keskse tähtsusega poliitiline ja majanduspartner Kagu-Aasias; arvestades, et EL ja Malaisia peavad läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu ning vabakaubanduslepingu üle;

| B. | arvestades, et Malaisias kitsenevad väga kiiresti võimalused avalikuks aruteluks ja sõnavabaduseks, kuna valitsus kasutab ebamääraselt sõnastatud kriminaalõiguse sätteid, et vaigistada kriitikuid ning surub maha avalikku rahulolematust ja arvamuse rahumeelset avaldamist, sealhulgas arutelusid avalikku huvi pakkuvatel teemadel; arvestades, et nende seaduste hulka kuuluvad muu hulgas mässule õhutamist käsitlev seadus, trükikodasid ja avaldamist käsitlev seadus, kommunikatsiooni- ja multimeediaseadus ning rahumeelset kogunemist käsitlev seadus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Malaisias kitsenevad väga kiiresti võimalused avalikuks aruteluks ja sõnavabaduseks, kuna valitsus kasutab ebamääraselt sõnastatud kriminaalõiguse sätteid, et vaigistada kriitikuid ning surub maha avalikku rahulolematust ja arvamuse rahumeelset avaldamist, sealhulgas arutelusid avalikku huvi pakkuvatel teemadel; arvestades, et nende seaduste hulka kuuluvad muu hulgas mässule õhutamist käsitlev seadus, trükikodasid ja avaldamist käsitlev seadus, kommunikatsiooni- ja multimeediaseadus ning rahumeelset kogunemist käsitlev seadus;

| C. | arvestades, et 3. detsembril 2015. aastal võttis Malaisia parlament häälteenamusega vastu riikliku julgeolekunõukogu seaduse; arvestades, et nimetatud seadusega antakse peaministri juhitud riiklikule julgeolekunõukogule ulatuslikud volitused kuulutada välja erakorraline seisukord igas valdkonnas, milles nähakse julgeolekuriski, ning laialdased volitused arreteerida, otsida läbi ja konfiskeerida ilma eelneva määruseta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 3. detsembril 2015. aastal võttis Malaisia parlament häälteenamusega vastu riikliku julgeolekunõukogu seaduse; arvestades, et nimetatud seadusega antakse peaministri juhitud riiklikule julgeolekunõukogule ulatuslikud volitused kuulutada välja erakorraline seisukord igas valdkonnas, milles nähakse julgeolekuriski, ning laialdased volitused arreteerida, otsida läbi ja konfiskeerida ilma eelneva määruseta;

| D. | arvestades, et ainuüksi mässule õhutamist käsitleva seaduse raames on 2014. aasta algusest alates uurimise alla sattunud või süüdistuse saanud vähemalt 78 inimest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ainuüksi mässule õhutamist käsitleva seaduse raames on 2014. aasta algusest alates uurimise alla sattunud või süüdistuse saanud vähemalt 78 inimest;

| E. | arvestades, et endine opositsioonijuht Anwar Ibrahim mõisteti 2015. aasta veebruaris süüdi sodoomias pärast seda, kui talle oli esitatud poliitilistel põhjustel süüdistus, millele järgnes kriminaalmenetlus, mille puhul ei järgitud õiglase kohtumõistmise rahvusvahelisi standardeid; arvestades, et on keeldutud nõuetekohase arstiabi andmisest talle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endine opositsioonijuht Anwar Ibrahim mõisteti 2015. aasta veebruaris süüdi sodoomias pärast seda, kui talle oli esitatud poliitilistel põhjustel süüdistus, millele järgnes kriminaalmenetlus, mille puhul ei järgitud õiglase kohtumõistmise rahvusvahelisi standardeid; arvestades, et on keeldutud nõuetekohase arstiabi andmisest talle;

| F. | arvestades, et lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi peetakse sodoomiavastaste ja vastassoo riiete kandmist keelavate piirkondlike õigusaktide järgi kuritegelikeks ning nad puutuvad kokku poliitiliste vihakõnede, meelevaldse vahistamise, füüsiliste ja seksuaalsete rünnakute, vangistamise ja muu väärkohtlemisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi peetakse sodoomiavastaste ja vastassoo riiete kandmist keelavate piirkondlike õigusaktide järgi kuritegelikeks ning nad puutuvad kokku poliitiliste vihakõnede, meelevaldse vahistamise, füüsiliste ja seksuaalsete rünnakute, vangistamise ja muu väärkohtlemisega;

| G. | arvestades, et Malaisia karikaturisti Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) vastu esitati mässule õhutamist käsitleva seaduse raames süüdistus pärast tema valitsust kritiseerivaid säutse seoses Anwar Ibrahimi süüdimõistmisega; arvestades, et blogija Khalid Ismathile ja akadeemik Azmi Sharomile on esitatud sarnased süüdistused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Malaisia karikaturisti Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) vastu esitati mässule õhutamist käsitleva seaduse raames süüdistus pärast tema valitsust kritiseerivaid säutse seoses Anwar Ibrahimi süüdimõistmisega; arvestades, et blogija Khalid Ismathile ja akadeemik Azmi Sharomile on esitatud sarnased süüdistused;

| H. | arvestades, et Malaisia korruptsioonivastane komisjon on küsitlenud peaministrit seoses pistise väidetava andmisega pärast seda, kui tema pangakontolt leiti üle 600 miljoni euro, mille päritolu ja maksmise põhjust ei suudetud tuvastada, ning seoses väidetega, et kadunud on sajad miljonid eurod tema asutatud riigiettevõtte 1Malaysia Development Berhad (1MDB) tehtud tehingutest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Malaisia korruptsioonivastane komisjon on küsitlenud peaministrit seoses pistise väidetava andmisega pärast seda, kui tema pangakontolt leiti üle 600 miljoni euro, mille päritolu ja maksmise põhjust ei suudetud tuvastada, ning seoses väidetega, et kadunud on sajad miljonid eurod tema asutatud riigiettevõtte 1Malaysia Development Berhad (1MDB) tehtud tehingutest;

| I. | arvestades, et meediaväljaannete ja kirjastuste tegevust on trükikodasid ja avaldamist käsitleva seaduse raames piiratud pärast seda, kui nad avalikustasid ülaltoodud väited, ning arvestades, et arreteeriti advokaat Matthias Chang ja poliitik Khairuddin Abu Hassan pärast seda, kui nad neid väiteid uurisid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meediaväljaannete ja kirjastuste tegevust on trükikodasid ja avaldamist käsitleva seaduse raames piiratud pärast seda, kui nad avalikustasid ülaltoodud väited, ning arvestades, et arreteeriti advokaat Matthias Chang ja poliitik Khairuddin Abu Hassan pärast seda, kui nad neid väiteid uurisid;

| J. | arvestades, et külastades Malaisiat 5.–6. augustil 2015. aastal, väljendas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja muret kriminaalõiguse kuritarvitamise pärast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et külastades Malaisiat 5.–6. augustil 2015. aastal, väljendas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja muret kriminaalõiguse kuritarvitamise pärast;

| K. | arvestades, et ÜRO ja vabaühenduste sõnul on Malaisia politseijõud üha sagedamini kasutanud piinamist, öist arreteerimist, põhjendamatut vangistamist ja valikulist süüdimõistmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO ja vabaühenduste sõnul on Malaisia politseijõud üha sagedamini kasutanud piinamist, öist arreteerimist, põhjendamatut vangistamist ja valikulist süüdimõistmist;

| L. | arvestades, et Malaisias kehtib jätkuvalt surmanuhtlus ning praegu ootab hukkamist kuni 1 000 vangi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Malaisias kehtib jätkuvalt surmanuhtlus ning praegu ootab hukkamist kuni 1 000 vangi;

| M. | arvestades, et Malaisia on ÜRO Julgeolekunõukogu liige ja ASEANi praegune eesistuja, ning et ASEANi 27. tippkohtumine toimus 18.–22. novembril 2015. aastal Kuala Lumpuris; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Malaisia on ÜRO Julgeolekunõukogu liige ja ASEANi praegune eesistuja, ning et ASEANi 27. tippkohtumine toimus 18.–22. novembril 2015. aastal Kuala Lumpuris;

| 1. | kinnitab veel kord, et EL toetab kindlalt Malaisia rahvast, kellega teda seovad tugevad ja pikaajalised poliitilised ning majandus- ja kultuurisidemed; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord, et EL toetab kindlalt Malaisia rahvast, kellega teda seovad tugevad ja pikaajalised poliitilised ning majandus- ja kultuurisidemed;

| 2. | mõistab hukka inimõiguste halveneva olukorra Malaisias ning eelkõige kodanikuühiskonna aktivistide, akadeemikute, meedia ja poliitiliste aktivistide vastu suunatud rünnakud; tunneb muret asjaolu pärast, et järsult on tõusnud nende inimeste arv, keda süüdistatakse või arreteeritakse mässule õhutamist käsitleva seaduse raames; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka inimõiguste halveneva olukorra Malaisias ning eelkõige kodanikuühiskonna aktivistide, akadeemikute, meedia ja poliitiliste aktivistide vastu suunatud rünnakud; tunneb muret asjaolu pärast, et järsult on tõusnud nende inimeste arv, keda süüdistatakse või arreteeritakse mässule õhutamist käsitleva seaduse raames;

| 3. | on eriti mures riikliku julgeolekunõukogu seaduse vastuvõtmise pärast ning nõuab selle tagasivõtmist; kutsub valitsust üles säilitama nõuetekohast tasakaalu riikliku julgeoleku tagamise vajaduse ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste kaitsmise kohustuse vahel; |
| --- | --- |

3.

on eriti mures riikliku julgeolekunõukogu seaduse vastuvõtmise pärast ning nõuab selle tagasivõtmist; kutsub valitsust üles säilitama nõuetekohast tasakaalu riikliku julgeoleku tagamise vajaduse ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste kaitsmise kohustuse vahel;

| 4. | nõuab, et Malaisia valitsus vabastaks viivitamata kõik poliitvangid, sealhulgas endise opositsioonijuhi Anwar Ibrahimi, ning tagaks neile nõuetekohase arstiabi ja loobuks poliitiliselt põhjendatud süüdistustest, sealhulgas karikaturisti Zulkiflee Anwar Haque’i (Zunar), blogija Khalid Ismathi, akadeemiku Azmi Sharomi, poliitiliste teisitimõtlejate Khairuddin Abu Hassani ja Matthias Changi ning inimõiguste aktivistide Lena Hendry ja Maria Chin Abdullah vastu esitatud süüdistustest; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et Malaisia valitsus vabastaks viivitamata kõik poliitvangid, sealhulgas endise opositsioonijuhi Anwar Ibrahimi, ning tagaks neile nõuetekohase arstiabi ja loobuks poliitiliselt põhjendatud süüdistustest, sealhulgas karikaturisti Zulkiflee Anwar Haque’i (Zunar), blogija Khalid Ismathi, akadeemiku Azmi Sharomi, poliitiliste teisitimõtlejate Khairuddin Abu Hassani ja Matthias Changi ning inimõiguste aktivistide Lena Hendry ja Maria Chin Abdullah vastu esitatud süüdistustest;

| 5. | nõuab, et Malaisia ametivõimud tühistaksid mässule õhutamist käsitleva seaduse ning viiksid kõik seadused, sealhulgas terrorismi ennetamise seadus, trükikodasid ja avaldamist käsitlev seadus, kommunikatsiooni- ja multimeediaseadus, rahumeelset kogunemist käsitlev seadus ning muud karistusseadustiku sätted, kooskõlla sõna- ja kogunemisvabaduse ja inimõiguste kaitsmise rahvusvaheliste standarditega; kutsub Malaisia ametivõime üles lihtsustama rahumeelseid kogunemisi ning tagama kõigi osalejate turvalisuse ning sõnavabaduse üle kogu riigi; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Malaisia ametivõimud tühistaksid mässule õhutamist käsitleva seaduse ning viiksid kõik seadused, sealhulgas terrorismi ennetamise seadus, trükikodasid ja avaldamist käsitlev seadus, kommunikatsiooni- ja multimeediaseadus, rahumeelset kogunemist käsitlev seadus ning muud karistusseadustiku sätted, kooskõlla sõna- ja kogunemisvabaduse ja inimõiguste kaitsmise rahvusvaheliste standarditega; kutsub Malaisia ametivõime üles lihtsustama rahumeelseid kogunemisi ning tagama kõigi osalejate turvalisuse ning sõnavabaduse üle kogu riigi;

| 6. | nõuab tungivalt, et asutataks politsei kohta esitatud kaebuste ja nende väärkäitumisega tegelev sõltumatu komisjon, nagu seda soovitas politsei uurimiskomisjon 2005. aastal, et uurida politsei valve all väidetavalt esinenud piinamis- ja surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et asutataks politsei kohta esitatud kaebuste ja nende väärkäitumisega tegelev sõltumatu komisjon, nagu seda soovitas politsei uurimiskomisjon 2005. aastal, et uurida politsei valve all väidetavalt esinenud piinamis- ja surmajuhtumeid;

| 7. | rõhutab, et pististe väidetava andmise suhtes on oluline korraldada sõltumatu ja läbipaistev uurimine, ning et uurimise eest vastutajatega tuleb teha täielikku koostööd; nõuab, et Malaisia valitsus hoiduks Malaisia korruptsioonivastase komisjoni ja meedia survestamisest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et pististe väidetava andmise suhtes on oluline korraldada sõltumatu ja läbipaistev uurimine, ning et uurimise eest vastutajatega tuleb teha täielikku koostööd; nõuab, et Malaisia valitsus hoiduks Malaisia korruptsioonivastase komisjoni ja meedia survestamisest;

| 8. | peab äärmiselt kahetsusväärseks end ülimuslikuks pidavate rühmade esiletõusu, kuna sellega kaasnevad veelgi suuremad etnilised pinged; |
| --- | --- |

8.

peab äärmiselt kahetsusväärseks end ülimuslikuks pidavate rühmade esiletõusu, kuna sellega kaasnevad veelgi suuremad etnilised pinged;

| 9. | julgustab Malaisia valitsust avama dialoogi opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega; |
| --- | --- |

9.

julgustab Malaisia valitsust avama dialoogi opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega;

| 10. | kutsub Malaisia valitsust üles ratifitseerima peamisi rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ILO konventsioon nr 169, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut ning 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ja selle fakultatiivprotokoll; |
| --- | --- |

10.

kutsub Malaisia valitsust üles ratifitseerima peamisi rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ILO konventsioon nr 169, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut ning 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ja selle fakultatiivprotokoll;

| 11. | palub Malaisia valitsusel laiendada alalise kutse kõigile ÜRO erimenetlustele, võimaldades eriraportööridel külastada Malaisiat, ilma et peaksid kutset küsima; |
| --- | --- |

11.

palub Malaisia valitsusel laiendada alalise kutse kõigile ÜRO erimenetlustele, võimaldades eriraportööridel külastada Malaisiat, ilma et peaksid kutset küsima;

| 12. | kordab oma seisukohta, et surmanuhtlus on julm, ebainimlik ja alandav, ning kutsub Malaisiat üles tegema esimese sammu surmanuhtluse keelustamise teel, kehtestades hukkamistele moratooriumi, ning muutma kõik surmanuhtlused vanglakaristusega; |
| --- | --- |

12.

kordab oma seisukohta, et surmanuhtlus on julm, ebainimlik ja alandav, ning kutsub Malaisiat üles tegema esimese sammu surmanuhtluse keelustamise teel, kehtestades hukkamistele moratooriumi, ning muutma kõik surmanuhtlused vanglakaristusega;

| 13. | palub ELil ja liikmesriikidel koordineerida Malaisiale keskendunud poliitikat kooskõlas ELi inimõiguste strateegilise raamistikuga, et julgustada reformide tegemist eespool mainitud murettekitavates valdkondades kõigi võimalike vahenditega, sealhulgas ÜRO kontekstis, kus Malaisia on ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige 2015.–2016. aastal; |
| --- | --- |

13.

palub ELil ja liikmesriikidel koordineerida Malaisiale keskendunud poliitikat kooskõlas ELi inimõiguste strateegilise raamistikuga, et julgustada reformide tegemist eespool mainitud murettekitavates valdkondades kõigi võimalike vahenditega, sealhulgas ÜRO kontekstis, kus Malaisia on ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige 2015.–2016. aastal;

| 14. | nõuab, et Malaisiaga suhtlemiseks loodud ELi delegatsioon teeks suuremaid pingutusi, et rahastada projekte, mille abil edendatakse sõnavabadust ja reformitakse repressiivseid seaduseid, ning et delegatsioon kasutaks inimõiguste eest seisjate kaitsmiseks kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; nõuab sodoomiavastase seaduse tagasivõtmist ning kutsub Euroopa välisteenistust üles kooskõlas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitlevate suunistega suurendama oma jõupingutusi töös Malaisias elavate lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste nimel, kes kannatavad vägivalla ja kiusamise käes, ning võtma eelkõige eesmärgiks homoseksuaalsuse ja transsoolisuse dekriminaliseerimise; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Malaisiaga suhtlemiseks loodud ELi delegatsioon teeks suuremaid pingutusi, et rahastada projekte, mille abil edendatakse sõnavabadust ja reformitakse repressiivseid seaduseid, ning et delegatsioon kasutaks inimõiguste eest seisjate kaitsmiseks kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; nõuab sodoomiavastase seaduse tagasivõtmist ning kutsub Euroopa välisteenistust üles kooskõlas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitlevate suunistega suurendama oma jõupingutusi töös Malaisias elavate lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste nimel, kes kannatavad vägivalla ja kiusamise käes, ning võtma eelkõige eesmärgiks homoseksuaalsuse ja transsoolisuse dekriminaliseerimise;

| 15. | kinnitab, kui oluline on ELi ja ASEANi poliitiline dialoog inimõiguste teemal kui kasulik vahend heade tavade vahetamiseks ja suutlikkust arendavate algatuste edendamiseks; |
| --- | --- |

15.

kinnitab, kui oluline on ELi ja ASEANi poliitiline dialoog inimõiguste teemal kui kasulik vahend heade tavade vahetamiseks ja suutlikkust arendavate algatuste edendamiseks;

| 16. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks, et inimõigustealaseid probleeme võetakse nõuetekohaselt arvesse edaspidistes vabakaubanduslepingut ning partnerlus- ja koostöölepingut käsitlevates läbirääkimistes ELi ja Malaisia vahel; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks, et inimõigustealaseid probleeme võetakse nõuetekohaselt arvesse edaspidistes vabakaubanduslepingut ning partnerlus- ja koostöölepingut käsitlevates läbirääkimistes ELi ja Malaisia vahel;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Malaisia parlamendile ja valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ASEANi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Malaisia parlamendile ja valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ASEANi liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

Laiahaardeline partnerluse ja koostöö raamleping ELi ja Vietnami vahel (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05432/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05432/2015),

| — | võttes arvesse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel (18204/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel (18204/2010),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse Vietnami ja ELi (tookord Euroopa ühenduste) 22. oktoobril 1990. aastal loodud diplomaatilisi suhteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vietnami ja ELi (tookord Euroopa ühenduste) 22. oktoobril 1990. aastal loodud diplomaatilisi suhteid,

| — | võttes arvesse 1. juunil 1996. aastal jõustunud ELi ja Vietnami vahelist koostöö raamlepingut (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juunil 1996. aastal jõustunud ELi ja Vietnami vahelist koostöö raamlepingut (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 4. augusti 2015. aasta teadet selle kohta, et EL ja Vietnam on jõudnud kokkuleppele laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimises, mille üle peeti läbirääkimisi alates 26. juunist 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 4. augusti 2015. aasta teadet selle kohta, et EL ja Vietnam on jõudnud kokkuleppele laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimises, mille üle peeti läbirääkimisi alates 26. juunist 2012,

| — | võttes arvesse ELi ombudsmani Emily O’Reilly 26. märtsi 2015. aasta soovituse projekti, milles palutakse komisjonil viivitamatult teha Vietnamiga kavandatava vabakaubanduslepinguga seonduvalt inimõiguste mõjuhinnang, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ombudsmani Emily O’Reilly 26. märtsi 2015. aasta soovituse projekti, milles palutakse komisjonil viivitamatult teha Vietnamiga kavandatava vabakaubanduslepinguga seonduvalt inimõiguste mõjuhinnang,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Vietnamile suunatud mitmeaastast sihtprogrammi aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Vietnamile suunatud mitmeaastast sihtprogrammi aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Vietnami vahelist inimõigustealast dialoogi ning ELi ja Vietnami vahel 19. jaanuaril 2015. aastal Brüsselis peetud tõhustatud inimõigustealase dialoogi 4. vooru, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Vietnami vahelist inimõigustealast dialoogi ning ELi ja Vietnami vahel 19. jaanuaril 2015. aastal Brüsselis peetud tõhustatud inimõigustealase dialoogi 4. vooru,

| — | võttes arvesse 2010. aasta novembrist alates Vietnamiga peetavaid läbirääkimisi vabatahtliku partnerluslepingu üle seoses metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskavaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta novembrist alates Vietnamiga peetavaid läbirääkimisi vabatahtliku partnerluslepingu üle seoses metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskavaga,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. mai 1980. aasta määrust (EMÜ) nr 1440/80 koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ning Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai ehk Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide vahel (3) ning 14. veebruaril 1997. aastal allkirjastatud protokolli, millega laiendati Euroopa Ühenduse ja ASEANi liikmesmaade vahelist koostöölepingut Vietnami Sotsialistlikule Vabariigile (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. mai 1980. aasta määrust (EMÜ) nr 1440/80 koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ning Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai ehk Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide vahel (3) ning 14. veebruaril 1997. aastal allkirjastatud protokolli, millega laiendati Euroopa Ühenduse ja ASEANi liikmesmaade vahelist koostöölepingut Vietnami Sotsialistlikule Vabariigile (4),

| — | võttes arvesse 18. mail 2015. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. mail 2015. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“,

| — | võttes arvesse 16.–17. oktoobril 2014. aastal Milanos toimunud 10. Aasia-Euroopa tippkohtumist ja järgmist tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Ulaanbaataris, Mongoolias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.–17. oktoobril 2014. aastal Milanos toimunud 10. Aasia-Euroopa tippkohtumist ja järgmist tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Ulaanbaataris, Mongoolias,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Kagu-Aasia riikidega suhtlemise delegatsiooni 2013. aasta oktoobris tehtud visiiti Vietnamisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Kagu-Aasia riikidega suhtlemise delegatsiooni 2013. aasta oktoobris tehtud visiiti Vietnamisse,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Vietnami parlamentidevahelist kohtumist 30. oktoobril 2013 Hanois, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Vietnami parlamentidevahelist kohtumist 30. oktoobril 2013 Hanois,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso visiiti Vietnamisse 2014. aasta augustis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso visiiti Vietnamisse 2014. aasta augustis,

| — | võttes arvesse Vietnami peaministri Nguyen Tan Dungi visiiti Euroopa Liitu 2014. aasta oktoobris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vietnami peaministri Nguyen Tan Dungi visiiti Euroopa Liitu 2014. aasta oktoobris,

| — | võttes arvesse 5. veebruaril 2015. aastal Jakartas toimunud ASEANi ja ELi ühise koostöökomitee 22. kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. veebruaril 2015. aastal Jakartas toimunud ASEANi ja ELi ühise koostöökomitee 22. kohtumist,

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone Vietnami kohta, eelkõige 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Vietnamis (5), 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni demokraatia, inimõiguste ning ELi ja Vietnami vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu kohta (6), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Laoses ja Vietnamis (7), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (8), 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (9) ning 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu hetkeseisu kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone Vietnami kohta, eelkõige 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Vietnamis (5), 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni demokraatia, inimõiguste ning ELi ja Vietnami vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu kohta (6), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Laoses ja Vietnamis (7), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (8), 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (9) ning 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu hetkeseisu kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (11),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (12),

| — | võttes arvesse 12. mail 2014. aastal ELi välisasjade nõukogus vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 2014. aastal ELi välisasjade nõukogus vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (13),

| — | võttes arvesse, et 28. juulil 1995. aastal sai Vietnam Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) täieõiguslikuks liikmeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 28. juulil 1995. aastal sai Vietnam Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) täieõiguslikuks liikmeks,

| — | võttes arvesse, et 5. aprillil 1995. aastal lõi Vietnam Mekongi jõe komisjoni, mille eesmärk on tõhustada koostööd Mekongi vesikonna säästvaks arendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 5. aprillil 1995. aastal lõi Vietnam Mekongi jõe komisjoni, mille eesmärk on tõhustada koostööd Mekongi vesikonna säästvaks arendamiseks,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 26. tippkohtumist, mis toimus Malaisias Kuala Lumpuris ja Langkawis 26.–28. aprillil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 26. tippkohtumist, mis toimus Malaisias Kuala Lumpuris ja Langkawis 26.–28. aprillil 2015,

| — | võttes arvesse Singapuris 29.–31. mail 2015. aastal toimunud 14. Aasia julgeolekualast tippkohtumist (IISS Shangri-La Dialogue), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Singapuris 29.–31. mail 2015. aastal toimunud 14. Aasia julgeolekualast tippkohtumist (IISS Shangri-La Dialogue),

| — | võttes arvesse Hanoi põhiavaldust abi tõhususe kohta, s.o Vietnami riiklikku strateegiat abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hanoi põhiavaldust abi tõhususe kohta, s.o Vietnami riiklikku strateegiat abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamiseks,

| — | võttes arvesse inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 9. oktoobri 2009. aasta aruannet Vietnami kohta, ÜRO Inimõiguste Nõukogu 20. juunil 2014. aastal toimunud 26. istungjärgul esitatud inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise teise Vietnamit käsitleva aruande soovitusi ning Vietnami kuulumist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse aastatel 2014–2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 9. oktoobri 2009. aasta aruannet Vietnami kohta, ÜRO Inimõiguste Nõukogu 20. juunil 2014. aastal toimunud 26. istungjärgul esitatud inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise teise Vietnamit käsitleva aruande soovitusi ning Vietnami kuulumist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse aastatel 2014–2016,

| — | võttes arvesse ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni hiljutist ratifitseerimist Vietnami poolt ning ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri kauaoodatud visiiti 2014. aasta juulis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni hiljutist ratifitseerimist Vietnami poolt ning ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri kauaoodatud visiiti 2014. aasta juulis,

| — | võttes arvesse, et sel aastal tähistatakse 40 aasta möödumist Vietnami sõja lõpust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et sel aastal tähistatakse 40 aasta möödumist Vietnami sõja lõpust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0342/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0342/2015),

| A. | arvestades, et 2015. aastal on ELi ja Vietnami vaheliste suhete sõlmimise 25. aastapäev; arvestades, et kaubanduse ja abi valdkonnast alguse saanud suhted on muutunud kiiresti mitmekülgsemaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aastal on ELi ja Vietnami vaheliste suhete sõlmimise 25. aastapäev; arvestades, et kaubanduse ja abi valdkonnast alguse saanud suhted on muutunud kiiresti mitmekülgsemaks;

| B. | arvestades, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu eesmärk on luua kaasaegne, laiapõhjaline ja vastastikku kasulik partnerlus, mille aluseks on ühised huvid ja põhimõtted, nagu võrdsus, vastastikune austus, õigusriik ja inimõigused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu eesmärk on luua kaasaegne, laiapõhjaline ja vastastikku kasulik partnerlus, mille aluseks on ühised huvid ja põhimõtted, nagu võrdsus, vastastikune austus, õigusriik ja inimõigused;

| C. | arvestades, et EL on Vietnami suurim eksporditurg; arvestades, et EL on koos oma liikmesriikidega suurim ametliku arenguabi andja Vietnamile ning et aastatel 2014–2020 suurendatakse ELi sellealast eelarvet 30 %, st 400 miljoni euroni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on Vietnami suurim eksporditurg; arvestades, et EL on koos oma liikmesriikidega suurim ametliku arenguabi andja Vietnamile ning et aastatel 2014–2020 suurendatakse ELi sellealast eelarvet 30 %, st 400 miljoni euroni;

| D. | arvestades, et Vietnami ametivõimud on teatanud välismaiste otseinvesteeringute keelu kaotamisest 45 sektoris ja võtnud välismaiste investeeringute kaasamise eesmärgil meetmeid riigi ettevõtluseeskirjade lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Vietnami ametivõimud on teatanud välismaiste otseinvesteeringute keelu kaotamisest 45 sektoris ja võtnud välismaiste investeeringute kaasamise eesmärgil meetmeid riigi ettevõtluseeskirjade lihtsustamiseks;

| E. | arvestades, et Vietnam on viimastel aastakümnetel võtnud Euroopa suhtes märksa positiivsema hoiaku ja teinud ELiga aktiivset koostööd ASEANi riikide koordinaatorina ASEANi ja ELi vahelises dialoogis aastatel 2012–2015 ning võõrustanud Parlamentidevahelise Liidu 132. assambleed Hanois 28. märtsist kuni 1. aprillini 2015; arvestades, et Vietnami koordinaatorina tegutsemise ajal suurenes oluliselt ELi ja ASEANi riikide kohtumiste arv ja paranes nende tase; arvestades, et Vietnam on liitunud Pekingis algatatud Aasia Taristuinvesteeringute Panga (AIIB) projektiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Vietnam on viimastel aastakümnetel võtnud Euroopa suhtes märksa positiivsema hoiaku ja teinud ELiga aktiivset koostööd ASEANi riikide koordinaatorina ASEANi ja ELi vahelises dialoogis aastatel 2012–2015 ning võõrustanud Parlamentidevahelise Liidu 132. assambleed Hanois 28. märtsist kuni 1. aprillini 2015; arvestades, et Vietnami koordinaatorina tegutsemise ajal suurenes oluliselt ELi ja ASEANi riikide kohtumiste arv ja paranes nende tase; arvestades, et Vietnam on liitunud Pekingis algatatud Aasia Taristuinvesteeringute Panga (AIIB) projektiga;

| F. | arvestades, et ELi ja ASEANi suhted on laiaulatuslikud ja hõlmavad paljusid valdkondi, nagu kaubandus ja investeeringud, areng, majandus ja poliitilised teemad; arvestades, et 2012. aasta Bandar Seri Begawani tegevuskava võeti vastu selleks, et anda ELi ja ASEANi riikide vahelisele piirkondlikule koostööle nendes valdkondades suurem strateegiline siht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja ASEANi suhted on laiaulatuslikud ja hõlmavad paljusid valdkondi, nagu kaubandus ja investeeringud, areng, majandus ja poliitilised teemad; arvestades, et 2012. aasta Bandar Seri Begawani tegevuskava võeti vastu selleks, et anda ELi ja ASEANi riikide vahelisele piirkondlikule koostööle nendes valdkondades suurem strateegiline siht;

| G. | arvestades, et kaheteistkümne Vaikse ookeani piirkonna riigi, seahulgas Vietnam, vahel sõlmiti 5. oktoobril 2015. aastal Vaikse ookeani ülene partnerlusleping, millega luuakse uus kaubandusblokk, mis hõlmab 36 % ülemaailmsest SKPst ning mis võib avaldada kaugeleulatuvat mõju maailmakaubandusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaheteistkümne Vaikse ookeani piirkonna riigi, seahulgas Vietnam, vahel sõlmiti 5. oktoobril 2015. aastal Vaikse ookeani ülene partnerlusleping, millega luuakse uus kaubandusblokk, mis hõlmab 36 % ülemaailmsest SKPst ning mis võib avaldada kaugeleulatuvat mõju maailmakaubandusele;

| H. | arvestades, et Vietnam on teinud viimasel paarikümnel aastal suuri edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks, samuti majandusarengu, sotsiaalkindlustuse, tööhõive, hariduse ja tervishoiu vallas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Vietnam on teinud viimasel paarikümnel aastal suuri edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks, samuti majandusarengu, sotsiaalkindlustuse, tööhõive, hariduse ja tervishoiu vallas;

| I. | arvestades, et „doi moi“ (kordaseadmise) poliitika mõju ja turumajanduse suunas liikumine on suurendanud ka vaesuse süvikut; arvestades, et sagenenud on protestid valitsuse poolt maade ja kinnisvara konfiskeerimise vastu; arvestades siiski, et ülemaailmne majanduslangus kahjustas Vietnami eksporti ning et 2014. aastal kasvas Vietnami SKP Aasia majanduskriisi lõppemisest alates kõige aeglasemalt; arvestades, et Vietnami väljakutse on tööjõu iga-aastane kasvamine enam kui miljoni võrra; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et „doi moi“ (kordaseadmise) poliitika mõju ja turumajanduse suunas liikumine on suurendanud ka vaesuse süvikut; arvestades, et sagenenud on protestid valitsuse poolt maade ja kinnisvara konfiskeerimise vastu; arvestades siiski, et ülemaailmne majanduslangus kahjustas Vietnami eksporti ning et 2014. aastal kasvas Vietnami SKP Aasia majanduskriisi lõppemisest alates kõige aeglasemalt; arvestades, et Vietnami väljakutse on tööjõu iga-aastane kasvamine enam kui miljoni võrra;

| J. | arvestades, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artikli 1 lõikes 1 kinnitatakse rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtete järgimist ning sätestatakse, et demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine on lepingu oluline osa, millel tugineb mõlema poole sise- ja välispoliitika; arvestades, et veel on esinenud juhtumeid, kus inimõigusaktiviste on segastel asjaoludel kinni peetud, ning et tõeliseks proovikiviks, mis annab tunnistust demokraatlike põhimõtete tegelikust järgimisest Vietnamis, saab 2016. aasta jaanuaris toimuv Vietnami Kommunistliku Partei kongress; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artikli 1 lõikes 1 kinnitatakse rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtete järgimist ning sätestatakse, et demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine on lepingu oluline osa, millel tugineb mõlema poole sise- ja välispoliitika; arvestades, et veel on esinenud juhtumeid, kus inimõigusaktiviste on segastel asjaoludel kinni peetud, ning et tõeliseks proovikiviks, mis annab tunnistust demokraatlike põhimõtete tegelikust järgimisest Vietnamis, saab 2016. aasta jaanuaris toimuv Vietnami Kommunistliku Partei kongress;

| K. | arvestades, et ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruande kohaselt on sõnavabaduse (nii internetis kui ka mujal), ajakirjandus- ja meediavabaduse, teabe kättesaadavuse, kogunemis- ja ühinemis- ning usuvabaduse piiramine Vietnamis jätkuvalt murettekitav; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruande kohaselt on sõnavabaduse (nii internetis kui ka mujal), ajakirjandus- ja meediavabaduse, teabe kättesaadavuse, kogunemis- ja ühinemis- ning usuvabaduse piiramine Vietnamis jätkuvalt murettekitav;

| L. | arvestades, et kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel on Vietnam ELi jaoks hinnatud partner, kes on lubanud enne 2015. aasta novembris Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste konverentsi vähendada heidet 2010. aastaga võrreldes 8–10 % ja energiatarbimist suhtena SKPsse 1–1,5 % aastas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel on Vietnam ELi jaoks hinnatud partner, kes on lubanud enne 2015. aasta novembris Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste konverentsi vähendada heidet 2010. aastaga võrreldes 8–10 % ja energiatarbimist suhtena SKPsse 1–1,5 % aastas;

| M. | arvestades, et suur hulk Euroopa kodanikke on ajalooliste seoste kaudu Vietnami päritolu ning et Tšehhi Vabariik on tunnistanud oma Vietnami päritolu kodanikud etniliseks vähemuseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suur hulk Euroopa kodanikke on ajalooliste seoste kaudu Vietnami päritolu ning et Tšehhi Vabariik on tunnistanud oma Vietnami päritolu kodanikud etniliseks vähemuseks;

| N. | arvestades, et rahvusvahelise õigusega vastuolus olev Hiina ühepoolne tegevus Lõuna-Hiina mere piirkonnas on muutnud viimasel ajal Hiina ja Lõuna-Hiina mere piirkonnas asuvate naaberriikide, sealhulgas Vietnami suhted pingelisemaks; arvestades, et territoriaalsete vaidluste ägenemine kõnealuses piirkonnas avaldab globaalset mõju ning kujutab endast tõsist ohtu rahule, julgeolekule, stabiilsusele ja rahvusvahelisele kaubandusele; arvestades, et nende pingete maandamine on ELi jaoks strateegiliselt väga tähtis, et säilitada globaalne julgeolek ja tagada Lõuna-Hiina meres asuvate, ELi kaubandusele äärmiselt oluliste suurte mereteede stabiilsus; arvestades, et Vietnam toetab ametlikult asjaolu, et Filipiinid esitasid 16. märtsil 2015. aastal asja arutamiseks Haagis asuvale Alalisele Vahekohtule, võttes aluseks ÜRO mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvahelise õigusega vastuolus olev Hiina ühepoolne tegevus Lõuna-Hiina mere piirkonnas on muutnud viimasel ajal Hiina ja Lõuna-Hiina mere piirkonnas asuvate naaberriikide, sealhulgas Vietnami suhted pingelisemaks; arvestades, et territoriaalsete vaidluste ägenemine kõnealuses piirkonnas avaldab globaalset mõju ning kujutab endast tõsist ohtu rahule, julgeolekule, stabiilsusele ja rahvusvahelisele kaubandusele; arvestades, et nende pingete maandamine on ELi jaoks strateegiliselt väga tähtis, et säilitada globaalne julgeolek ja tagada Lõuna-Hiina meres asuvate, ELi kaubandusele äärmiselt oluliste suurte mereteede stabiilsus; arvestades, et Vietnam toetab ametlikult asjaolu, et Filipiinid esitasid 16. märtsil 2015. aastal asja arutamiseks Haagis asuvale Alalisele Vahekohtule, võttes aluseks ÜRO mereõiguse konventsiooni;

| O. | arvestades, et Vietnam on samal ajal tõhustanud strateegilist ning julgeoleku- ja energiaalast koostööd oma Aasia naabritega ja tõhustab Lõuna-Hiina mere piirkonnas tekkinud pingete tõttu oma kahepoolseid suhteid peamiste rahvusvaheliste jõududega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Venemaa; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Vietnam on samal ajal tõhustanud strateegilist ning julgeoleku- ja energiaalast koostööd oma Aasia naabritega ja tõhustab Lõuna-Hiina mere piirkonnas tekkinud pingete tõttu oma kahepoolseid suhteid peamiste rahvusvaheliste jõududega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Venemaa;

| P. | arvestades, et Vietnam jääb Vietnami sõjast mahajäänud lõhkekehadega tugevalt reostunuks ning inimesed ja keskkond kannatavad jätkuvalt umbes 20 miljoni galloni Agent Orange’i (dioksiini) mõju all; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vietnam jääb Vietnami sõjast mahajäänud lõhkekehadega tugevalt reostunuks ning inimesed ja keskkond kannatavad jätkuvalt umbes 20 miljoni galloni Agent Orange’i (dioksiini) mõju all;

| 1. | kiidab heaks laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu sõlmimise Vietnamiga ning rõhutab Vietnami suurt strateegilist tähtsust ELi olulise partnerina Kagu-Aasias ja ASEANis; rõhutab, et lepingus määratakse tulevased suhted kindlaks laiemas plaanis, et veelgi tõhustada koostööd ülemaailmsete ja piirkondlike väljakutsete valdkonnas, nagu hea valitsemistava ja korruptsioonivastane võitlus, majanduslik ja sotsiaalne areng, lähtudes säästva arengu põhimõttest, desarmeerimine ja massihävitusrelvad ning terrorismivastane võitlus; palub liikmesriikide valitsustel ja parlamentidel kiirendada ratifitseerimisprotsessi, et tagada lepingu jõustumine; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu sõlmimise Vietnamiga ning rõhutab Vietnami suurt strateegilist tähtsust ELi olulise partnerina Kagu-Aasias ja ASEANis; rõhutab, et lepingus määratakse tulevased suhted kindlaks laiemas plaanis, et veelgi tõhustada koostööd ülemaailmsete ja piirkondlike väljakutsete valdkonnas, nagu hea valitsemistava ja korruptsioonivastane võitlus, majanduslik ja sotsiaalne areng, lähtudes säästva arengu põhimõttest, desarmeerimine ja massihävitusrelvad ning terrorismivastane võitlus; palub liikmesriikide valitsustel ja parlamentidel kiirendada ratifitseerimisprotsessi, et tagada lepingu jõustumine;

| 2. | loodab, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu ratifitseerimine on majanduslikult kasulik nii ELile kui ka Vietnamile; rõhutab kaubandust ja investeerimist käsitleva tulevase lepingu võimalikku mõju töökohtade loomisele ja vaesuse vähendamisele; tunneb heameelt Vietnami ametivõimude poolt riigi suuremaks integreerimiseks maailmamajandusse läbi viidud majandus- ja finantsreformide üle ja kutsub riiki üles selliseid reforme jätkama; kutsub Vietnami valitsust ja ELi üles jätkama majandus-, kaubandus- ja uute tehnoloogiate alast koostööd mitmepoolsete foorumite kaudu; tunneb heameelt asjaolu üle, et Vietnami SKP inimese kohta on alates 2010. aastast peaaegu kahekordistunud; |
| --- | --- |

2.

loodab, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu ratifitseerimine on majanduslikult kasulik nii ELile kui ka Vietnamile; rõhutab kaubandust ja investeerimist käsitleva tulevase lepingu võimalikku mõju töökohtade loomisele ja vaesuse vähendamisele; tunneb heameelt Vietnami ametivõimude poolt riigi suuremaks integreerimiseks maailmamajandusse läbi viidud majandus- ja finantsreformide üle ja kutsub riiki üles selliseid reforme jätkama; kutsub Vietnami valitsust ja ELi üles jätkama majandus-, kaubandus- ja uute tehnoloogiate alast koostööd mitmepoolsete foorumite kaudu; tunneb heameelt asjaolu üle, et Vietnami SKP inimese kohta on alates 2010. aastast peaaegu kahekordistunud;

| 3. | rõhutab laiahaardeliste partnerluse ja koostöölepingute olulisust ELi ja ASEANi suhetes; on veendunud, et ELi ja ASEANi koostööd võiks tõhustada mitmes valdkonnas, nagu finantssektori areng, läbipaistvus ja makromajanduspoliitika koordineerimine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab laiahaardeliste partnerluse ja koostöölepingute olulisust ELi ja ASEANi suhetes; on veendunud, et ELi ja ASEANi koostööd võiks tõhustada mitmes valdkonnas, nagu finantssektori areng, läbipaistvus ja makromajanduspoliitika koordineerimine;

| 4. | kutsub liikmesriike üles poliitikavaldkondade sidususe tagamiseks viima oma riigi arengukoostöö eesmärgid võimalikult hästi vastavusse laiahaardelises partnerluse ja koostöölepingus sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles poliitikavaldkondade sidususe tagamiseks viima oma riigi arengukoostöö eesmärgid võimalikult hästi vastavusse laiahaardelises partnerluse ja koostöölepingus sätestatud eesmärkidega;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et kuigi laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu ratifitseerimisprotsess on veel pooleli, rakendatakse seda varakult sellistes valdkondades nagu kaubandus, inimõigused, ränne, piirkondlik julgeolek, energia, teadus ja tehnoloogia; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et kuigi laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu ratifitseerimisprotsess on veel pooleli, rakendatakse seda varakult sellistes valdkondades nagu kaubandus, inimõigused, ränne, piirkondlik julgeolek, energia, teadus ja tehnoloogia;

| 6. | rõhutab selgete sihttasemete määramise ja laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise kohustuslike tähtaegade kehtestamise tähtsust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab selgete sihttasemete määramise ja laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise kohustuslike tähtaegade kehtestamise tähtsust;

| 7. | tunneb heameelt laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artiklite üle, milles käsitletakse ühiseid kohustusi ja koostööd inimõiguste valdkonnas; väljendab lootust, et vastastikuselt kokku lepitud demokraatlike põhimõtete järgimine ja inimõiguste austamine viib edasi pikaajalist dialoogi Vietnami valitsusega, iseäranis Vietnami põhiseaduse artiklis 69 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 9–11 sätestatud sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabaduse edendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artiklite üle, milles käsitletakse ühiseid kohustusi ja koostööd inimõiguste valdkonnas; väljendab lootust, et vastastikuselt kokku lepitud demokraatlike põhimõtete järgimine ja inimõiguste austamine viib edasi pikaajalist dialoogi Vietnami valitsusega, iseäranis Vietnami põhiseaduse artiklis 69 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 9–11 sätestatud sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabaduse edendamise valdkonnas;

| 8. | rõhutab avatud interneti ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate võimekust lisavat, loovat ja hooguandvat potentsiaali kogukonna arendamise, kodanikuühiskonna ning ülemaailmse majandusliku, sotsiaalse, teadusliku, kultuurilise ja poliitilise arengu seisukohalt; rõhutab seetõttu, kui oluline on piiranguteta juurdepääs vabale ja avatud internetile nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka inimõiguste seisukohast; |
| --- | --- |

8.

rõhutab avatud interneti ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate võimekust lisavat, loovat ja hooguandvat potentsiaali kogukonna arendamise, kodanikuühiskonna ning ülemaailmse majandusliku, sotsiaalse, teadusliku, kultuurilise ja poliitilise arengu seisukohalt; rõhutab seetõttu, kui oluline on piiranguteta juurdepääs vabale ja avatud internetile nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka inimõiguste seisukohast;

| 9. | tunneb heameelt Vietnami ametivõimude otsuse üle tühistada viisarežiim viie Euroopa riigi kodanike puhul ja usub, et see otsus aitab tõhustada koostööd turismisektoris; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt Vietnami ametivõimude otsuse üle tühistada viisarežiim viie Euroopa riigi kodanike puhul ja usub, et see otsus aitab tõhustada koostööd turismisektoris;

| 10. | kiidab heaks Vietnami peaministri teatavaks tehtud üldkava, et viia ellu ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovitused, ning kohtureformide strateegia, mis tuleks lõpule viia 2020. aastaks; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks Vietnami peaministri teatavaks tehtud üldkava, et viia ellu ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovitused, ning kohtureformide strateegia, mis tuleks lõpule viia 2020. aastaks;

| 11. | tunneb heameelt selle üle, et Vietnami jaoks mõeldud ELi ametliku arenguabi eelarvet suurendatakse aastatel 2014–2020 400 miljoni euroni; nõuab tungivalt, et komisjon panustaks Vietnamis võetavate ELi meetmete ja Vietnamile antava toetuse nähtavuse suurendamisse, et kasutada maksimaalselt ära nende vahendite strateegiline potentsiaal; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt selle üle, et Vietnami jaoks mõeldud ELi ametliku arenguabi eelarvet suurendatakse aastatel 2014–2020 400 miljoni euroni; nõuab tungivalt, et komisjon panustaks Vietnamis võetavate ELi meetmete ja Vietnamile antava toetuse nähtavuse suurendamisse, et kasutada maksimaalselt ära nende vahendite strateegiline potentsiaal;

| 12. | ergutab ELi jätkama Vietnami suutlikkuse suurendamise toetamist heade valitsemistavade ja õigusriigi põhimõtte järgimise edendamisel ning kiidab heaks, et EL keskendub oma koostöös muu hulgas avaliku halduse reformidele, sealhulgas maksureformile, mis on peamine vahend riigi maksimaalse tulu tootmise tagamiseks, ning maksudest kõrvalehoidumise ja korruptsiooni vastu võitlemiseks, samuti teaduse ja tehnoloogia, transpordi, linna- ja regionaalplaneerimise ning linnade ja piirkondade arendamise reformidele; |
| --- | --- |

12.

ergutab ELi jätkama Vietnami suutlikkuse suurendamise toetamist heade valitsemistavade ja õigusriigi põhimõtte järgimise edendamisel ning kiidab heaks, et EL keskendub oma koostöös muu hulgas avaliku halduse reformidele, sealhulgas maksureformile, mis on peamine vahend riigi maksimaalse tulu tootmise tagamiseks, ning maksudest kõrvalehoidumise ja korruptsiooni vastu võitlemiseks, samuti teaduse ja tehnoloogia, transpordi, linna- ja regionaalplaneerimise ning linnade ja piirkondade arendamise reformidele;

| 13. | palub, et parlament ja komisjon hindaksid tihedas koostöös võimalikke inimõiguste rikkumisi, et tagada laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise üle nõuetekohase demokraatliku kontrolli teostamine; palub komisjonil tagada asjaomaste dokumentide üheaegne, kiire ja asjakohane edastamine Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

13.

palub, et parlament ja komisjon hindaksid tihedas koostöös võimalikke inimõiguste rikkumisi, et tagada laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise üle nõuetekohase demokraatliku kontrolli teostamine; palub komisjonil tagada asjaomaste dokumentide üheaegne, kiire ja asjakohane edastamine Euroopa Parlamendile;

| 14. | väljendab heameelt vabakaubanduslepingu läbirääkimiste lõpuleviimise üle; on kindlalt veendunud, et ELi ja Vietnami vaheline laiahaardeline partnerluse ja koostööleping ning vabakaubandusleping peavad aitama kaasa inimõiguste tugevdamisele Vietnamis; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt vabakaubanduslepingu läbirääkimiste lõpuleviimise üle; on kindlalt veendunud, et ELi ja Vietnami vaheline laiahaardeline partnerluse ja koostööleping ning vabakaubandusleping peavad aitama kaasa inimõiguste tugevdamisele Vietnamis;

| 15. | peab kiiduväärseks, et tulevasse vabakaubanduslepingusse lisatakse peatükk, mis käsitleb kaubandust ja säästvat arengut, tööõiguse põhireeglite ja ILO konventsioonide järgimist, töötajate põhiõiguste järgimist mõlema poole poolt, kohustusi, mis aitavad tagada loodusvarade kaitse ja säästva majandamise, pöörates erilist tähelepanu ettevõtjate sotsiaalsele vastutusele ning õiglastele ja eetilistele kaubandustavadele; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks, et tulevasse vabakaubanduslepingusse lisatakse peatükk, mis käsitleb kaubandust ja säästvat arengut, tööõiguse põhireeglite ja ILO konventsioonide järgimist, töötajate põhiõiguste järgimist mõlema poole poolt, kohustusi, mis aitavad tagada loodusvarade kaitse ja säästva majandamise, pöörates erilist tähelepanu ettevõtjate sotsiaalsele vastutusele ning õiglastele ja eetilistele kaubandustavadele;

| 16. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil täita uuest lepingust tulenevad ootused ning tagada, et poliitika, mida EL ja liikmesriigid partnerlus- ja koostöölepingu ning tulevase vabakaubanduslepingu rakendamisel Vietnamiga järgivad, aitaks edendada inimõiguste austamist ning õigusriigi põhimõtte ja heade valitsemistavade järgimist; nõuab suutlikkuse suurendamist, et tõhustada mõjutatud isikute ja kogukondade kaebuste lahendamist seoses laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artikliga 35; kutsub Vietnami valitsust üles kaasama aktiivsemalt kodanikuühiskonda, ergutades ühendusi ja valitsusväliseid organisatsioone osalema riigi poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalses arengus; |
| --- | --- |

16.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil täita uuest lepingust tulenevad ootused ning tagada, et poliitika, mida EL ja liikmesriigid partnerlus- ja koostöölepingu ning tulevase vabakaubanduslepingu rakendamisel Vietnamiga järgivad, aitaks edendada inimõiguste austamist ning õigusriigi põhimõtte ja heade valitsemistavade järgimist; nõuab suutlikkuse suurendamist, et tõhustada mõjutatud isikute ja kogukondade kaebuste lahendamist seoses laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu artikliga 35; kutsub Vietnami valitsust üles kaasama aktiivsemalt kodanikuühiskonda, ergutades ühendusi ja valitsusväliseid organisatsioone osalema riigi poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalses arengus;

| 17. | kutsub Vietnami valitsust üles astuma kindlaid samme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovituste elluviimiseks, alustades sõltumatu riikliku inimõiguste institutsiooni loomisest; nõuab tungivalt, et komisjon pakuks Vietnamile vajalikku suutlikkuse suurendamise toetust; tunneb heameelt ELi poolt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu teostatava rahastamise üle ning nõuab tungivalt kõnealuste algatuste jätkamist, et toetada valitsuse jõupingutusi; |
| --- | --- |

17.

kutsub Vietnami valitsust üles astuma kindlaid samme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovituste elluviimiseks, alustades sõltumatu riikliku inimõiguste institutsiooni loomisest; nõuab tungivalt, et komisjon pakuks Vietnamile vajalikku suutlikkuse suurendamise toetust; tunneb heameelt ELi poolt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu teostatava rahastamise üle ning nõuab tungivalt kõnealuste algatuste jätkamist, et toetada valitsuse jõupingutusi;

| 18. | kutsub 2016. aasta valimisi silmas pidades Vietnami Kommunistliku Partei 12. kongressi üles võimaldama kodanike tõhusamat osavõttu riigi demokraatlikust toimimisest, andes eelkõige loa opositsiooniparteide, kodanikuühiskonna liikumiste ja valitsusväliste organisatsioonide loomiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub 2016. aasta valimisi silmas pidades Vietnami Kommunistliku Partei 12. kongressi üles võimaldama kodanike tõhusamat osavõttu riigi demokraatlikust toimimisest, andes eelkõige loa opositsiooniparteide, kodanikuühiskonna liikumiste ja valitsusväliste organisatsioonide loomiseks;

| 19. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et surma mõistetud vange on hinnanguliselt rohkem kui 500; palub Vietnami valitsusel kehtestada viivitamatult surmanuhtluste täideviimise moratooriumi ning võtta vajalikke seadusandlikke meetmeid surmanuhtluse kaotamiseks, kiites heaks süsteemi avamise, kuid pidades samas kahetsusväärseks inimõiguslaste kinnipidamist; tunneb sellega seoses heameelt valitsuse valmisoleku üle vähendada niisuguste kuritegude arvu, mis on karistatavad surmanuhtlusega, ning kutsub valitsust üles andma läbipaistvat teavet selle kohta, kas endiselt teostatakse hukkamisi, ja kui see nii on, siis milliste süüdistuste alusel seda tehakse; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et surma mõistetud vange on hinnanguliselt rohkem kui 500; palub Vietnami valitsusel kehtestada viivitamatult surmanuhtluste täideviimise moratooriumi ning võtta vajalikke seadusandlikke meetmeid surmanuhtluse kaotamiseks, kiites heaks süsteemi avamise, kuid pidades samas kahetsusväärseks inimõiguslaste kinnipidamist; tunneb sellega seoses heameelt valitsuse valmisoleku üle vähendada niisuguste kuritegude arvu, mis on karistatavad surmanuhtlusega, ning kutsub valitsust üles andma läbipaistvat teavet selle kohta, kas endiselt teostatakse hukkamisi, ja kui see nii on, siis milliste süüdistuste alusel seda tehakse;

| 20. | tuletab meelde, kui oluline on ELi ja Vietnami vaheline inimõigustealane dialoog, mis on keskse tähtsusega vahend, mida tuleb kasutada tõhusalt ja pragmaatiliselt selleks, et toetada ja ergutada Vietnami vajalike reformide elluviimisel; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, kui oluline on ELi ja Vietnami vaheline inimõigustealane dialoog, mis on keskse tähtsusega vahend, mida tuleb kasutada tõhusalt ja pragmaatiliselt selleks, et toetada ja ergutada Vietnami vajalike reformide elluviimisel;

| 21. | nõuab tungivalt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimist; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimist;

| 22. | võtab teadmiseks, et rõiva- ja tekstiilitööstus, kus töötab rohkem kui 2 miljonit töötajat, on Vietnami suurim ekspordisektor, ning tunneb muret selliste mehhanismide puudumise pärast, mis võimaldavad töötajatel oma õigusi kaitsta; rõhutab positiivset signaali, mis edastataks sellega, kui Vietnami ametivõimud ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ning konventsiooni nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta); |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks, et rõiva- ja tekstiilitööstus, kus töötab rohkem kui 2 miljonit töötajat, on Vietnami suurim ekspordisektor, ning tunneb muret selliste mehhanismide puudumise pärast, mis võimaldavad töötajatel oma õigusi kaitsta; rõhutab positiivset signaali, mis edastataks sellega, kui Vietnami ametivõimud ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ning konventsiooni nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta);

| 23. | kutsub ametivõime üles sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse rahumeelset elluviimist mitte maha suruma; nõuab sellega seoses tungivalt kriminaalseadustiku, eriti selle artiklite 79, 87, 88 ja 258 läbivaatamist; võtab teadmiseks, et hiljuti anti armu rohkem kui 18 000 vangile, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et nende seas ei olnud poliitvange; on endiselt mures umbes 60 meelsusvangi pärast, kelle hulka kuuluvad inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, blogijad, samuti maa- ja töötajate õiguste eest võitlejad ja keskkonnaaktivistid, keda peetakse kinni Vietnami vanglates ja kes on mõistetud süüdi eri alustel kiirmenetluste raames kuritegude eest, mis on eelkõige seotud sõnavabaduse ja riigivastaste kuritegudega, ning nõuab nende vabastamist; ergutab reformima kriminaalõigussüsteemi, eelkõige kriminaalmenetluse seadustikku, sealhulgas klausleid, millega kriminaliseeritakse rahumeelsed tegevused riikliku julgeoleku kaalutlustel; palub, et ametivõimud looksid sõltumatu kriminaalõigussüsteemi; |
| --- | --- |

23.

kutsub ametivõime üles sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse rahumeelset elluviimist mitte maha suruma; nõuab sellega seoses tungivalt kriminaalseadustiku, eriti selle artiklite 79, 87, 88 ja 258 läbivaatamist; võtab teadmiseks, et hiljuti anti armu rohkem kui 18 000 vangile, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et nende seas ei olnud poliitvange; on endiselt mures umbes 60 meelsusvangi pärast, kelle hulka kuuluvad inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, blogijad, samuti maa- ja töötajate õiguste eest võitlejad ja keskkonnaaktivistid, keda peetakse kinni Vietnami vanglates ja kes on mõistetud süüdi eri alustel kiirmenetluste raames kuritegude eest, mis on eelkõige seotud sõnavabaduse ja riigivastaste kuritegudega, ning nõuab nende vabastamist; ergutab reformima kriminaalõigussüsteemi, eelkõige kriminaalmenetluse seadustikku, sealhulgas klausleid, millega kriminaliseeritakse rahumeelsed tegevused riikliku julgeoleku kaalutlustel; palub, et ametivõimud looksid sõltumatu kriminaalõigussüsteemi;

| 24. | nõuab usuvabaduse austamist ning etniliste ja usuvähemuste diskrimineerimise ja represseerimise lõpetamist, kaasa arvatud ahistamised, jälgimine, hirmutamine, kinnipidamine, koduarest, füüsilised rünnakud ja reisikeelud kristlaste, budistide, Hòa Háo ja Cao Ðài usu järgijate puhul ning eelkõige niisuguste usukogukondade tagakiusamine nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, montanjaaridest kristlased ja Khmer Krom budistid; nõuab tungivalt selliste reformide elluviimist, mille eesmärk on parandada etniliste ja usuvähemuste sotsiaal-majanduslikke tingimusi; nõuab usuliste rühmituste registreerimist reguleerivate õigusaktide läbivaatamist; tuletab meelde 87aastase auväärse budistist dissidendi Thích Quáng Đô traagilist saatust, keda on hoitud rohkem kui kolmkümmend aastat oma kloostris koduarestis talle süüdistust esitamata, ning kordab oma nõudmist tema vabastamise kohta; |
| --- | --- |

24.

nõuab usuvabaduse austamist ning etniliste ja usuvähemuste diskrimineerimise ja represseerimise lõpetamist, kaasa arvatud ahistamised, jälgimine, hirmutamine, kinnipidamine, koduarest, füüsilised rünnakud ja reisikeelud kristlaste, budistide, Hòa Háo ja Cao Ðài usu järgijate puhul ning eelkõige niisuguste usukogukondade tagakiusamine nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, montanjaaridest kristlased ja Khmer Krom budistid; nõuab tungivalt selliste reformide elluviimist, mille eesmärk on parandada etniliste ja usuvähemuste sotsiaal-majanduslikke tingimusi; nõuab usuliste rühmituste registreerimist reguleerivate õigusaktide läbivaatamist; tuletab meelde 87aastase auväärse budistist dissidendi Thích Quáng Đô traagilist saatust, keda on hoitud rohkem kui kolmkümmend aastat oma kloostris koduarestis talle süüdistust esitamata, ning kordab oma nõudmist tema vabastamise kohta;

| 25. | nõuab õigussüsteemi kiiremas korras reformimist, et tagada rahvusvahelised õiglase kohtuliku arutamise standardid, nagu on ette nähtud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 10; |
| --- | --- |

25.

nõuab õigussüsteemi kiiremas korras reformimist, et tagada rahvusvahelised õiglase kohtuliku arutamise standardid, nagu on ette nähtud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 10;

| 26. | väljendab muret asjaolu pärast, et Vietnam on üks suuremaid inimkaubanduse ohvrite päritoluriike, ning teadete pärast, mille kohaselt lasteprostitutsiooni, lastega kaubitsemise või laste väärkohtlemise ohvriks langevate laste, eelkõige poiste, keda karistusseadustik seksuaalse kuritarvituse eest ei kaitse, arv on suur; nõuab tungivalt, et Vietnam töötaks välja tugevad ja tulemuslikud lastekaitseseadused, mis kaitsevad kõiki lapsi nende soost olenemata; kutsub komisjoni üles toetama Vietnami tema rändepoliitikaalase suutlikkuse suurendamises ja võitluses inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, sealhulgas oma tööjõu- ja rändepoliitika kontekstis; väljendab samuti muret teadete pärast, mille kohaselt kasutatakse ELi liikmesriikides ära vietnamlastest inimkaubanduse ohvreid, sealhulgas alaealisi; palub, et komisjon tagaks viivitamatult inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias sätestatud peamiste kaitsesätete täieliku rakendamise; ergutab Vietnami valitsust ja komisjoni kaaluma laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu raames inimkaubanduse küsimusega tegeleva allkomisjoni või spetsiaalse töörühma loomist; |
| --- | --- |

26.

väljendab muret asjaolu pärast, et Vietnam on üks suuremaid inimkaubanduse ohvrite päritoluriike, ning teadete pärast, mille kohaselt lasteprostitutsiooni, lastega kaubitsemise või laste väärkohtlemise ohvriks langevate laste, eelkõige poiste, keda karistusseadustik seksuaalse kuritarvituse eest ei kaitse, arv on suur; nõuab tungivalt, et Vietnam töötaks välja tugevad ja tulemuslikud lastekaitseseadused, mis kaitsevad kõiki lapsi nende soost olenemata; kutsub komisjoni üles toetama Vietnami tema rändepoliitikaalase suutlikkuse suurendamises ja võitluses inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, sealhulgas oma tööjõu- ja rändepoliitika kontekstis; väljendab samuti muret teadete pärast, mille kohaselt kasutatakse ELi liikmesriikides ära vietnamlastest inimkaubanduse ohvreid, sealhulgas alaealisi; palub, et komisjon tagaks viivitamatult inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias sätestatud peamiste kaitsesätete täieliku rakendamise; ergutab Vietnami valitsust ja komisjoni kaaluma laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu raames inimkaubanduse küsimusega tegeleva allkomisjoni või spetsiaalse töörühma loomist;

| 27. | rõhutab sotsiaal-majanduslikke probleeme, millega Vietnam seoses oma noore elanikkonna ja üha suureneva linnadesse suunduva siserändega silmitsi seisab; |
| --- | --- |

27.

rõhutab sotsiaal-majanduslikke probleeme, millega Vietnam seoses oma noore elanikkonna ja üha suureneva linnadesse suunduva siserändega silmitsi seisab;

| 28. | kiidab heaks 2013. aasta muudetud maaseaduse vastuvõtmise, kuid väljendab jätkuvat tõsist muret omandiõiguste rikkumiste, sunniviisiliste väljatõstmiste ja riigi poolt maade konfiskeerimise pärast arendusprojektide puhul, mille tagajärjeks on sadadele tuhandetele põllumajandustootjatele osaks saav võõrandamine; kutsub valitsust üles lõpetama maa hõivamise ja looma piisavad kaebuste esitamise mehhanismid; |
| --- | --- |

28.

kiidab heaks 2013. aasta muudetud maaseaduse vastuvõtmise, kuid väljendab jätkuvat tõsist muret omandiõiguste rikkumiste, sunniviisiliste väljatõstmiste ja riigi poolt maade konfiskeerimise pärast arendusprojektide puhul, mille tagajärjeks on sadadele tuhandetele põllumajandustootjatele osaks saav võõrandamine; kutsub valitsust üles lõpetama maa hõivamise ja looma piisavad kaebuste esitamise mehhanismid;

| 29. | tervitab Vietnami ametiasutuste võetud ulatuslikke juriidilisi kohustusi soolise võrdõiguslikkuse edendamise ja diskrimineerimise vastu võitlemise valdkonnas, kuid on mures selle pärast, et koduvägivald, naiste ja lastega kaubitsemine, HIV/AIDSi suurenev levik naiste seas ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste rikkumine on jätkuvalt tõsised probleemid; nõuab Vietnami valitsuselt tungivalt oma rahvastikuregistri reformimise jätkamist ja mõnikord Hô khâu (perekonnaseisukannete raamat) eripärast tulenevate diskrimineerivate tavade lõpetamist, mis takistab paljude perekondade ja eelkõige laste registreerimist ning seega nende juurdepääsu haridusele ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

29.

tervitab Vietnami ametiasutuste võetud ulatuslikke juriidilisi kohustusi soolise võrdõiguslikkuse edendamise ja diskrimineerimise vastu võitlemise valdkonnas, kuid on mures selle pärast, et koduvägivald, naiste ja lastega kaubitsemine, HIV/AIDSi suurenev levik naiste seas ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste rikkumine on jätkuvalt tõsised probleemid; nõuab Vietnami valitsuselt tungivalt oma rahvastikuregistri reformimise jätkamist ja mõnikord Hô khâu (perekonnaseisukannete raamat) eripärast tulenevate diskrimineerivate tavade lõpetamist, mis takistab paljude perekondade ja eelkõige laste registreerimist ning seega nende juurdepääsu haridusele ja sotsiaalteenustele;

| 30. | kiidab Vietnamit tema juhtiva rolli eest Aasias LGBTI õiguste arendamisel, iseäranis hiljuti vastuvõetud abielu- ja perekonnaseaduse eest, mis lubab samasooliste pulmatseremooniaid; |
| --- | --- |

30.

kiidab Vietnamit tema juhtiva rolli eest Aasias LGBTI õiguste arendamisel, iseäranis hiljuti vastuvõetud abielu- ja perekonnaseaduse eest, mis lubab samasooliste pulmatseremooniaid;

| 31. | jagab Vietnami valitsuse muret selle pärast, et üks Vietnami põhiprobleeme on korruptsioon; nõuab, et lähemalt uuritaks olukordi, kus korruptsiooni avalikult hukkamõistvaid kodanikke kiusatakse ametivõimude poolt; nõuab tungivalt, et Vietnami ametiasutused uuriksid põhjalikult ajakirjanike, blogijate ja rikkumisest teatajate suhtes toime pandud väärkohtlemisi; peab ühtlasi kahetsusväärseks asjaolu, et Vietnami valitsus kasutab asjakohatult karistusseadustiku artiklit 258, mille alusel karistatakse „demokraatlike vabaduste kuritarvitamise“ eest, mis on karistatav kuni seitsmeaastase vangistusega; märgib, et korruptsioonivastasest seadusest hoolimata on vaid väga väheste juhtumite puhul jõutud edukalt süüdistuse esitamiseni, ning kutsub valitsust üles tõhustama selle seaduse rakendamist; |
| --- | --- |

31.

jagab Vietnami valitsuse muret selle pärast, et üks Vietnami põhiprobleeme on korruptsioon; nõuab, et lähemalt uuritaks olukordi, kus korruptsiooni avalikult hukkamõistvaid kodanikke kiusatakse ametivõimude poolt; nõuab tungivalt, et Vietnami ametiasutused uuriksid põhjalikult ajakirjanike, blogijate ja rikkumisest teatajate suhtes toime pandud väärkohtlemisi; peab ühtlasi kahetsusväärseks asjaolu, et Vietnami valitsus kasutab asjakohatult karistusseadustiku artiklit 258, mille alusel karistatakse „demokraatlike vabaduste kuritarvitamise“ eest, mis on karistatav kuni seitsmeaastase vangistusega; märgib, et korruptsioonivastasest seadusest hoolimata on vaid väga väheste juhtumite puhul jõutud edukalt süüdistuse esitamiseni, ning kutsub valitsust üles tõhustama selle seaduse rakendamist;

| 32. | kutsub Vietnami ametivõime üles tegema suuremaid korruptsioonivastaseid jõupingutusi, et edastada välisinvestoritele positiivne signaal; märgib, et nõrk õiguslik infrastruktuur ja korruptsioonisüsteem toovad kaasa finantsilise prognoosimatuse ning kujutavad endast tõsist takistust investeerimis- ja äritehingute jaoks; |
| --- | --- |

32.

kutsub Vietnami ametivõime üles tegema suuremaid korruptsioonivastaseid jõupingutusi, et edastada välisinvestoritele positiivne signaal; märgib, et nõrk õiguslik infrastruktuur ja korruptsioonisüsteem toovad kaasa finantsilise prognoosimatuse ning kujutavad endast tõsist takistust investeerimis- ja äritehingute jaoks;

| 33. | väljendab tõsist muret Vietnami keskkonnakahju, eelkõige saastuse, metsade hävitamise ning jätkusuutmatu kaevandustegevuse pärast, mis hävitab terveid piirkondi ja veeteid ning kahjustab kohalike kogukondade elu, samuti Vietnami äriühingute niisuguse tegevuse pärast välismaal, mis aitab kaasa keskkonnaseisundi halvenemisele ja maa hõivamisele; |
| --- | --- |

33.

väljendab tõsist muret Vietnami keskkonnakahju, eelkõige saastuse, metsade hävitamise ning jätkusuutmatu kaevandustegevuse pärast, mis hävitab terveid piirkondi ja veeteid ning kahjustab kohalike kogukondade elu, samuti Vietnami äriühingute niisuguse tegevuse pärast välismaal, mis aitab kaasa keskkonnaseisundi halvenemisele ja maa hõivamisele;

| 34. | nõuab Vietnami valitsuselt tungivalt meetmete võtmist selliste õigusaktide tõhusaks jõustamiseks, mille eesmärk on kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust, eelkõige metsade hävitamise ja tooraine kaevandamise negatiivsete tagajärgede eest, tehes seda selgete, ajaliselt piiritletud ja tulemuspõhiste sihtide seadmise abil igas eespool nimetatud valdkonnas; palub, et komisjon pakuks selle saavutamiseks vajalikku suutlikkuse suurendamise toetust; |
| --- | --- |

34.

nõuab Vietnami valitsuselt tungivalt meetmete võtmist selliste õigusaktide tõhusaks jõustamiseks, mille eesmärk on kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust, eelkõige metsade hävitamise ja tooraine kaevandamise negatiivsete tagajärgede eest, tehes seda selgete, ajaliselt piiritletud ja tulemuspõhiste sihtide seadmise abil igas eespool nimetatud valdkonnas; palub, et komisjon pakuks selle saavutamiseks vajalikku suutlikkuse suurendamise toetust;

| 35. | rõhutab, et Mekongi jõe komisjon peab viima läbi põhjalikud eelnevad konsulteerimised ning koostama kõikehõlmavad keskkonna-, kalandus- ja elatisalase ning piiriülese mõju hinnangud Mekongi jõe peavoolus hüdroenergia arendamise kavade kohta; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et Mekongi jõe komisjon peab viima läbi põhjalikud eelnevad konsulteerimised ning koostama kõikehõlmavad keskkonna-, kalandus- ja elatisalase ning piiriülese mõju hinnangud Mekongi jõe peavoolus hüdroenergia arendamise kavade kohta;

| 36. | võtab teadmiseks, et loodusvarade ja keskkonna ministeerium on võtnud vastu kliimamuutustega kohanemise strateegia; osutab tõsiasjale, et riik tegeleb biomassi ja päikeseenergia valdkondade arendamisega ning tervitab ELi 2014.–2020. aasta perioodi abipaketi keskendumist säästva energia arendamisele; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks, et loodusvarade ja keskkonna ministeerium on võtnud vastu kliimamuutustega kohanemise strateegia; osutab tõsiasjale, et riik tegeleb biomassi ja päikeseenergia valdkondade arendamisega ning tervitab ELi 2014.–2020. aasta perioodi abipaketi keskendumist säästva energia arendamisele;

| 37. | palub Vietnami sõjajärgseid tervise- ja keskkonnaalaseid probleeme silmas pidades komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda niisuguse fondi loomist, mille eesmärk oleks toetada sõja ohvreid ja ellujääjaid ning tõhustada erimissioonide lähetamisega tegevusi, mis on suunatud niisuguste territooriumide kahjulikest ainetest puhastamisele ja demineerimisele, mis jätkuvalt põhjustavad ohvreid, olgugi et konflikti lõpust on nüüdseks möödunud juba 40 aastat; |
| --- | --- |

37.

palub Vietnami sõjajärgseid tervise- ja keskkonnaalaseid probleeme silmas pidades komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda niisuguse fondi loomist, mille eesmärk oleks toetada sõja ohvreid ja ellujääjaid ning tõhustada erimissioonide lähetamisega tegevusi, mis on suunatud niisuguste territooriumide kahjulikest ainetest puhastamisele ja demineerimisele, mis jätkuvalt põhjustavad ohvreid, olgugi et konflikti lõpust on nüüdseks möödunud juba 40 aastat;

| 38. | palub valitsusel vaadata läbi oma otsus Vietnami esimese tuumaelektrijaama (asukohaga Ninhis) rajamise ja käitamise kohta; |
| --- | --- |

38.

palub valitsusel vaadata läbi oma otsus Vietnami esimese tuumaelektrijaama (asukohaga Ninhis) rajamise ja käitamise kohta;

| 39. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Vietnam on võtnud erimeetmeid teadus- ja tehnoloogiaalaste teadmiste ja teadusuuringute arendamiseks, kõrghariduse valdkonnas esinevate puuduste kõrvaldamiseks, ülemerevietnamlaste ligimeelitamiseks ning koostöö tegemiseks Euroopa ja USA akadeemiliste asutustega, et sellele protsessile kaasa aidata; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Vietnam on võtnud erimeetmeid teadus- ja tehnoloogiaalaste teadmiste ja teadusuuringute arendamiseks, kõrghariduse valdkonnas esinevate puuduste kõrvaldamiseks, ülemerevietnamlaste ligimeelitamiseks ning koostöö tegemiseks Euroopa ja USA akadeemiliste asutustega, et sellele protsessile kaasa aidata;

| 40. | kutsub Hiinat ja asjaomaseid naaberriike, sealhulgas Vietnamit üles vaidlusaluses Lõuna-Hiina mere piirkonnas pingete vähendamise nimel rohkem vaeva nägema; on seisukohal, et olukord seab ohtu olulised ELi huvid selles piirkonnas, sealhulgas seoses ülemaailmse julgeoleku ning meresõiduvabadusega suurtel mereteedel, mis on ELi kaubanduse jaoks eluliselt tähtsad; rõhutab vajadust lahendada vaidlused rahumeelselt, tehes seda usalduse suurendamise, kahepoolsete ja piirkondlike arutelude ning rahvusvahelise õiguse, sealhulgas mereõiguse alusel, ning vahenduse kaudu, mida teostavad sellised erapooletud rahvusvahelised organid nagu ÜRO Mereõiguse Konverents; tuletab meelde, kui oluline on kõiki osalisi kaasavate koostööpõhiste lahenduste loomine; nõuab tungivalt, et komisjon ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jälgiksid aktiivselt olukorda ja toetaksid vaidlusele lahenduse leidmist vastavalt rahvusvahelisele õigusele; tunneb heameelt Hiina ja Vietnami liidrite 2015. aasta aprilli ühisavalduse üle, milles anti lubadus leida saarevaidlustele rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

40.

kutsub Hiinat ja asjaomaseid naaberriike, sealhulgas Vietnamit üles vaidlusaluses Lõuna-Hiina mere piirkonnas pingete vähendamise nimel rohkem vaeva nägema; on seisukohal, et olukord seab ohtu olulised ELi huvid selles piirkonnas, sealhulgas seoses ülemaailmse julgeoleku ning meresõiduvabadusega suurtel mereteedel, mis on ELi kaubanduse jaoks eluliselt tähtsad; rõhutab vajadust lahendada vaidlused rahumeelselt, tehes seda usalduse suurendamise, kahepoolsete ja piirkondlike arutelude ning rahvusvahelise õiguse, sealhulgas mereõiguse alusel, ning vahenduse kaudu, mida teostavad sellised erapooletud rahvusvahelised organid nagu ÜRO Mereõiguse Konverents; tuletab meelde, kui oluline on kõiki osalisi kaasavate koostööpõhiste lahenduste loomine; nõuab tungivalt, et komisjon ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jälgiksid aktiivselt olukorda ja toetaksid vaidlusele lahenduse leidmist vastavalt rahvusvahelisele õigusele; tunneb heameelt Hiina ja Vietnami liidrite 2015. aasta aprilli ühisavalduse üle, milles anti lubadus leida saarevaidlustele rahumeelne lahendus;

| 41. | tunneb heameelt ASEANi rolli üle vaidluste rahumeelses haldamises, mis seisneb eelkõige piirkondliku käitumisjuhendi loomise alastes püüdlustes; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt ASEANi rolli üle vaidluste rahumeelses haldamises, mis seisneb eelkõige piirkondliku käitumisjuhendi loomise alastes püüdlustes;

| 42. | nõuab parlamentaarse koostöö ning Euroopa Parlamendi ja parlamentidevaheliste kohtumiste rolli tõhustamist laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise jälgimise vahendina; |
| --- | --- |

42.

nõuab parlamentaarse koostöö ning Euroopa Parlamendi ja parlamentidevaheliste kohtumiste rolli tõhustamist laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu rakendamise jälgimise vahendina;

| 43. | on seisukohal, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu sõlmimine Vietnamiga annab ELile võimaluse tugevdada oma positsiooni Aasias ja omada suuremat rolli selles piirkonnas; rõhutab, et see leping on ühtlasi ELi jaoks võimalus edendada rahu, õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja inimõiguste ning meresõiduohutuse ja ressursside jagamise valdkonna eesmärke; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et laiahaardelise partnerluse ja koostöölepingu sõlmimine Vietnamiga annab ELile võimaluse tugevdada oma positsiooni Aasias ja omada suuremat rolli selles piirkonnas; rõhutab, et see leping on ühtlasi ELi jaoks võimalus edendada rahu, õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja inimõiguste ning meresõiduohutuse ja ressursside jagamise valdkonna eesmärke;

| 44. | rõhutab, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb Euroopa Parlamenti teavitada viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel seoses laiahaardelise partnerluse ja koostöölepinguga; nõuab kindlalt, et see peaks hõlmama Euroopa Parlamendi põhjalikku kirjalikku teavitamist ELi võetavate meetmetega taotletavatest eesmärkidest ja seisukohtadest ning eelkõige sellest, kuidas areneb riigis inimõiguste, sõnavabaduse ja õigusriigi olukord; rõhutab lisaks ELi delegatsioonide kontaktisikute põhjapanevat rolli inimõiguste olukorra jälgimisel riigis; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb Euroopa Parlamenti teavitada viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel seoses laiahaardelise partnerluse ja koostöölepinguga; nõuab kindlalt, et see peaks hõlmama Euroopa Parlamendi põhjalikku kirjalikku teavitamist ELi võetavate meetmetega taotletavatest eesmärkidest ja seisukohtadest ning eelkõige sellest, kuidas areneb riigis inimõiguste, sõnavabaduse ja õigusriigi olukord; rõhutab lisaks ELi delegatsioonide kontaktisikute põhjapanevat rolli inimõiguste olukorra jälgimisel riigis;

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami valitsusele ja Vietnami Rahvusassambleele. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami valitsusele ja Vietnami Rahvusassambleele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0467.

(2)  EÜT L 136, 7.6.1996, lk 28.

(3)  EÜT L 144, 10.6.1980, lk 1.

(4)  EÜT L 117, 5.5.1999, lk 31.

(5)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 615.

(6)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 58.

(7)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 76.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0189.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0022.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0458.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsust, millega luuakse sõltumatu nõuandev Euroopa Eelarvenõukogu (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsust, millega luuakse sõltumatu nõuandev Euroopa Eelarvenõukogu (C(2015)8000),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal (COM(2015)0601),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist „Tegevuskava euroala ühtsema välisesindatuse loomiseks rahvusvahelistel foorumitel“ (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist „Tegevuskava euroala ühtsema välisesindatuse loomiseks rahvusvahelistel foorumitel“ (COM(2015)0602),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis (COM(2015)0603),

| — | võttes arvesse Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevat aruannet („viie juhi aruanne“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevat aruannet („viie juhi aruanne“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (1),

| — | võttes arvesse määruseid (EL) nr 1173/2011 (2), (EL) nr 1174/2011 (3), (EL) nr 1175/2011 (4), (EL) nr 1176/2011 (5) ja (EL) nr 1177/2011 (6), direktiivi 2011/85/EL (7) ning määruseid (EL) nr 472/2013 (8) ja (EL) nr 473/2013 (9) (esimene ja teine majanduse juhtimise pakett), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruseid (EL) nr 1173/2011 (2), (EL) nr 1174/2011 (3), (EL) nr 1175/2011 (4), (EL) nr 1176/2011 (5) ja (EL) nr 1177/2011 (6), direktiivi 2011/85/EL (7) ning määruseid (EL) nr 472/2013 (8) ja (EL) nr 473/2013 (9) (esimene ja teine majanduse juhtimise pakett),

| — | võttes arvesse direktiivi 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevas viie juhi aruandes esitati ettepanekud Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlevas viie juhi aruandes esitati ettepanekud Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise ülevaate ja probleemide kohta rõhutati vajadust teha euroala tugevdamisel ambitsioonikaid ja kiireid edusamme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise ülevaate ja probleemide kohta rõhutati vajadust teha euroala tugevdamisel ambitsioonikaid ja kiireid edusamme;

| C. | arvestades, et komisjon avaldas viie juhi aruande tegevuskava esimese etapi osana 21. oktoobril 2015 paketi, mis sisaldab meetmeid majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks ning mille hulka kuuluvad kaks teatist, soovitus võtta vastu nõukogu soovitus, ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ja komisjoni otsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon avaldas viie juhi aruande tegevuskava esimese etapi osana 21. oktoobril 2015 paketi, mis sisaldab meetmeid majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks ning mille hulka kuuluvad kaks teatist, soovitus võtta vastu nõukogu soovitus, ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ja komisjoni otsus;

Üldhinnang

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ning tunnistab, et mõned sammud on tehtud õiges suunas, kuid märgib siiski, et euroala institutsioonilise raamistiku praeguste puuduste kõrvaldamiseks on vaja teha täiendavaid pingutusi; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ning tunnistab, et mõned sammud on tehtud õiges suunas, kuid märgib siiski, et euroala institutsioonilise raamistiku praeguste puuduste kõrvaldamiseks on vaja teha täiendavaid pingutusi;

| 2. | nõuab – nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise ülevaate ja probleemide kohta – esimese ja teise majanduse juhtimise paketi sätete rakendamist, rõhutades samas, et kehtivad aluslepingud ja vahendid võimaldaksid mõningate vajalike lisameetmete võtmist majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

2.

nõuab – nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise ülevaate ja probleemide kohta – esimese ja teise majanduse juhtimise paketi sätete rakendamist, rõhutades samas, et kehtivad aluslepingud ja vahendid võimaldaksid mõningate vajalike lisameetmete võtmist majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks;

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni avaldatud pakett ei jäta piisavalt ruumi parlamentaarse järelevalve ja Euroopa tasandil toimuva arutelu jaoks, mis on vajalikud majandus- ja rahaliidu kontekstis tehtavate otsustega seotud demokraatliku aruandekohustuse tagamiseks ning ühtlasi ka selleks, et tagada kodanike osalemine euroala juhtimises; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni avaldatud pakett ei jäta piisavalt ruumi parlamentaarse järelevalve ja Euroopa tasandil toimuva arutelu jaoks, mis on vajalikud majandus- ja rahaliidu kontekstis tehtavate otsustega seotud demokraatliku aruandekohustuse tagamiseks ning ühtlasi ka selleks, et tagada kodanike osalemine euroala juhtimises;

| 4. | palub komisjonil, nagu see on ette nähtud viie juhi aruandes, konsulteerida aegsasti Euroopa Parlamendiga majandus- ja rahaliidu reformide esimesest etapist teise üleminekut käsitleva valge raamatu koostamise kontekstis; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil, nagu see on ette nähtud viie juhi aruandes, konsulteerida aegsasti Euroopa Parlamendiga majandus- ja rahaliidu reformide esimesest etapist teise üleminekut käsitleva valge raamatu koostamise kontekstis;

Euroopa poolaasta

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja eurorühmaga Euroopa majanduse juhtimist, sealhulgas Euroopa poolaastat ja makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise järelevalvet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimised, nagu see on ette nähtud viie juhi aruandes; rõhutab, et asjaomase institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks aluslepingute raamistikus tagada see, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi üle teostada sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli, eriti mis puudutab euroala käsitlevaid soovitusi; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja eurorühmaga Euroopa majanduse juhtimist, sealhulgas Euroopa poolaastat ja makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise järelevalvet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimised, nagu see on ette nähtud viie juhi aruandes; rõhutab, et asjaomase institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks aluslepingute raamistikus tagada see, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi üle teostada sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli, eriti mis puudutab euroala käsitlevaid soovitusi;

Euroopa Eelarvenõukogu ja riiklikud konkurentsivõime komiteed

| 6. | peab kahetsusväärseks seda, et komisjon otsustas riiklikke konkurentsivõime komiteesid käsitlevate otsuste suhtes seadusandlikku tavamenetlust mitte kasutada, ja kutsub komisjoni üles esitama sellesisuline seadusandlik ettepanek; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks seda, et komisjon otsustas riiklikke konkurentsivõime komiteesid käsitlevate otsuste suhtes seadusandlikku tavamenetlust mitte kasutada, ja kutsub komisjoni üles esitama sellesisuline seadusandlik ettepanek;

| 7. | rõhutab, et Euroopa Eelarvenõukogul kui komisjoni nõuandval nõukogul peaks olema Euroopa Parlamendi ees aruandekohuslus ning et selles kontekstis peaksid tema hinnangud olema avalikud ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa Eelarvenõukogul kui komisjoni nõuandval nõukogul peaks olema Euroopa Parlamendi ees aruandekohuslus ning et selles kontekstis peaksid tema hinnangud olema avalikud ja läbipaistvad;

Euroala välisesindatus

| 8. | palub komisjonil tagada, et euroala rahvusvahelise esindatuse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi poolset demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil tagada, et euroala rahvusvahelise esindatuse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi poolset demokraatlikku kontrolli;

o

o o

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0238.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(8)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(9)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(10)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 149.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitlev aruanne ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja inimõigusi käsitlevaid dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis võeti vastu New Yorgis 16. detsembril 1966. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja inimõigusi käsitlevaid dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis võeti vastu New Yorgis 16. detsembril 1966. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal (3),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (4),

| — | võttes arvesse suuniseid Euroopa Parlamendi parlamentidevahelistele delegatsioonidele inimõiguste ja demokraatia edendamise kohta väljapoole Euroopa Liitu toimuvatel visiitidel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuniseid Euroopa Parlamendi parlamentidevahelistele delegatsioonidele inimõiguste ja demokraatia edendamise kohta väljapoole Euroopa Liitu toimuvatel visiitidel (5),

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal, mille nõukogu võttis vastu 22. juunil 2015. aastal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal, mille nõukogu võttis vastu 22. juunil 2015. aastal (6),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015. aastal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015. aastal (7),

| — | võttes arvesse tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ning naiste ja tütarlaste elu muutmise kohta ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 (soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava II), mille nõukogu võttis vastu 26. oktoobril 2015. aastal (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ning naiste ja tütarlaste elu muutmise kohta ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 (soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava II), mille nõukogu võttis vastu 26. oktoobril 2015. aastal (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi muutuste kava kohta ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi muutuste kava kohta ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2014. aasta järeldusi lapse õiguste edendamise ja kaitsmise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2014. aasta järeldusi lapse õiguste edendamise ja kaitsmise kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/260, millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/260, millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös (12),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (13),

| — | võttes arvesse oma kiireloomulisi resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kiireloomulisi resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (16),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (17),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (18),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (20),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (21),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni piinamise kaotamise kohta maailmas (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni piinamise kaotamise kohta maailmas (23),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (24),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (26),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (27),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (29),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014–2015“ (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014–2015“ (30),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel“ (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel“ (31),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele“ (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele“ (32),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni, milles nõutakse valitsustevahelise avatud töörühma moodustamist, et töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni, milles nõutakse valitsustevahelise avatud töörühma moodustamist, et töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas (33),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi uue lähenemisviisi kohta inimõigustele ja demokraatiale koos hinnangu andmisega Euroopa demokraatia rahastu tegevusele selle asutamisest alates (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi uue lähenemisviisi kohta inimõigustele ja demokraatiale koos hinnangu andmisega Euroopa demokraatia rahastu tegevusele selle asutamisest alates (34),

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi ja UNICEFi 2014. aasta aruannet naiste suguelundite moonutamist käsitleva ühisprogrammi kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi ja UNICEFi 2014. aasta aruannet naiste suguelundite moonutamist käsitleva ühisprogrammi kohta (35),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0344/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0344/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 21 kohustab ELi töötama välja ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), milles juhindutakse demokraatia ja õigusriigi põhimõtetest, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsusest ja jagamatusest, inimväärikuse austamisest, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetest ning ÜRO põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õiguse järgimisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 21 kohustab ELi töötama välja ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), milles juhindutakse demokraatia ja õigusriigi põhimõtetest, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsusest ja jagamatusest, inimväärikuse austamisest, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetest ning ÜRO põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õiguse järgimisest;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt ühineb liit Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt ühineb liit Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| C. | arvestades, et ELi välistegevus peab tuginema inimõiguste universaalsuse austamisele, edendamisele, jagamatusele ja kaitsmisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi välistegevus peab tuginema inimõiguste universaalsuse austamisele, edendamisele, jagamatusele ja kaitsmisele;

| D. | arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika, kuid ühtlasi ELi välispoliitika vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tõhusa inimõiguste poliitika vältimatu nõue; arvestades, et suurem järjepidevus peaks võimaldama ELil reageerida kiiremini inimõiguste rikkumiste varajastes etappides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika, kuid ühtlasi ELi välispoliitika vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tõhusa inimõiguste poliitika vältimatu nõue; arvestades, et suurem järjepidevus peaks võimaldama ELil reageerida kiiremini inimõiguste rikkumiste varajastes etappides;

| E. | arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele, mille keskmes on ÜRO, moodustab liidu välispoliitika lahutamatu osa ja see tuleneb veendumusest, et üleilmsetele kriisidele, probleemidele ja ohtudele lahenduse leidmiseks on sobivaim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele, mille keskmes on ÜRO, moodustab liidu välispoliitika lahutamatu osa ja see tuleneb veendumusest, et üleilmsetele kriisidele, probleemidele ja ohtudele lahenduse leidmiseks on sobivaim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel;

| F. | arvestades, et inimõiguste austamine on pandud proovile ja see on kõikjal maailmas ohtu sattunud; arvestades, et mitmed autoritaarsed režiimid on eelkõige mitmepoolsetel foorumitel inimõiguste universaalsuse tõsise kahtluse alla seadnud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguste austamine on pandud proovile ja see on kõikjal maailmas ohtu sattunud; arvestades, et mitmed autoritaarsed režiimid on eelkõige mitmepoolsetel foorumitel inimõiguste universaalsuse tõsise kahtluse alla seadnud;

| G. | arvestades, et enam kui pool maailma rahvastikust elab ikka veel mittedemokraatlike ja repressiivsete režiimide valitsemise all ning viimastel aastatel on vabadus kõikjal maailmas pidevalt vähenenud; arvestades, et inimõiguste mitteaustamisel on ühiskonna ja üksikisiku jaoks hind; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enam kui pool maailma rahvastikust elab ikka veel mittedemokraatlike ja repressiivsete režiimide valitsemise all ning viimastel aastatel on vabadus kõikjal maailmas pidevalt vähenenud; arvestades, et inimõiguste mitteaustamisel on ühiskonna ja üksikisiku jaoks hind;

| H. | arvestades, et kogu maailmas tehakse arvukaid katseid vähendada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, sealhulgas ÜRO Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kogu maailmas tehakse arvukaid katseid vähendada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, sealhulgas ÜRO Inimõiguste Nõukogus;

| I. | arvestades, et lisaks vabade valimiste korraldamisele iseloomustavad demokraatlikke režiime läbipaistev valitsemine, õigusriigi põhimõtte austamine, sõnavabadus, inimõiguste austamine, sõltumatu kohtusüsteemi olemasolu, rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingute ning inimõiguste austamist käsitlevate suuniste järgimine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks vabade valimiste korraldamisele iseloomustavad demokraatlikke režiime läbipaistev valitsemine, õigusriigi põhimõtte austamine, sõnavabadus, inimõiguste austamine, sõltumatu kohtusüsteemi olemasolu, rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingute ning inimõiguste austamist käsitlevate suuniste järgimine;

| J. | arvestades, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja märkis inimõiguste ja demokraatia uut ühist tegevuskava käsitleva ettepaneku tegemise ajal, et inimõigused on tema mandaadi üks läbiv prioriteet ning suunanäitaja kõikides suhetes ELi institutsioonide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga; arvestades, et 2017. aastal tuleb läbi viia inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahehindamine ning see langeb kokku välisrahastamisvahendite vahehindamisega, mis peaks aitama kaasa ELi välistegevuse suuremale sidususele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja märkis inimõiguste ja demokraatia uut ühist tegevuskava käsitleva ettepaneku tegemise ajal, et inimõigused on tema mandaadi üks läbiv prioriteet ning suunanäitaja kõikides suhetes ELi institutsioonide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga; arvestades, et 2017. aastal tuleb läbi viia inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahehindamine ning see langeb kokku välisrahastamisvahendite vahehindamisega, mis peaks aitama kaasa ELi välistegevuse suuremale sidususele;

| K. | arvestades, et Euroopa välisteenistus, komisjon, nõukogu ja liikmesriigid vastutavad uue tegevuskava rakendamise eest; arvestades, et ELi missioonidel ja ELi esindustel kolmandates riikides võib olla oluline täiendav roll tegevuksava edukas elluviimises; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa välisteenistus, komisjon, nõukogu ja liikmesriigid vastutavad uue tegevuskava rakendamise eest; arvestades, et ELi missioonidel ja ELi esindustel kolmandates riikides võib olla oluline täiendav roll tegevuksava edukas elluviimises;

| L. | arvestades, et inimõiguste ja demokraatia edendamise tõhustamiseks kolmandates riikides on vaja tagada asjakohased vahendid ning kasutada neid vahendeid kõige tulemuslikumal viisil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõiguste ja demokraatia edendamise tõhustamiseks kolmandates riikides on vaja tagada asjakohased vahendid ning kasutada neid vahendeid kõige tulemuslikumal viisil;

| M. | arvestades, et EL peaks tegema rohkem, et hinnata oma poliitika mõju inimõigustele, maksimeerida positiivset mõju, hoida ära ja leevendada negatiivset mõju ning tõhustada mõjutatud elanikkonna juurdepääsu õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL peaks tegema rohkem, et hinnata oma poliitika mõju inimõigustele, maksimeerida positiivset mõju, hoida ära ja leevendada negatiivset mõju ning tõhustada mõjutatud elanikkonna juurdepääsu õiguskaitsevahenditele;

| N. | arvestades, et kolmandate riikide juhtide ja ametiasutustega suhtlemine kõikidel kahepoolsetel ja mitmepoolsetel foorumitel on üks kõige tulemuslikumaid vahendeid, mille abil käsitleda inimõigusküsimusi kolmandates riikides; arvestades, et kolmandate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonid on peamised osalised ELi inimõiguste poliitika kujundamises ja rakendamises; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kolmandate riikide juhtide ja ametiasutustega suhtlemine kõikidel kahepoolsetel ja mitmepoolsetel foorumitel on üks kõige tulemuslikumaid vahendeid, mille abil käsitleda inimõigusküsimusi kolmandates riikides; arvestades, et kolmandate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonid on peamised osalised ELi inimõiguste poliitika kujundamises ja rakendamises;

| O. | arvestades, et EL peab kolmandates riikides kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjatega tehtavat tihedat koostööd üheks oma peamiseks prioriteediks inimõiguste rikkumise probleemi lahendamisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL peab kolmandates riikides kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjatega tehtavat tihedat koostööd üheks oma peamiseks prioriteediks inimõiguste rikkumise probleemi lahendamisel;

| P. | arvestades, et rahvusvahelisel koostööl peaks olema suurem roll põhiõiguste austamise ning digitaalseid jälgimistehnoloogiaid kasutavate luureteenistuste tulemusliku parlamentaarse järelevalve tugevdamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rahvusvahelisel koostööl peaks olema suurem roll põhiõiguste austamise ning digitaalseid jälgimistehnoloogiaid kasutavate luureteenistuste tulemusliku parlamentaarse järelevalve tugevdamisel;

| Q. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on olnud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu lähedased liitlased alates selle loomisest, andes kohtule rahalist, poliitilist, diplomaatilist ja logistilist tuge ning edendades Rooma statuudi universaalsust ja kaitstes selle terviklust eesmärgiga tugevdada kohtu sõltumatust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on olnud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu lähedased liitlased alates selle loomisest, andes kohtule rahalist, poliitilist, diplomaatilist ja logistilist tuge ning edendades Rooma statuudi universaalsust ja kaitstes selle terviklust eesmärgiga tugevdada kohtu sõltumatust;

| R. | arvestades, et inimõiguste ja demokraatia toetamise poliitika tuleks integreerida kõikidesse teistesse välismõõtmega ELi poliitikavaldkondadesse, nagu areng, ränne, julgeolek, terrorismivastane võitlus, laienemine ja kaubandus, et jätkata inimõiguste austamise edendamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et inimõiguste ja demokraatia toetamise poliitika tuleks integreerida kõikidesse teistesse välismõõtmega ELi poliitikavaldkondadesse, nagu areng, ränne, julgeolek, terrorismivastane võitlus, laienemine ja kaubandus, et jätkata inimõiguste austamise edendamist;

| S. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega;

| T. | arvestades, et rände eri vormid kujutavad endast olulist ELi välispoliitilist probleemi, mis nõuab viivitamatuid, tõhusaid ja püsivaid lahendusi, et tagada abivajajate, nagu sõja ja vägivalla eest põgenevate inimeste inimõiguste austamine kooskõlas Euroopa väärtuste ja rahvusvaheliste inimõigustealaste standarditega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rände eri vormid kujutavad endast olulist ELi välispoliitilist probleemi, mis nõuab viivitamatuid, tõhusaid ja püsivaid lahendusi, et tagada abivajajate, nagu sõja ja vägivalla eest põgenevate inimeste inimõiguste austamine kooskõlas Euroopa väärtuste ja rahvusvaheliste inimõigustealaste standarditega;

| U. | arvestades, et maailma majanduses on valitsenud kriis, mis võib avaldada kahjulikku mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele õigustele, ja inimeste elamistingimustele (töötuse, vaesuse, ebavõrdsuse ja ebakindla töö osakaalu suurenemine, teenuste kvaliteedi langus ja piiratud juurdepääs teenustele) ning seega ka inimeste heaolule; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maailma majanduses on valitsenud kriis, mis võib avaldada kahjulikku mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele õigustele, ja inimeste elamistingimustele (töötuse, vaesuse, ebavõrdsuse ja ebakindla töö osakaalu suurenemine, teenuste kvaliteedi langus ja piiratud juurdepääs teenustele) ning seega ka inimeste heaolule;

| V. | arvestades, et universaalsete ja jagamatute väärtuste alusel peaks mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadusest saama üks ELi prioriteet ning neid tuleb tingimusteta toetada; arvestades, et need õigused on endiselt laialdaselt ohus, kuna seotud rikkumiste arv on märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et universaalsete ja jagamatute väärtuste alusel peaks mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadusest saama üks ELi prioriteet ning neid tuleb tingimusteta toetada; arvestades, et need õigused on endiselt laialdaselt ohus, kuna seotud rikkumiste arv on märkimisväärselt suurenenud;

| W. | arvestades, et surmanuhtluse kaotamine kogu maailmas on jätkuvalt üks ELi prioriteet inimõigustealases välispoliitikas; arvestades, et 2016. aasta juunis toimub Norras Oslos surmanuhtluse vastane kuues maailmakongress; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et surmanuhtluse kaotamine kogu maailmas on jätkuvalt üks ELi prioriteet inimõigustealases välispoliitikas; arvestades, et 2016. aasta juunis toimub Norras Oslos surmanuhtluse vastane kuues maailmakongress;

| X. | arvestades, et lapsed, naised ja vähemuste hulka kuuluvad isikud seisavad silmitsi aina suuremate ja konkreetsete ohtudega ning vägivalla ja seksuaalvägivallaga, eeskätt sõjapiirkondades; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lapsed, naised ja vähemuste hulka kuuluvad isikud seisavad silmitsi aina suuremate ja konkreetsete ohtudega ning vägivalla ja seksuaalvägivallaga, eeskätt sõjapiirkondades;

| Y. | arvestades, et 2014. aasta Sahharovi auhinna pälvis dr Denis Mukwege oma väsimatute pingutuste eest seksuaalvägivalla ja suguelundite moonutamise ohvrite nimel arsti ja inimõiguste kaitsjana; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on naiste ja laste õiguste raske rikkumine, ning arvestades, et ELi välispoliitikas ja inimõiguste poliitikas tuleb pingutused suguelundite moonutamise ja seksuaalvägivalla vastu võitlemiseks tingimata seada kesksele kohale; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2014. aasta Sahharovi auhinna pälvis dr Denis Mukwege oma väsimatute pingutuste eest seksuaalvägivalla ja suguelundite moonutamise ohvrite nimel arsti ja inimõiguste kaitsjana; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on naiste ja laste õiguste raske rikkumine, ning arvestades, et ELi välispoliitikas ja inimõiguste poliitikas tuleb pingutused suguelundite moonutamise ja seksuaalvägivalla vastu võitlemiseks tingimata seada kesksele kohale;

| Z. | arvestades, et hinnanguliselt 230 miljonit last, kes elavad praegu relvakonfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades, puutusid 2014. aastal kokku äärmusliku vägivalla ja traumadega, kuna vägivaldsed rühmitused värbasid neid sunniviisiliselt või ründasid tahtlikult; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et hinnanguliselt 230 miljonit last, kes elavad praegu relvakonfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades, puutusid 2014. aastal kokku äärmusliku vägivalla ja traumadega, kuna vägivaldsed rühmitused värbasid neid sunniviisiliselt või ründasid tahtlikult;

| AA. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25 tunnistatakse, et igal inimesel on õigus sellisele elatustasemele, mis on nõutav tema enda ja perekonna tervise ja heaolu hoidmiseks, kusjuures emadus ja väikelapseiga annavad õiguse erilisele hooldusele ja abile, mis hõlmab ka arstiabi; arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 26/28 (36) nõutakse, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu sotsiaalfoorumi järgmisel istungil keskendutaks ravimite kättesaadavusele seoses iga inimese õigusega võimalikult heale füüsilisele ja vaimsele tervisele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) põhikirjas on sätestatud, et inimese üks põhiõigustest on omada võimalikult head terviseseisundit, sõltumata rassist, usust, poliitilistest vaadetest ning majanduslikest ja sotsiaalsetest tingimustest; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25 tunnistatakse, et igal inimesel on õigus sellisele elatustasemele, mis on nõutav tema enda ja perekonna tervise ja heaolu hoidmiseks, kusjuures emadus ja väikelapseiga annavad õiguse erilisele hooldusele ja abile, mis hõlmab ka arstiabi; arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 26/28 (36) nõutakse, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu sotsiaalfoorumi järgmisel istungil keskendutaks ravimite kättesaadavusele seoses iga inimese õigusega võimalikult heale füüsilisele ja vaimsele tervisele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) põhikirjas on sätestatud, et inimese üks põhiõigustest on omada võimalikult head terviseseisundit, sõltumata rassist, usust, poliitilistest vaadetest ning majanduslikest ja sotsiaalsetest tingimustest;

| AB. | arvestades, et kliimamuutus mõjutab juurdepääsu veele, loodusvaradele ja toidule; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kliimamuutus mõjutab juurdepääsu veele, loodusvaradele ja toidule;

| AC. | arvestades, et terroriorganisatsioonid ja sõdivad rühmitused tahtlikult ja süstemaatiliselt hävitavad maailmapärandi hulka kuuluvaid väärtuslikke arheoloogiamälestisi eesmärgiga destabiliseerida elanikkonda ja jätta nad ilma oma kultuurilisest identiteedist ning seda ei tuleks käsitada üksnes sõjakuriteona, vaid ka inimsusvastase kuriteona; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et terroriorganisatsioonid ja sõdivad rühmitused tahtlikult ja süstemaatiliselt hävitavad maailmapärandi hulka kuuluvaid väärtuslikke arheoloogiamälestisi eesmärgiga destabiliseerida elanikkonda ja jätta nad ilma oma kultuurilisest identiteedist ning seda ei tuleks käsitada üksnes sõjakuriteona, vaid ka inimsusvastase kuriteona;

Üldised kaalutlused

| 1. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et inimõigused ja demokraatlikud väärtused, nagu sõna-, mõtte-, südametunnistuse-, usu- ning kogunemis- ja ühinemisvabadus, on aina suuremas ohus paljudes maailma paikades, sealhulgas autoritaarsetes režiimides; väljendab sügavat muret ka asjaolu pärast, et kodanikuühiskonna avalik tegutsemisruum väheneb ja kõikjal maailmas satub üha suurem arv inimõiguste kaitsjaid rünnaku alla; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et inimõigused ja demokraatlikud väärtused, nagu sõna-, mõtte-, südametunnistuse-, usu- ning kogunemis- ja ühinemisvabadus, on aina suuremas ohus paljudes maailma paikades, sealhulgas autoritaarsetes režiimides; väljendab sügavat muret ka asjaolu pärast, et kodanikuühiskonna avalik tegutsemisruum väheneb ja kõikjal maailmas satub üha suurem arv inimõiguste kaitsjaid rünnaku alla;

| 2. | nõuab, et EL ja liikmesriigid tõhustaksid oma jõupingutusi, et seada inimõigused ja demokraatlikud väärtused oma suhetes laiema maailmaga tulemuslikult kesksele kohale, nagu Euroopa Liidu lepingus võetud kohustusega ette nähakse; märgib, et EL peaks kasutama kolmandates riikides toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste käsitlemisel asjakohaseid meetmeid, sealhulgas kaubandus-, energia- või julgeolekualaste suhete kaudu ja eelkõige autoritaarsete režiimide puhul; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et EL ja liikmesriigid tõhustaksid oma jõupingutusi, et seada inimõigused ja demokraatlikud väärtused oma suhetes laiema maailmaga tulemuslikult kesksele kohale, nagu Euroopa Liidu lepingus võetud kohustusega ette nähakse; märgib, et EL peaks kasutama kolmandates riikides toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste käsitlemisel asjakohaseid meetmeid, sealhulgas kaubandus-, energia- või julgeolekualaste suhete kaudu ja eelkõige autoritaarsete režiimide puhul;

| 3. | kordab, et on hädavajalik tagada ELi sise- ja välispoliitika suurem sidusus inimõiguste ja demokraatlike väärtuste austamise küsimuses; rõhutab sellega seoses, et kuigi käesolevas raportis käsitletakse ELi välispoliitikat inimõiguste edendamiseks, võtab Euroopa Parlament vastu ka kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koostatud raporti, mis käsitleb aastaaruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus; rõhutab ka, kui oluline on suurem järjepidevus, sidusus ja topeltstandardite vältimine ELi välispoliitikas ja kõigis selle vahendites; |
| --- | --- |

3.

kordab, et on hädavajalik tagada ELi sise- ja välispoliitika suurem sidusus inimõiguste ja demokraatlike väärtuste austamise küsimuses; rõhutab sellega seoses, et kuigi käesolevas raportis käsitletakse ELi välispoliitikat inimõiguste edendamiseks, võtab Euroopa Parlament vastu ka kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koostatud raporti, mis käsitleb aastaaruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus; rõhutab ka, kui oluline on suurem järjepidevus, sidusus ja topeltstandardite vältimine ELi välispoliitikas ja kõigis selle vahendites;

| 4. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tegelema tõhusalt inimõigustega seotud siseprobleemidega, nagu romade olukord, pagulaste ja rändajate kohtlemine, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste diskrimineerimine, rassism, naistevastane vägivald, kinnipidamistingimused ja meediavabadus liikmesriikides, et säilitada oma inimõigustealases välispoliitikas usaldusväärsus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tegelema tõhusalt inimõigustega seotud siseprobleemidega, nagu romade olukord, pagulaste ja rändajate kohtlemine, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste diskrimineerimine, rassism, naistevastane vägivald, kinnipidamistingimused ja meediavabadus liikmesriikides, et säilitada oma inimõigustealases välispoliitikas usaldusväärsus ja järjepidevus;

| 5. | rõhutab, et on oluline tagada ELi poliitika sidusus territooriumi okupeerimist või annekteerimist puudutavate olukordade küsimuses; tuletab meelde, et ELi poliitika kõigi asjaomaste olukordade suhtes peaks juhinduma rahvusvahelisest humanitaarõigusest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et on oluline tagada ELi poliitika sidusus territooriumi okupeerimist või annekteerimist puudutavate olukordade küsimuses; tuletab meelde, et ELi poliitika kõigi asjaomaste olukordade suhtes peaks juhinduma rahvusvahelisest humanitaarõigusest;

| 6. | väljendab kindlat vastuseisu territooriumide annekteerimisele, okupeerimisele ja koloniseerimisele ning rõhutab rahvaste võõrandamatut õigust enesemääramisele; |
| --- | --- |

6.

väljendab kindlat vastuseisu territooriumide annekteerimisele, okupeerimisele ja koloniseerimisele ning rõhutab rahvaste võõrandamatut õigust enesemääramisele;

| 7. | on seisukohal, et selleks, et täita oma kohustust edendada maailmas inimõigusi ja demokraatiat, peavad EL ja liikmesriigid kõnelema järjepideval ühtsel häälel ning tagama oma sõnumi kuuldavuse; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et selleks, et täita oma kohustust edendada maailmas inimõigusi ja demokraatiat, peavad EL ja liikmesriigid kõnelema järjepideval ühtsel häälel ning tagama oma sõnumi kuuldavuse;

| 8. | rõhutab lisaks, kui olulisel määral aitab komisjoni, nõukogu, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Parlamendi ja ELi delegatsioonide tõhustatud koostöö parandada ELi inimõiguste ja demokraatia poliitika üldist sidusust ning selle kesksust kõikide ELi välismõõtmega poliitikavaldkondade seas, eriti arengu, julgeoleku, tööhõive, rände, kaubanduse ja tehnoloogiaga seotud valdkondades; |
| --- | --- |

8.

rõhutab lisaks, kui olulisel määral aitab komisjoni, nõukogu, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Parlamendi ja ELi delegatsioonide tõhustatud koostöö parandada ELi inimõiguste ja demokraatia poliitika üldist sidusust ning selle kesksust kõikide ELi välismõõtmega poliitikavaldkondade seas, eriti arengu, julgeoleku, tööhõive, rände, kaubanduse ja tehnoloogiaga seotud valdkondades;

| 9. | kutsub ELi üles tõhustama ja süstematiseerima oma poliitika täielikku mõju inimõigustele ning tagama, et need analüüsid aitaksid lõppkokkuvõttes kaasa poliitika ümberkujundamisele; nõuab, et EL töötaks välja tulemuslikumad mehhanismid, et maksimeerida oma poliitika positiivset mõju inimõigustele, hoida ära ja leevendada negatiivset mõju ning tõhustada mõjutatud elanikkonna juurdepääsu õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi üles tõhustama ja süstematiseerima oma poliitika täielikku mõju inimõigustele ning tagama, et need analüüsid aitaksid lõppkokkuvõttes kaasa poliitika ümberkujundamisele; nõuab, et EL töötaks välja tulemuslikumad mehhanismid, et maksimeerida oma poliitika positiivset mõju inimõigustele, hoida ära ja leevendada negatiivset mõju ning tõhustada mõjutatud elanikkonna juurdepääsu õiguskaitsevahenditele;

| 10. | tuletab meelde oma pikaajalist pühendumist inimõiguste ja demokraatlike väärtuste edendamisele, mis kajastub muu hulgas iga-aastases Sahharovi mõttevabaduse auhinna andmises, inimõiguste allkomisjoni töös ning igakuistes täiskogu aruteludes ja resolutsioonides inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde oma pikaajalist pühendumist inimõiguste ja demokraatlike väärtuste edendamisele, mis kajastub muu hulgas iga-aastases Sahharovi mõttevabaduse auhinna andmises, inimõiguste allkomisjoni töös ning igakuistes täiskogu aruteludes ja resolutsioonides inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta;

| 11. | on sügavalt mures selle pärast, et terroriorganisatsioonid ja sõdivad rühmitused tahtlikult ja süstemaatiliselt hävitavad ja rüüstavad maailmapärandi hulka kuuluvaid väärtuslikke arheoloogiamälestisi, et elanikkonda destabiliseerida ja nende kultuurilist identiteeti õõnestada, ning rahastavad oma vägivallategusid varastatud kunstiteoste ebaseaduslikust müügist; palub seepärast komisjonil koostöös ÜRO ja UNESCOga võidelda sõjapiirkondadest pärit kunstiväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu ning töötada välja algatused asjaomaste piirkondade kultuuripärandi kaitsmiseks; kutsub komisjoni üles liigitama inimkonna kollektiivse pärandi tahtliku hävitamise inimsusevastaseks kuriteoks ja võtma sellevastaseid asjakohaseid õiguslikke meetmeid; |
| --- | --- |

11.

on sügavalt mures selle pärast, et terroriorganisatsioonid ja sõdivad rühmitused tahtlikult ja süstemaatiliselt hävitavad ja rüüstavad maailmapärandi hulka kuuluvaid väärtuslikke arheoloogiamälestisi, et elanikkonda destabiliseerida ja nende kultuurilist identiteeti õõnestada, ning rahastavad oma vägivallategusid varastatud kunstiteoste ebaseaduslikust müügist; palub seepärast komisjonil koostöös ÜRO ja UNESCOga võidelda sõjapiirkondadest pärit kunstiväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu ning töötada välja algatused asjaomaste piirkondade kultuuripärandi kaitsmiseks; kutsub komisjoni üles liigitama inimkonna kollektiivse pärandi tahtliku hävitamise inimsusevastaseks kuriteoks ja võtma sellevastaseid asjakohaseid õiguslikke meetmeid;

ELi poliitikavahendid inimõiguste ja demokraatia edendamiseks kõikjal maailmas

ELi aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud ELi aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal; arvab, et aastaaruanne on hädavajalik vahend, millega kontrollida ELi poliitikameetmeid inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamiseks maailmas, nende kohta teavet jagada ja neid arutada; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et aastaaruandes tõstatatud küsimuste suhtes võetaks laiaulatuslikke järelmeetmeid, sealhulgas esitataks konkreetseid ettepanekuid asjaomaste probleemide lahendamiseks, ning kindlustama inimõiguste- ja demokraatiaalast ELi välispoliitikat käsitlevate eri aruannete suurema sidususe; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud ELi aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal; arvab, et aastaaruanne on hädavajalik vahend, millega kontrollida ELi poliitikameetmeid inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamiseks maailmas, nende kohta teavet jagada ja neid arutada; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et aastaaruandes tõstatatud küsimuste suhtes võetaks laiaulatuslikke järelmeetmeid, sealhulgas esitataks konkreetseid ettepanekuid asjaomaste probleemide lahendamiseks, ning kindlustama inimõiguste- ja demokraatiaalast ELi välispoliitikat käsitlevate eri aruannete suurema sidususe;

| 13. | kordab komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale esitatud kutset astuda kahel korral aastas Euroopa Parlamendi liikmetega täiskogu istungil arutellu: üks kord ELi aastaaruande tutvustamise ajal ja teine kord Euroopa Parlamendi raportile vastates; rõhutab, et komisjoni ja Euroopa välisteenistuse kirjalikud vastused Euroopa Parlamendi resolutsioonile aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta täidavad institutsioonidevahelistes suhetes olulist rolli, sest need võimaldavad süstemaatilist ja süvendatud järelkaja kõikidele Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimustele; |
| --- | --- |

13.

kordab komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale esitatud kutset astuda kahel korral aastas Euroopa Parlamendi liikmetega täiskogu istungil arutellu: üks kord ELi aastaaruande tutvustamise ajal ja teine kord Euroopa Parlamendi raportile vastates; rõhutab, et komisjoni ja Euroopa välisteenistuse kirjalikud vastused Euroopa Parlamendi resolutsioonile aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta täidavad institutsioonidevahelistes suhetes olulist rolli, sest need võimaldavad süstemaatilist ja süvendatud järelkaja kõikidele Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimustele;

| 14. | kiidab Euroopa välisteenistust ja komisjoni ammendava aruandmise eest ELi tegevuse kohta inimõiguste ja demokraatia valdkonnas 2014. aastal; arvab sellegipoolest, et inimõiguste ja demokraatia aastaaruande praegust vormi saaks täiustada, andes selles parema ülevaate nii ELi meetmete konkreetsest mõjust inimõigustele ja demokraatiale kolmandates riikides kui ka tehtud edusammudest ning muutes selle lugejasõbralikumaks; nõuab lisaks, et antaks aru meetmetest, mis on võetud, et reageerida Euroopa Parlamendi resolutsioonidele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta; |
| --- | --- |

14.

kiidab Euroopa välisteenistust ja komisjoni ammendava aruandmise eest ELi tegevuse kohta inimõiguste ja demokraatia valdkonnas 2014. aastal; arvab sellegipoolest, et inimõiguste ja demokraatia aastaaruande praegust vormi saaks täiustada, andes selles parema ülevaate nii ELi meetmete konkreetsest mõjust inimõigustele ja demokraatiale kolmandates riikides kui ka tehtud edusammudest ning muutes selle lugejasõbralikumaks; nõuab lisaks, et antaks aru meetmetest, mis on võetud, et reageerida Euroopa Parlamendi resolutsioonidele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta;

| 15. | sellega seoses soovitab Euroopa välisteenistusel olla aastaruande koostamisel analüütilisem, andes samal ajal jätkuvalt aru ELi strateegilise raamistiku ja tegevuskava rakendamisest; on seisukohal, et aastaaruandes tuleks rõhutada nii ELi saavutusi ja parimaid tavasid asjaomases valdkonnas kui ka märkida, missuguste keeruliste ülesannete ja piirangutega puutub EL kokku oma püüdlustes edendada inimõigusi ja demokraatiat kolmandates riikides ja missuguseid järeldusi võib teha tulevaste aastate konkreetset tegevust silmas pidades; |
| --- | --- |

15.

sellega seoses soovitab Euroopa välisteenistusel olla aastaruande koostamisel analüütilisem, andes samal ajal jätkuvalt aru ELi strateegilise raamistiku ja tegevuskava rakendamisest; on seisukohal, et aastaaruandes tuleks rõhutada nii ELi saavutusi ja parimaid tavasid asjaomases valdkonnas kui ka märkida, missuguste keeruliste ülesannete ja piirangutega puutub EL kokku oma püüdlustes edendada inimõigusi ja demokraatiat kolmandates riikides ja missuguseid järeldusi võib teha tulevaste aastate konkreetset tegevust silmas pidades;

| 16. | jääb seisukohale, et aastaaruandes esitatud riikide aruanded peaksid olema vähem kirjeldavad ja vähem staatilised ning selle asemel tuleks neis kajastada paremini inimõigustealaste riigistrateegiate rakendamist ja anda ülevaade ELi kohapealse tegevuse mõjust; |
| --- | --- |

16.

jääb seisukohale, et aastaaruandes esitatud riikide aruanded peaksid olema vähem kirjeldavad ja vähem staatilised ning selle asemel tuleks neis kajastada paremini inimõigustealaste riigistrateegiate rakendamist ja anda ülevaade ELi kohapealse tegevuse mõjust;

ELi inimõiguste ja demokraatia strateegiline raamistik ja (uus) tegevuskava

| 17. | kordab oma seisukohta, et inimõiguste ja demokraatia küsimuste tingimusteta integreerimisel oma suhetesse muu maailmaga tähendas ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja esimese tegevuskava vastuvõtmine 2012. aastal ELi jaoks olulist teetähist; |
| --- | --- |

17.

kordab oma seisukohta, et inimõiguste ja demokraatia küsimuste tingimusteta integreerimisel oma suhetesse muu maailmaga tähendas ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja esimese tegevuskava vastuvõtmine 2012. aastal ELi jaoks olulist teetähist;

| 18. | peab kiiduväärseks asjaolu, et nõukogu võttis 2015. aasta juulis vastu uue inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019); kiidab Euroopa välisteenistust komisjoni, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega konsulteerimise eest esimese tegevuskava hindamise ja uue koostamise ajal; |
| --- | --- |

18.

peab kiiduväärseks asjaolu, et nõukogu võttis 2015. aasta juulis vastu uue inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019); kiidab Euroopa välisteenistust komisjoni, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega konsulteerimise eest esimese tegevuskava hindamise ja uue koostamise ajal;

| 19. | väljendab heameelt ELi uuendatud lubaduse üle edendada ja kaitsta inimõigusi ning toetada demokraatiat kõikjal maailmas; märgib, et tegevuskava eesmärk on võimaldada ELil tegutseda inimõiguste ja demokraatia valdkonnas keskendunumalt, süsteemsemalt ja kooskõlastatumalt ning suurendada poliitikameetmete ja vahendite mõju kohapeal; sellega seoses toetab viie strateegilise tegevusvaldkonna tähtsustamist; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt ELi uuendatud lubaduse üle edendada ja kaitsta inimõigusi ning toetada demokraatiat kõikjal maailmas; märgib, et tegevuskava eesmärk on võimaldada ELil tegutseda inimõiguste ja demokraatia valdkonnas keskendunumalt, süsteemsemalt ja kooskõlastatumalt ning suurendada poliitikameetmete ja vahendite mõju kohapeal; sellega seoses toetab viie strateegilise tegevusvaldkonna tähtsustamist;

| 20. | palub komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, Euroopa välisteenistusel, komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel tagada uue tegevuskava tõhus ja sidus rakendamine; juhib eriti tähelepanu sellele, et on oluline suurendada tõhusust ja maksimeerida kohalikku mõju seoses ELi kasutatavate vahenditega inimõiguste ja demokraatia edendamiseks maailmas; toonitab vajadust reageerida inimõiguste rikkumistele kiiresti ja asjakohaselt; kordab, kui oluline on tugevdada jõupingutusi eesmärgiga integreerida inimõigused ja demokraatia kogu ELi välistegevusse, seahulgas kõrgel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

20.

palub komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, Euroopa välisteenistusel, komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel tagada uue tegevuskava tõhus ja sidus rakendamine; juhib eriti tähelepanu sellele, et on oluline suurendada tõhusust ja maksimeerida kohalikku mõju seoses ELi kasutatavate vahenditega inimõiguste ja demokraatia edendamiseks maailmas; toonitab vajadust reageerida inimõiguste rikkumistele kiiresti ja asjakohaselt; kordab, kui oluline on tugevdada jõupingutusi eesmärgiga integreerida inimõigused ja demokraatia kogu ELi välistegevusse, seahulgas kõrgel poliitilisel tasandil;

| 21. | rõhutab, et uues tegevuskavas sätestatud kaugeleulatuvate eesmärkide täitmiseks peab EL nägema ette piisavad vahendid ja asjatundlikkuse nii delegatsioonide ja peakorterite spetsiaalsete inimressursside kui ka projektide jaoks kättesaadavate rahaliste vahendite kujul; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et uues tegevuskavas sätestatud kaugeleulatuvate eesmärkide täitmiseks peab EL nägema ette piisavad vahendid ja asjatundlikkuse nii delegatsioonide ja peakorterite spetsiaalsete inimressursside kui ka projektide jaoks kättesaadavate rahaliste vahendite kujul;

| 22. | kordab oma seisukohta, mille kohaselt on inimõiguste ja demokraatia tegevuskava sidusaks ja järjepidevaks edendamiseks vaja liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelist kindlat üksmeelt ja tõhusamat kooskõlastamist; tuletab meelde, et tegevuskava puudutab nii ELi kui ka liikmesriike; toonitab seetõttu kindlalt, et liikmesriigid peaksid tegevuskava ja ELi strateegilise raamistiku rakendamisel eranditult võtma suurema vastutuse ja kasutama neid eeskujuna inimõiguste ja demokraatia kahe- ja mitmepoolsel edendamisel; märgib positiivselt ära uue tegevuskava kavandatava vahehindamise ning toonitab kaasavate konsultatsioonide tähtsust, et püsivalt kajastada inimõiguste integreerimise valdkonnas saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

22.

kordab oma seisukohta, mille kohaselt on inimõiguste ja demokraatia tegevuskava sidusaks ja järjepidevaks edendamiseks vaja liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelist kindlat üksmeelt ja tõhusamat kooskõlastamist; tuletab meelde, et tegevuskava puudutab nii ELi kui ka liikmesriike; toonitab seetõttu kindlalt, et liikmesriigid peaksid tegevuskava ja ELi strateegilise raamistiku rakendamisel eranditult võtma suurema vastutuse ja kasutama neid eeskujuna inimõiguste ja demokraatia kahe- ja mitmepoolsel edendamisel; märgib positiivselt ära uue tegevuskava kavandatava vahehindamise ning toonitab kaasavate konsultatsioonide tähtsust, et püsivalt kajastada inimõiguste integreerimise valdkonnas saavutatud tulemusi;

| 23. | nõuab sellega seoses tungivalt, et välisasjade nõukogu arutaks korrapäraselt demokraatia ja inimõiguste teemasid; kordab oma üleskutset välisasjade nõukogule korraldada iga-aastane avalik arutelu ELi tegevuse üle inimõiguste ja demokraatia valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

nõuab sellega seoses tungivalt, et välisasjade nõukogu arutaks korrapäraselt demokraatia ja inimõiguste teemasid; kordab oma üleskutset välisasjade nõukogule korraldada iga-aastane avalik arutelu ELi tegevuse üle inimõiguste ja demokraatia valdkonnas;

| 24. | kiidab Euroopa välisteenistust ja komisjoni esimese tegevuskava rakendamisest aruandmise eest ja ootab samasuguse aruandluse jätkumist uue tegevuskava raames; tuletab lisaks meelde oma kindlat soovi olla uue tegevuskava rakendamisega tihedalt seotud ja osaleda asjakohastes aruteludes; |
| --- | --- |

24.

kiidab Euroopa välisteenistust ja komisjoni esimese tegevuskava rakendamisest aruandmise eest ja ootab samasuguse aruandluse jätkumist uue tegevuskava raames; tuletab lisaks meelde oma kindlat soovi olla uue tegevuskava rakendamisega tihedalt seotud ja osaleda asjakohastes aruteludes;

| 25. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama koostöös kõigi volinikega välja programmi inimõiguste integreerimiseks ELi eri tegevusvaldkondadesse, eelkõige arengu, rände, keskkonna, tööhõive, internetiandmete kaitse, kaubanduse, investeeringute, tehnoloogia ja ettevõtluse valdkonda; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama koostöös kõigi volinikega välja programmi inimõiguste integreerimiseks ELi eri tegevusvaldkondadesse, eelkõige arengu, rände, keskkonna, tööhõive, internetiandmete kaitse, kaubanduse, investeeringute, tehnoloogia ja ettevõtluse valdkonda;

Ülevaade muudest ELi poliitikavahenditest

ELi inimõiguste eriesindaja volitused

| 26. | tuletab meelde, kui olulised on ELi inimõiguste eriesindaja volitused ELi nähtavuse ja tulemuslikkuse suurendamiseks inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ja edendamisel kõikjal maailmas; kiidab praeguse eriesindaja märkimisväärseid saavutusi ja tema korrapärast suhtlemist Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, kui olulised on ELi inimõiguste eriesindaja volitused ELi nähtavuse ja tulemuslikkuse suurendamiseks inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ja edendamisel kõikjal maailmas; kiidab praeguse eriesindaja märkimisväärseid saavutusi ja tema korrapärast suhtlemist Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga;

| 27. | väljendab heameelt ELi eriesindaja volituste pikendamise üle 2017. aasta veebruarini ning kordab oma taotlust muuta need volitused alaliseks; nõuab seepärast volituste läbivaatamist eesmärgiga anda ELi eriesindajale algatusõigus, piisavalt töötajaid ja rahalisi vahendeid ning võimalus võtta avalikult sõna, anda aru kolmandatesse riikidesse toimunud visiitide tulemustest ja edastada ELi seisukoht inimõiguste küsimustes, et tugevdada ELi eriesindaja rolli tema nähtavuse ja mõjususe suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt ELi eriesindaja volituste pikendamise üle 2017. aasta veebruarini ning kordab oma taotlust muuta need volitused alaliseks; nõuab seepärast volituste läbivaatamist eesmärgiga anda ELi eriesindajale algatusõigus, piisavalt töötajaid ja rahalisi vahendeid ning võimalus võtta avalikult sõna, anda aru kolmandatesse riikidesse toimunud visiitide tulemustest ja edastada ELi seisukoht inimõiguste küsimustes, et tugevdada ELi eriesindaja rolli tema nähtavuse ja mõjususe suurendamise kaudu;

| 28. | kordab oma nõudmist, et nõukogu sätestaks piirkondlike ELi eriesindajate volitustes nõude teha tihedat koostööd ELi inimõiguste eriesindajaga; |
| --- | --- |

28.

kordab oma nõudmist, et nõukogu sätestaks piirkondlike ELi eriesindajate volitustes nõude teha tihedat koostööd ELi inimõiguste eriesindajaga;

Inimõigustealased riigistrateegiad ja ELi delegatsioonide roll

| 29. | märgib, et pärast ELi delegatsioonide, ELi institutsioonide ja liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutusi on poliitika- ja julgeolekukomitee kinnitanud 132 inimõigustealast riigistrateegiat; väljendab uuesti oma toetust inimõigustealaste riigistrateegiate eesmärgile kohandada ELi tegevus igas riigis selle konkreetse olukorra ja vajadustega; juhib tähelepanu sellele, et inimõigustealaseid riigistrateegiaid tuleb pidevalt hinnata ja vajaduse korral kohandada, ning nõuab inimõigustealaste riigistrateegiate koostamisel ja rakendamisel ELi delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade ja ELi institutsioonide vahel veelgi paremat koostööd, suhtlemist ja teabevahetust; |
| --- | --- |

29.

märgib, et pärast ELi delegatsioonide, ELi institutsioonide ja liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutusi on poliitika- ja julgeolekukomitee kinnitanud 132 inimõigustealast riigistrateegiat; väljendab uuesti oma toetust inimõigustealaste riigistrateegiate eesmärgile kohandada ELi tegevus igas riigis selle konkreetse olukorra ja vajadustega; juhib tähelepanu sellele, et inimõigustealaseid riigistrateegiaid tuleb pidevalt hinnata ja vajaduse korral kohandada, ning nõuab inimõigustealaste riigistrateegiate koostamisel ja rakendamisel ELi delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade ja ELi institutsioonide vahel veelgi paremat koostööd, suhtlemist ja teabevahetust;

| 30. | nõuab veel kord, et Euroopa Parlamendi liikmetel oleks juurdepääs strateegiate sisule asjakohasel kujul, et täita oma ülesandeid nõuetekohaselt ja läbipaistvalt; soovitab Euroopa välisteenistusel ja komisjonil teha väljaspool teatavaks iga strateegia eesmärk, et suurendada inimõigustealaste riigistrateegiate läbipaistvust; nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks iga eraldiseisva strateegia puhul kasutusele selged ja mõõdetavad arengunäitajad; |
| --- | --- |

30.

nõuab veel kord, et Euroopa Parlamendi liikmetel oleks juurdepääs strateegiate sisule asjakohasel kujul, et täita oma ülesandeid nõuetekohaselt ja läbipaistvalt; soovitab Euroopa välisteenistusel ja komisjonil teha väljaspool teatavaks iga strateegia eesmärk, et suurendada inimõigustealaste riigistrateegiate läbipaistvust; nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks iga eraldiseisva strateegia puhul kasutusele selged ja mõõdetavad arengunäitajad;

| 31. | rõhutab kindlalt, et on oluline võtta inimõigustealaseid riigistrateegiaid arvesse kõikidel üksikute kolmandate riikidega seotud poliitikakujundamise tasanditel, sealhulgas kõrgetasemeliste poliitiliste dialoogide ja inimõigustealaste dialoogide ettevalmistamisel ning riigistrateegia dokumentide ja iga-aastaste tegevuskavade koostamisel; |
| --- | --- |

31.

rõhutab kindlalt, et on oluline võtta inimõigustealaseid riigistrateegiaid arvesse kõikidel üksikute kolmandate riikidega seotud poliitikakujundamise tasanditel, sealhulgas kõrgetasemeliste poliitiliste dialoogide ja inimõigustealaste dialoogide ettevalmistamisel ning riigistrateegia dokumentide ja iga-aastaste tegevuskavade koostamisel;

| 32. | väljendab heameelt kõikide delegatsioonide ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide juurde inimõiguste ja/või soolise võrdõiguslikkuse valdkonna kontaktisikute määramise üle; märgib siiski, et veebis avalikult kättesaadav teave on sageli aegunud, ja seepärast nõuab selle kiiret ülevaatamist; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt kõikide delegatsioonide ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide juurde inimõiguste ja/või soolise võrdõiguslikkuse valdkonna kontaktisikute määramise üle; märgib siiski, et veebis avalikult kättesaadav teave on sageli aegunud, ja seepärast nõuab selle kiiret ülevaatamist;

| 33. | tuletab meelde oma soovitust komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele töötada välja selged tegevussuunised kontaktisikute rolli kohta delegatsioonides, et anda neile volitused toimida tõeliste inimõiguste valdkonna nõustajatena ja võimaldada neil delegatsiooni töö optimeerimiseks teha oma tööd tulemuslikult, siduvalt ja kaasavalt; arvab, et inimõiguste valdkonna kontaktisikute tööd peavad võrdväärselt toetama ka liikmesriikide diplomaatilised töötajad; on seisukohal, et inimõiguste valdkonna kontaktisikud peaksid tegema oma tööd täiesti sõltumatult ja ilma kolmandate riikide ametiasutuste poliitilise sekkumise ja ahistamiseta, eriti nende kontaktide puhul inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde oma soovitust komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele töötada välja selged tegevussuunised kontaktisikute rolli kohta delegatsioonides, et anda neile volitused toimida tõeliste inimõiguste valdkonna nõustajatena ja võimaldada neil delegatsiooni töö optimeerimiseks teha oma tööd tulemuslikult, siduvalt ja kaasavalt; arvab, et inimõiguste valdkonna kontaktisikute tööd peavad võrdväärselt toetama ka liikmesriikide diplomaatilised töötajad; on seisukohal, et inimõiguste valdkonna kontaktisikud peaksid tegema oma tööd täiesti sõltumatult ja ilma kolmandate riikide ametiasutuste poliitilise sekkumise ja ahistamiseta, eriti nende kontaktide puhul inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonnaga;

Inimõigustealased dialoogid ja konsultatsioonid

| 34. | tunnistab, et kolmandate riikidega peetavad inimõigustealased dialoogid võivad olla tõhusad kahepoolse suhtluse ja koostöö vahendid inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel, kui neid ei peeta omaette eesmärgiks, vaid vastaspoole konkreetsete kohustuste ja saavutuste tagamise vahendiks; seepärast peab kiiduväärseks ja toetab inimõigustealaste dialoogide alustamist järjest arvukamate riikidega, näiteks Myanmari/Birmaga; märgib sellega seoses positiivselt ära näiteks ELi ja Moldova vahelise inimõigustealase dialoogi kuuenda vooru; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et kolmandate riikidega peetavad inimõigustealased dialoogid võivad olla tõhusad kahepoolse suhtluse ja koostöö vahendid inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel, kui neid ei peeta omaette eesmärgiks, vaid vastaspoole konkreetsete kohustuste ja saavutuste tagamise vahendiks; seepärast peab kiiduväärseks ja toetab inimõigustealaste dialoogide alustamist järjest arvukamate riikidega, näiteks Myanmari/Birmaga; märgib sellega seoses positiivselt ära näiteks ELi ja Moldova vahelise inimõigustealase dialoogi kuuenda vooru;

| 35. | soovitab tungivalt komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa välisteenistusel oma inimõigustealastes dialoogides ja vastavate kodanikuühiskonna seminaride korraldamisel selgelt keskenduda tulemustele, mis kajastavad inimõigustealaseid riigistrateegiaid; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus korraldaks järjepidevalt kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetavaid ettevalmistavaid dialooge, millele dialoog ise peaks tuginema; lisaks nõuab, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, ELi inimõiguste eriesindaja ning Euroopa välisteenistus inimõigustealaste dialoogide käigus vastutustundlikul ja läbipaistval viisil süstemaatiliselt tõstataksid ohustatud või vangistatud inimõiguste kaitsjate, poliitvangide ja inimõiguste rikkumise üksikjuhtumeid; peab hädavajalikuks, et Euroopa välisteenistus süstemaatiliselt tagaks, et iga inimõigustealase dialoogi käigus võetud kõik kohustused täidetakse; |
| --- | --- |

35.

soovitab tungivalt komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa välisteenistusel oma inimõigustealastes dialoogides ja vastavate kodanikuühiskonna seminaride korraldamisel selgelt keskenduda tulemustele, mis kajastavad inimõigustealaseid riigistrateegiaid; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus korraldaks järjepidevalt kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetavaid ettevalmistavaid dialooge, millele dialoog ise peaks tuginema; lisaks nõuab, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, ELi inimõiguste eriesindaja ning Euroopa välisteenistus inimõigustealaste dialoogide käigus vastutustundlikul ja läbipaistval viisil süstemaatiliselt tõstataksid ohustatud või vangistatud inimõiguste kaitsjate, poliitvangide ja inimõiguste rikkumise üksikjuhtumeid; peab hädavajalikuks, et Euroopa välisteenistus süstemaatiliselt tagaks, et iga inimõigustealase dialoogi käigus võetud kõik kohustused täidetakse;

| 36. | kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele töötada välja laiahaardeline mehhanism inimõigustealaste dialoogide toimimise jälgimiseks ja läbivaatamiseks koostöös kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidega, et suurendada nende mõju; usub, et kui niisugused dialoogid pidevalt ebaõnnestuvad, tuleks sellest teha poliitilisi järeldusi ja kasutada alternatiivseid vahendeid, millega toetada asjaomases riigis inimõiguste edendamist; märgib sellega seoses, et inimõigustealane dialoog Venemaaga peatati 2014. aastal, ning märgib ka Hiina ja Valgevenega peetavate inimõigustealaste dialoogide tulemuste puudumist; nõuab seepärast tungivalt, et Euroopa välisteenistus vaataks Venemaa ja Hiinaga seotud inimõiguste strateegia põhjalikult läbi; |
| --- | --- |

36.

kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele töötada välja laiahaardeline mehhanism inimõigustealaste dialoogide toimimise jälgimiseks ja läbivaatamiseks koostöös kodanikuühiskonna ja inimõigusorganisatsioonidega, et suurendada nende mõju; usub, et kui niisugused dialoogid pidevalt ebaõnnestuvad, tuleks sellest teha poliitilisi järeldusi ja kasutada alternatiivseid vahendeid, millega toetada asjaomases riigis inimõiguste edendamist; märgib sellega seoses, et inimõigustealane dialoog Venemaaga peatati 2014. aastal, ning märgib ka Hiina ja Valgevenega peetavate inimõigustealaste dialoogide tulemuste puudumist; nõuab seepärast tungivalt, et Euroopa välisteenistus vaataks Venemaa ja Hiinaga seotud inimõiguste strateegia põhjalikult läbi;

| 37. | nõuab, et EL ja selle delegatsioonid tugevdaksid poliitilist dialoogi valitsustega, kes rikuvad inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, kaasates sellese dialoogi kodanikuühiskonna, ning nõuab kindlalt, et inimõigustealases poliitilises dialoogis ELi ja kolmandate riikide vahel võetaks kasutusele mittediskrimineerimise mõiste laiem ja kõikehõlmavam määratlus, mis hõlmaks muu hulgas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste mittediskrimineerimist ning samuti mittediskrimineerimist usutunnistuse või veendumuste, soo, rassilise või etnilise päritolu, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel; rõhutab, et eriti nendes riikides, kus inimõiguste väljaarendamise ja nende austamise olukord on halb, tuleks arenguabi säilitada ja isegi tugevdada, kuid eelistatult suunata see abi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike valitsusväliste partnerite kaudu, samuti tuleks olukorda süstemaatiliselt jälgida ning nõuda valitsustelt kohustuste võtmist inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et EL ja selle delegatsioonid tugevdaksid poliitilist dialoogi valitsustega, kes rikuvad inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, kaasates sellese dialoogi kodanikuühiskonna, ning nõuab kindlalt, et inimõigustealases poliitilises dialoogis ELi ja kolmandate riikide vahel võetaks kasutusele mittediskrimineerimise mõiste laiem ja kõikehõlmavam määratlus, mis hõlmaks muu hulgas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste mittediskrimineerimist ning samuti mittediskrimineerimist usutunnistuse või veendumuste, soo, rassilise või etnilise päritolu, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel; rõhutab, et eriti nendes riikides, kus inimõiguste väljaarendamise ja nende austamise olukord on halb, tuleks arenguabi säilitada ja isegi tugevdada, kuid eelistatult suunata see abi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike valitsusväliste partnerite kaudu, samuti tuleks olukorda süstemaatiliselt jälgida ning nõuda valitsustelt kohustuste võtmist inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal;

| 38. | tunnistab, kui olulised on autoritaarsete režiimide puhul üksikisikute vastased täiendavad meetmed (sihipärased sanktsioonid, nagu vara külmutamine või reisikeeld), kui dialoogid pidevalt ebaõnnestuvad; |
| --- | --- |

38.

tunnistab, kui olulised on autoritaarsete režiimide puhul üksikisikute vastased täiendavad meetmed (sihipärased sanktsioonid, nagu vara külmutamine või reisikeeld), kui dialoogid pidevalt ebaõnnestuvad;

ELi inimõigustealased suunised

| 39. | väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu võttis 2014. aasta mais vastu ELi inimõiguste alased suunised sõnavabaduse kohta internetis ja mujal; tuletab sellegipoolest meelde oma taotlust Euroopa välisteenistusele täpsustada ELi suunistes käsitletud teemade valikuprotsessi ja konsulteerida enne teemade valimist selles küsimuses ka Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu võttis 2014. aasta mais vastu ELi inimõiguste alased suunised sõnavabaduse kohta internetis ja mujal; tuletab sellegipoolest meelde oma taotlust Euroopa välisteenistusele täpsustada ELi suunistes käsitletud teemade valikuprotsessi ja konsulteerida enne teemade valimist selles küsimuses ka Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga;

| 40. | kordab oma üleskutset komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele rakendada tõhusalt ja järjepidevalt ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta (37), sealhulgas seoses konfliktide ja humanitaarkriisidega sellistes riikides nagu Süüria, Iraak, Liibüa ja Ukraina; selle taustal soovitab Euroopa välisteenistusel toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, mis edendavad rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist riigi ja valitsusväliste osalejate tasandil; lisaks nõuab tungivalt, et EL kasutaks aktiivselt kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et edendada rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist riigi ja valitsusväliste osalejate tasandil; nõuab, et EL ja liikmesriigid aitaksid kaasa Šveitsi ja Rahvusvahelise Punase Risti Komitee käimasolevale algatusele, mis käsitleb rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise tugevdamist; |
| --- | --- |

40.

kordab oma üleskutset komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele rakendada tõhusalt ja järjepidevalt ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta (37), sealhulgas seoses konfliktide ja humanitaarkriisidega sellistes riikides nagu Süüria, Iraak, Liibüa ja Ukraina; selle taustal soovitab Euroopa välisteenistusel toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, mis edendavad rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist riigi ja valitsusväliste osalejate tasandil; lisaks nõuab tungivalt, et EL kasutaks aktiivselt kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et edendada rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist riigi ja valitsusväliste osalejate tasandil; nõuab, et EL ja liikmesriigid aitaksid kaasa Šveitsi ja Rahvusvahelise Punase Risti Komitee käimasolevale algatusele, mis käsitleb rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise tugevdamist;

| 41. | rõhutab kindlalt, kui oluline on süstemaatiliselt hinnata ELi inimõigustealaste suuniste ning sealhulgas lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevate ELi suuniste rakendamist hästi määratletud võrdlusnäitajate alusel; on seisukohal, et suuniste nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid eesmärgiga suurendada Euroopa välisteenistuse, ELi delegatsioonide töötajate ja liikmesriikide välismaal asuvate esinduste seas teadlikkust nende sisust; kordab oma nõudmist, et kodanikuühiskonda ja inimõigusorganisatsioone kaasataks aktiivsemalt suuniste valimisse, väljatöötamisse, hindamisse ja läbivaatamisse; |
| --- | --- |

41.

rõhutab kindlalt, kui oluline on süstemaatiliselt hinnata ELi inimõigustealaste suuniste ning sealhulgas lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevate ELi suuniste rakendamist hästi määratletud võrdlusnäitajate alusel; on seisukohal, et suuniste nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid eesmärgiga suurendada Euroopa välisteenistuse, ELi delegatsioonide töötajate ja liikmesriikide välismaal asuvate esinduste seas teadlikkust nende sisust; kordab oma nõudmist, et kodanikuühiskonda ja inimõigusorganisatsioone kaasataks aktiivsemalt suuniste valimisse, väljatöötamisse, hindamisse ja läbivaatamisse;

Inimõigused ja demokraatia ELi välispoliitikas ja vahendites

| 42. | tuletab meelde, et EL on võtnud endale kohustuse keskenduda suhetes kolmandate riikidega inimõigustele ja demokraatiale; rõhutab seetõttu, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamist tuleb toetada kõikide ELi poliitikavaldkondade ja vastavate rahastamisvahendite kaudu, millel on välismõõde, nagu laienemis- ja naabruspoliitika, ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning arengu-, kaubandus-, rände-, õigus- ja sisepoliitika; tõstab sellega seoses esile ELi hiljutised jõupingutused inimõiguste rikkumiste lisamiseks kriisiennetusega seotud varajase hoiatamise maatriksisse; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et EL on võtnud endale kohustuse keskenduda suhetes kolmandate riikidega inimõigustele ja demokraatiale; rõhutab seetõttu, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamist tuleb toetada kõikide ELi poliitikavaldkondade ja vastavate rahastamisvahendite kaudu, millel on välismõõde, nagu laienemis- ja naabruspoliitika, ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning arengu-, kaubandus-, rände-, õigus- ja sisepoliitika; tõstab sellega seoses esile ELi hiljutised jõupingutused inimõiguste rikkumiste lisamiseks kriisiennetusega seotud varajase hoiatamise maatriksisse;

| 43. | toonitab ELi aluslepingu kohast kohustust tagada, et kogu liidu välispoliitika ja tegevus kujundatakse välja ja viiakse ellu viisil, mis tugevdab ja toetab inimõigusi ja õigusriiki; |
| --- | --- |

43.

toonitab ELi aluslepingu kohast kohustust tagada, et kogu liidu välispoliitika ja tegevus kujundatakse välja ja viiakse ellu viisil, mis tugevdab ja toetab inimõigusi ja õigusriiki;

| 44. | on arvamusel, et ELi välisrahastamisvahendid on olulised demokraatia ja inimõiguste edendamiseks ja nende väärtuste kaitsmiseks välisriikides; kordab oma nõudmist parandada kooskõla erinevate valdkondlike ja geograafiliste vahendite vahel; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et ELi välisrahastamisvahendid on olulised demokraatia ja inimõiguste edendamiseks ja nende väärtuste kaitsmiseks välisriikides; kordab oma nõudmist parandada kooskõla erinevate valdkondlike ja geograafiliste vahendite vahel;

| 45. | võtab teadmiseks komisjoni jõupingutused, et täita oma kohustust lisada inimõigustealased sätted oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute, rakendusmeetmete ja kaubanduslepingute mõjuhinnangutesse; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks mõjuhinnangute kvaliteeti, põhjalikkust ja järelmeetmeid, et tagada inimõigustealaste küsimuste süstemaatiline integreerimine; juhib tähelepanu rollile, mis võiks selles protsessis olla kodanikuühiskonnal; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks komisjoni jõupingutused, et täita oma kohustust lisada inimõigustealased sätted oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute, rakendusmeetmete ja kaubanduslepingute mõjuhinnangutesse; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks mõjuhinnangute kvaliteeti, põhjalikkust ja järelmeetmeid, et tagada inimõigustealaste küsimuste süstemaatiline integreerimine; juhib tähelepanu rollile, mis võiks selles protsessis olla kodanikuühiskonnal;

Laienemine ja naabruspoliitika

| 46. | tuletab meelde, et ELi laienemispoliitika on üks jõulisemaid vahendeid inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamise tugevdamiseks; märgib, et laienemisprotsessi jätkatakse, olenemata asjaolust, et läbirääkimiste hetkeseisu ja asjaomaste riikide olukorra tõttu ei toimu ükski laienemine enne 2019. aastat, kuid peab kiiduväärseks uue käsituse rakendamist kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate peatükkidega seotud ühinemisläbirääkimistel, mille puhul võetakse täiel määral arvesse nende reformide nõuetekohaseks elluviimiseks vajalikku aega; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et ELi laienemispoliitika on üks jõulisemaid vahendeid inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamise tugevdamiseks; märgib, et laienemisprotsessi jätkatakse, olenemata asjaolust, et läbirääkimiste hetkeseisu ja asjaomaste riikide olukorra tõttu ei toimu ükski laienemine enne 2019. aastat, kuid peab kiiduväärseks uue käsituse rakendamist kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate peatükkidega seotud ühinemisläbirääkimistel, mille puhul võetakse täiel määral arvesse nende reformide nõuetekohaseks elluviimiseks vajalikku aega;

| 47. | väljendab muret sõna- ja meediavabaduse olukorra halvenemise pärast teatavates laienemisprotsessis osalevates ja mitmetes Euroopa naabruses asuvates riikides; rõhutab tungivat vajadust suurendada neis riikides meedia sõltumatust ja omandilise kuuluvuse läbipaistvust ning käsitleda ajakirjanikele avaldatavat poliitilist ja majanduslikku survet, millega kaasneb sageli tsensuur ja enesetsensuur; palub komisjonil ühinemisläbirääkimiste protsessis jätkuvalt jälgida ja tähtsustada sõna- ja meediavabaduse austamist; |
| --- | --- |

47.

väljendab muret sõna- ja meediavabaduse olukorra halvenemise pärast teatavates laienemisprotsessis osalevates ja mitmetes Euroopa naabruses asuvates riikides; rõhutab tungivat vajadust suurendada neis riikides meedia sõltumatust ja omandilise kuuluvuse läbipaistvust ning käsitleda ajakirjanikele avaldatavat poliitilist ja majanduslikku survet, millega kaasneb sageli tsensuur ja enesetsensuur; palub komisjonil ühinemisläbirääkimiste protsessis jätkuvalt jälgida ja tähtsustada sõna- ja meediavabaduse austamist;

| 48. | taunib tõsiasja, et vähemuste kaitse õigusraamistike nõuetekohane rakendamine on jätkuvalt keeruline ülesanne, nagu on märgitud komisjoni laienemisstrateegias aastateks 2014–2015 (38); kutsub laienemisprotsessis osalevaid riike üles tõhustama oma jõupingutusi edendada vähemuste tunnustamist nende parema kaasamisega otsustamisprotsessidesse ja haridussüsteemi, keskendudes eriti roma lastele; nõuab tungivalt, et EL jälgiks tähelepanelikult kogu laienemisprotsessi vältel inimõigusi ja sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi kaitsvate sätete rakendamist ning võitlust diskrimineerimise kõigi vormide, kaasa arvatud seksuaalse sättumuse alusel toimepandavate vihakuritegude vastu; |
| --- | --- |

48.

taunib tõsiasja, et vähemuste kaitse õigusraamistike nõuetekohane rakendamine on jätkuvalt keeruline ülesanne, nagu on märgitud komisjoni laienemisstrateegias aastateks 2014–2015 (38); kutsub laienemisprotsessis osalevaid riike üles tõhustama oma jõupingutusi edendada vähemuste tunnustamist nende parema kaasamisega otsustamisprotsessidesse ja haridussüsteemi, keskendudes eriti roma lastele; nõuab tungivalt, et EL jälgiks tähelepanelikult kogu laienemisprotsessi vältel inimõigusi ja sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi kaitsvate sätete rakendamist ning võitlust diskrimineerimise kõigi vormide, kaasa arvatud seksuaalse sättumuse alusel toimepandavate vihakuritegude vastu;

| 49. | täheldab murega demokraatliku poliitilise kultuuri olukorra halvenemist mõnes kandidaatriigis ja potentsiaalses kandidaatriigis ning mitmetes Euroopa naabruses asuvates riikides; tuletab meelde, et hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte austamine, arvamusvabadus ja inimõigused, poliitiline dialoog, kompromissi saavutamine ja kõikide sidusrühmade kaasamine otsustamisprotsessi on demokraatlike režiimide keskmes; märgib samavõrra murelikult väheseid edusamme, mida laienemisprotsessis osalevad riigid on teinud kohtusüsteemi sõltumatuse parandamisel ja korruptsiooniga võitlemisel; ühineb komisjoni nõudmisega, et laienemisprotsessis osalevad riigid jõuaksid juhtumite uurimises, süüdistuste esitamises ja lõplikes süüdimõistmistes usutavate tulemusteni; |
| --- | --- |

49.

täheldab murega demokraatliku poliitilise kultuuri olukorra halvenemist mõnes kandidaatriigis ja potentsiaalses kandidaatriigis ning mitmetes Euroopa naabruses asuvates riikides; tuletab meelde, et hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte austamine, arvamusvabadus ja inimõigused, poliitiline dialoog, kompromissi saavutamine ja kõikide sidusrühmade kaasamine otsustamisprotsessi on demokraatlike režiimide keskmes; märgib samavõrra murelikult väheseid edusamme, mida laienemisprotsessis osalevad riigid on teinud kohtusüsteemi sõltumatuse parandamisel ja korruptsiooniga võitlemisel; ühineb komisjoni nõudmisega, et laienemisprotsessis osalevad riigid jõuaksid juhtumite uurimises, süüdistuste esitamises ja lõplikes süüdimõistmistes usutavate tulemusteni;

| 50. | tuletab Euroopa naabruspoliitika käimasoleva läbivaatamise raames meelde, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud, et liit arendab naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, mis rajanevad liidu väärtustel, sealhulgas inimõiguste ja demokraatia austamisel (39); tuletab samuti meelde, et pärast 2011. aastal aset leidnud araabia kevadet on EL oma naabruspoliitika ümber kujundanud ning tugineb põhimõttele „rohkema eest rohkem“, mille eesmärk on tugevdada demokraatlikke institutsioone ja inimõiguste edendamist; toonitab tõsiasja, et tähelepanuväärsed probleemid, millega ELi naaberriigid on viimastel aastatel pidanud toime tulema, nagu Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas ebastabiilsuse ja konfliktide levimine, mida on ära kasutanud äärmuslaste ja džihaadi võitlejate rühmitused, ühtlasi Venemaa tegevusest tingitud inimkannatused, on inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamist oluliselt mõjutanud; |
| --- | --- |

50.

tuletab Euroopa naabruspoliitika käimasoleva läbivaatamise raames meelde, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud, et liit arendab naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, mis rajanevad liidu väärtustel, sealhulgas inimõiguste ja demokraatia austamisel (39); tuletab samuti meelde, et pärast 2011. aastal aset leidnud araabia kevadet on EL oma naabruspoliitika ümber kujundanud ning tugineb põhimõttele „rohkema eest rohkem“, mille eesmärk on tugevdada demokraatlikke institutsioone ja inimõiguste edendamist; toonitab tõsiasja, et tähelepanuväärsed probleemid, millega ELi naaberriigid on viimastel aastatel pidanud toime tulema, nagu Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas ebastabiilsuse ja konfliktide levimine, mida on ära kasutanud äärmuslaste ja džihaadi võitlejate rühmitused, ühtlasi Venemaa tegevusest tingitud inimkannatused, on inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamist oluliselt mõjutanud;

| 51. | väljendab seepärast oma veendumust, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika keskmes peaks endiselt olema inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine; kordab, et inimõiguste ja demokraatia edendamine on üheaegselt nii partnerriikide kui ka ELi huvides; |
| --- | --- |

51.

väljendab seepärast oma veendumust, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika keskmes peaks endiselt olema inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine; kordab, et inimõiguste ja demokraatia edendamine on üheaegselt nii partnerriikide kui ka ELi huvides;

| 52. | rõhutab, et EL peaks jätkama demokraatlike ja tõhusate inimõiguste valdkonna institutsioonide, kodanikuühiskonna ja vaba meedia aktiivset toetamist naaberriikides; märgib sellega seoses positiivselt ära jätkuva märkimisväärse toetuse, mida antakse demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning kodanikuühiskonna naabrusrahastu raames; väljendab samuti heameelt Euroopa demokraatia rahastu järjepideva ja tõhusa tegevuse üle ida- ja lõunanaabruses demokraatia edendamise ning põhiõiguste ja -vabaduste austamise nimel, nagu on märgitud Euroopa demokraatia rahastut käsitlevas Euroopa Parlamendi esimeses hindamisraportis (40); soovitab tungivalt, et EL ja liikmesriigid endiselt pakuksid oma üleminekuprotsessidest lähtuvaid mõjusaid stiimuleid ja oskusteavet, et toetada demokraatlikke reformiprotsesse ELi naaberriikides; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et EL peaks jätkama demokraatlike ja tõhusate inimõiguste valdkonna institutsioonide, kodanikuühiskonna ja vaba meedia aktiivset toetamist naaberriikides; märgib sellega seoses positiivselt ära jätkuva märkimisväärse toetuse, mida antakse demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning kodanikuühiskonna naabrusrahastu raames; väljendab samuti heameelt Euroopa demokraatia rahastu järjepideva ja tõhusa tegevuse üle ida- ja lõunanaabruses demokraatia edendamise ning põhiõiguste ja -vabaduste austamise nimel, nagu on märgitud Euroopa demokraatia rahastut käsitlevas Euroopa Parlamendi esimeses hindamisraportis (40); soovitab tungivalt, et EL ja liikmesriigid endiselt pakuksid oma üleminekuprotsessidest lähtuvaid mõjusaid stiimuleid ja oskusteavet, et toetada demokraatlikke reformiprotsesse ELi naaberriikides;

| 53. | jääb kindlaks seisukohale, et on hädavajalik teha lõpp Venemaa agressioonile Ukrainas ning tagada stabiilsus ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

53.

jääb kindlaks seisukohale, et on hädavajalik teha lõpp Venemaa agressioonile Ukrainas ning tagada stabiilsus ja inimõiguste austamine;

Inimõigused ja kaubandus

| 54. | väljendab veel kord oma toetust inimõigusi käsitlevate klauslite süstemaatilisele integreerimisele kõigisse ELi ja kolmandate riikide vahelistesse rahvusvahelistesse lepingutesse, võttes muu hulgas arvesse Euroopa sotsiaaldialoogi ja ILO tööstandardeid; palub komisjonil tõhusalt ja süstemaatiliselt jälgida ja hinnata inimõigusi käsitlevate klauslite rakendamist ja anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru inimõiguste austamise kohta partnerriikides; väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu kasutab süstemaatilisemalt piiravaid meetmeid nende kolmandate riikide suhtes, kes rikuvad tahtlikult inimõigusi; soovitab sellega seoses, et EL võtaks inimõigusi käsitlevates klauslites sätestatud asjakohaste meetmete rakendamiseks konkreetseid samme, kui kolmas riik, kellega on sõlmitud leping, rikub raskelt inimõigusi; |
| --- | --- |

54.

väljendab veel kord oma toetust inimõigusi käsitlevate klauslite süstemaatilisele integreerimisele kõigisse ELi ja kolmandate riikide vahelistesse rahvusvahelistesse lepingutesse, võttes muu hulgas arvesse Euroopa sotsiaaldialoogi ja ILO tööstandardeid; palub komisjonil tõhusalt ja süstemaatiliselt jälgida ja hinnata inimõigusi käsitlevate klauslite rakendamist ja anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru inimõiguste austamise kohta partnerriikides; väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu kasutab süstemaatilisemalt piiravaid meetmeid nende kolmandate riikide suhtes, kes rikuvad tahtlikult inimõigusi; soovitab sellega seoses, et EL võtaks inimõigusi käsitlevates klauslites sätestatud asjakohaste meetmete rakendamiseks konkreetseid samme, kui kolmas riik, kellega on sõlmitud leping, rikub raskelt inimõigusi;

| 55. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 1. jaanuaril 2014 jõustus uus üldiste tariifsete soodustuste kava (määrus (EL) nr 978/2012); märgib positiivselt ära asjaolu, et 2014. aasta lõpuks oli 14 riigile antud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+) soodustused, ning tuletab meelde, et riigid peavad hoolitsema 27 põhilise rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimise eest ja jälgima nende tõhusat rakendamist kooskõlas kriteeriumidega, mis on sätestatud nii asjaomastes konventsioonides kui ka ELi tasandil; ootab, et komisjon hindaks asjaolusid tõhusalt ja läbipaistvalt ning annaks 2015. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru sellest, milline on GSP+ soodustuste saajate puhul konventsioonide ratifitseerimise staatus ja kui tõhusalt neid rakendatakse; kordab oma soovitust, et Rooma statuut tuleb lisada konventsioonide tulevasse loendisse; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 1. jaanuaril 2014 jõustus uus üldiste tariifsete soodustuste kava (määrus (EL) nr 978/2012); märgib positiivselt ära asjaolu, et 2014. aasta lõpuks oli 14 riigile antud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+) soodustused, ning tuletab meelde, et riigid peavad hoolitsema 27 põhilise rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimise eest ja jälgima nende tõhusat rakendamist kooskõlas kriteeriumidega, mis on sätestatud nii asjaomastes konventsioonides kui ka ELi tasandil; ootab, et komisjon hindaks asjaolusid tõhusalt ja läbipaistvalt ning annaks 2015. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru sellest, milline on GSP+ soodustuste saajate puhul konventsioonide ratifitseerimise staatus ja kui tõhusalt neid rakendatakse; kordab oma soovitust, et Rooma statuut tuleb lisada konventsioonide tulevasse loendisse;

Äritegevus ja inimõigused

| 56. | on seisukohal, et kaubandus ja inimõigused võivad käia käsikäes ja äriringkondadel on inimõiguste ja demokraatia edendamisel täita oluline roll; on veendunud, et inimõiguste edendamine peaks rajanema valitsuse ja erasektori koostööl; kinnitab sellega seoses veel kord, et Euroopa ettevõtted peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et nende tegevus kolmandates riikides on kooskõlas inimõigustealaste standarditega; lisaks kinnitab, kui oluline on, et EL edendaks ettevõtja sotsiaalset vastutust ja et Euroopa ettevõtted täidaksid ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste standardite edendamisel juhtrolli; nõuab ka, et EL täidaks aktiivset rolli ÜRO inimõiguste ning rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude ettevõtjate töörühma 12. istungjärgul ning toetaks pingutusi nende poliitika kooskõlastamiseks rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistega; soovitab ELil ja liikmesriikidel osaleda arutelus, mis puudutab äritegevust ja inimõigusi käsitlevat õiguslikult siduvat rahvusvahelist õigusakti ÜRO süsteemi raames; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et kaubandus ja inimõigused võivad käia käsikäes ja äriringkondadel on inimõiguste ja demokraatia edendamisel täita oluline roll; on veendunud, et inimõiguste edendamine peaks rajanema valitsuse ja erasektori koostööl; kinnitab sellega seoses veel kord, et Euroopa ettevõtted peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et nende tegevus kolmandates riikides on kooskõlas inimõigustealaste standarditega; lisaks kinnitab, kui oluline on, et EL edendaks ettevõtja sotsiaalset vastutust ja et Euroopa ettevõtted täidaksid ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste standardite edendamisel juhtrolli; nõuab ka, et EL täidaks aktiivset rolli ÜRO inimõiguste ning rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude ettevõtjate töörühma 12. istungjärgul ning toetaks pingutusi nende poliitika kooskõlastamiseks rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistega; soovitab ELil ja liikmesriikidel osaleda arutelus, mis puudutab äritegevust ja inimõigusi käsitlevat õiguslikult siduvat rahvusvahelist õigusakti ÜRO süsteemi raames;

| 57. | on ülaltoodut silmas pidades veendunud, et Euroopa välisteenistus peaks nõudma, et ELi delegatsioonid teeksid kolmandates riikides tegutsevate ELi ettevõtetega koostööd, mille eesmärk on tagada ettevõtlusega seotud tegevuses inimõiguste austamine; tuletab lisaks meelde oma soovi, et ELi delegatsioonid lisaksid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames korraldatavatesse kohalikesse projektikonkurssidesse prioriteetsena inimõiguste austamise äritegevuses ning et ELi delegatsioonid võtaksid inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste kohaselt kõik vajalikud meetmed inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks; |
| --- | --- |

57.

on ülaltoodut silmas pidades veendunud, et Euroopa välisteenistus peaks nõudma, et ELi delegatsioonid teeksid kolmandates riikides tegutsevate ELi ettevõtetega koostööd, mille eesmärk on tagada ettevõtlusega seotud tegevuses inimõiguste austamine; tuletab lisaks meelde oma soovi, et ELi delegatsioonid lisaksid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames korraldatavatesse kohalikesse projektikonkurssidesse prioriteetsena inimõiguste austamise äritegevuses ning et ELi delegatsioonid võtaksid inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste kohaselt kõik vajalikud meetmed inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks;

| 58. | kordab oma üleskutset komisjonile anda 2015. aasta lõpuks aru selle kohta, kuidas ELi liikmesriikides rakendatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (41); |
| --- | --- |

58.

kordab oma üleskutset komisjonile anda 2015. aasta lõpuks aru selle kohta, kuidas ELi liikmesriikides rakendatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (41);

| 59. | nõuab ELilt kooskõlastatud jõupingutusi maa hõivamise probleemi lahendamiseks asjakohaste kaitsemeetmete edendamise abil, et vältida sellist nähtust asjaomastes riikides ning ELi ja teiste Euroopa riikide ettevõtete seas, kes nendes riikides tegutsevad; |
| --- | --- |

59.

nõuab ELilt kooskõlastatud jõupingutusi maa hõivamise probleemi lahendamiseks asjakohaste kaitsemeetmete edendamise abil, et vältida sellist nähtust asjaomastes riikides ning ELi ja teiste Euroopa riikide ettevõtete seas, kes nendes riikides tegutsevad;

| 60. | nõuab, et EL töötaks välja katseprojekti inimõiguste jagamatuse, maaküsimuste (maa hõivamine ja sunniviisiline väljatõstmine) ning sellekohase ELi poliitika sidususe kohta; nõuab, et EL annaks aru oma kaalutlustest majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolliga ühinemise küsimuses vastavalt ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas (2015–2019) võetud kohustusele; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et EL töötaks välja katseprojekti inimõiguste jagamatuse, maaküsimuste (maa hõivamine ja sunniviisiline väljatõstmine) ning sellekohase ELi poliitika sidususe kohta; nõuab, et EL annaks aru oma kaalutlustest majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolliga ühinemise küsimuses vastavalt ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas (2015–2019) võetud kohustusele;

Inimõigused ja areng

| 61. | on seisukohal, et arengukoostöö ning inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine peaksid käima käsikäes; tuletab sellega seoses meelde, et ÜRO on märkinud, et inimõigustel põhineva käsitlusviisi puudumise korral ei ole võimalik saavutada arengueesmärke täiel määral; tuletab samuti meelde, et EL on võtnud omale kohustuse toetada partnerriike, võttes arvesse nende arengualast olukorda ning inimõiguste ja demokraatia valdkonnas tehtud edusamme; innustab lisama selgelt määratletud tulemuste raamistikke kõikidesse vahenditesse, et tagada tõrjutud ja haavatavate rühmade kaasamine ning peavoolustada inimõigustel põhinevat käsitust; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et arengukoostöö ning inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine peaksid käima käsikäes; tuletab sellega seoses meelde, et ÜRO on märkinud, et inimõigustel põhineva käsitlusviisi puudumise korral ei ole võimalik saavutada arengueesmärke täiel määral; tuletab samuti meelde, et EL on võtnud omale kohustuse toetada partnerriike, võttes arvesse nende arengualast olukorda ning inimõiguste ja demokraatia valdkonnas tehtud edusamme; innustab lisama selgelt määratletud tulemuste raamistikke kõikidesse vahenditesse, et tagada tõrjutud ja haavatavate rühmade kaasamine ning peavoolustada inimõigustel põhinevat käsitust;

| 62. | peab kiiduväärseks 2014. aasta aprillis avaldatud ja nõukogu tunnustuse leidnud komisjoni töödokumenti ELi arengukoostöö õigustel põhineva lähenemisviisi kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi, sealhulgas naiste ja tütarlaste õigusi; ergutab komisjoni jälgima õigustel põhineva lähenemisviisi rakendamist ning tagama, et inimõigused ja arengukoostöö tugevdavad kohapeal teineteist; palub komisjonil anda ELi õigustel põhineva lähenemisviisi meetmete paketi rakendamisele läbipaistev ja avalik hinnang; nõuab tungivalt, et EL tugevdaks oma rolli inimõiguste tugeva toetajana maailmas ning kasutaks kooskõlas säästva arengu uue 16. eesmärgiga tõhusalt, järjepidevalt ja läbimõeldult kõiki olemasolevaid vahendeid inimõiguste edendamiseks, inimõiguslaste kaitsmiseks ja tulemuslikuks arenguabipoliitikaks; |
| --- | --- |

62.

peab kiiduväärseks 2014. aasta aprillis avaldatud ja nõukogu tunnustuse leidnud komisjoni töödokumenti ELi arengukoostöö õigustel põhineva lähenemisviisi kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi, sealhulgas naiste ja tütarlaste õigusi; ergutab komisjoni jälgima õigustel põhineva lähenemisviisi rakendamist ning tagama, et inimõigused ja arengukoostöö tugevdavad kohapeal teineteist; palub komisjonil anda ELi õigustel põhineva lähenemisviisi meetmete paketi rakendamisele läbipaistev ja avalik hinnang; nõuab tungivalt, et EL tugevdaks oma rolli inimõiguste tugeva toetajana maailmas ning kasutaks kooskõlas säästva arengu uue 16. eesmärgiga tõhusalt, järjepidevalt ja läbimõeldult kõiki olemasolevaid vahendeid inimõiguste edendamiseks, inimõiguslaste kaitsmiseks ja tulemuslikuks arenguabipoliitikaks;

| 63. | kiidab heaks ulatusliku säästva arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmise ÜRO eritippkohtumisel New Yorgis ning ELi juhtrolli selles protsessis, eelkõige aga selliste põhiväärtuste nagu inimõiguste ja hea valitsemistava kaasamise; märgib kiitvalt, et uues tegevuskavas on selgelt kirjas inimõigustega seotud kohustused ning et kõigi selle 17 eesmärgi ja 169 sihi puhul püütakse tagada kõigi inimeste inimõigused; ühineb nägemusega, millel see dokument rajaneb ja mis näeb ette maailma, kus kõikjal austatakse inimõigusi ja inimväärikust, õigusriigi põhimõtet, õiglust, võrdsust ja mittediskrimineerimist, samuti rassilise, etnilise ja kultuurilise mitmekesisuse austamist ning võrdseid võimalusi, mis võimaldavad täielikult rakendada inimpotentsiaali ja aitavad luua ühist jõukust; rõhutab vajadust tagada, et säästva arengu tegevuskava aastani 2030, selle järelevalvemeetmed ja selle rakendamine tulevikus kõigi huvirühmade, sh kodanikuühiskonna ja erasektori poolt, põhineksid inimõigustel ja soolisel võrdõiguslikkusel rajaneval lähenemisviisil ning samuti vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise ning majanduse demokratiseerimise eesmärkidel; |
| --- | --- |

63.

kiidab heaks ulatusliku säästva arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmise ÜRO eritippkohtumisel New Yorgis ning ELi juhtrolli selles protsessis, eelkõige aga selliste põhiväärtuste nagu inimõiguste ja hea valitsemistava kaasamise; märgib kiitvalt, et uues tegevuskavas on selgelt kirjas inimõigustega seotud kohustused ning et kõigi selle 17 eesmärgi ja 169 sihi puhul püütakse tagada kõigi inimeste inimõigused; ühineb nägemusega, millel see dokument rajaneb ja mis näeb ette maailma, kus kõikjal austatakse inimõigusi ja inimväärikust, õigusriigi põhimõtet, õiglust, võrdsust ja mittediskrimineerimist, samuti rassilise, etnilise ja kultuurilise mitmekesisuse austamist ning võrdseid võimalusi, mis võimaldavad täielikult rakendada inimpotentsiaali ja aitavad luua ühist jõukust; rõhutab vajadust tagada, et säästva arengu tegevuskava aastani 2030, selle järelevalvemeetmed ja selle rakendamine tulevikus kõigi huvirühmade, sh kodanikuühiskonna ja erasektori poolt, põhineksid inimõigustel ja soolisel võrdõiguslikkusel rajaneval lähenemisviisil ning samuti vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise ning majanduse demokratiseerimise eesmärkidel;

| 64. | rõhutab tähtsust, mis on poliitikavaldkondade arengusidususel uue säästva arengu tegevuskava eesmärkide saavutamisel; märgib, et inimõigustel põhinev lähenemisviis peaks viima poliitikavaldkondade arengusidususe parema mõistmiseni, sest kui õiguste kasutamise ees seisvaid takistusi ei kõrvaldata, ei saavutata ka edu säästva arengu suunas liikumisel ja vaesuse kaotamisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab tähtsust, mis on poliitikavaldkondade arengusidususel uue säästva arengu tegevuskava eesmärkide saavutamisel; märgib, et inimõigustel põhinev lähenemisviis peaks viima poliitikavaldkondade arengusidususe parema mõistmiseni, sest kui õiguste kasutamise ees seisvaid takistusi ei kõrvaldata, ei saavutata ka edu säästva arengu suunas liikumisel ja vaesuse kaotamisel;

| 65. | kinnitab, et kiiresti on vaja tegeleda vaesusega seotud ja unarusse jäetud haiguste ülemaailmse probleemiga; nõuab ulatuslikku pikaajalist poliitilist strateegiat ja tegevuskava ülemaailmse tervise, innovatsiooni ja ravimitele juurdepääsu kohta, mis hõlmab muu hulgas investeerimist teadus- ja arendustegevusse, et tagada õigus elatustasemele, millest piisab iga inimese tervise ja heaolu jaoks, ilma diskrimineerimiseta rassi, usu, poliitiliste veendumuste, majandusliku või sotsiaalse olukorra, sooidentiteedi või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

65.

kinnitab, et kiiresti on vaja tegeleda vaesusega seotud ja unarusse jäetud haiguste ülemaailmse probleemiga; nõuab ulatuslikku pikaajalist poliitilist strateegiat ja tegevuskava ülemaailmse tervise, innovatsiooni ja ravimitele juurdepääsu kohta, mis hõlmab muu hulgas investeerimist teadus- ja arendustegevusse, et tagada õigus elatustasemele, millest piisab iga inimese tervise ja heaolu jaoks, ilma diskrimineerimiseta rassi, usu, poliitiliste veendumuste, majandusliku või sotsiaalse olukorra, sooidentiteedi või seksuaalse sättumuse alusel;

| 66. | rõhutab, et Addis Abeba tegevuskava tähendab kohustust luua kõigi jaoks üldised sotsiaalkaitse põhialused, üldine tervisekindlustus ja esmase tähtsusega avalikud teenused, sh tervishoid ja haridus; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et Addis Abeba tegevuskava tähendab kohustust luua kõigi jaoks üldised sotsiaalkaitse põhialused, üldine tervisekindlustus ja esmase tähtsusega avalikud teenused, sh tervishoid ja haridus;

| 67. | märgib positiivsena ära Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostatud ning nõukogu kinnitatud terrorismivastase juhenddokumendi eesmärgiga tagada inimõiguste austamine kolmandate riikidega seotud terrorismivastaste toetusprojektide kavandamisel ja rakendamisel; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil tagada dokumendi tõhus rakendamine, alustades selle laiaulatusliku levitamisega; tuletab sellega seoses meelde asjaolu, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine on eduka terrorismivastase poliitika, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate kasutamise alus; toetab rahvusvahelisi jõupingutusi, mida tehakse, et peatada ISISe/Da’eshi toime pandud inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

67.

märgib positiivsena ära Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostatud ning nõukogu kinnitatud terrorismivastase juhenddokumendi eesmärgiga tagada inimõiguste austamine kolmandate riikidega seotud terrorismivastaste toetusprojektide kavandamisel ja rakendamisel; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil tagada dokumendi tõhus rakendamine, alustades selle laiaulatusliku levitamisega; tuletab sellega seoses meelde asjaolu, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine on eduka terrorismivastase poliitika, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate kasutamise alus; toetab rahvusvahelisi jõupingutusi, mida tehakse, et peatada ISISe/Da’eshi toime pandud inimõiguste rikkumised;

Põlisrahvaste õigused

| 68. | palub Euroopa välisteenistusel, komisjonil ja liikmesriikidel toetada põlisrahvaste õiguste eksperdirühma volituste läbivaatamist kooskõlas põlisrahvaste maailmakonverentsi lõppdokumendiga (ÜRO Peaassamblee resolutsioon 69/2 (42)), et jälgida, hinnata ja parandada põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni rakendamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid nõuaksid, et kõik erimenetluste volitatud esindajad pööraksid erilist tähelepanu probleemidele, mis on põlisrahvaste hulka kuuluvatel naistel ja tütarlastel, ja annaksid sellistest probleemidest süstemaatiliselt aru ÜRO Inimõiguste Nõukogule; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt kogu süsteemi hõlmava põlisrahvaste tegevuskava väljatöötamist, nagu nõudis ÜRO Peaassamblee oma 2014. aasta septembris vastuvõetud resolutsioonis, eelkõige mis puudutab korrapärase konsulteerimise korraldamist põlisrahvastega selles protsessis; peab ülimalt kahetsusväärseks, et mõnes Lääne-Aafrika piirkonnas aheldatakse psüühikahäiretega inimesi metsas puude külge või jäetakse tänavatele maha, ja et kohalikud kogukonnad kiidavad sellist laialdaselt levinud tava heaks; |
| --- | --- |

68.

palub Euroopa välisteenistusel, komisjonil ja liikmesriikidel toetada põlisrahvaste õiguste eksperdirühma volituste läbivaatamist kooskõlas põlisrahvaste maailmakonverentsi lõppdokumendiga (ÜRO Peaassamblee resolutsioon 69/2 (42)), et jälgida, hinnata ja parandada põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni rakendamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid nõuaksid, et kõik erimenetluste volitatud esindajad pööraksid erilist tähelepanu probleemidele, mis on põlisrahvaste hulka kuuluvatel naistel ja tütarlastel, ja annaksid sellistest probleemidest süstemaatiliselt aru ÜRO Inimõiguste Nõukogule; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt kogu süsteemi hõlmava põlisrahvaste tegevuskava väljatöötamist, nagu nõudis ÜRO Peaassamblee oma 2014. aasta septembris vastuvõetud resolutsioonis, eelkõige mis puudutab korrapärase konsulteerimise korraldamist põlisrahvastega selles protsessis; peab ülimalt kahetsusväärseks, et mõnes Lääne-Aafrika piirkonnas aheldatakse psüühikahäiretega inimesi metsas puude külge või jäetakse tänavatele maha, ja et kohalikud kogukonnad kiidavad sellist laialdaselt levinud tava heaks;

ELi tegevus rände ja pagulaste valdkonnas

| 69. | väljendab sügavat muret ja solidaarsust arvukate pagulaste ja rändajatega, kes kannatavad konfliktide, tagakiusamise, juhtimisvigade ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse võrgustike ohvritena inimõiguste tõsiste rikkumiste all; väljendab samuti sügavat kahetsust ELi territooriumile jõuda püüdnud inimeste traagiliste hukkumiste pärast; |
| --- | --- |

69.

väljendab sügavat muret ja solidaarsust arvukate pagulaste ja rändajatega, kes kannatavad konfliktide, tagakiusamise, juhtimisvigade ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse võrgustike ohvritena inimõiguste tõsiste rikkumiste all; väljendab samuti sügavat kahetsust ELi territooriumile jõuda püüdnud inimeste traagiliste hukkumiste pärast;

| 70. | toonitab tungivat vajadust võidelda rändevoogude algpõhjustega ja tegeleda seepärast pagulaskriisi välismõõtmega, sh leides jätkusuutlikud lahendused naabruses esinevatele konfliktidele koostöö- ja partnerlussuhete loomise kaudu asjaomaste kolmandate riikidega ning ELi välispoliitika abil; toonitab vajadust rände laiahaardelise inimõigustel põhineva käsitlusviisi järele ning palub ELil tugevdada koostööd ÜRO, sh ÜRO ametite, ning piirkondlike organisatsioonide, valitsuste ja vabaühendustega, et tegeleda rändevoogude algpõhjustega ning parandada olukorda konfliktipiirkondade lähedal asuvates põgenikelaagrites; kordab oma üleskutset ELile tagada, et kõigi rände küsimustes tehtavat koostööd ja tagasivõttu käsitlevate lepingute puhul ELi-väliste riikidega järgitaks rahvusvahelist õigust; tuletab meelde, et terviklik rändestrateegia – k.a humanitaarkoridoride loomine ja humanitaarviisade andmine – on tihedalt seotud arengu- ja humanitaarpoliitikaga, ja ka muu välispoliitikaga; võtab teadmiseks Euroopa Liidu juhitavate merevägede Vahemere (EUNAVFOR Med) operatsiooni inimsmugeldajate ja inimkaubitsejate vastu; rõhutab ühtlasi, et liidu tasandil tuleb kiiresti välja töötada tugevam poliitika, et tegeleda rändajate ja pagulastega seotud tungivate probleemidega ning töötada välja tõhus, õiglane ja jätkusuutlik mehhanism koormuse jagamiseks liikmesriikide vahel; toonitab meetmeid, mille kohta tegi komisjon 9. septembril 2015 ettepaneku eesmärgiga käsitleda pagulaskriisi välismõõdet ja milleks on näiteks Dublini määruse kavandatud läbivaatamine; |
| --- | --- |

70.

toonitab tungivat vajadust võidelda rändevoogude algpõhjustega ja tegeleda seepärast pagulaskriisi välismõõtmega, sh leides jätkusuutlikud lahendused naabruses esinevatele konfliktidele koostöö- ja partnerlussuhete loomise kaudu asjaomaste kolmandate riikidega ning ELi välispoliitika abil; toonitab vajadust rände laiahaardelise inimõigustel põhineva käsitlusviisi järele ning palub ELil tugevdada koostööd ÜRO, sh ÜRO ametite, ning piirkondlike organisatsioonide, valitsuste ja vabaühendustega, et tegeleda rändevoogude algpõhjustega ning parandada olukorda konfliktipiirkondade lähedal asuvates põgenikelaagrites; kordab oma üleskutset ELile tagada, et kõigi rände küsimustes tehtavat koostööd ja tagasivõttu käsitlevate lepingute puhul ELi-väliste riikidega järgitaks rahvusvahelist õigust; tuletab meelde, et terviklik rändestrateegia – k.a humanitaarkoridoride loomine ja humanitaarviisade andmine – on tihedalt seotud arengu- ja humanitaarpoliitikaga, ja ka muu välispoliitikaga; võtab teadmiseks Euroopa Liidu juhitavate merevägede Vahemere (EUNAVFOR Med) operatsiooni inimsmugeldajate ja inimkaubitsejate vastu; rõhutab ühtlasi, et liidu tasandil tuleb kiiresti välja töötada tugevam poliitika, et tegeleda rändajate ja pagulastega seotud tungivate probleemidega ning töötada välja tõhus, õiglane ja jätkusuutlik mehhanism koormuse jagamiseks liikmesriikide vahel; toonitab meetmeid, mille kohta tegi komisjon 9. septembril 2015 ettepaneku eesmärgiga käsitleda pagulaskriisi välismõõdet ja milleks on näiteks Dublini määruse kavandatud läbivaatamine;

| 71. | kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama toetust võitlusele inimkaubandusega, kasutades selleks oma välispoliitikat ning keskendudes eelkõige ohvrite ja eriti alaealiste kaitsele; on kindlal seisukohal, et EL peaks tugevdama koostööd kolmandate riikide ja teiste oluliste osalistega, et vahetada häid tavasid ning aidata kaasa rahvusvaheliste inimkaubanduse võrgustike lammutamisele; kordab, et kõik ELi liikmesriigid peavad rakendama ELi direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (43), ja inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (44); |
| --- | --- |

71.

kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama toetust võitlusele inimkaubandusega, kasutades selleks oma välispoliitikat ning keskendudes eelkõige ohvrite ja eriti alaealiste kaitsele; on kindlal seisukohal, et EL peaks tugevdama koostööd kolmandate riikide ja teiste oluliste osalistega, et vahetada häid tavasid ning aidata kaasa rahvusvaheliste inimkaubanduse võrgustike lammutamisele; kordab, et kõik ELi liikmesriigid peavad rakendama ELi direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (43), ja inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (44);

| 72. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2014. aastal pidi 17,5 miljonit inimest kliimaga seotud õnnetuste tagajärjel ümber asuma; juhib tähelepanu asjaolule, et need ümberasumised puudutavad peamiselt lõunapiirkondi, mis on kliimamuutustest kõige enam mõjutatud; juhib tähelepanu asjaolule, et 85 % nendest ümberasumistest leiavad aset arengumaades, peamiselt ühe riigi või riigi osade piires; juhib tähelepanu asjaolule, et osana aastatuhande arengueesmärkidest on ELi liikmesriigid võtnud endale kohustuse eraldada arenguabi rahastamisele 0,7 % SKPst; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2014. aastal pidi 17,5 miljonit inimest kliimaga seotud õnnetuste tagajärjel ümber asuma; juhib tähelepanu asjaolule, et need ümberasumised puudutavad peamiselt lõunapiirkondi, mis on kliimamuutustest kõige enam mõjutatud; juhib tähelepanu asjaolule, et 85 % nendest ümberasumistest leiavad aset arengumaades, peamiselt ühe riigi või riigi osade piires; juhib tähelepanu asjaolule, et osana aastatuhande arengueesmärkidest on ELi liikmesriigid võtnud endale kohustuse eraldada arenguabi rahastamisele 0,7 % SKPst;

| 73. | palub ELil osaleda aktiivselt aruteludes mõiste „kliimapõgenik“ üle, sh selle mõiste võimalikus õiguslikus määratlemises rahvusvahelises õiguses ja võimalikes õiguslikult siduvates rahvusvahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

73.

palub ELil osaleda aktiivselt aruteludes mõiste „kliimapõgenik“ üle, sh selle mõiste võimalikus õiguslikus määratlemises rahvusvahelises õiguses ja võimalikes õiguslikult siduvates rahvusvahelistes lepingutes;

| 74. | nõuab uuesti, et EL võtaks ühise seisukoha relvastatud droonide kasutamise kohta, mille aluseks oleks inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine ning milles tuleks käsitleda selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; nõuab taas tungivalt, et EL keelustaks täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise; kutsub ELi üles seisma vastu kohtuvälistele ja sihipärastele tapmistele ja need keelustama ning kohustuma tagama nõuetekohaste meetmete võtmise kooskõlas siseriiklike ja rahvusvaheliste õiguslike kohustustega, kui on põhjust uskuda, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluv üksikisik või organisatsioon võib olla seotud õigusemõistmiseta toimunud sihipärase tapmisega välismaal; |
| --- | --- |

74.

nõuab uuesti, et EL võtaks ühise seisukoha relvastatud droonide kasutamise kohta, mille aluseks oleks inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine ning milles tuleks käsitleda selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; nõuab taas tungivalt, et EL keelustaks täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise; kutsub ELi üles seisma vastu kohtuvälistele ja sihipärastele tapmistele ja need keelustama ning kohustuma tagama nõuetekohaste meetmete võtmise kooskõlas siseriiklike ja rahvusvaheliste õiguslike kohustustega, kui on põhjust uskuda, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluv üksikisik või organisatsioon võib olla seotud õigusemõistmiseta toimunud sihipärase tapmisega välismaal;

Rahvusvahelised kultuuri- ja spordiüritused ning inimõigused

| 75. | väljendab tõsist muret selle pärast, et mõningaid suuri spordiüritusi korraldatakse autoritaarsetes riikides, kus rikutakse inimõigusi ja põhivabadusi; toonitab, et üldsuse seas tuleb läbi viia teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on seotud vajadusega tagada inimõiguste järgimine spordiürituste puhul, k.a sunniviisilise prostitutsiooni ja inimkaubanduse probleem; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste mitmepoolsete foorumitega, samuti riiklike spordiliitude, ettevõtjate ja kodanikuühendustega, et tagada selliste ürituste puhul täielik inimõiguste järgimine, k.a selle pidamine üheks otsustavaks määramise kriteeriumiks suurte rahvusvaheliste spordiürituste puhul; pöörab sellega seoses erilist tähelepanu eelseisvatele FIFA maailmakarikavõistlustele Venemaal 2018. aastal ja Kataris 2022. aastal ning olümpiamängudele Pekingis 2022. aastal; |
| --- | --- |

75.

väljendab tõsist muret selle pärast, et mõningaid suuri spordiüritusi korraldatakse autoritaarsetes riikides, kus rikutakse inimõigusi ja põhivabadusi; toonitab, et üldsuse seas tuleb läbi viia teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on seotud vajadusega tagada inimõiguste järgimine spordiürituste puhul, k.a sunniviisilise prostitutsiooni ja inimkaubanduse probleem; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste mitmepoolsete foorumitega, samuti riiklike spordiliitude, ettevõtjate ja kodanikuühendustega, et tagada selliste ürituste puhul täielik inimõiguste järgimine, k.a selle pidamine üheks otsustavaks määramise kriteeriumiks suurte rahvusvaheliste spordiürituste puhul; pöörab sellega seoses erilist tähelepanu eelseisvatele FIFA maailmakarikavõistlustele Venemaal 2018. aastal ja Kataris 2022. aastal ning olümpiamängudele Pekingis 2022. aastal;

ELi tegevus mitmepoolsetes organisatsioonides

| 76. | väljendab veel kord oma täielikku toetust ELi jõulisele tegevusele inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamise soodustamisel koostöö kaudu ÜRO struktuuride ja selle eriasutuste, Euroopa Nõukogu, OSCE ning OECDga kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 21 ja 220; peab seetõttu tervitatavaks säästva arengu eesmärkide vastuvõtmist; |
| --- | --- |

76.

väljendab veel kord oma täielikku toetust ELi jõulisele tegevusele inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamise soodustamisel koostöö kaudu ÜRO struktuuride ja selle eriasutuste, Euroopa Nõukogu, OSCE ning OECDga kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 21 ja 220; peab seetõttu tervitatavaks säästva arengu eesmärkide vastuvõtmist;

| 77. | kordab lisaks, kui oluline on, et EL teeks aktiivselt ja järjepidevalt koostööd kõikide ÜRO inimõigustealaste mehhanismidega, eriti ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee ja ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnistab jõupingutusi, mida on teinud Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid New Yorgis ja Genfis ning ELi liikmesriigid selleks, et suurendada ELi sidusust inimõigustega seotud küsimustes ÜRO tasandil; ergutab ELi tõhustama jõupingutusi, et muuta oma hääl kuuldavaks, sealhulgas laiendades piiriüleste algatuste kasvavat tava ja olles resolutsioonide kaastoetaja ja eestvedaja; |
| --- | --- |

77.

kordab lisaks, kui oluline on, et EL teeks aktiivselt ja järjepidevalt koostööd kõikide ÜRO inimõigustealaste mehhanismidega, eriti ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee ja ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnistab jõupingutusi, mida on teinud Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid New Yorgis ja Genfis ning ELi liikmesriigid selleks, et suurendada ELi sidusust inimõigustega seotud küsimustes ÜRO tasandil; ergutab ELi tõhustama jõupingutusi, et muuta oma hääl kuuldavaks, sealhulgas laiendades piiriüleste algatuste kasvavat tava ja olles resolutsioonide kaastoetaja ja eestvedaja;

| 78. | nõuab Lääne-Sahara elanike põhiõiguste, sealhulgas ühinemisvabaduse, sõnavabaduse ja kogunemisõiguse austamist; nõuab kõigi Lääne-Sahara elanikest poliitvangide vabastamist; nõuab parlamendiliikmetele, sõltumatutele vaatlejatele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja ajakirjandusele juurdepääsu Lääne-Sahara territooriumidele; nõuab, et ÜRO annaks oma Lääne-Sahara referendumi missioonile (MINURSO) inimõigustega seotud volitused, mis on kooskõlas kõigi teiste ÜRO rahuvalvemissioonide volitustega kogu maailmas; toetab Lääne-Sahara konflikti õiglast ja püsivat lahendamist, tuginedes Sahara rahva enesemääramisõigusele kooskõlas ÜRO asjakohaste resolutsioonidega; |
| --- | --- |

78.

nõuab Lääne-Sahara elanike põhiõiguste, sealhulgas ühinemisvabaduse, sõnavabaduse ja kogunemisõiguse austamist; nõuab kõigi Lääne-Sahara elanikest poliitvangide vabastamist; nõuab parlamendiliikmetele, sõltumatutele vaatlejatele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja ajakirjandusele juurdepääsu Lääne-Sahara territooriumidele; nõuab, et ÜRO annaks oma Lääne-Sahara referendumi missioonile (MINURSO) inimõigustega seotud volitused, mis on kooskõlas kõigi teiste ÜRO rahuvalvemissioonide volitustega kogu maailmas; toetab Lääne-Sahara konflikti õiglast ja püsivat lahendamist, tuginedes Sahara rahva enesemääramisõigusele kooskõlas ÜRO asjakohaste resolutsioonidega;

| 79. | tuletab meelde, kui tähtis on säilitada nüüdseks institutsionaliseeritud tava saata ÜRO Peaassambleesse parlamendi delegatsioon; peab kiiduväärseks selle tava taaselustamist 2015. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogu 28. istungjärgul; |
| --- | --- |

79.

tuletab meelde, kui tähtis on säilitada nüüdseks institutsionaliseeritud tava saata ÜRO Peaassambleesse parlamendi delegatsioon; peab kiiduväärseks selle tava taaselustamist 2015. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogu 28. istungjärgul;

| 80. | rõhutab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu usaldusväärsuse ja legitiimsuse tugevdamiseks peavad kõik selle liikmed järgima kõrgeimaid inimõiguste standardeid ja täitma oma inimõigustega seotud kohustusi; on seisukohal, et inimõigusi tuleb edendada, arendada ja tugevdada kõikidel rahvusvahelistel foorumitel; kutsub komisjoni üles teavitama avalikkust inimõiguste edendamise nimel läbiviidavast tegevusest ja võetavatest meetmetest ning tugevdama selliste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ja Maailmapank (Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Finantskorporatsioon, Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur) aruandekohustust ja vastutust inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu usaldusväärsuse ja legitiimsuse tugevdamiseks peavad kõik selle liikmed järgima kõrgeimaid inimõiguste standardeid ja täitma oma inimõigustega seotud kohustusi; on seisukohal, et inimõigusi tuleb edendada, arendada ja tugevdada kõikidel rahvusvahelistel foorumitel; kutsub komisjoni üles teavitama avalikkust inimõiguste edendamise nimel läbiviidavast tegevusest ja võetavatest meetmetest ning tugevdama selliste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ja Maailmapank (Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Finantskorporatsioon, Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur) aruandekohustust ja vastutust inimõiguste vallas;

| 81. | kinnitab veel kord oma tugevat pühendumust sellele, et tuleb teha lõpp karistamatusele rahvusvahelisele üldsusele murettekitavate kõige raskemate kuritegude puhul ja tagada õiglus sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvrite jaoks, ning kordab seetõttu oma kindlat toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; peab kahetsusväärseks, et ükski riik ei ratifitseerinud 2014. aastal Rooma statuuti; toonitab, et kõik riigid on kohustatud tegema lõpu karistamatusele ja võtma vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas seksuaalvägivalla toimepanemise eest; väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeid vahistamismäärusi ei ole veel täide viidud; nõuab tungivalt, et EL jätkaks oma kindla diplomaatilise ja poliitilise toetuse osutamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja ÜRO vahelise koostöö tugevdamisele ja laiendamisele, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu raames, ning kahepoolsetes suhetes ja kõikides muudes foorumites; nõuab, et EL – sh selle delegatsioonid – ja liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi Rooma statuudi universaalsuse edendamiseks ning selle ratifitseerimiseks ja tõhusaks rakendamiseks; palub liikmesriikidel anda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu käsutusse vajalikud ressursid ning suurendada toetust rahvusvahelisele kriminaalõiguse süsteemile muu hulgas rahaliste toetuste abil, mida näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu määratakse kodanikuühiskonna esindajatele; nõuab ELi 2013. aasta rahvusvahelise ja siseriikliku õigussüsteemi vastastikuse täiendavuse abivahendite tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

81.

kinnitab veel kord oma tugevat pühendumust sellele, et tuleb teha lõpp karistamatusele rahvusvahelisele üldsusele murettekitavate kõige raskemate kuritegude puhul ja tagada õiglus sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvrite jaoks, ning kordab seetõttu oma kindlat toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; peab kahetsusväärseks, et ükski riik ei ratifitseerinud 2014. aastal Rooma statuuti; toonitab, et kõik riigid on kohustatud tegema lõpu karistamatusele ja võtma vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas seksuaalvägivalla toimepanemise eest; väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeid vahistamismäärusi ei ole veel täide viidud; nõuab tungivalt, et EL jätkaks oma kindla diplomaatilise ja poliitilise toetuse osutamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja ÜRO vahelise koostöö tugevdamisele ja laiendamisele, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu raames, ning kahepoolsetes suhetes ja kõikides muudes foorumites; nõuab, et EL – sh selle delegatsioonid – ja liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi Rooma statuudi universaalsuse edendamiseks ning selle ratifitseerimiseks ja tõhusaks rakendamiseks; palub liikmesriikidel anda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu käsutusse vajalikud ressursid ning suurendada toetust rahvusvahelisele kriminaalõiguse süsteemile muu hulgas rahaliste toetuste abil, mida näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu määratakse kodanikuühiskonna esindajatele; nõuab ELi 2013. aasta rahvusvahelise ja siseriikliku õigussüsteemi vastastikuse täiendavuse abivahendite tõhusat rakendamist;

| 82. | palub ELil ja liikmesriikidel edendada aktiivselt Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja vajadust jõustada selle otsused igat liiki dialoogides kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

82.

palub ELil ja liikmesriikidel edendada aktiivselt Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja vajadust jõustada selle otsused igat liiki dialoogides kolmandate riikidega;

Inimõiguste austamise suurendamine maailmas

Mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadus

| 83. | tuletab meelde, et mõttevabadus, südametunnistusevabadus, usu- ja veendumusvabadus on inimõiguste ülddeklaratsioonis tunnustatud põhiline inimõigus, mis on samuti tagatud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 18; tuletab samuti meelde, et see on seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, võrdset vabadust järgida teistlikke, mitteteistlikke või ateistlikke kombetavasid, õigust valitud veendumust omandada, muuta ja sellest loobuda või selle juurde naasta; väljendab muret, et mõnes riigis ei järgita ikka veel ÜRO standardeid ja kasutatakse riiklikku repressiooni, mis võib hõlmata füüsilist karistamist, vangistust, ülemäära kõrgeid trahve ja isegi surmanuhtlust ning kujutab endast usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumist; tunneb muret selle pärast, et sageneb usu- ja veendumusvähemuste, sh kristlike kogukondade tagakiusamine, samuti nende kogunemiseks kasutatavate ruumide seadusevastane kahjustamine; |
| --- | --- |

83.

tuletab meelde, et mõttevabadus, südametunnistusevabadus, usu- ja veendumusvabadus on inimõiguste ülddeklaratsioonis tunnustatud põhiline inimõigus, mis on samuti tagatud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 18; tuletab samuti meelde, et see on seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, võrdset vabadust järgida teistlikke, mitteteistlikke või ateistlikke kombetavasid, õigust valitud veendumust omandada, muuta ja sellest loobuda või selle juurde naasta; väljendab muret, et mõnes riigis ei järgita ikka veel ÜRO standardeid ja kasutatakse riiklikku repressiooni, mis võib hõlmata füüsilist karistamist, vangistust, ülemäära kõrgeid trahve ja isegi surmanuhtlust ning kujutab endast usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumist; tunneb muret selle pärast, et sageneb usu- ja veendumusvähemuste, sh kristlike kogukondade tagakiusamine, samuti nende kogunemiseks kasutatavate ruumide seadusevastane kahjustamine;

| 84. | palub ELil ja liikmesriikidel suurendada oma jõupingutusi, et aidata kaasa religioosse diskrimineerimise kõikide vormide kaotamisele ning edendada kolmandate riikidega suheldes religioonidevahelist dialoogi; nõuab konkreetseid meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke, usust taganejaid ja ateiste, kes on langenud pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvriks, ning kutsub ELi ja liikmesriike tegelema niisuguste seaduste kehtetuks tunnistamisega; tunneb heameelt ELi pühendumuse üle usu- ja veendumusvabaduse edendamisele rahvusvahelistel foorumitel, sh ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri mandaadi toetamise läbi; toetab täiel määral ELi tava asuda selleteemaliste resolutsioonidega seoses ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel juhtrolli; nõuab konkreetseid meetmeid ja samme ELi usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse suuniste tõhusaks rakendamiseks ja täiustamiseks; on arvamusel, et meetmeid tuleb võtta nii rahvusvahelistel kui ka piirkondlikel foorumitel, säilitades avatud, läbipaistvat ja regulaarset dialoogi usuühenduste ja -kogukondadega, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 17, sh ELi delegatsioonide kaudu; juhib samuti tähelepanu vajadusele tagada ELi töötajate süstemaatiline ja järjepidev koolitus peakorterites ja delegatsioonides; |
| --- | --- |

84.

palub ELil ja liikmesriikidel suurendada oma jõupingutusi, et aidata kaasa religioosse diskrimineerimise kõikide vormide kaotamisele ning edendada kolmandate riikidega suheldes religioonidevahelist dialoogi; nõuab konkreetseid meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke, usust taganejaid ja ateiste, kes on langenud pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvriks, ning kutsub ELi ja liikmesriike tegelema niisuguste seaduste kehtetuks tunnistamisega; tunneb heameelt ELi pühendumuse üle usu- ja veendumusvabaduse edendamisele rahvusvahelistel foorumitel, sh ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri mandaadi toetamise läbi; toetab täiel määral ELi tava asuda selleteemaliste resolutsioonidega seoses ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel juhtrolli; nõuab konkreetseid meetmeid ja samme ELi usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse suuniste tõhusaks rakendamiseks ja täiustamiseks; on arvamusel, et meetmeid tuleb võtta nii rahvusvahelistel kui ka piirkondlikel foorumitel, säilitades avatud, läbipaistvat ja regulaarset dialoogi usuühenduste ja -kogukondadega, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 17, sh ELi delegatsioonide kaudu; juhib samuti tähelepanu vajadusele tagada ELi töötajate süstemaatiline ja järjepidev koolitus peakorterites ja delegatsioonides;

ELi võitlus surmanuhtluse vastu

| 85. | peab kiiduväärseks komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Nõukogu peasekretäri 2014. aasta oktoobri ühisdeklaratsiooni (45), milles kinnitati nende jõulist ja absoluutset vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel; jääb oma seisukohale, et surmanuhtluse ülemaailme kaotamine peaks olema inimõigustega seoses üks ELi keskseid eesmärke; märgib, et kolmandatele riikidele uimastivastase poliitika jaoks antava toetuse puhul tuleks püüelda surmanuhtluse kaotamise poole uimastitega seotud süütegude eest; taotleb, et EL ja liikmesriigid võtaksid seoses 2016. aasta juunis Norras Oslos toimuva surmanuhtlusevastase kuuenda maailmakongressiga ühemõtteliselt sõna surmanuhtluse vastu, võtaksid surmanuhtluse kaotamise vallas veel tõsisemaid kohustusi ning toetaksid selleteemalisi avalikke teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

85.

peab kiiduväärseks komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Nõukogu peasekretäri 2014. aasta oktoobri ühisdeklaratsiooni (45), milles kinnitati nende jõulist ja absoluutset vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel; jääb oma seisukohale, et surmanuhtluse ülemaailme kaotamine peaks olema inimõigustega seoses üks ELi keskseid eesmärke; märgib, et kolmandatele riikidele uimastivastase poliitika jaoks antava toetuse puhul tuleks püüelda surmanuhtluse kaotamise poole uimastitega seotud süütegude eest; taotleb, et EL ja liikmesriigid võtaksid seoses 2016. aasta juunis Norras Oslos toimuva surmanuhtlusevastase kuuenda maailmakongressiga ühemõtteliselt sõna surmanuhtluse vastu, võtaksid surmanuhtluse kaotamise vallas veel tõsisemaid kohustusi ning toetaksid selleteemalisi avalikke teavituskampaaniaid;

| 86. | väljendab oma muret surmaotsuste ja hukkamiste arvu suurenemise pärast kõikjal maailmas; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mõne riigi õigusaktides on endiselt sätestatud surmanuhtlus; peab kahetsusväärseks, et Valgevene on jätkanud pärast kaheaastast katkestust hukkamistega; kordab seepärast uuesti oma üleskutset Valgevenele rakendada surmanuhtluse suhtes moratoorium, mis peaks lõpuks viima surmanuhtluse kaotamiseni; märgib, et kaheksas riigis määratakse surmanuhtlust homoseksuaalsuse eest; |
| --- | --- |

86.

väljendab oma muret surmaotsuste ja hukkamiste arvu suurenemise pärast kõikjal maailmas; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mõne riigi õigusaktides on endiselt sätestatud surmanuhtlus; peab kahetsusväärseks, et Valgevene on jätkanud pärast kaheaastast katkestust hukkamistega; kordab seepärast uuesti oma üleskutset Valgevenele rakendada surmanuhtluse suhtes moratoorium, mis peaks lõpuks viima surmanuhtluse kaotamiseni; märgib, et kaheksas riigis määratakse surmanuhtlust homoseksuaalsuse eest;

| 87. | nõuab kümneid kolmandates riikides hukkamist ootavaid Euroopa kodanikke silmas pidades tungivalt, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid esitaksid suunised kõikehõlmava ja tulemusliku Euroopa surmanuhtluse vastase poliitika väljatöötamiseks, ning et need suunised hõlmaksid tugevaid ja tõhustatud mehhanisme isikute tuvastamise, õigusabi andmise ja diplomaatilise esindatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

87.

nõuab kümneid kolmandates riikides hukkamist ootavaid Euroopa kodanikke silmas pidades tungivalt, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid esitaksid suunised kõikehõlmava ja tulemusliku Euroopa surmanuhtluse vastase poliitika väljatöötamiseks, ning et need suunised hõlmaksid tugevaid ja tõhustatud mehhanisme isikute tuvastamise, õigusabi andmise ja diplomaatilise esindatuse valdkonnas;

| 88. | nõuab, et EL tegeleks edasi surmanuhtlust kohaldavate riikidega, kasutades ära kõiki diplomaatilisi ja koostöövahendeid surmanuhtluse kaotamise kindlustamiseks; kordab lisaks oma nõuet ELile jälgida jätkuvalt hukkamistingimusi riikides, kus kasutatakse endiselt surmanuhtlust; |
| --- | --- |

88.

nõuab, et EL tegeleks edasi surmanuhtlust kohaldavate riikidega, kasutades ära kõiki diplomaatilisi ja koostöövahendeid surmanuhtluse kaotamise kindlustamiseks; kordab lisaks oma nõuet ELile jälgida jätkuvalt hukkamistingimusi riikides, kus kasutatakse endiselt surmanuhtlust;

Võitlus piinamise ja väärkohtlemise vastu

| 89. | on seisukohal, et pärast ÜRO piinamisvastase konventsiooni vastuvõtmise 30. aastapäeva ja arvestades, et piinamist ja väärkohtlemist rakendatakse jätkuvalt kõikjal maailmas, peaks EL suurendama oma jõupingutusi eesmärgiga kaotada need tõsised inimõiguste rikkumised; rõhutab asjaolu, et selliste haavatavate rühmade liikmed nagu lapsed ja naised või etnilised, keelelised või usuvähemused puutuvad kinnipidamisasutustes sagedamini kokku piinamise või väärkohtlemisega, mistõttu tuleb neile erilist tähelepanu pöörata; nõuab seepärast tungivalt, et Euroopa välisteenistus ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegeleksid suuremate poliitiliste kohustuste ja süsteemsema avaliku seisukoha võtmise kaudu jõulisemalt piinamise vastu võitlemise ja muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamisega, kajastades väärtusi ja põhimõtteid, mida EL on kohustunud järgima; soovitab, et Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral ära kõik olemasolevad vahendid, milleks on näiteks piinamist käsitlevad ELi suunised (46); soovitab sellega seoses täiustada pidevalt ekspordi kontrolli mehhanisme ravimite puhul, mida võidakse kasutada hukkamistel või piinamiseks, k.a sihipärane lõppkasutust käsitlev klausel, mis võimaldaks peatada või lõpetada selliste julgeolekuga seotud kaupade edasitoimetamise, mille puhul on selge, et neid saab tegelikult kasutada üksnes surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et pärast ÜRO piinamisvastase konventsiooni vastuvõtmise 30. aastapäeva ja arvestades, et piinamist ja väärkohtlemist rakendatakse jätkuvalt kõikjal maailmas, peaks EL suurendama oma jõupingutusi eesmärgiga kaotada need tõsised inimõiguste rikkumised; rõhutab asjaolu, et selliste haavatavate rühmade liikmed nagu lapsed ja naised või etnilised, keelelised või usuvähemused puutuvad kinnipidamisasutustes sagedamini kokku piinamise või väärkohtlemisega, mistõttu tuleb neile erilist tähelepanu pöörata; nõuab seepärast tungivalt, et Euroopa välisteenistus ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegeleksid suuremate poliitiliste kohustuste ja süsteemsema avaliku seisukoha võtmise kaudu jõulisemalt piinamise vastu võitlemise ja muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamisega, kajastades väärtusi ja põhimõtteid, mida EL on kohustunud järgima; soovitab, et Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral ära kõik olemasolevad vahendid, milleks on näiteks piinamist käsitlevad ELi suunised (46); soovitab sellega seoses täiustada pidevalt ekspordi kontrolli mehhanisme ravimite puhul, mida võidakse kasutada hukkamistel või piinamiseks, k.a sihipärane lõppkasutust käsitlev klausel, mis võimaldaks peatada või lõpetada selliste julgeolekuga seotud kaupade edasitoimetamise, mille puhul on selge, et neid saab tegelikult kasutada üksnes surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks;

| 90. | rõhutab, et mõned riigid ei ole võtnud meetmeid selleks, et täita vajadust põhjalike kavade järele vanglatingimuste parandamiseks; märgib, et on tehtud vähe edusamme selle kindlustamiseks, et vanglad vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ning et kaitstaks vangide õigust elule, füüsilisele puutumatusele ja inimväärikusele; rõhutab vajadust parandada kinnipidamistingimusi, et austada inimõigusi ja asjaolu, et vangistatud isikuid ei tohiks kohelda ega karistada ebainimlikul ega alandaval viisil; |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et mõned riigid ei ole võtnud meetmeid selleks, et täita vajadust põhjalike kavade järele vanglatingimuste parandamiseks; märgib, et on tehtud vähe edusamme selle kindlustamiseks, et vanglad vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ning et kaitstaks vangide õigust elule, füüsilisele puutumatusele ja inimväärikusele; rõhutab vajadust parandada kinnipidamistingimusi, et austada inimõigusi ja asjaolu, et vangistatud isikuid ei tohiks kohelda ega karistada ebainimlikul ega alandaval viisil;

Diskrimineerimine

| 91. | rõhutab siiski, et ühelgi viisil diskrimineerimist, vägivalda, karistamist survestamise teel, piinamist, naiste ja tüdrukute seksuaalset kuritarvitamist, suguelundite moonutamist, laste abielusid, sundabielusid, naistega kauplemist, diskrimineerimist ja sotsiaalset tõrjutust ühiskonnaklassi või päritolu alusel ning koduvägivalda ei saa mitte mingil juhul õigustada ühiskondlike, usuliste või kultuuriliste veendumuste ja tavadega; |
| --- | --- |

91.

rõhutab siiski, et ühelgi viisil diskrimineerimist, vägivalda, karistamist survestamise teel, piinamist, naiste ja tüdrukute seksuaalset kuritarvitamist, suguelundite moonutamist, laste abielusid, sundabielusid, naistega kauplemist, diskrimineerimist ja sotsiaalset tõrjutust ühiskonnaklassi või päritolu alusel ning koduvägivalda ei saa mitte mingil juhul õigustada ühiskondlike, usuliste või kultuuriliste veendumuste ja tavadega;

| 92. | mõistab kindlalt hukka diskrimineerimise kõik vormid, sealhulgas rassil, nahavärvusel, sool, seksuaalsel sättumusel, sooidentiteedil, keelel, kultuuril, usutunnistusel või uskumusel, sotsiaalsel päritolul, kastikuuluvusel, sünnipäral, vanusel, puuetel või muul seisundil põhineva diskrimineerimise; nõuab tungivalt, et EL tugevdaks oma jõupingutusi diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia kõikide vormide kaotamiseks inimõigustealaste ja poliitiliste dialoogide, ELi delegatsioonide töö ja avaliku diplomaatia kaudu; nõuab samuti tungivalt, et EL edendaks jätkuvalt kõikide seda eesmärki toetavate ÜRO konventsioonide, näiteks rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimist ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

92.

mõistab kindlalt hukka diskrimineerimise kõik vormid, sealhulgas rassil, nahavärvusel, sool, seksuaalsel sättumusel, sooidentiteedil, keelel, kultuuril, usutunnistusel või uskumusel, sotsiaalsel päritolul, kastikuuluvusel, sünnipäral, vanusel, puuetel või muul seisundil põhineva diskrimineerimise; nõuab tungivalt, et EL tugevdaks oma jõupingutusi diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia kõikide vormide kaotamiseks inimõigustealaste ja poliitiliste dialoogide, ELi delegatsioonide töö ja avaliku diplomaatia kaudu; nõuab samuti tungivalt, et EL edendaks jätkuvalt kõikide seda eesmärki toetavate ÜRO konventsioonide, näiteks rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimist ja täielikku rakendamist;

LGBTI õigused

| 93. | on arvamusel, et EL peaks jätkama oma jõupingutusi lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) õiguste austamise tõhustamiseks kooskõlas ELi vastasisuliste suunistega (47); soovitab suuniseid kohaldada, k.a kolmandates riikides töötava ELi personali koolitamise kaudu; peab kahetsusväärseks, et 75 riigis on homoseksuaalsus endiselt kriminaalkorras karistatav ning nendest kaheksas riigis on selle eest ette nähtud surmanuhtlus, ning on veendunud, et tavad ja vägivallaaktid üksikisikute vastu, mida pannakse toime nende seksuaalse sättumuse tõttu, ei tohiks jääda karistamata; toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku jätkuvat tööd nende diskrimineerivate seaduste vastu võitlemisel ning ÜRO teiste organite tööd selles valdkonnas; tunneb muret piirangute üle, mida seatakse LGBTI inimõiguste kaitsjate põhivabadustele, ning nõuab, et EL suurendaks neile antavat toetust; märgib, et LGBTI põhiõigusi austatakse tõenäolisemalt, kui neil on juurdepääs õiguslikele institutsioonidele, milleks võib näiteks olla registreeritud kooselu või abielu; |
| --- | --- |

93.

on arvamusel, et EL peaks jätkama oma jõupingutusi lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) õiguste austamise tõhustamiseks kooskõlas ELi vastasisuliste suunistega (47); soovitab suuniseid kohaldada, k.a kolmandates riikides töötava ELi personali koolitamise kaudu; peab kahetsusväärseks, et 75 riigis on homoseksuaalsus endiselt kriminaalkorras karistatav ning nendest kaheksas riigis on selle eest ette nähtud surmanuhtlus, ning on veendunud, et tavad ja vägivallaaktid üksikisikute vastu, mida pannakse toime nende seksuaalse sättumuse tõttu, ei tohiks jääda karistamata; toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku jätkuvat tööd nende diskrimineerivate seaduste vastu võitlemisel ning ÜRO teiste organite tööd selles valdkonnas; tunneb muret piirangute üle, mida seatakse LGBTI inimõiguste kaitsjate põhivabadustele, ning nõuab, et EL suurendaks neile antavat toetust; märgib, et LGBTI põhiõigusi austatakse tõenäolisemalt, kui neil on juurdepääs õiguslikele institutsioonidele, milleks võib näiteks olla registreeritud kooselu või abielu;

| 94. | rõhutab, et kolmandate riikide vähemuste kogukondadel on konkreetsed vajadused ja et vaja on edendada nende kogukondade täielikku võrdsust majanduse, ühiskonna, poliitika ja kultuurielu kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et kolmandate riikide vähemuste kogukondadel on konkreetsed vajadused ja et vaja on edendada nende kogukondade täielikku võrdsust majanduse, ühiskonna, poliitika ja kultuurielu kõigis valdkondades;

Kastikuuluvuse alusel diskrimineerimine

| 95. | võtab suure murega teadmiseks kastikuuluvuse alusel diskrimineerimise ulatuse ja tagajärjed ning kastikuuluvuse alusel toimuvate inimõiguste rikkumiste põlistamise, k.a õigussüsteemile või tööle juurdepääsu keelamine, jätkuv segregatsioon, vaesus ja häbimärgistamine; nõuab, et võetaks vastu ELi vahend kastikuuluvuse alusel diskrimineerimise ennetamiseks ja kaotamiseks; soovitab seda teemat peavoolustada Euroopa välisteenistuse ja komisjoni suunistes ning tegevuskavades, eelkõige ELi võitluses diskrimineerimise kõigi vormide vastu ning jõupingutustes naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja kõigi diskrimineerimise vormide vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

95.

võtab suure murega teadmiseks kastikuuluvuse alusel diskrimineerimise ulatuse ja tagajärjed ning kastikuuluvuse alusel toimuvate inimõiguste rikkumiste põlistamise, k.a õigussüsteemile või tööle juurdepääsu keelamine, jätkuv segregatsioon, vaesus ja häbimärgistamine; nõuab, et võetaks vastu ELi vahend kastikuuluvuse alusel diskrimineerimise ennetamiseks ja kaotamiseks; soovitab seda teemat peavoolustada Euroopa välisteenistuse ja komisjoni suunistes ning tegevuskavades, eelkõige ELi võitluses diskrimineerimise kõigi vormide vastu ning jõupingutustes naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja kõigi diskrimineerimise vormide vastu võitlemisel;

Puudega inimeste õigused

| 96. | väljendab heameelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise üle; kordab, kui tähtis on tõhus rakendamine nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide poolt; toonitab eelkõige vajadust edendada tõhusalt kõigis ELi asjaomastes poliitikavaldkondades, kaasa arvatud arengukoostöös, üldise juurdepääsu põhimõtet ja puudega inimeste kõiki õigusi, ning rõhutab antud teema ettekirjutavat ja horisontaalset iseloomu; |
| --- | --- |

96.

väljendab heameelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise üle; kordab, kui tähtis on tõhus rakendamine nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide poolt; toonitab eelkõige vajadust edendada tõhusalt kõigis ELi asjaomastes poliitikavaldkondades, kaasa arvatud arengukoostöös, üldise juurdepääsu põhimõtet ja puudega inimeste kõiki õigusi, ning rõhutab antud teema ettekirjutavat ja horisontaalset iseloomu;

| 97. | innustab komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat toetama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimis- ja rakendusprotsessi nendes riikides, kus seda ei ole veel ratifitseeritud või rakendatud; |
| --- | --- |

97.

innustab komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat toetama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimis- ja rakendusprotsessi nendes riikides, kus seda ei ole veel ratifitseeritud või rakendatud;

| 98. | rõhutab, et rahvusvaheline kogukond peab puudega naiste olukorda esmatähtsaks; tuletab meelde ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo järeldusi selle kohta, et puudega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla probleemi käsitlevaid poliitilisi meetmeid ja tegevuskavu tuleks välja töötada tihedas koostöös puudega isikutega, tunnustades nende sõltumatust, ja puudega inimeste organisatsioonidega; rõhutab, et vaja on korrapärast järelevalvet institutsioonide üle ja asjakohast koolitust hooldajatele; palub ELil kaasata puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemine oma välistegevusse ning koostöö- ja arenguabi poliitikasse, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendisse; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et rahvusvaheline kogukond peab puudega naiste olukorda esmatähtsaks; tuletab meelde ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo järeldusi selle kohta, et puudega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla probleemi käsitlevaid poliitilisi meetmeid ja tegevuskavu tuleks välja töötada tihedas koostöös puudega isikutega, tunnustades nende sõltumatust, ja puudega inimeste organisatsioonidega; rõhutab, et vaja on korrapärast järelevalvet institutsioonide üle ja asjakohast koolitust hooldajatele; palub ELil kaasata puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemine oma välistegevusse ning koostöö- ja arenguabi poliitikasse, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendisse;

Naiste ja tütarlaste õigused

| 99. | tuletab meelde, et 2014. aastal anti Sahharovi auhind dr Denis Mukwegele seksuaalvägivalla ohvrite kindlameelse aitamise ning naiste ja tütarlaste õiguste järjepideva edendamise eest, mis suurendas teadlikkust vägivalla kasutamisest ning naiste, tütarlaste ja laste suguelundite moonutamisest sõjarelvana; mõistab sügavalt hukka naiste, tütarlaste ja laste väärkohtlemise ja nendevastase vägivalla kõik vormid, eriti seksuaalse vägivalla kasutamise sõjarelvana, ning naiste suguelundite moonutamise, laste, varajased ja sundabielud, seksuaalorjuse, abielusisese vägistamise, ning muud kahjulikud tavad; toonitab, et konfliktide käigus väärkoheldud naistel, tütarlastel ja lastel peab olema juurdepääs tervishoiule ja psühholoogilisele toele, kooskõlas rahvusvahelise õigusega; võtab sellega seoses teadmiseks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kirja, milles käsitleti humanitaarabipoliitikat, eelkõige seksuaalvägivalla ennetamist ning konfliktiolukordades vägistatud naistele nõuetekohase abi ning tervishoiu- ja psühholoogilise toe teenustele juurdepääsu pakkumist; kutsub kõiki Euroopa Nõukogu liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima Istanbuli konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise kohta; |
| --- | --- |

99.

tuletab meelde, et 2014. aastal anti Sahharovi auhind dr Denis Mukwegele seksuaalvägivalla ohvrite kindlameelse aitamise ning naiste ja tütarlaste õiguste järjepideva edendamise eest, mis suurendas teadlikkust vägivalla kasutamisest ning naiste, tütarlaste ja laste suguelundite moonutamisest sõjarelvana; mõistab sügavalt hukka naiste, tütarlaste ja laste väärkohtlemise ja nendevastase vägivalla kõik vormid, eriti seksuaalse vägivalla kasutamise sõjarelvana, ning naiste suguelundite moonutamise, laste, varajased ja sundabielud, seksuaalorjuse, abielusisese vägistamise, ning muud kahjulikud tavad; toonitab, et konfliktide käigus väärkoheldud naistel, tütarlastel ja lastel peab olema juurdepääs tervishoiule ja psühholoogilisele toele, kooskõlas rahvusvahelise õigusega; võtab sellega seoses teadmiseks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kirja, milles käsitleti humanitaarabipoliitikat, eelkõige seksuaalvägivalla ennetamist ning konfliktiolukordades vägistatud naistele nõuetekohase abi ning tervishoiu- ja psühholoogilise toe teenustele juurdepääsu pakkumist; kutsub kõiki Euroopa Nõukogu liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima Istanbuli konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise kohta;

| 100. | rõhutab, et Euroopa välisteenistus peab vahetama häid tavasid, võitlemaks selle vastu, et seksuaalvägivallaga seotud kuritegude ohvritel puudub juurdepääs õigusemõistmisele; mõistab kindlalt hukka asjaolu, et kolmandates riikides puudub naistel juurdepääs õigusemõistmisele, eriti kui nad on langenud soolise vägivalla ohvriks; palub, et komisjon võtaks endale aktiivse rolli nende süütegude eest vastutusele võtmisel kolmandates riikides ning teatavatel juhtudel ka liikmesriikides; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd Euroopa välisteenistusega, et parandada ohvritele kättesaadavat toetust, kaasata soolisse vägivalda sekkumine ELi humanitaartegevusse ning pidada esmatähtsaks sellist ELi humanitaartegevust, mis on suunatud konfliktiolukorras toime pandava soolise vägivalla ja seksuaalvägivalla probleemidele; kiidab heaks ELi kohustuse võtta 2014. aasta juunis Londonis toimunud konfliktiolukorras toime pandava seksuaalvägivalla lõpetamise teemalise ülemaailmse tippkohtumisega seoses järelmeetmeid ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon võtaks konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et Euroopa välisteenistus peab vahetama häid tavasid, võitlemaks selle vastu, et seksuaalvägivallaga seotud kuritegude ohvritel puudub juurdepääs õigusemõistmisele; mõistab kindlalt hukka asjaolu, et kolmandates riikides puudub naistel juurdepääs õigusemõistmisele, eriti kui nad on langenud soolise vägivalla ohvriks; palub, et komisjon võtaks endale aktiivse rolli nende süütegude eest vastutusele võtmisel kolmandates riikides ning teatavatel juhtudel ka liikmesriikides; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd Euroopa välisteenistusega, et parandada ohvritele kättesaadavat toetust, kaasata soolisse vägivalda sekkumine ELi humanitaartegevusse ning pidada esmatähtsaks sellist ELi humanitaartegevust, mis on suunatud konfliktiolukorras toime pandava soolise vägivalla ja seksuaalvägivalla probleemidele; kiidab heaks ELi kohustuse võtta 2014. aasta juunis Londonis toimunud konfliktiolukorras toime pandava seksuaalvägivalla lõpetamise teemalise ülemaailmse tippkohtumisega seoses järelmeetmeid ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon võtaks konkreetseid meetmeid;

| 101. | peab kahetsusväärseks, et paljudes riikides puuduvad soolise vägivalla ennetamise poliitika ja ohvriabi ning paljud õigusrikkujad jäetakse karistamata; palub, et Euroopa välisteenistus vahetaks kolmandate riikidega häid tavasid õigusloomemenetluste ning politseinike, kohtutöötajate ja ametnike koolitusprogrammide vallas; nõuab ELilt tungivalt kolmandates riikides inimõiguste kaitsmise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist ning tiheda koostöö tegemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO, OECD, ÜRO ja Aafrika Liit, et luua sünergia ning edendada naiste võimestamist; |
| --- | --- |

101.

peab kahetsusväärseks, et paljudes riikides puuduvad soolise vägivalla ennetamise poliitika ja ohvriabi ning paljud õigusrikkujad jäetakse karistamata; palub, et Euroopa välisteenistus vahetaks kolmandate riikidega häid tavasid õigusloomemenetluste ning politseinike, kohtutöötajate ja ametnike koolitusprogrammide vallas; nõuab ELilt tungivalt kolmandates riikides inimõiguste kaitsmise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist ning tiheda koostöö tegemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO, OECD, ÜRO ja Aafrika Liit, et luua sünergia ning edendada naiste võimestamist;

| 102. | väljendab tõsist muret soolise vägivalla kasvu pärast paljudes maailma paikades ning üldise vägivalla ja süsteemse diskrimineerimisega seoses feminitsiidi juhtumite sagenemise pärast Ladina-Ameerikas; mõistab sügavalt hukka igasuguse soolise vägivalla ja tülgastavad feminitsiidikuriteod ning nende kuritegude toimepanemise osas valitseva karistamatuse, mis võib õhutada veelgi suuremat vägivalda ja tapmisi; |
| --- | --- |

102.

väljendab tõsist muret soolise vägivalla kasvu pärast paljudes maailma paikades ning üldise vägivalla ja süsteemse diskrimineerimisega seoses feminitsiidi juhtumite sagenemise pärast Ladina-Ameerikas; mõistab sügavalt hukka igasuguse soolise vägivalla ja tülgastavad feminitsiidikuriteod ning nende kuritegude toimepanemise osas valitseva karistamatuse, mis võib õhutada veelgi suuremat vägivalda ja tapmisi;

| 103. | väljendab sügavat muret Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrites viibivate naiste ja tütarlaste võimalike inimõiguste rikkumiste pärast, sealhulgas teatavaks saanud seksuaalse vägivalla ning naiste ja tütarlaste ebavõrdse kohtlemise juhtumite pärast; palub, et Euroopa välisteenistus avaldaks kolmandatele riikidele survet rangemate eeskirjade ja heade tavade rakendamiseks, et teha lõpp mis tahes soost pagulaste ebavõrdsusele; |
| --- | --- |

103.

väljendab sügavat muret Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrites viibivate naiste ja tütarlaste võimalike inimõiguste rikkumiste pärast, sealhulgas teatavaks saanud seksuaalse vägivalla ning naiste ja tütarlaste ebavõrdse kohtlemise juhtumite pärast; palub, et Euroopa välisteenistus avaldaks kolmandatele riikidele survet rangemate eeskirjade ja heade tavade rakendamiseks, et teha lõpp mis tahes soost pagulaste ebavõrdsusele;

| 104. | mõistab hukka tõsiasja, et pool maailma rahvastikust kannatab töötasuga seotud diskrimineerimise all ning et naised teenivad ülemaailmselt 60–90 % meeste keskmisest sissetulekust; |
| --- | --- |

104.

mõistab hukka tõsiasja, et pool maailma rahvastikust kannatab töötasuga seotud diskrimineerimise all ning et naised teenivad ülemaailmselt 60–90 % meeste keskmisest sissetulekust;

| 105. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat edendama jätkuvalt naiste ja tütarlaste poliitilist ja majanduslikku võimestamist, peavoolustades soolise võrdõiguslikkuse oma kõikides välispoliitika valdkondades ja programmides, k.a arvatud struktureeritud dialoogid kolmandate riikidega, tõstatades avalikult sooga seotud küsimusi ning tagades selleks piisavate vahendite olemasolu; märgib positiivsena ära uue soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise raamistiku aastateks 2016–2020 (48); rõhutab vajadust keskenduda horisontaalsele sambale, et komisjon ja Euroopa välisteenistus saaksid täita tõhusamalt ELi kohustust tugevdada naiste ja tütarlaste õigusi välissuhete kaudu; |
| --- | --- |

105.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat edendama jätkuvalt naiste ja tütarlaste poliitilist ja majanduslikku võimestamist, peavoolustades soolise võrdõiguslikkuse oma kõikides välispoliitika valdkondades ja programmides, k.a arvatud struktureeritud dialoogid kolmandate riikidega, tõstatades avalikult sooga seotud küsimusi ning tagades selleks piisavate vahendite olemasolu; märgib positiivsena ära uue soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise raamistiku aastateks 2016–2020 (48); rõhutab vajadust keskenduda horisontaalsele sambale, et komisjon ja Euroopa välisteenistus saaksid täita tõhusamalt ELi kohustust tugevdada naiste ja tütarlaste õigusi välissuhete kaudu;

| 106. | taunib soolise võrdõiguslikkuse puudumist poliitikailmas; tuletab meelde, et naised ja mehed on võrdõiguslikud ning neil peaksid olema samad poliitilised õigused ja kodanikuvabadused, ning taunib samuti tõsiasja, et naised on majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises otsustusprotsessis alaesindatud; rõhutab vajadust tõhusate kaitsemehhanismide järele naisinimõiguslaste jaoks; soovitab kvoodisüsteemi kasutuselevõttu, mis aitaks edendada naiste osalemist poliitilistes organites ja demokraatlikus protsessis, eriti kandidaatidena; |
| --- | --- |

106.

taunib soolise võrdõiguslikkuse puudumist poliitikailmas; tuletab meelde, et naised ja mehed on võrdõiguslikud ning neil peaksid olema samad poliitilised õigused ja kodanikuvabadused, ning taunib samuti tõsiasja, et naised on majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises otsustusprotsessis alaesindatud; rõhutab vajadust tõhusate kaitsemehhanismide järele naisinimõiguslaste jaoks; soovitab kvoodisüsteemi kasutuselevõttu, mis aitaks edendada naiste osalemist poliitilistes organites ja demokraatlikus protsessis, eriti kandidaatidena;

| 107. | palub, et EL jätkaks naiste majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise võimestamise toetamist vahendina, mis edendab nende õiguste ja põhivabaduste nõuetekohast teostamist, ning peaks esmatähtsaks tütarlaste, sealhulgas vaeseimatest ja tõrjutumatest kogukondadest pärit tütarlaste juurdepääsu kvaliteetsele haridusele; nõuab naiste kutsehariduse toetamist, kutseõppe ulatuslikuma kasutamise tagamist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, kolmandate riikide haridusvaldkonna spetsialistide jaoks soolise võrdõiguslikkuse koolitusprogrammide väljatöötamist ning meetmete võtmist selleks, et vältida stereotüüpide kinnistamist õppematerjalide kaudu; nõuab tungivalt, et EL peaks seda esmatähtsat eesmärki silmas kogu oma diplomaatilises ning kaubandus- ja arengualases koostöös; |
| --- | --- |

107.

palub, et EL jätkaks naiste majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise võimestamise toetamist vahendina, mis edendab nende õiguste ja põhivabaduste nõuetekohast teostamist, ning peaks esmatähtsaks tütarlaste, sealhulgas vaeseimatest ja tõrjutumatest kogukondadest pärit tütarlaste juurdepääsu kvaliteetsele haridusele; nõuab naiste kutsehariduse toetamist, kutseõppe ulatuslikuma kasutamise tagamist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, kolmandate riikide haridusvaldkonna spetsialistide jaoks soolise võrdõiguslikkuse koolitusprogrammide väljatöötamist ning meetmete võtmist selleks, et vältida stereotüüpide kinnistamist õppematerjalide kaudu; nõuab tungivalt, et EL peaks seda esmatähtsat eesmärki silmas kogu oma diplomaatilises ning kaubandus- ja arengualases koostöös;

| 108. | rõhutab vajadust tagada pagulaslaagrites, konfliktipiirkondades ning äärmisest vaesusest ja sellistest äärmuslikest keskkonnatingimustest nagu põud ja üleujutused mõjutatud piirkondades tütarlastele haridustee jätkamise võimalus; |
| --- | --- |

108.

rõhutab vajadust tagada pagulaslaagrites, konfliktipiirkondades ning äärmisest vaesusest ja sellistest äärmuslikest keskkonnatingimustest nagu põud ja üleujutused mõjutatud piirkondades tütarlastele haridustee jätkamise võimalus;

| 109. | ergutab ELi peavoolustama ÜJKP operatsioonides ja ÜRO rahutagamise struktuurides jätkuvalt naiste ja tütarlaste toetamist ning jätkama oma jõupingutusi naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325(2000) (49) ja 1820(2008) (50) rakendamiseks ja tugevdamiseks; palub sellega seoses ELil toetada rahvusvahelisel tasandil lisaväärtuse tunnustamist, mis tuleneb naiste osalemisest konfliktide ennetamises ja lahendamises, samuti rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabi andmises ning konfliktijärgses ülesehitamises ja demokraatlikus üleminekus, mille tulemuseks on püsivad ja stabiilsed poliitilised lahendused; toonitab samuti seda, kui tähtis on tagada naiste jaoks kõik inimõigused ning aidata kaasa nende võimestamisele, k.a 2015. aasta järgse tegevuskava raamistikus ning Pekingi tegevusprogrammi ja Istanbuli konventsiooni abil; tunneb heameelt ELi toetuse üle ÜRO resolutsioonidele, mis käsitlevad sooküsimusi, eelkõige seoses sõna- ja arvamusvabaduse rolliga naiste võimestamises; märgib positiivsena ära ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni 59. istungjärgu järeldused (51); |
| --- | --- |

109.

ergutab ELi peavoolustama ÜJKP operatsioonides ja ÜRO rahutagamise struktuurides jätkuvalt naiste ja tütarlaste toetamist ning jätkama oma jõupingutusi naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325(2000) (49) ja 1820(2008) (50) rakendamiseks ja tugevdamiseks; palub sellega seoses ELil toetada rahvusvahelisel tasandil lisaväärtuse tunnustamist, mis tuleneb naiste osalemisest konfliktide ennetamises ja lahendamises, samuti rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabi andmises ning konfliktijärgses ülesehitamises ja demokraatlikus üleminekus, mille tulemuseks on püsivad ja stabiilsed poliitilised lahendused; toonitab samuti seda, kui tähtis on tagada naiste jaoks kõik inimõigused ning aidata kaasa nende võimestamisele, k.a 2015. aasta järgse tegevuskava raamistikus ning Pekingi tegevusprogrammi ja Istanbuli konventsiooni abil; tunneb heameelt ELi toetuse üle ÜRO resolutsioonidele, mis käsitlevad sooküsimusi, eelkõige seoses sõna- ja arvamusvabaduse rolliga naiste võimestamises; märgib positiivsena ära ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni 59. istungjärgu järeldused (51);

| 110. | palub komisjonil võtta ELi kõikide valimisvaatlusmissioonide puhul süstemaatiliselt konkreetseid meetmeid, et suurendada naiste osalemist valimisprotsessides kooskõlas asjaomase valdkonna ELi suunistega, võttes arvesse järeldusi, millele jõuti 2014. aasta aprillis Brüsselis toimunud valimiste valdkonna tippekspertide seminaril, ning eelmiste missioonide kogemustest õpitut; |
| --- | --- |

110.

palub komisjonil võtta ELi kõikide valimisvaatlusmissioonide puhul süstemaatiliselt konkreetseid meetmeid, et suurendada naiste osalemist valimisprotsessides kooskõlas asjaomase valdkonna ELi suunistega, võttes arvesse järeldusi, millele jõuti 2014. aasta aprillis Brüsselis toimunud valimiste valdkonna tippekspertide seminaril, ning eelmiste missioonide kogemustest õpitut;

| 111. | väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse tehtud jõupingutuste üle kolmandates riikides, et kiirendada naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni, Pekingi tegevusprogrammi ning rahvastikku ja arengut käsitleva Kairo deklaratsiooni raames võetud naiste õiguste valdkonnaga seotud kohustuste ja lubaduste täitmist 2015. aasta järgses arengukavas; |
| --- | --- |

111.

väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse tehtud jõupingutuste üle kolmandates riikides, et kiirendada naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni, Pekingi tegevusprogrammi ning rahvastikku ja arengut käsitleva Kairo deklaratsiooni raames võetud naiste õiguste valdkonnaga seotud kohustuste ja lubaduste täitmist 2015. aasta järgses arengukavas;

| 112. | rõhutab, et oluline on hoiduda õõnestamast Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule, mis on põhiline inimõigus, ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste kaitset; rõhutab tõsiasja, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste üleüldine austamine ning juurdepääs asjaomastele teenustele aitavad vähendada väikelaste ja emade suremust; juhib tähelepanu sellele, et pereplaneerimine, emade tervis, rasestumisvastaste vahendite lihtne kättesaadavus ja ohutu abort on olulised tegurid, mis võimaldavad säästa naiste elu ning aitavad neil oma elu vägistamise ohvriks sattumise järel uuesti üles ehitada; rõhutab vajadust seada need poliitikavaldkonnad kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse; |
| --- | --- |

112.

rõhutab, et oluline on hoiduda õõnestamast Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule, mis on põhiline inimõigus, ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste kaitset; rõhutab tõsiasja, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste üleüldine austamine ning juurdepääs asjaomastele teenustele aitavad vähendada väikelaste ja emade suremust; juhib tähelepanu sellele, et pereplaneerimine, emade tervis, rasestumisvastaste vahendite lihtne kättesaadavus ja ohutu abort on olulised tegurid, mis võimaldavad säästa naiste elu ning aitavad neil oma elu vägistamise ohvriks sattumise järel uuesti üles ehitada; rõhutab vajadust seada need poliitikavaldkonnad kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse;

| 113. | peab alaealiste abiellumist põhiliste inimõiguste rikkumiseks, mis mõjutab abielluvate tütarlaste kõiki eluaspekte, kuna seab ohtu nende haridustee ja piirab seega nende tulevikuväljavaateid, ohustab nende tervist ning suurendab ohtu, et nad satuvad vägivalla ja kuritarvitamise ohvriks; |
| --- | --- |

113.

peab alaealiste abiellumist põhiliste inimõiguste rikkumiseks, mis mõjutab abielluvate tütarlaste kõiki eluaspekte, kuna seab ohtu nende haridustee ja piirab seega nende tulevikuväljavaateid, ohustab nende tervist ning suurendab ohtu, et nad satuvad vägivalla ja kuritarvitamise ohvriks;

| 114. | on sügavalt mures selle pärast, et „pruut kirja teel“ praktika on alates 1980ndatest aastatest murettekitavalt kasvanud; võtab murelikult teadmiseks mitmed dokumenteeritud juhtumid, kus nn kirja teel leitud pruudina abiellunud naised on pärast abiellumist sattunud kallaletungi ja/või mõrva ohvriks; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et „pruut kirja teel“ veebisaitidel on näha märkimisväärselt paljusid alaealisi tütarlapsi, ning rõhutab, et kui lapsi kasutatakse seksuaalsel eesmärgil ära, tuleb seda käsitleda laste kuritarvitamisena; |
| --- | --- |

114.

on sügavalt mures selle pärast, et „pruut kirja teel“ praktika on alates 1980ndatest aastatest murettekitavalt kasvanud; võtab murelikult teadmiseks mitmed dokumenteeritud juhtumid, kus nn kirja teel leitud pruudina abiellunud naised on pärast abiellumist sattunud kallaletungi ja/või mõrva ohvriks; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et „pruut kirja teel“ veebisaitidel on näha märkimisväärselt paljusid alaealisi tütarlapsi, ning rõhutab, et kui lapsi kasutatakse seksuaalsel eesmärgil ära, tuleb seda käsitleda laste kuritarvitamisena;

| 115. | mõistab hukka asendusemaduse, mis kahjustab naiste inimväärikust, sest nende keha ja paljunemisfunktsioone kasutatakse kaubana; on arvamusel, et rasedusega seotud asendusemadus, mis hõlmab paljunemiseesmärgil inimkeha kasutamist rahalise või muu hüve saamiseks ning eelkõige arengumaade haavatavate naiste kasutamine tuleks keelata ja seda tuleks käsitleda kiiremas korras kõigis inimõigusi käsitlevates dokumentides; |
| --- | --- |

115.

mõistab hukka asendusemaduse, mis kahjustab naiste inimväärikust, sest nende keha ja paljunemisfunktsioone kasutatakse kaubana; on arvamusel, et rasedusega seotud asendusemadus, mis hõlmab paljunemiseesmärgil inimkeha kasutamist rahalise või muu hüve saamiseks ning eelkõige arengumaade haavatavate naiste kasutamine tuleks keelata ja seda tuleks käsitleda kiiremas korras kõigis inimõigusi käsitlevates dokumentides;

Laste õigused

| 116. | kinnitab uuesti, et on hädavajalik ratifitseerida üldiselt ÜRO lapse õiguse konventsioon ja selle fakultatiivprotokollid ning neid tõhusalt rakendada; palub kõikidel riikidel võtta endale kohustus kaotada laste tööjõu kõige rängemad vormid, mis on määratletud ILO konventsiooni nr 182 artiklis 3, nende seas laste orjus, lastega kaubitsemine, lasteprostitutsioon ja ohtlik töö, mis mõjutab laste füüsilist ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

116.

kinnitab uuesti, et on hädavajalik ratifitseerida üldiselt ÜRO lapse õiguse konventsioon ja selle fakultatiivprotokollid ning neid tõhusalt rakendada; palub kõikidel riikidel võtta endale kohustus kaotada laste tööjõu kõige rängemad vormid, mis on määratletud ILO konventsiooni nr 182 artiklis 3, nende seas laste orjus, lastega kaubitsemine, lasteprostitutsioon ja ohtlik töö, mis mõjutab laste füüsilist ja vaimset tervist;

| 117. | tunnustab 2014. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldusi laste õiguste edendamise ja kaitse kohta (52) ning nõuab, et EL toetaks jätkuvalt partnerriike lastevastase vägivalla kõikide vormidega, sh seksuaalse ärakasutamisega võitlemisel ja laste õiguste kaitsmisega seotud suutlikkuse suurendamisel; tunneb heameelt selle üle, et 2014. aastal võeti ülemaailmselt kasutusele ELi ja UNICEFi töövahend „Lapse õiguste käsiraamat“ (53); võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2014. aasta mai avalduse, milles käsitleti sugukaksiklastest laste õigusi; |
| --- | --- |

117.

tunnustab 2014. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldusi laste õiguste edendamise ja kaitse kohta (52) ning nõuab, et EL toetaks jätkuvalt partnerriike lastevastase vägivalla kõikide vormidega, sh seksuaalse ärakasutamisega võitlemisel ja laste õiguste kaitsmisega seotud suutlikkuse suurendamisel; tunneb heameelt selle üle, et 2014. aastal võeti ülemaailmselt kasutusele ELi ja UNICEFi töövahend „Lapse õiguste käsiraamat“ (53); võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2014. aasta mai avalduse, milles käsitleti sugukaksiklastest laste õigusi;

| 118. | kordab oma taotlust, et komisjon teeks ettepaneku tervikliku lapse õiguste strateegia ja tegevuskava kohta järgmiseks viieks aastaks, et tähtsustada laste õigusi ELi välispoliitikas, toetades ELi jõupingutusi edendada laste õigusi, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiuteenustele ja haridusele, tagades relvastatud rühmitustesse värvatud laste rehabiliteerimise ja taasintegreerimise, kaotades laste tööjõu kasutamise, piinamise, laste nõidumises süüdistamise probleemi, inimkaubanduse, laste abielud ja seksuaalse ärakasutamise, ning aidates lapsi relvastatud konfliktides ja tagades nende juurdepääsu haridusele konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites; palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident annaks parlamendile ELi lastele keskenduva välistegevuse tulemuste kohta igal aastal aru; kiidab kampaaniat „Lapsed, mitte sõdurid“ (Children, Not Soldiers), ning kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama oma toetust, et saavutada 2016. aastaks eesmärk lõpetada laste värbamine valitsuste relvajõudude poolt ja kasutamine konfliktides; |
| --- | --- |

118.

kordab oma taotlust, et komisjon teeks ettepaneku tervikliku lapse õiguste strateegia ja tegevuskava kohta järgmiseks viieks aastaks, et tähtsustada laste õigusi ELi välispoliitikas, toetades ELi jõupingutusi edendada laste õigusi, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiuteenustele ja haridusele, tagades relvastatud rühmitustesse värvatud laste rehabiliteerimise ja taasintegreerimise, kaotades laste tööjõu kasutamise, piinamise, laste nõidumises süüdistamise probleemi, inimkaubanduse, laste abielud ja seksuaalse ärakasutamise, ning aidates lapsi relvastatud konfliktides ja tagades nende juurdepääsu haridusele konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites; palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident annaks parlamendile ELi lastele keskenduva välistegevuse tulemuste kohta igal aastal aru; kiidab kampaaniat „Lapsed, mitte sõdurid“ (Children, Not Soldiers), ning kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama oma toetust, et saavutada 2016. aastaks eesmärk lõpetada laste värbamine valitsuste relvajõudude poolt ja kasutamine konfliktides;

| 119. | tunneb heameelt ELi koostöö üle UNICEFiga, mille tulemusel loodi töövahend lapse õiguste peavoolustamiseks arengukoostöös ning toetatakse peamisi aastatuhande arengueesmärke ja lastekaitseprogramme laste õiguste tagamiseks eelkõige ebastabiilsetes tingimustes, samuti tunneb heameelt koostöö üle ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooniga Lähis-Idas (UNRWA); |
| --- | --- |

119.

tunneb heameelt ELi koostöö üle UNICEFiga, mille tulemusel loodi töövahend lapse õiguste peavoolustamiseks arengukoostöös ning toetatakse peamisi aastatuhande arengueesmärke ja lastekaitseprogramme laste õiguste tagamiseks eelkõige ebastabiilsetes tingimustes, samuti tunneb heameelt koostöö üle ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooniga Lähis-Idas (UNRWA);

| 120. | tunnustab ELi aktiivset koostööd mitme majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööriga, sealhulgas eriraportööriga, kes tegeleb inimõigusega ohutule joogiveele ja sanitaartingimustele, eriraportööriga, kes tegeleb õigusega saada haridust, eriraportööriga, kes tegeleb õigusega toidule, eriraportööriga, kes tegeleb äärmise vaesuse ja inimõigustega, ning eriraportööriga, kes tegeleb nõuetekohaste eluasemetega; märgib positiivsena ära asjaolu, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi mitmeaastases sihtprogrammis aastateks 2014–2017 on tugevdatud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tegevuse soodustamist; sihtprogrammi eesmärk on muu hulgas aidata tugevdada ametiühinguid, suurendada palgaküsimustega seotud teadlikkust, kaitsta maapärandit, edendada sotsiaalset integratsiooni majandusliku võimestamise kaudu ning vähendada majanduslikku diskrimineerimist ja töökohal esinevat vägivalda; |
| --- | --- |

120.

tunnustab ELi aktiivset koostööd mitme majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööriga, sealhulgas eriraportööriga, kes tegeleb inimõigusega ohutule joogiveele ja sanitaartingimustele, eriraportööriga, kes tegeleb õigusega saada haridust, eriraportööriga, kes tegeleb õigusega toidule, eriraportööriga, kes tegeleb äärmise vaesuse ja inimõigustega, ning eriraportööriga, kes tegeleb nõuetekohaste eluasemetega; märgib positiivsena ära asjaolu, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi mitmeaastases sihtprogrammis aastateks 2014–2017 on tugevdatud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tegevuse soodustamist; sihtprogrammi eesmärk on muu hulgas aidata tugevdada ametiühinguid, suurendada palgaküsimustega seotud teadlikkust, kaitsta maapärandit, edendada sotsiaalset integratsiooni majandusliku võimestamise kaudu ning vähendada majanduslikku diskrimineerimist ja töökohal esinevat vägivalda;

Demokraatia tugevdamine kõikjal maailmas

| 121. | toob esile ELi tegevuse inimõiguste ja demokraatlike väärtuste austamise toetamisel ja edendamisel suhetes laiema maailmaga; tuletab meelde, et demokraatlikke süsteeme ei iseloomusta üksnes vabad ja õiglased valimisprotsessid, vaid muude aspektide hulgas ka sõna-, ajakirjandus- ja ühinemisvabadus, õigusriigi ja vastutuse põhimõte, kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletu juhtimine; rõhutab, et demokraatia ja inimõigused on lahutamatult seotud ja üksteist vastastikku tugevdavad, nagu on meelde tuletatud nõukogu 18. novembri 2009. aasta järeldustes, mis käsitlevad demokraatia toetamist ELi välissuhetes; peab kiiduväärseks tõsiasja, et uues inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas pööratakse demokraatiat toetavale tegevusele suuremat tähelepanu; |
| --- | --- |

121.

toob esile ELi tegevuse inimõiguste ja demokraatlike väärtuste austamise toetamisel ja edendamisel suhetes laiema maailmaga; tuletab meelde, et demokraatlikke süsteeme ei iseloomusta üksnes vabad ja õiglased valimisprotsessid, vaid muude aspektide hulgas ka sõna-, ajakirjandus- ja ühinemisvabadus, õigusriigi ja vastutuse põhimõte, kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletu juhtimine; rõhutab, et demokraatia ja inimõigused on lahutamatult seotud ja üksteist vastastikku tugevdavad, nagu on meelde tuletatud nõukogu 18. novembri 2009. aasta järeldustes, mis käsitlevad demokraatia toetamist ELi välissuhetes; peab kiiduväärseks tõsiasja, et uues inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas pööratakse demokraatiat toetavale tegevusele suuremat tähelepanu;

Sõnavabaduse kaitsmine ja kodanikuühiskonna tugevdamine

| 122. | kordab uuesti tõsiasja, et sõnavabadus on iga demokraatliku ühiskonna ülioluline osa, kuna see hoiab elus pluralismi, mis annab kodanikuühiskonnale ja kodanikele suurema mõjuvõimu hoida oma valitsused ja otsustajad vastutavana ning toetab õigusriigi põhimõtte järgimist; nõuab seepärast tungivalt, et EL suurendaks oma jõupingutusi, et edendada välispoliitika ja vahendite kaudu sõnavabadust; |
| --- | --- |

122.

kordab uuesti tõsiasja, et sõnavabadus on iga demokraatliku ühiskonna ülioluline osa, kuna see hoiab elus pluralismi, mis annab kodanikuühiskonnale ja kodanikele suurema mõjuvõimu hoida oma valitsused ja otsustajad vastutavana ning toetab õigusriigi põhimõtte järgimist; nõuab seepärast tungivalt, et EL suurendaks oma jõupingutusi, et edendada välispoliitika ja vahendite kaudu sõnavabadust;

| 123. | kordab oma nõudmist, et EL ja liikmesriigid jälgiksid tõhusamalt sõna- ja meediavabaduse piirangute kõiki liike kolmandates riikides ja mõistaksid niisugused piirangud kiiresti ja süsteemselt hukka, isegi kui neid kehtestatakse seaduslikel eesmärkidel, nagu terrorismivastane võitlus, riigi julgeolek või õiguskaitse; rõhutab, kui oluline on tagada sõnavabadust internetis ja mujal käsitlevate ELi suuniste tõhus rakendamine ja jälgida korrapäraselt nende mõju; tuletab meelde ELi eesmärki tagada ja kaitsta mittediskrimineerivat juurdepääsu teabele ja kõigi inimeste sõnavabadust nii internetis kui ka mujal; |
| --- | --- |

123.

kordab oma nõudmist, et EL ja liikmesriigid jälgiksid tõhusamalt sõna- ja meediavabaduse piirangute kõiki liike kolmandates riikides ja mõistaksid niisugused piirangud kiiresti ja süsteemselt hukka, isegi kui neid kehtestatakse seaduslikel eesmärkidel, nagu terrorismivastane võitlus, riigi julgeolek või õiguskaitse; rõhutab, kui oluline on tagada sõnavabadust internetis ja mujal käsitlevate ELi suuniste tõhus rakendamine ja jälgida korrapäraselt nende mõju; tuletab meelde ELi eesmärki tagada ja kaitsta mittediskrimineerivat juurdepääsu teabele ja kõigi inimeste sõnavabadust nii internetis kui ka mujal;

| 124. | on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimaldab teabe hõlpsasti kättesaadavaks tegemise teel tugevdada inimõigusi, demokraatlikke tavasid ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut; toonitab lisaks IKT panust kodanikuühiskonna liikumiste jõupingutustesse, eriti ebademokraatlikes riikides; väljendab muret IKT kasutuse pärast mõningates autoritaarsetes riikides, kus on üha rohkem ohus inimõiguslased ja demokraatia eest seisjad; toonitab, et tuleb suurendada meediavabaduse edendamise, sõltumatute ajakirjanike ja blogijate kaitsmise, digitaalse lõhe vähendamise ning teabe piiranguteta kättesaadavuse toetamist; palub, et komisjon pööraks ELi ekspordikontrolli süsteemi läbivaatamise raamistikus erilist tähelepanu kahesuguse kasutusega kaupade inimõigustealastele aspektidele; |
| --- | --- |

124.

on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimaldab teabe hõlpsasti kättesaadavaks tegemise teel tugevdada inimõigusi, demokraatlikke tavasid ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut; toonitab lisaks IKT panust kodanikuühiskonna liikumiste jõupingutustesse, eriti ebademokraatlikes riikides; väljendab muret IKT kasutuse pärast mõningates autoritaarsetes riikides, kus on üha rohkem ohus inimõiguslased ja demokraatia eest seisjad; toonitab, et tuleb suurendada meediavabaduse edendamise, sõltumatute ajakirjanike ja blogijate kaitsmise, digitaalse lõhe vähendamise ning teabe piiranguteta kättesaadavuse toetamist; palub, et komisjon pööraks ELi ekspordikontrolli süsteemi läbivaatamise raamistikus erilist tähelepanu kahesuguse kasutusega kaupade inimõigustealastele aspektidele;

ELi toetus inimõiguste kaitsjatele

| 125. | taunib asjaolu, et kodanikuühiskonda, sh inimõiguste kaitsjaid, rünnatakse maailmas üha sagedamini; tunneb sügavat muret selle pärast, et üha rohkem riike, nagu Venemaa ja mõned Kesk-Aasia riigid, võtavad vastu rangeid seadusi, et lämmatada vabaühenduste tegevust, piirates nende juurdepääsu välisriikidest pärit rahastamisele ning võttes kasutusele koormavad aruandlusnõuded ja karmid karistused nende täitmata jätmise puhul; tuletab meelde, et ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigus on demokraatliku, avatud ja salliva ühiskonna oluline tunnusjoon; nõuab, et tehtaks tõsisemaid jõupingutusi piirangute ja hirmutamise vastu, mida kodanikuühiskonna organisatsioonide heaks töötavad inimesed kogevad kogu maailmas, ja et EL näitaks üles eeskuju asjaomaste inimeste kaitsel ja nende õiguste edendamisel; |
| --- | --- |

125.

taunib asjaolu, et kodanikuühiskonda, sh inimõiguste kaitsjaid, rünnatakse maailmas üha sagedamini; tunneb sügavat muret selle pärast, et üha rohkem riike, nagu Venemaa ja mõned Kesk-Aasia riigid, võtavad vastu rangeid seadusi, et lämmatada vabaühenduste tegevust, piirates nende juurdepääsu välisriikidest pärit rahastamisele ning võttes kasutusele koormavad aruandlusnõuded ja karmid karistused nende täitmata jätmise puhul; tuletab meelde, et ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigus on demokraatliku, avatud ja salliva ühiskonna oluline tunnusjoon; nõuab, et tehtaks tõsisemaid jõupingutusi piirangute ja hirmutamise vastu, mida kodanikuühiskonna organisatsioonide heaks töötavad inimesed kogevad kogu maailmas, ja et EL näitaks üles eeskuju asjaomaste inimeste kaitsel ja nende õiguste edendamisel;

| 126. | märgib positiivsena ära asjaolu, et uues tegevuskavas kinnitas komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja veel kord ELi kohustust anda kohalikele osalejatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele suurem mõjuvõim, ning rõhutab, et oma ruumi olulise ahenemise tõttu nõuavad kodanikuühiskond ja eriti inimõiguste kaitsjad ELi suuremat tähelepanu ja jõupingutusi; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid töötaksid seepärast välja sidusa ja põhjaliku vastuse peamistele probleemidele, millega kodanikuühiskond, sealhulgas inimõiguste kaitsjad, peavad kõikjal maailmas toime tulema; |
| --- | --- |

126.

märgib positiivsena ära asjaolu, et uues tegevuskavas kinnitas komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja veel kord ELi kohustust anda kohalikele osalejatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele suurem mõjuvõim, ning rõhutab, et oma ruumi olulise ahenemise tõttu nõuavad kodanikuühiskond ja eriti inimõiguste kaitsjad ELi suuremat tähelepanu ja jõupingutusi; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid töötaksid seepärast välja sidusa ja põhjaliku vastuse peamistele probleemidele, millega kodanikuühiskond, sealhulgas inimõiguste kaitsjad, peavad kõikjal maailmas toime tulema;

| 127. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid järjepidevalt kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise juhtumeid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja nende tegevuse suhtes rakendatud mitmesuguses vormis keeldusid ja piiranguid, ning juhiksid neile tähelepanu kõigil poliitilise dialoogi tasanditel; |
| --- | --- |

127.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid järjepidevalt kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise juhtumeid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja nende tegevuse suhtes rakendatud mitmesuguses vormis keeldusid ja piiranguid, ning juhiksid neile tähelepanu kõigil poliitilise dialoogi tasanditel;

| 128. | nõuab lisaks, et EL ja liikmesriigid kasutaksid kõiki olemasolevaid vahendeid, et juhtida süsteemselt tähelepanu ohus olevate inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide, eeskätt juba vangistatud isikute üksikjuhtumitele; ergutab ELi delegatsioone ja liikmesriikide diplomaatilisi töötajaid toetama jätkuvalt aktiivselt inimõiguste kaitsjaid, jälgides süstemaatiliselt kohtuprotsesse, külastades kinnipeetud aktiviste ja andes välja avaldusi üksikjuhtumite kohta, samuti tõstatades inimõiguste rikkumistega seotud küsimusi kohtumistel asjaomaste ametikaaslastega; nõuab, et ELi kõrged esindajad, eeskätt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, komisjoni volinikud, ELi eriesindajad ja liikmesriikide valitsusametnikud, kohtuksid süstemaatiliselt inimõiguste kaitsjatega, kui nad reisivad riikidesse, kus kodanikuühiskond on surve all; |
| --- | --- |

128.

nõuab lisaks, et EL ja liikmesriigid kasutaksid kõiki olemasolevaid vahendeid, et juhtida süsteemselt tähelepanu ohus olevate inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide, eeskätt juba vangistatud isikute üksikjuhtumitele; ergutab ELi delegatsioone ja liikmesriikide diplomaatilisi töötajaid toetama jätkuvalt aktiivselt inimõiguste kaitsjaid, jälgides süstemaatiliselt kohtuprotsesse, külastades kinnipeetud aktiviste ja andes välja avaldusi üksikjuhtumite kohta, samuti tõstatades inimõiguste rikkumistega seotud küsimusi kohtumistel asjaomaste ametikaaslastega; nõuab, et ELi kõrged esindajad, eeskätt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, komisjoni volinikud, ELi eriesindajad ja liikmesriikide valitsusametnikud, kohtuksid süstemaatiliselt inimõiguste kaitsjatega, kui nad reisivad riikidesse, kus kodanikuühiskond on surve all;

| 129. | märgib positiivsena ära abi, mida EL osutab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu inimõiguste kaitsjatele ja kodanikuühiskonnale kõikjal maailmas; rõhutab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kasutamise suurt tähtsust kõige suuremas ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; rõhutab lisaks, et ohus olevate inimõiguste kaitsjate toetamisel tuleks võtta esmajoones arvesse tõhususe kriteeriume ja vältida ülearu rangeid tingimusi; palub komisjonil, Euroopa välisteenistusel ja ELi delegatsioonidel tagada, et inimõiguste kaitsjate jaoks kättesaadavaid vahendeid kasutatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

129.

märgib positiivsena ära abi, mida EL osutab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu inimõiguste kaitsjatele ja kodanikuühiskonnale kõikjal maailmas; rõhutab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kasutamise suurt tähtsust kõige suuremas ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; rõhutab lisaks, et ohus olevate inimõiguste kaitsjate toetamisel tuleks võtta esmajoones arvesse tõhususe kriteeriume ja vältida ülearu rangeid tingimusi; palub komisjonil, Euroopa välisteenistusel ja ELi delegatsioonidel tagada, et inimõiguste kaitsjate jaoks kättesaadavaid vahendeid kasutatakse nõuetekohaselt;

Valimisprotsesside toetamine ning õigusriigi põhimõtte, sõltumatu kohtusüsteemi ja erapooletu juhtimise edendamine kolmandates riikides

| 130. | peab kiiduväärseks kaheksat valimisvaatlusmissiooni ja kaheksat valimisekspertide missiooni, mille EL 2014. aastal lähetas kõikjale maailmas; väljendab veel kord oma pooldavat seisukohta ELi jätkuva valimisprotsesside toetamise kohta ning valimisega seotud abi osutamise ja siseriiklike vaatlejate toetamise kohta; |
| --- | --- |

130.

peab kiiduväärseks kaheksat valimisvaatlusmissiooni ja kaheksat valimisekspertide missiooni, mille EL 2014. aastal lähetas kõikjale maailmas; väljendab veel kord oma pooldavat seisukohta ELi jätkuva valimisprotsesside toetamise kohta ning valimisega seotud abi osutamise ja siseriiklike vaatlejate toetamise kohta;

| 131. | tuletab meelde, kui olulised on valimisvaatlusmissiooni aruannete ja soovituste nõuetekohased järelmeetmed kui võimalus suurendada nende mõju ja tugevdada ELi toetust demokraatlikele standarditele asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

131.

tuletab meelde, kui olulised on valimisvaatlusmissiooni aruannete ja soovituste nõuetekohased järelmeetmed kui võimalus suurendada nende mõju ja tugevdada ELi toetust demokraatlikele standarditele asjaomastes riikides;

| 132. | soovitab ELil suurendada tehtavaid jõupingutusi eesmärgiga töötada välja laiahaardelisem demokratiseerimisprotsesside käsitlusviis, mille puhul on vabad ja õiglased valimised vaid üks mõõde, et aidata kõikjal maailmas tõeliselt kaasa demokraatlike institutsioonide tugevdamisele ja üldsuse usaldusele valimisprotsesside vastu; |
| --- | --- |

132.

soovitab ELil suurendada tehtavaid jõupingutusi eesmärgiga töötada välja laiahaardelisem demokratiseerimisprotsesside käsitlusviis, mille puhul on vabad ja õiglased valimised vaid üks mõõde, et aidata kõikjal maailmas tõeliselt kaasa demokraatlike institutsioonide tugevdamisele ja üldsuse usaldusele valimisprotsesside vastu;

| 133. | märgib sellega seoses positiivsena ära teise põlvkonna demokraatia toetamise katseprojektidega alustamise 12 valitud ELi delegatsioonis 2014. aastal, lähtudes 2009. aasta novembri nõukogu järeldustes ja 2012. aasta inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas võetud kohustustest; rõhutab kindlalt, kui olulised on need katseprojektid suurema sidususe saavutamiseks demokraatia toetamisel ELi välispoliitika ja vahendite kaudu; |
| --- | --- |

133.

märgib sellega seoses positiivsena ära teise põlvkonna demokraatia toetamise katseprojektidega alustamise 12 valitud ELi delegatsioonis 2014. aastal, lähtudes 2009. aasta novembri nõukogu järeldustes ja 2012. aasta inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas võetud kohustustest; rõhutab kindlalt, kui olulised on need katseprojektid suurema sidususe saavutamiseks demokraatia toetamisel ELi välispoliitika ja vahendite kaudu;

| 134. | peab kiiduväärseks, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid võtsid uues inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas kohustuse teha kolmandates riikides valimiskomisjonide, parlamentaarsete institutsioonide, kohalike vabaühenduste, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega kindlamat ja järjepidevamat koostööd, et kaasata neid tihedamalt valimiste vaatlemisse ning aidata kaasa nende mõjuvõimu suurendamisele ja seega demokraatlike protsesside tugevdamisele; |
| --- | --- |

134.

peab kiiduväärseks, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid võtsid uues inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas kohustuse teha kolmandates riikides valimiskomisjonide, parlamentaarsete institutsioonide, kohalike vabaühenduste, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega kindlamat ja järjepidevamat koostööd, et kaasata neid tihedamalt valimiste vaatlemisse ning aidata kaasa nende mõjuvõimu suurendamisele ja seega demokraatlike protsesside tugevdamisele;

| 135. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu, poliitikute, akadeemikute, meedia, vabaühenduste ja kodanikuühiskonna kogemused ja õppetunnid, mis on saadud demokraatiale üleminekust laienemis- ja naabruspoliitika raames, võivad aidata teha kindlaks parimad tavad, mida võiks kasutada muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

135.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu, poliitikute, akadeemikute, meedia, vabaühenduste ja kodanikuühiskonna kogemused ja õppetunnid, mis on saadud demokraatiale üleminekust laienemis- ja naabruspoliitika raames, võivad aidata teha kindlaks parimad tavad, mida võiks kasutada muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks kõikjal maailmas;

| 136. | tuletab meelde, et korruptsioon ohustab inimõiguste võrdset kasutamist ja õõnestab demokraatlikke protsesse, nagu õigusriik ja õiglane kohtumõistmine; tuletab lisaks meelde, et ELil on ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni allkirjastamiseks ainupädevus; |
| --- | --- |

136.

tuletab meelde, et korruptsioon ohustab inimõiguste võrdset kasutamist ja õõnestab demokraatlikke protsesse, nagu õigusriik ja õiglane kohtumõistmine; tuletab lisaks meelde, et ELil on ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni allkirjastamiseks ainupädevus;

| 137. | väljendab arvamust, mille kohaselt peaks EL rõhutama kõikides oma dialoogiplatvormides kolmandate riikidega läbipaistvuse ja kättesaadavuse, usaldusväärsuse, aruandekohustuse ning avalike asjade, riigi rahanduse ja avaliku vara nõuetekohase haldamise olulisust, nagu on sätestatud ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis; on veendunud, et mis tahes vormis korruptsioon kahjustab demokraatia põhimõtteid ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut; nõuab järelmeetmeid oma nõudmisele parandada ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni järelevalvet ning võtta OECD soovitusi nõuetekohaselt arvesse; on arvamusel, et EL peaks aitama kolmandatel riikidel järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt korruptsiooniga võidelda, pakkudes eksperditeadmisi sõltumatute ja tõhusate korruptsioonivastaste institutsioonide rajamisel, k.a ennetav koostöö erasektoriga; soovitab ühtlasi töötada välja innovaatilised rahastamismehhanismid, et tugevdada võitlust korruptsiooni kõigi vormide vastu; märgib sellega seoses, et nõutakse paremat finantstehingute reguleerimist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

137.

väljendab arvamust, mille kohaselt peaks EL rõhutama kõikides oma dialoogiplatvormides kolmandate riikidega läbipaistvuse ja kättesaadavuse, usaldusväärsuse, aruandekohustuse ning avalike asjade, riigi rahanduse ja avaliku vara nõuetekohase haldamise olulisust, nagu on sätestatud ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis; on veendunud, et mis tahes vormis korruptsioon kahjustab demokraatia põhimõtteid ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut; nõuab järelmeetmeid oma nõudmisele parandada ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni järelevalvet ning võtta OECD soovitusi nõuetekohaselt arvesse; on arvamusel, et EL peaks aitama kolmandatel riikidel järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt korruptsiooniga võidelda, pakkudes eksperditeadmisi sõltumatute ja tõhusate korruptsioonivastaste institutsioonide rajamisel, k.a ennetav koostöö erasektoriga; soovitab ühtlasi töötada välja innovaatilised rahastamismehhanismid, et tugevdada võitlust korruptsiooni kõigi vormide vastu; märgib sellega seoses, et nõutakse paremat finantstehingute reguleerimist rahvusvahelisel tasandil;

| 138. | arvab, et EL peaks tugevdama oma jõupingutusi eesmärgiga edendada õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil; julgustab ELi toetama kõikjal maailmas õiglast kohtumõistmist, aidates kaasa seadusandlike ja institutsiooniliste reformide protsessidele kolmandates riikides; lisaks julgustab ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi jätkama kohtuprotsesside süstemaatilist jälgimist eesmärgiga edendada kohtusüsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

138.

arvab, et EL peaks tugevdama oma jõupingutusi eesmärgiga edendada õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil; julgustab ELi toetama kõikjal maailmas õiglast kohtumõistmist, aidates kaasa seadusandlike ja institutsiooniliste reformide protsessidele kolmandates riikides; lisaks julgustab ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi jätkama kohtuprotsesside süstemaatilist jälgimist eesmärgiga edendada kohtusüsteemi sõltumatust;

Euroopa Parlamendi inimõigusi käsitleva tegevuse tugevdamine

| 139. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste delegatsioonide inimõiguste ja demokraatia edendamist käsitlevate suuniste läbivaatamise, mille viib läbi delegatsioonide juhtide konverents koostöös inimõiguste allkomisjoniga; soovitab sellega seoses, et delegatsioonide visiitide ajal kolmandatesse riikidesse tõstatataks inimõigusküsimusi süstemaatilisemalt ja läbipaistvamalt, eriti seoses parlamendi resolutsioonides osutatud üksikjuhtudega, ning antaks inimõiguste allkomisjoni võetud meetmete kohta aru kirjalikult või, kui see peaks osutuma poliitiliselt vajalikuks, konkreetsel ülevaatekoosolekul; |
| --- | --- |

139.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste delegatsioonide inimõiguste ja demokraatia edendamist käsitlevate suuniste läbivaatamise, mille viib läbi delegatsioonide juhtide konverents koostöös inimõiguste allkomisjoniga; soovitab sellega seoses, et delegatsioonide visiitide ajal kolmandatesse riikidesse tõstatataks inimõigusküsimusi süstemaatilisemalt ja läbipaistvamalt, eriti seoses parlamendi resolutsioonides osutatud üksikjuhtudega, ning antaks inimõiguste allkomisjoni võetud meetmete kohta aru kirjalikult või, kui see peaks osutuma poliitiliselt vajalikuks, konkreetsel ülevaatekoosolekul;

| 140. | toonitab, et tuleb jätkata arutelu, kuidas kõige paremini saavutada seda, et inimõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumist käsitlevad parlamendi resolutsioonid oleksid võimalikult usaldusväärsed, nähtavad ja tõhusad; |
| --- | --- |

140.

toonitab, et tuleb jätkata arutelu, kuidas kõige paremini saavutada seda, et inimõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumist käsitlevad parlamendi resolutsioonid oleksid võimalikult usaldusväärsed, nähtavad ja tõhusad;

| 141. | ergutab arutelu parlamendi käsutuses olevate, inimõiguste toetuseks ja edendamiseks ette nähtud vahendite hõlmamise üle ühtse strateegiadokumendiga, mille parlament võtaks vastu täiskogu istungil; |
| --- | --- |

141.

ergutab arutelu parlamendi käsutuses olevate, inimõiguste toetuseks ja edendamiseks ette nähtud vahendite hõlmamise üle ühtse strateegiadokumendiga, mille parlament võtaks vastu täiskogu istungil;

o

o o

| 142. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 70. Peaassamblee presidendile, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ELi delegatsioonide juhtidele. |
| --- | --- |

142.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 70. Peaassamblee presidendile, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ELi delegatsioonide juhtidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/et/pdf

(3)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9647-2014-INIT/et/pdf

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/policies/pdf/st10152-en15_pdf/

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/et/pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ET&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/et/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 69.

(15)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 165.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0394.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0420.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0252.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0079.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0259.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0206.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0076.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0272.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0288.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0317.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0350.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_et.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:et:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_et.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:ET:PDF

(40)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/TortureGuidelines.pdf

(47)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

Daytoni rahulepingu 20. aastapäev

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Daytoni rahukokkulepet, selle üldraamistikku ja kahtteist lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Daytoni rahukokkulepet, selle üldraamistikku ja kahtteist lisa,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni (1), 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni (2) ja 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni (3) Srebrenica kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni (1), 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni (2) ja 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni (3) Srebrenica kohta,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 11. märtsi 2005. aasta arvamust Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadusliku reformi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 11. märtsi 2005. aasta arvamust Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadusliku reformi kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Daytoni rahukokkulepe allkirjastati 14. detsembril 1995. aastal Pariisis ja see lõpetas veriseima sõja, mis on Euroopas pärast Teist maailmasõda aset leidnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Daytoni rahukokkulepe allkirjastati 14. detsembril 1995. aastal Pariisis ja see lõpetas veriseima sõja, mis on Euroopas pärast Teist maailmasõda aset leidnud;

| B. | arvestades, et kokkulepe lõpetas sõja, kuid sellega ei õnnestunud luua toimivat ja jätkusuutlikku riiki, ning arvestades, et riigi institutsiooniline ülesehitus on liiga keeruline ja ei ole osutunud tulemuslikuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kokkulepe lõpetas sõja, kuid sellega ei õnnestunud luua toimivat ja jätkusuutlikku riiki, ning arvestades, et riigi institutsiooniline ülesehitus on liiga keeruline ja ei ole osutunud tulemuslikuks;

| 1. | tuletab meelde Daytoni rahukokkuleppe allkirjastamise olulisust, mälestab kõiki Bosnia ja Hertsegoviina sõjas traagiliselt hukkunuid ja avaldab siirast kaastunnet hukkunute peredele; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde Daytoni rahukokkuleppe allkirjastamise olulisust, mälestab kõiki Bosnia ja Hertsegoviina sõjas traagiliselt hukkunuid ja avaldab siirast kaastunnet hukkunute peredele;

| 2. | märgib kahetsusega, et 20 aastat pärast sõja lõppu ning rahukokkuleppe peamiseid aspekte ja riigi tulevast ülesehitust kirjeldava üldraamistiku koostamist ei ole üksteisele järgnevatel valitsustel õnnestunud ehitada üles täielikult toimivat ja jätkusuutlikku riiki; |
| --- | --- |

2.

märgib kahetsusega, et 20 aastat pärast sõja lõppu ning rahukokkuleppe peamiseid aspekte ja riigi tulevast ülesehitust kirjeldava üldraamistiku koostamist ei ole üksteisele järgnevatel valitsustel õnnestunud ehitada üles täielikult toimivat ja jätkusuutlikku riiki;

| 3. | väljendab heameelt pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumise ning ülesehitustööde ja vara tagastamise alal saavutatud tulemuste üle kooskõlas Daytoni kokkuleppe VII lisa sätetega; toonitab, et nimetatud lisa ja sellega seotud strateegiat on vaja rakendada täies ulatuses, et tagada riigisiseste põgenike, pagulaste ja teiste sõja tõttu kannatanute kestlik tagasipöördumine ning nende olukorra lahendamiseks õiglased, terviklikud ja püsivad lahendused; rõhutab seda silmas pidades horvaatide, bosniakkide ja teiste isikute Serblaste Vabariiki kestliku tagasipöördumise vajadust; rõhutab, et vaja on teha edusamme tagasipöördunute sotsiaal-majandusliku integratsiooni parandamisel; nõuab jõupingutuste paremat kooskõlastamist kõigil tasanditel ning rohkema tähelepanu pööramist kõige haavatavamatele põgenikele, sealhulgas romadele ja vägivalla ohvriks langenud naistele; märgib kahetsusega, et Rahvusvahelise Punase Risti Komitee andmetel on ikka veel kadunud umbes 7 000 inimest, kelle saatus on teadmata; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumise ning ülesehitustööde ja vara tagastamise alal saavutatud tulemuste üle kooskõlas Daytoni kokkuleppe VII lisa sätetega; toonitab, et nimetatud lisa ja sellega seotud strateegiat on vaja rakendada täies ulatuses, et tagada riigisiseste põgenike, pagulaste ja teiste sõja tõttu kannatanute kestlik tagasipöördumine ning nende olukorra lahendamiseks õiglased, terviklikud ja püsivad lahendused; rõhutab seda silmas pidades horvaatide, bosniakkide ja teiste isikute Serblaste Vabariiki kestliku tagasipöördumise vajadust; rõhutab, et vaja on teha edusamme tagasipöördunute sotsiaal-majandusliku integratsiooni parandamisel; nõuab jõupingutuste paremat kooskõlastamist kõigil tasanditel ning rohkema tähelepanu pööramist kõige haavatavamatele põgenikele, sealhulgas romadele ja vägivalla ohvriks langenud naistele; märgib kahetsusega, et Rahvusvahelise Punase Risti Komitee andmetel on ikka veel kadunud umbes 7 000 inimest, kelle saatus on teadmata;

| 4. | tunnustab positiivseid muutusi, mis on Bosnias ja Hertsegoviinas toimunud viimase 20 aasta jooksul, mil sõjast väljuvast ja sellest räsitud riigist on saanud Euroopa Liidu liikmeks pürgiv riik; |
| --- | --- |

4.

tunnustab positiivseid muutusi, mis on Bosnias ja Hertsegoviinas toimunud viimase 20 aasta jooksul, mil sõjast väljuvast ja sellest räsitud riigist on saanud Euroopa Liidu liikmeks pürgiv riik;

| 5. | kinnitab, et EL toetab kindlalt Bosnia ja Hertsegoviina ning kõigi Lääne-Balkani riikide väljavaateid saada ELi liikmeks ning ühinemisprotsessi jätkamist; on kindlalt seisukohal, et piirkondlik koostöö ja Euroopa integratsiooniprotsess on parimad moodused leppimise edendamiseks ning vihkamisest ja lahkhelidest ülesaamiseks; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et EL toetab kindlalt Bosnia ja Hertsegoviina ning kõigi Lääne-Balkani riikide väljavaateid saada ELi liikmeks ning ühinemisprotsessi jätkamist; on kindlalt seisukohal, et piirkondlik koostöö ja Euroopa integratsiooniprotsess on parimad moodused leppimise edendamiseks ning vihkamisest ja lahkhelidest ülesaamiseks;

| 6. | kutsub ametivõime üles kasutama Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva stiimulina vajalike reformide tegemiseks – pidades eelkõige silmas Bosnia ja Hertsegoviina eelseisvat ELi liikmeks saamise taotlust; tuletab meelde, et prioriteediks tuleb seada kodanike sotsiaal-majanduslike vajaduste täitmine ning ELiga seotud küsimuste tulemusliku koordineerimismehhanismi loomine; kordab, et samal ajal on väga tähtis jätkata ka põhiseaduslikke ja poliitilisi reforme ning poliitilise süsteemi demokratiseerimist, mis aitab liikuda kõigi kolme põhirahvuse ja riigi kõigi kodanike tõelise võrdsuse ja demokraatliku esindatuse suunas; rõhutab, et kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel peab olema võrdne võimalus saada valitud kõigile poliitilise otsustusprotsessi tasanditele; |
| --- | --- |

6.

kutsub ametivõime üles kasutama Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva stiimulina vajalike reformide tegemiseks – pidades eelkõige silmas Bosnia ja Hertsegoviina eelseisvat ELi liikmeks saamise taotlust; tuletab meelde, et prioriteediks tuleb seada kodanike sotsiaal-majanduslike vajaduste täitmine ning ELiga seotud küsimuste tulemusliku koordineerimismehhanismi loomine; kordab, et samal ajal on väga tähtis jätkata ka põhiseaduslikke ja poliitilisi reforme ning poliitilise süsteemi demokratiseerimist, mis aitab liikuda kõigi kolme põhirahvuse ja riigi kõigi kodanike tõelise võrdsuse ja demokraatliku esindatuse suunas; rõhutab, et kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel peab olema võrdne võimalus saada valitud kõigile poliitilise otsustusprotsessi tasanditele;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina ning selle osade valitsusele ja parlamendile ning Lääne-Balkani riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina ning selle osade valitsusele ja parlamendile ning Lääne-Balkani riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 468.

(2)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 111.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Relvaeksport: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta relvaekspordi küsimuses (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (edaspidi: ühine seisukoht) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (edaspidi: ühine seisukoht) (1),

| — | võttes arvesse ühise seisukoha läbivaatamist ELi nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise seisukoha läbivaatamist ELi nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) poolt,

| — | võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) artikli 8 lõike 2 kohast 16. aastaaruannet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) artikli 8 lõike 2 kohast 16. aastaaruannet (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2012. aasta otsust 2012/711/ÜVJP relvaekspordikontrolli ning ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava liidu tegevuse toetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2012. aasta otsust 2012/711/ÜVJP relvaekspordikontrolli ning ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava liidu tegevuse toetamise kohta,

| — | võttes arvesse 9. detsembril 2003 vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. detsembril 2003 vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat,

| — | võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas“, mille 12. detsembril 2003 võttis vastu Euroopa Ülemkogu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas“, mille 12. detsembril 2003 võttis vastu Euroopa Ülemkogu,

| — | võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mille 2. aprillil 2013 võttis vastu ÜRO Peaassamblee (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mille 2. aprillil 2013 võttis vastu ÜRO Peaassamblee (3),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvakaubanduslepingu ratifitseerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvakaubanduslepingu ratifitseerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (5) ning eelkõige selle resolutsiooni punkte 4, 10, 18, 19, 20 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (5) ning eelkõige selle resolutsiooni punkte 4, 10, 18, 19, 20 ja 21,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsust 2013/768/ÜVJP ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsust 2013/768/ÜVJP ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (7), mida on muudetud määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle määruse I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (7), mida on muudetud määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle määruse I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2014. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ekspordikontrolli poliitika läbivaatamine: julgeoleku ja konkurentsivõime tagamine muutuvas maailmas“ (COM(2014)0244), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2014. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ekspordikontrolli poliitika läbivaatamine: julgeoleku ja konkurentsivõime tagamine muutuvas maailmas“ (COM(2014)0244),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 12. juuni 2014. aasta ühisavaldust kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 12. juuni 2014. aasta ühisavaldust kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2014. aasta järeldusi ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2014. aasta järeldusi ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (9),

| — | võttes arvesse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiat, mis võeti vastu 15. ja 16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ning nõukogu 12. juulil 2002 vastu võetud ühismeedet 2002/34/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiat, mis võeti vastu 15. ja 16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ning nõukogu 12. juulil 2002 vastu võetud ühismeedet 2002/34/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juunil 2003 vastu võetud ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juunil 2003 vastu võetud ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (10),

| — | võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 9. veebruaril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 9. veebruaril 2015,

| — | võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit,

| — | võttes arvesse 12. mail 1996 sõlmitud Wassenaari kokkulepet tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta koos nende kaupade, tehnoloogia ja laskemoona nimekirjadega, mida ajakohastati 2015. aastal (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 1996 sõlmitud Wassenaari kokkulepet tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta koos nende kaupade, tehnoloogia ja laskemoona nimekirjadega, mida ajakohastati 2015. aastal (11),

| — | võttes arvesse 3.–4. detsembril 2013 Viinis peetud Wassenaari kokkuleppe (tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta) 19. plenaarkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. detsembril 2013 Viinis peetud Wassenaari kokkuleppe (tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta) 19. plenaarkohtumist,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse 24. veebruaril 2006 vastu võetud Euroopa arengukonsensust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. veebruaril 2006 vastu võetud Euroopa arengukonsensust,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse säästva arengu eesmärke, eriti eesmärgi nr 16 neljandat punkti, milles nõutakse ebaseadusliku relvakaubanduse märkimisväärset vähendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu eesmärke, eriti eesmärgi nr 16 neljandat punkti, milles nõutakse ebaseadusliku relvakaubanduse märkimisväärset vähendamist,

| — | võttes arvesse nõukogu otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346,

| — | võttes arvesse ÜRO relvakaubanduslepingut, mis jõustus 24. detsembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO relvakaubanduslepingut, mis jõustus 24. detsembril 2014,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 24/35, milles käsitletakse relvade edasitoimetamise mõju inimõigustele relvakonfliktides (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 24/35, milles käsitletakse relvade edasitoimetamise mõju inimõigustele relvakonfliktides (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0338/2015),

| A. | arvestades, et üldine julgeolekuolukord ELi ümbruses, eelkõige lõuna- ja idanaabruses, on järsult muutunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine julgeolekuolukord ELi ümbruses, eelkõige lõuna- ja idanaabruses, on järsult muutunud;

| B. | arvestades, et ÜRO harta artikli 51 kohaselt on olemas võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO harta artikli 51 kohaselt on olemas võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele;

| C. | arvestades, et rahvusvahelise stabiilsuse huvides on tähtis tagada juhtumipõhisel hindamisel põhinevad heidutusvahendid, täielikus kooskõlas ÜRO harta artikliga 51 ning piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamist käsitleva ühise seisukoha neljanda kriteeriumiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvahelise stabiilsuse huvides on tähtis tagada juhtumipõhisel hindamisel põhinevad heidutusvahendid, täielikus kooskõlas ÜRO harta artikliga 51 ning piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamist käsitleva ühise seisukoha neljanda kriteeriumiga;

| D. | arvestades, et relvade kontrollimatu levik seab rahu ja julgeoleku ning inimõigused ja säästva arengu suurde ohtu; arvestades, et iga minut sureb maailmas üks inimene relvastatud vägivalla tõttu ja sama aja jooksul toodetakse 15 uut relva; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et relvade kontrollimatu levik seab rahu ja julgeoleku ning inimõigused ja säästva arengu suurde ohtu; arvestades, et iga minut sureb maailmas üks inimene relvastatud vägivalla tõttu ja sama aja jooksul toodetakse 15 uut relva;

| E. | arvestades, et rahvusvahelise relvakaubanduse reguleerimine on oma olemuselt globaalne eesmärk; arvestades, et Euroopa Liit peab oma välissuhetes tagama oma välistegevuse kui terviku järjepidevuse, eesmärgiga edendada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ennetada konflikte, likvideerida vaesust, tugevdada kultuuridevahelist dialoogi ning säilitada rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut; arvestades, et aastatel 2010–2014 langes ELi liikmesriikidele 25,4 % maailma peamiste tavarelvade tegelike tarnete mahust (13); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelise relvakaubanduse reguleerimine on oma olemuselt globaalne eesmärk; arvestades, et Euroopa Liit peab oma välissuhetes tagama oma välistegevuse kui terviku järjepidevuse, eesmärgiga edendada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ennetada konflikte, likvideerida vaesust, tugevdada kultuuridevahelist dialoogi ning säilitada rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut; arvestades, et aastatel 2010–2014 langes ELi liikmesriikidele 25,4 % maailma peamiste tavarelvade tegelike tarnete mahust (13);

| F. | arvestades, et nagu sätestatakse Lissaboni lepingus, on vaesuse kaotamine ELi arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks ning üks tema välistegevuse prioriteetidest stabiilsema maailma ja õitsengu kindlustamise püüdlustes; arvestades, et konfliktiolukorras riikide relvadega varustamine mõjutab lisaks sellele, et see võimaldab ulatuslike vägivallaaktide jätkumist, negatiivselt nende riikide arenguvõimalusi, nagu näitavad humanitaarorganisatsioonide aruanded, milles on sellist relvadega varustamist koguseliselt hinnatud (14); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nagu sätestatakse Lissaboni lepingus, on vaesuse kaotamine ELi arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks ning üks tema välistegevuse prioriteetidest stabiilsema maailma ja õitsengu kindlustamise püüdlustes; arvestades, et konfliktiolukorras riikide relvadega varustamine mõjutab lisaks sellele, et see võimaldab ulatuslike vägivallaaktide jätkumist, negatiivselt nende riikide arenguvõimalusi, nagu näitavad humanitaarorganisatsioonide aruanded, milles on sellist relvadega varustamist koguseliselt hinnatud (14);

| G. | arvestades, et 2013. aastal eksportisid ELi liikmesriigid relvi kokku 36,7 miljardi euro väärtuses, millest 26 miljardi euro eest kolmandatesse riikidesse; arvestades, et võrdlusena on kogu naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarve ajavahemikuks 2014–2020 15,4 miljardit eurot; arvestades, et ELi liikmesriikide arvele langeb 30 % kogu relvaekspordist; arvestades, et on raske väita, nagu need kaubavahetusvood oleksid ELi julgeoleku otsestes huvides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2013. aastal eksportisid ELi liikmesriigid relvi kokku 36,7 miljardi euro väärtuses, millest 26 miljardi euro eest kolmandatesse riikidesse; arvestades, et võrdlusena on kogu naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarve ajavahemikuks 2014–2020 15,4 miljardit eurot; arvestades, et ELi liikmesriikide arvele langeb 30 % kogu relvaekspordist; arvestades, et on raske väita, nagu need kaubavahetusvood oleksid ELi julgeoleku otsestes huvides;

| H. | arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on seaduslikult siduv raamistik, milles on kehtestatud kaheksa tavarelvastuse ekspordi kriteeriumi, mida ELi liikmesriigid kohaldavad oma litsentside väljastamise otsuseid tehes; arvestades, et mainitud ühise seisukohaga tuleks arvestada eelkõige Euroopa kaitsevarustuse turu ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arendamise kontekstis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on seaduslikult siduv raamistik, milles on kehtestatud kaheksa tavarelvastuse ekspordi kriteeriumi, mida ELi liikmesriigid kohaldavad oma litsentside väljastamise otsuseid tehes; arvestades, et mainitud ühise seisukohaga tuleks arvestada eelkõige Euroopa kaitsevarustuse turu ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arendamise kontekstis;

| I. | arvestades, et kolmandad riigid, nagu Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Kanada, Montenegro ja Norra on võtnud ametlikult omaks ühises seisukohas kindlaks määratud kriteeriumid ja põhimõtted; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kolmandad riigid, nagu Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Kanada, Montenegro ja Norra on võtnud ametlikult omaks ühises seisukohas kindlaks määratud kriteeriumid ja põhimõtted;

Üldine julgeolekuolukord ja relvaeksport

| 1. | peab äärmiselt murettekitavaks relvastatud konfliktide levikut, eelkõige Ukrainas, Süürias, Iraagis, Liibüas ja Jeemenis, samuti rahvusvahelisi konflikte, mis ohustavad üha enam globaliseerunud maailmas rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut ning on vähendanud stabiilsust ja turvalisust ELi vahetus naabruses; märgib, et relvade tarnimine konfliktides osalevatesse riikidesse on tõenäoliselt andnud oma panuse neisse konfliktidesse; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt murettekitavaks relvastatud konfliktide levikut, eelkõige Ukrainas, Süürias, Iraagis, Liibüas ja Jeemenis, samuti rahvusvahelisi konflikte, mis ohustavad üha enam globaliseerunud maailmas rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut ning on vähendanud stabiilsust ja turvalisust ELi vahetus naabruses; märgib, et relvade tarnimine konfliktides osalevatesse riikidesse on tõenäoliselt andnud oma panuse neisse konfliktidesse;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et viimase kahe aasta sündmused on näidanud, et relvad võivad mõnikord jõuda terroristlike või repressiivsete režiimide või selliste riikide kätte, kus võidakse vaenutegevuses kasutamiseks värvata lapsi, või režiimide kätte, kellel on kahtlased sidemed rahvusvahelise terrorismiga või kes viljelevad agressiivset sise- ja välispoliitikat, ning on veendunud, et relvaekspordi üle tuleb seetõttu kehtestada tõhus kontrollirežiim; mõistab hukka relvade kasutamise riigisiseselt ja väljaspool riigipiire ebakindluse ja relvakonfliktide õhutamiseks või riigisiseste repressioonide, piirkondlike konfliktide või inimõiguste ja põhivabaduste raskete rikkumiste toimepanekuks; väljendab samuti kahetsust, et ebaseaduslik relvakaubandus kujutab endiselt suurt ja kasumlikku äri; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et viimase kahe aasta sündmused on näidanud, et relvad võivad mõnikord jõuda terroristlike või repressiivsete režiimide või selliste riikide kätte, kus võidakse vaenutegevuses kasutamiseks värvata lapsi, või režiimide kätte, kellel on kahtlased sidemed rahvusvahelise terrorismiga või kes viljelevad agressiivset sise- ja välispoliitikat, ning on veendunud, et relvaekspordi üle tuleb seetõttu kehtestada tõhus kontrollirežiim; mõistab hukka relvade kasutamise riigisiseselt ja väljaspool riigipiire ebakindluse ja relvakonfliktide õhutamiseks või riigisiseste repressioonide, piirkondlike konfliktide või inimõiguste ja põhivabaduste raskete rikkumiste toimepanekuks; väljendab samuti kahetsust, et ebaseaduslik relvakaubandus kujutab endiselt suurt ja kasumlikku äri;

| 3. | peab taunitavaks tõsiasja, et igal aastal saab relvakonfliktides ja kuritegevusega seoses relvavägivalla tõttu surma rohkem kui pool miljonit inimest (15); |
| --- | --- |

3.

peab taunitavaks tõsiasja, et igal aastal saab relvakonfliktides ja kuritegevusega seoses relvavägivalla tõttu surma rohkem kui pool miljonit inimest (15);

| 4. | rõhutab veel kord, et ühise seisukoha järgimine on äärmiselt oluline, et viia ellu ELi põhimõtteid ja väärtusi eeskätt rahvusvaheliste inimõiguste normide ja rahvusvahelise humanitaarõiguse vallas, ning täita omaenda kohustusi seoses piirkondliku ja ülemaailmse julgeolekuga; |
| --- | --- |

4.

rõhutab veel kord, et ühise seisukoha järgimine on äärmiselt oluline, et viia ellu ELi põhimõtteid ja väärtusi eeskätt rahvusvaheliste inimõiguste normide ja rahvusvahelise humanitaarõiguse vallas, ning täita omaenda kohustusi seoses piirkondliku ja ülemaailmse julgeolekuga;

| 5. | märgib, et ELi liikmesriigid on olulised relvaeksportijad, kes vastavalt 16. aastaaruandele eksportisid 2013. aastal relvi kokku 36,711 miljardi euro väärtuses, millest 10,735 miljardi eest teistesse liikmesriikidesse ning 25,976 miljardi euro eest kolmandatesse riikidesse; kordab, et ühise seisukoha artiklis 10 on öeldud, et majanduslike, kaubanduslike ja tööstuslike huvide arvessevõtmine liikmesriikide poolt ei tohi mõjutada relvaeksporti reguleeriva kaheksa kriteeriumi kohaldamist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ELi liikmesriigid on olulised relvaeksportijad, kes vastavalt 16. aastaaruandele eksportisid 2013. aastal relvi kokku 36,711 miljardi euro väärtuses, millest 10,735 miljardi eest teistesse liikmesriikidesse ning 25,976 miljardi euro eest kolmandatesse riikidesse; kordab, et ühise seisukoha artiklis 10 on öeldud, et majanduslike, kaubanduslike ja tööstuslike huvide arvessevõtmine liikmesriikide poolt ei tohi mõjutada relvaeksporti reguleeriva kaheksa kriteeriumi kohaldamist;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et artiklist 10 vaadatakse sageli mööda, eriti kuna Euroopa kaitsetööstusettevõtted korvavad oma käibe vähenemist Euroopas üha enam ekspordiga väljapoole ELi; on väga mures selle pärast, milliseid tagajärgi ELi julgeolekule ja kaitsele tekitab tundliku teabe ja tehnoloogia kolmandatele riikidele edasiandmine, mis suurendab teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandatest riikidest, nt Venemaast sõltuvuse riski; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et artiklist 10 vaadatakse sageli mööda, eriti kuna Euroopa kaitsetööstusettevõtted korvavad oma käibe vähenemist Euroopas üha enam ekspordiga väljapoole ELi; on väga mures selle pärast, milliseid tagajärgi ELi julgeolekule ja kaitsele tekitab tundliku teabe ja tehnoloogia kolmandatele riikidele edasiandmine, mis suurendab teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandatest riikidest, nt Venemaast sõltuvuse riski;

| 7. | tuletab meelde, et kaitsetööstus peaks olema ELi liikmesriikide kaitse- ja julgeolekupoliitika elluviimise vahend, tagades tarnekindluse režiimi ELis ning aidates oluliselt kaasa tugevdatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamisele, mis on oluline tegur stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel maailmas; tunnistab, et relvaeksport on etendanud keskset rolli Euroopa kaitse tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisel ja arendamisel, mis on olnud oluline mitmesuguse innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu seisukohast; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et kaitsetööstus peaks olema ELi liikmesriikide kaitse- ja julgeolekupoliitika elluviimise vahend, tagades tarnekindluse režiimi ELis ning aidates oluliselt kaasa tugevdatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamisele, mis on oluline tegur stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel maailmas; tunnistab, et relvaeksport on etendanud keskset rolli Euroopa kaitse tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisel ja arendamisel, mis on olnud oluline mitmesuguse innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu seisukohast;

| 8. | tunnustab sellise ekspordi õiguspärasust, mis vastab täielikult ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artikli 4 punkti c kriteeriumidele ning toimub vastusena ELile esitatud taotlusele, mis on kooskõlas enesekaitseõigusega; toetab kaitserelvastuse tarnimist seadusliku enesekaitse korral; võtab teadmiseks mõne liikmesriigi otsuse tarnida kaitserelvastust Iraagi Kurdistani pešmerga võitlejatele ja Ukrainale; märgib, et liikmesriigid ei koordineeri selles osas oma tegevust; |
| --- | --- |

8.

tunnustab sellise ekspordi õiguspärasust, mis vastab täielikult ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artikli 4 punkti c kriteeriumidele ning toimub vastusena ELile esitatud taotlusele, mis on kooskõlas enesekaitseõigusega; toetab kaitserelvastuse tarnimist seadusliku enesekaitse korral; võtab teadmiseks mõne liikmesriigi otsuse tarnida kaitserelvastust Iraagi Kurdistani pešmerga võitlejatele ja Ukrainale; märgib, et liikmesriigid ei koordineeri selles osas oma tegevust;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi ekspordilitsentside andmisest keeldumine ja litsentside peatamine relvaembargo või konfliktide tõttu on positiivse tähendusega, näitavad need meetmed, et ELi ekspordipoliitika on pelgalt reaktiivse iseloomuga; on seisukohal, et vastavalt ühisele seisukohale tuleks enne litsentside andmist vastuvõtjariikidega seotud konkreetseid riske ning ELi julgeolekuhuvisid põhjalikumalt hinnata; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi ekspordilitsentside andmisest keeldumine ja litsentside peatamine relvaembargo või konfliktide tõttu on positiivse tähendusega, näitavad need meetmed, et ELi ekspordipoliitika on pelgalt reaktiivse iseloomuga; on seisukohal, et vastavalt ühisele seisukohale tuleks enne litsentside andmist vastuvõtjariikidega seotud konkreetseid riske ning ELi julgeolekuhuvisid põhjalikumalt hinnata;

| 10. | märgib, et relvade ja lõhkeainete kõrvalesuunamisest, salakaubandusest ning varumisest tulenevad riskid kasvavad ning kujutavad endiselt lahendamata probleemi; juhib tähelepanu ohule, et kõrge korruptsioonitasemega kolmandatest riikidest pärit relvi võidakse suurenenud salakaubanduse ja relvaäri ning sisenemiskohtades (nt sadamad) puuduva kontrolli tõttu Euroopasse toimetada, millega seatakse ohtu kodanike julgeolek, nagu rõhutatakse Europoli hiljuti avaldatud aruandes (16); |
| --- | --- |

10.

märgib, et relvade ja lõhkeainete kõrvalesuunamisest, salakaubandusest ning varumisest tulenevad riskid kasvavad ning kujutavad endiselt lahendamata probleemi; juhib tähelepanu ohule, et kõrge korruptsioonitasemega kolmandatest riikidest pärit relvi võidakse suurenenud salakaubanduse ja relvaäri ning sisenemiskohtades (nt sadamad) puuduva kontrolli tõttu Euroopasse toimetada, millega seatakse ohtu kodanike julgeolek, nagu rõhutatakse Europoli hiljuti avaldatud aruandes (16);

| 11. | rõhutab, et relvaekspordi kontroll on ELi välis- ja julgeolekupoliitika koostisosa ning selle teostamisel tuleb juhinduda Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest, mille hulgas on eelkõige demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine; tuletab meelde, et on äärmiselt oluline tagada sidusus relvaekspordi ning ELi kui ülemaailmse inimõiguste kaitsja usaldusväärsuse vahel; on sügavalt veendunud, et ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi rangem rakendamine aitaks oluliselt kaasa ÜVJP ja ÜJKP arengule; nõuab, et ELi uues üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias võetaks asjakohaselt arvesse relvaekspordi küsimusi, pidades silmas muutunud julgeolekuolukorda ning sellega seonduvaid riske ja ohtusid Euroopa julgeolekuhuvidele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et relvaekspordi kontroll on ELi välis- ja julgeolekupoliitika koostisosa ning selle teostamisel tuleb juhinduda Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest, mille hulgas on eelkõige demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine; tuletab meelde, et on äärmiselt oluline tagada sidusus relvaekspordi ning ELi kui ülemaailmse inimõiguste kaitsja usaldusväärsuse vahel; on sügavalt veendunud, et ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi rangem rakendamine aitaks oluliselt kaasa ÜVJP ja ÜJKP arengule; nõuab, et ELi uues üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias võetaks asjakohaselt arvesse relvaekspordi küsimusi, pidades silmas muutunud julgeolekuolukorda ning sellega seonduvaid riske ja ohtusid Euroopa julgeolekuhuvidele;

| 12. | taunib ebaseaduslikke ja reguleerimata relvatarneid, mis pärsivad paljudes maailma osades jätkuvalt poliitilist stabiilsust ning takistavad demokraatlikku sotsiaalset ja/või majanduslikku arengut; tunnistab, et ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kaheksanda kriteeriumi ühtne tõlgendamine ja tulemuslik rakendamine oleks otsustava tähtsusega panus ELi poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärkide saavutamisse; nõuab, et jätkuvalt pöörataks tähelepanu kaheksandale kriteeriumile, hindamaks relvastuskulude võimalikku negatiivset mõju vaesemate vastuvõtjariikide arenguvõimalustele; |
| --- | --- |

12.

taunib ebaseaduslikke ja reguleerimata relvatarneid, mis pärsivad paljudes maailma osades jätkuvalt poliitilist stabiilsust ning takistavad demokraatlikku sotsiaalset ja/või majanduslikku arengut; tunnistab, et ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kaheksanda kriteeriumi ühtne tõlgendamine ja tulemuslik rakendamine oleks otsustava tähtsusega panus ELi poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärkide saavutamisse; nõuab, et jätkuvalt pöörataks tähelepanu kaheksandale kriteeriumile, hindamaks relvastuskulude võimalikku negatiivset mõju vaesemate vastuvõtjariikide arenguvõimalustele;

Relvakaubandusleping

| 13. | väljendab rahulolu relvakaubanduslepingu jõustumise üle; tunnustab ELi teavitustegevust selle lepingu üldise ratifitseerimise ja rakendamise edendamiseks ning nõuab seoses sellega püsivaid jõupingutusi, eelkõige oluliste relvakaubandusriikide suhtes; nõuab liikmesriikidelt, kes ei ole veel relvakaubanduslepingut ratifitseerinud, et nad teeksid seda esimesel võimalusel; tunnistab, et kuigi relvakaubandusleping kujutab endast positiivset saavutust, on sellel siiski puudusi ja mitmetimõistetavusi (segased mõisted, erandid aruandekohustusest, sanktsioonikorra puudumine); |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu relvakaubanduslepingu jõustumise üle; tunnustab ELi teavitustegevust selle lepingu üldise ratifitseerimise ja rakendamise edendamiseks ning nõuab seoses sellega püsivaid jõupingutusi, eelkõige oluliste relvakaubandusriikide suhtes; nõuab liikmesriikidelt, kes ei ole veel relvakaubanduslepingut ratifitseerinud, et nad teeksid seda esimesel võimalusel; tunnistab, et kuigi relvakaubandusleping kujutab endast positiivset saavutust, on sellel siiski puudusi ja mitmetimõistetavusi (segased mõisted, erandid aruandekohustusest, sanktsioonikorra puudumine);

| 14. | väljendab heameelt osalisriikide esimese, 24.–27. augustil 2015 Cancúnis toimunud konverentsi edu üle, kuid märgib, et sellel ei jõutud kokkuleppele, millist aastaaruande mudelit kasutada; on seisukohal, et leping on tõeliselt edukas ainult juhul, kui suudetakse tagada selle universaalne kohaldatavus ja kehtestatakse siduvad või sanktsioneerivad mehhanismid, mida kasutatakse juhul, kui selles sätestatud eeskirju ei täideta; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt osalisriikide esimese, 24.–27. augustil 2015 Cancúnis toimunud konverentsi edu üle, kuid märgib, et sellel ei jõutud kokkuleppele, millist aastaaruande mudelit kasutada; on seisukohal, et leping on tõeliselt edukas ainult juhul, kui suudetakse tagada selle universaalne kohaldatavus ja kehtestatakse siduvad või sanktsioneerivad mehhanismid, mida kasutatakse juhul, kui selles sätestatud eeskirju ei täideta;

| 15. | peab õigeks nõuet, et relvakaubanduslepingu osalisriikidel tuleb lubade kohta otsuste tegemise protsessis arvesse võtta riski, et relvade edasiandmise korral võidakse neid kasutada raskete soopõhiste või naiste ja laste vastaste vägivallaaktide toimepanemiseks või soodustamiseks; kutsub liikmesriike üles karmistama ühise seisukoha sõnastust seoses raskete soopõhiste või naiste ja laste vastaste vägivallaaktidega; |
| --- | --- |

15.

peab õigeks nõuet, et relvakaubanduslepingu osalisriikidel tuleb lubade kohta otsuste tegemise protsessis arvesse võtta riski, et relvade edasiandmise korral võidakse neid kasutada raskete soopõhiste või naiste ja laste vastaste vägivallaaktide toimepanemiseks või soodustamiseks; kutsub liikmesriike üles karmistama ühise seisukoha sõnastust seoses raskete soopõhiste või naiste ja laste vastaste vägivallaaktidega;

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et ELil on maailmas ainulaadne õiguslikult siduv raamistik relvaekspordi kontrolli jõustamiseks, sealhulgas kriisipiirkondades ja kaheldavate inimõigusalaste tulemustega riikides; väljendab sellega seoses heameelt, et mitu Euroopa ja kolmandat riiki on ühinenud relvaekspordi kontrollisüsteemiga ühise seisukoha alusel; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selle üle, et ELil on maailmas ainulaadne õiguslikult siduv raamistik relvaekspordi kontrolli jõustamiseks, sealhulgas kriisipiirkondades ja kaheldavate inimõigusalaste tulemustega riikides; väljendab sellega seoses heameelt, et mitu Euroopa ja kolmandat riiki on ühinenud relvaekspordi kontrollisüsteemiga ühise seisukoha alusel;

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanada, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Island, Montenegro ja Norra on ühtlustanud oma poliitika ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriumide ja põhimõtetega; märgib, et alates 2012. aastast on kasutusel spetsiaalne teabevahetussüsteem ELi ja nimetatud kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt selle üle, et Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanada, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Island, Montenegro ja Norra on ühtlustanud oma poliitika ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriumide ja põhimõtetega; märgib, et alates 2012. aastast on kasutusel spetsiaalne teabevahetussüsteem ELi ja nimetatud kolmandate riikide vahel;

Ühine seisukoht

| 18. | tuletab meelde, et ühine seisukoht peaks andma tulemuseks kooskõlastatud lähenemisviisi relvakaubandusele, mis aga ei mõjuta liikmesriikide õigust rakendada rangemate piirangutega siseriiklikku poliitikat, nagu on sätestatud ühise seisukoha artiklis 3; tuletab samuti meelde, et endiselt jääb riikide ainupädevusse keelduda sõjalise tehnoloogia või relvastuse edasiandmisest ning et ühises seisukohas kindlaks määratud ühiseid nõudeid tuleb vastavalt ühise seisukoha põhjendusele 3 käsitada sõjatehnoloogia ja -varustuse edasiandmise haldamise ja piiramise miinimumnõuetena; juhib tähelepanu sellele, et nõuete ühtlustamist Euroopa tasandil ei tohiks kasutada kehtivate rangemate siseriiklike normide nõrgendamise ettekäändena; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et ühine seisukoht peaks andma tulemuseks kooskõlastatud lähenemisviisi relvakaubandusele, mis aga ei mõjuta liikmesriikide õigust rakendada rangemate piirangutega siseriiklikku poliitikat, nagu on sätestatud ühise seisukoha artiklis 3; tuletab samuti meelde, et endiselt jääb riikide ainupädevusse keelduda sõjalise tehnoloogia või relvastuse edasiandmisest ning et ühises seisukohas kindlaks määratud ühiseid nõudeid tuleb vastavalt ühise seisukoha põhjendusele 3 käsitada sõjatehnoloogia ja -varustuse edasiandmise haldamise ja piiramise miinimumnõuetena; juhib tähelepanu sellele, et nõuete ühtlustamist Euroopa tasandil ei tohiks kasutada kehtivate rangemate siseriiklike normide nõrgendamise ettekäändena;

| 19. | kutsub liikmesriike üles tõlgendama ühise seisukoha kriteeriume kõigil juhtudel kooskõlastatult ja rakendama neid järjekindlalt, lubamata poliitilistel ja majanduslikel kaalutlustel otsustusprotsessi mõjutada; kutsub liikmesriike üles tühistama juba sõlmitud lepingud, juhul kui tehing osutub järsult muutunud olukorras ühise seisukohaga vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles tõlgendama ühise seisukoha kriteeriume kõigil juhtudel kooskõlastatult ja rakendama neid järjekindlalt, lubamata poliitilistel ja majanduslikel kaalutlustel otsustusprotsessi mõjutada; kutsub liikmesriike üles tühistama juba sõlmitud lepingud, juhul kui tehing osutub järsult muutunud olukorras ühise seisukohaga vastuolus olevaks;

| 20. | on seisukohal, et tõeline probleem on ühise seisukoha ligikaudne kohaldamine ja järjekindlusetu tõlgendamine liikmesriikide poolt, ning peab seega määravaks, et kaheksat kriteeriumi püütakse kohaldada ühetaoliselt ja ambitsioonikalt; märgib sellega seoses, et puuduvad sanktsioneerivad mehhanismid kriteeriumide rikkumise korral, ja peab oluliseks ette näha sõltumatu kontrolli läbiviimise kord ning sanktsioneerivad mehhanismid ühise seisukoha nõuete rikkumise korral; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et tõeline probleem on ühise seisukoha ligikaudne kohaldamine ja järjekindlusetu tõlgendamine liikmesriikide poolt, ning peab seega määravaks, et kaheksat kriteeriumi püütakse kohaldada ühetaoliselt ja ambitsioonikalt; märgib sellega seoses, et puuduvad sanktsioneerivad mehhanismid kriteeriumide rikkumise korral, ja peab oluliseks ette näha sõltumatu kontrolli läbiviimise kord ning sanktsioneerivad mehhanismid ühise seisukoha nõuete rikkumise korral;

| 21. | võtab teadmiseks, et tavarelvastuse ekspordi töörühm on ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et ühine seisukoht teenib kohaselt nõukogu seatud eesmärke ning on kooskõlas relvakaubanduslepinguga; märgib, et hoolimata tõsisest olukorrast Süürias ja Iraagis, suurenenud terroristlikust tegevusest ning Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas levinud konfliktidest ja ebastabiilsusest, mis võivad omakorda mõjutada ELi enda julgeolekut, ei peetud vajalikuks selles muudatusi teha; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks, et tavarelvastuse ekspordi töörühm on ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et ühine seisukoht teenib kohaselt nõukogu seatud eesmärke ning on kooskõlas relvakaubanduslepinguga; märgib, et hoolimata tõsisest olukorrast Süürias ja Iraagis, suurenenud terroristlikust tegevusest ning Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas levinud konfliktidest ja ebastabiilsusest, mis võivad omakorda mõjutada ELi enda julgeolekut, ei peetud vajalikuks selles muudatusi teha;

| 22. | võtab teadmiseks nõukogu ühise seisukoha kasutusjuhendi ja ELi sõjaliste kaupade nimekirja ajakohastamise; ootab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm kiidaks heaks uue elektroonilise teabevahetusmehhanismi; peab õigeks uusi, seni veel ühisesse seisukohta lisamata viiteid relvakaubanduslepingu teatavatele aspektidele ning muudatusi seitsmendat kriteeriumi käsitlevates üksikasjalikes suunistes; nõuab tõhusaid jõupingutusi seoses kaheksanda kriteeriumi rakendussuunistega; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks nõukogu ühise seisukoha kasutusjuhendi ja ELi sõjaliste kaupade nimekirja ajakohastamise; ootab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm kiidaks heaks uue elektroonilise teabevahetusmehhanismi; peab õigeks uusi, seni veel ühisesse seisukohta lisamata viiteid relvakaubanduslepingu teatavatele aspektidele ning muudatusi seitsmendat kriteeriumi käsitlevates üksikasjalikes suunistes; nõuab tõhusaid jõupingutusi seoses kaheksanda kriteeriumi rakendussuunistega;

| 23. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigi kaheksa kriteeriumi rangema kohaldamise; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid, muu hulgas liidu tasandil tavarelvastuse ekspordi töörühma raames, oma hindamisi laiendama selliselt, et neis pöörataks tähelepanu ka sihtriigis valitsevale olukorrale ning parajasti kõne all olevale konkreetsele sõjalisele tehnoloogiale; soovitab liikmesriikidel kohaldada riigi tasandil rangemaid kriteeriume; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles tagama kõigi kaheksa kriteeriumi rangema kohaldamise; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid, muu hulgas liidu tasandil tavarelvastuse ekspordi töörühma raames, oma hindamisi laiendama selliselt, et neis pöörataks tähelepanu ka sihtriigis valitsevale olukorrale ning parajasti kõne all olevale konkreetsele sõjalisele tehnoloogiale; soovitab liikmesriikidel kohaldada riigi tasandil rangemaid kriteeriume;

| 24. | väljendab muret mõju üle, mida õiguslike meetmete kasutamise ähvardused mõnes liikmesriigis – olgu siis tõelised või tajutavad –, võivad avaldada ekspordilitsentside taotluste kaalumisele; meenutab liikmesriikidele, et range ja järjekindel kaheksa kriteeriumi kohaldamine loob vajaliku aluse litsentside andmisest keeldumiseks; |
| --- | --- |

24.

väljendab muret mõju üle, mida õiguslike meetmete kasutamise ähvardused mõnes liikmesriigis – olgu siis tõelised või tajutavad –, võivad avaldada ekspordilitsentside taotluste kaalumisele; meenutab liikmesriikidele, et range ja järjekindel kaheksa kriteeriumi kohaldamine loob vajaliku aluse litsentside andmisest keeldumiseks;

| 25. | võtab teadmiseks, et teine kriteerium nõuab liikmesriikidelt ekspordilitsentsi väljaandmisest keeldumist ainult juhul, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada siserepressioonideks; arvestades, et see kriteerium jätab ruumi ühiste reeglite ebaühtlaseks rakendamiseks; nõuab, et teise kriteeriumi täpsustamiseks suheldaks Euroopa Nõukogu, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning inimõiguste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et teine kriteerium nõuab liikmesriikidelt ekspordilitsentsi väljaandmisest keeldumist ainult juhul, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada siserepressioonideks; arvestades, et see kriteerium jätab ruumi ühiste reeglite ebaühtlaseks rakendamiseks; nõuab, et teise kriteeriumi täpsustamiseks suheldaks Euroopa Nõukogu, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning inimõiguste organisatsioonidega;

| 26. | suhtub kriitiliselt kaheksa kriteeriumi sagedasse rikkumisse mitmete liikmesriikide poolt; väljendab kahetsust, et puuduvad sanktsioonimehhanismid kaheksa kriteeriumi rikkumise puhuks liikmesriigi poolt ning et nende kehtestamiseks ei ole ka plaane; on seisukohal, et tuleks ette näha võimalused, kuidas läbi viia sõltumatut kontrolli ning kehtestada sanktsioonimehhanismid ühise seisukoha rikkumise korral; |
| --- | --- |

26.

suhtub kriitiliselt kaheksa kriteeriumi sagedasse rikkumisse mitmete liikmesriikide poolt; väljendab kahetsust, et puuduvad sanktsioonimehhanismid kaheksa kriteeriumi rikkumise puhuks liikmesriigi poolt ning et nende kehtestamiseks ei ole ka plaane; on seisukohal, et tuleks ette näha võimalused, kuidas läbi viia sõltumatut kontrolli ning kehtestada sanktsioonimehhanismid ühise seisukoha rikkumise korral;

| 27. | nõuab tungivalt, et iga liikmesriik kohtleks relvatarnete litsentsimise protsessides riski mõistet ettevaatuse põhimõttel, nagu on tavaks teiste küsimuste, näiteks terrorismi, rahapesu ja keskkonnaprobleemide käsitlemisel; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et iga liikmesriik kohtleks relvatarnete litsentsimise protsessides riski mõistet ettevaatuse põhimõttel, nagu on tavaks teiste küsimuste, näiteks terrorismi, rahapesu ja keskkonnaprobleemide käsitlemisel;

| 28. | rõhutab vajadust tagada sidusam poliitika embargode suhtes ning kohaldada neid koheselt; kutsub liikmesriike üles muutma selgemaks kõik „sõjaliste“ ja „mittesõjaliste“ relvade eksporti puudutavad riiklikud ja rahvusvahelised sätted, mis võivad anda võimalusi väikerelvade tarnimiseks reguleerimissüsteemidest mööda hiilides, kirjeldades neid „mittesõjaliste“ relvadena; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust tagada sidusam poliitika embargode suhtes ning kohaldada neid koheselt; kutsub liikmesriike üles muutma selgemaks kõik „sõjaliste“ ja „mittesõjaliste“ relvade eksporti puudutavad riiklikud ja rahvusvahelised sätted, mis võivad anda võimalusi väikerelvade tarnimiseks reguleerimissüsteemidest mööda hiilides, kirjeldades neid „mittesõjaliste“ relvadena;

| 29. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012 (millega rakendatakse tulirelvade ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli artiklit 10) ülesanne on tagada tõhusam kontroll tsiviilkasutuseks mõeldud tulirelvade liikumise üle; tunnistab tsiviilkasutuseks mõeldud jahi- ja sportrelvade ekspordi õiguspärasust nimetatud määruse alusel; väljendab heameelt seoses tulirelvi (sealhulgas deaktiveerimist, halduskaristusi ja signaalrelvi) käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamisega ning kavatsusega tugevdada relvade salakaubanduse vastu võitlemiseks politseikoostööd naaberriikidega; palub komisjonil selleks tugevdada EUROPOLi suutlikkust; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012 (millega rakendatakse tulirelvade ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli artiklit 10) ülesanne on tagada tõhusam kontroll tsiviilkasutuseks mõeldud tulirelvade liikumise üle; tunnistab tsiviilkasutuseks mõeldud jahi- ja sportrelvade ekspordi õiguspärasust nimetatud määruse alusel; väljendab heameelt seoses tulirelvi (sealhulgas deaktiveerimist, halduskaristusi ja signaalrelvi) käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamisega ning kavatsusega tugevdada relvade salakaubanduse vastu võitlemiseks politseikoostööd naaberriikidega; palub komisjonil selleks tugevdada EUROPOLi suutlikkust;

| 30. | kutsub liikmesriike üles lisama ühisele seisukohale mehhanismi, mis külmutaks automaatselt kehtivad litsentsid relvade ekspordiks riikidesse, mille suhtes on pärast litsentsi väljastamist kehtestatud Euroopa relvaembargo; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles lisama ühisele seisukohale mehhanismi, mis külmutaks automaatselt kehtivad litsentsid relvade ekspordiks riikidesse, mille suhtes on pärast litsentsi väljastamist kehtestatud Euroopa relvaembargo;

| 31. | soovitab uurida võimalusi, kuidas saaks kaheksat kriteeriumi kohaldada ja laiendada ka relvaekspordiga seotud teenustele, näiteks konsultatsiooniteenuste ekspordile ning ELis asuvate sõjaliste eraettevõtete tegevusele kolmandates riikides; nõuab ELi ühise lähenemisviisi kehtestamist ujuvate relvaladude suhtes; |
| --- | --- |

31.

soovitab uurida võimalusi, kuidas saaks kaheksat kriteeriumi kohaldada ja laiendada ka relvaekspordiga seotud teenustele, näiteks konsultatsiooniteenuste ekspordile ning ELis asuvate sõjaliste eraettevõtete tegevusele kolmandates riikides; nõuab ELi ühise lähenemisviisi kehtestamist ujuvate relvaladude suhtes;

| 32. | kutsub kõiki liikmesriike, kes veel ei järgi täielikult nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta, selgitama, miks nad seda ei järgi ja milliseid samme ja millal kavatsevad nad astuda, et oma kõnealusest ühisest seisukohast tulenevatest kohustustest kinni pidada; julgustab liikmesriike hõlmama oma relvavahendust käsitlevate õigusaktidega relvade transpordi- ja rahastamisteenused; |
| --- | --- |

32.

kutsub kõiki liikmesriike, kes veel ei järgi täielikult nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta, selgitama, miks nad seda ei järgi ja milliseid samme ja millal kavatsevad nad astuda, et oma kõnealusest ühisest seisukohast tulenevatest kohustustest kinni pidada; julgustab liikmesriike hõlmama oma relvavahendust käsitlevate õigusaktidega relvade transpordi- ja rahastamisteenused;

| 33. | on mures ekspordi võimaliku kõrvalesuunamise pärast ning kutsub liikmesriike üles looma tõhusa kontrollisüsteemi (järelevalvesüsteemid, väärkasutamist keelava klausli lisamine lõppkasutajate sertifikaatidesse, lõppkasutajate kohapealne kontrollimine), suurendades seejuures ka sellele eesmärgile pühendatud töötajate hulka; on veendunud, et parandada tuleks koostööd liikmesriikide vahel, liikmesriikide ning Europoli ja Eurojusti vahel ning samuti kolmandate riikidega, et hõlbustada vahendajatele ja salakaubavedajatele ebaseaduslike relvatarnete eest süüdistuste esitamist; palub nõukogul seitsmenda kriteeriumi paremini ühitada relvakaubanduslepingu artikliga 11; |
| --- | --- |

33.

on mures ekspordi võimaliku kõrvalesuunamise pärast ning kutsub liikmesriike üles looma tõhusa kontrollisüsteemi (järelevalvesüsteemid, väärkasutamist keelava klausli lisamine lõppkasutajate sertifikaatidesse, lõppkasutajate kohapealne kontrollimine), suurendades seejuures ka sellele eesmärgile pühendatud töötajate hulka; on veendunud, et parandada tuleks koostööd liikmesriikide vahel, liikmesriikide ning Europoli ja Eurojusti vahel ning samuti kolmandate riikidega, et hõlbustada vahendajatele ja salakaubavedajatele ebaseaduslike relvatarnete eest süüdistuste esitamist; palub nõukogul seitsmenda kriteeriumi paremini ühitada relvakaubanduslepingu artikliga 11;

| 34. | peab äärmiselt murettekitavaks asjaolu, et ELi ekspordikontrollist võidakse mööda hiilida, kasutades litsentsitud tootmist kolmandates riikides või ELi ettevõtete välismaal asuvaid tütarettevõtteid; nõuab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm seda probleemi oma järgmises aastaaruandes põhjalikult käsitleks; |
| --- | --- |

34.

peab äärmiselt murettekitavaks asjaolu, et ELi ekspordikontrollist võidakse mööda hiilida, kasutades litsentsitud tootmist kolmandates riikides või ELi ettevõtete välismaal asuvaid tütarettevõtteid; nõuab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm seda probleemi oma järgmises aastaaruandes põhjalikult käsitleks;

| 35. | nõuab praktilise tegevuse paremat kooskõlastamist nõukogus ja Euroopa välisteenistuses, et tagada konfliktide ennetamise, arengupoliitika ja inimõigustega seotud aspektide asjakohane arvessevõtmine; nõuab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm (COARM) ja inimõiguste töörühm (COHOM) peaksid korrapäraseid konsultatsioone ning et tavarelvastuse ekspordi töörühm peaks sidet kõigi asjaomaste ELi osapooltega, näiteks Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuse, ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ning ELi delegatsioonidega, et parandada sidusust ja jagada teavet, mis võib olla relvatarnete litsentsimisotsuste seisukohast oluline, eriti seoses riskidega kavandatavates vastuvõtjariikides, et parandada ühise seisukoha kontekstis otsuste tegemise kvaliteeti; |
| --- | --- |

35.

nõuab praktilise tegevuse paremat kooskõlastamist nõukogus ja Euroopa välisteenistuses, et tagada konfliktide ennetamise, arengupoliitika ja inimõigustega seotud aspektide asjakohane arvessevõtmine; nõuab, et tavarelvastuse ekspordi töörühm (COARM) ja inimõiguste töörühm (COHOM) peaksid korrapäraseid konsultatsioone ning et tavarelvastuse ekspordi töörühm peaks sidet kõigi asjaomaste ELi osapooltega, näiteks Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuse, ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ning ELi delegatsioonidega, et parandada sidusust ja jagada teavet, mis võib olla relvatarnete litsentsimisotsuste seisukohast oluline, eriti seoses riskidega kavandatavates vastuvõtjariikides, et parandada ühise seisukoha kontekstis otsuste tegemise kvaliteeti;

Läbipaistvus

| 36. | peab kahetsusväärseks, et 16. aastaaruanne võeti vastu hilinemisega – suurema hilinemisega kui ükski varasem; |
| --- | --- |

36.

peab kahetsusväärseks, et 16. aastaaruanne võeti vastu hilinemisega – suurema hilinemisega kui ükski varasem;

| 37. | märgib, et täielik andmete esitamine tähendab andmete esitamist nii väljastatud relvaekspordi litsentside kui ka tegelike ekspordisaadetiste rahalise väärtuse kohta jaotatuna nii sihtkohtade kui ka ELi sõjaliste kaupade nimekirja kategooriate kaupa; kutsub ülejäänud liikmesriike täitma oma kohustust anda igal aastal aru ja esitada andmed 16. aastaaruande jaoks tagasiulatuvalt ning tulevaste aastaaruannete jaoks õigeaegselt; |
| --- | --- |

37.

märgib, et täielik andmete esitamine tähendab andmete esitamist nii väljastatud relvaekspordi litsentside kui ka tegelike ekspordisaadetiste rahalise väärtuse kohta jaotatuna nii sihtkohtade kui ka ELi sõjaliste kaupade nimekirja kategooriate kaupa; kutsub ülejäänud liikmesriike täitma oma kohustust anda igal aastal aru ja esitada andmed 16. aastaaruande jaoks tagasiulatuvalt ning tulevaste aastaaruannete jaoks õigeaegselt;

| 38. | märgib, et aruanne sisaldab standardset teavet väljastatud ekspordilitsentside kohta, kuid mitte põhjalikku teavet tegeliku relvaekspordi kohta; nõuab, et nõukogu ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident uuriksid võimalusi parandada aruandluskohustuse täitmist ning suurendada ekspordikontrolli raamistiku riikliku järelevalve läbipaistvust, eelkõige tagades, et liikmesriigid annaksid aru kõigist relvaekspordi tehingutest; palub selle puuduse kõrvaldada ja näha seega ette aastaaruanne, mis näitaks liikide ja sihtkohtade kaupa lahtikirjutatult tegelikke ekspordiandmeid; |
| --- | --- |

38.

märgib, et aruanne sisaldab standardset teavet väljastatud ekspordilitsentside kohta, kuid mitte põhjalikku teavet tegeliku relvaekspordi kohta; nõuab, et nõukogu ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident uuriksid võimalusi parandada aruandluskohustuse täitmist ning suurendada ekspordikontrolli raamistiku riikliku järelevalve läbipaistvust, eelkõige tagades, et liikmesriigid annaksid aru kõigist relvaekspordi tehingutest; palub selle puuduse kõrvaldada ja näha seega ette aastaaruanne, mis näitaks liikide ja sihtkohtade kaupa lahtikirjutatult tegelikke ekspordiandmeid;

| 39. | nõuab, et võetaks kasutusele standardne aruandlus- ja andmete esitamise menetlus, mida kõik liikmesriigid peaksid ühtmoodi kohaldama ja järgima ning millega määrataks kindlaks ka tegeliku relvaekspordi ja väljastatud litsentside kohta teabe esitamise tähtaeg; kutsub liikmesriike üles esitama täielikku teavet rahuldamata jäetud litsentsitaotluste kohta, sealhulgas iga sellise litsentsitaotlusega seonduvat konkreetset teavet vastuvõtjariigi ja konkreetse asutuse kohta, üleantavate kaupade kirjelduse ja andmeid koguse kohta (sõjaliste kaupade nimekirja alamkategooriate lõikes), koos täpse põhjusega teavet litsentsi andmisest keeldumise kohta; teeb ettepaneku muuta aastaaruande formaati ning avaldada aruanne uuesti – avaliku, interaktiivse ja otsinguvõimalusega võrguandmebaasina; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et võetaks kasutusele standardne aruandlus- ja andmete esitamise menetlus, mida kõik liikmesriigid peaksid ühtmoodi kohaldama ja järgima ning millega määrataks kindlaks ka tegeliku relvaekspordi ja väljastatud litsentside kohta teabe esitamise tähtaeg; kutsub liikmesriike üles esitama täielikku teavet rahuldamata jäetud litsentsitaotluste kohta, sealhulgas iga sellise litsentsitaotlusega seonduvat konkreetset teavet vastuvõtjariigi ja konkreetse asutuse kohta, üleantavate kaupade kirjelduse ja andmeid koguse kohta (sõjaliste kaupade nimekirja alamkategooriate lõikes), koos täpse põhjusega teavet litsentsi andmisest keeldumise kohta; teeb ettepaneku muuta aastaaruande formaati ning avaldada aruanne uuesti – avaliku, interaktiivse ja otsinguvõimalusega võrguandmebaasina;

| 40. | nõuab, et liikmesriigid üksteisega põhjalikumalt konsulteeriksid, kui küsimus on relvade edasiandmises nõrkadele ja ebastabiilsetele piirkondadele või riikidele, eriti kui nad käituvad agressiivselt oma naaberriikide suhtes; nõuab Venemaa suhtes kehtestatud ELi sanktsioonide korra rakendamise põhjalikku ja süstemaatilist kontrolli relvaekspordi ning kahesuguse kasutusega kaupade müügi osas; kutsub liikmesriike üles koostama nende (juriidiliste ja füüsiliste) isikute nimekirja, kes on süüdi mõistetud relvaekspordiga seonduvate õigusnormide rikkumises ja tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumites, ning ka nende isikute nimekirja, keda ei ole kohtus süüdi mõistetud, kuid kes on teadaolevalt segatud ebaseaduslikku relvakaubandusse või tegevusse, mis ohustab rahvusvahelist julgeolekut; kutsub liikmesriike üles esitama üksikasjalikku teavet väljastatud litsentside kehtetuks tunnistamise või peatamise kohta nende riikide puhul, kelle suhtes kehtib embargo; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et liikmesriigid üksteisega põhjalikumalt konsulteeriksid, kui küsimus on relvade edasiandmises nõrkadele ja ebastabiilsetele piirkondadele või riikidele, eriti kui nad käituvad agressiivselt oma naaberriikide suhtes; nõuab Venemaa suhtes kehtestatud ELi sanktsioonide korra rakendamise põhjalikku ja süstemaatilist kontrolli relvaekspordi ning kahesuguse kasutusega kaupade müügi osas; kutsub liikmesriike üles koostama nende (juriidiliste ja füüsiliste) isikute nimekirja, kes on süüdi mõistetud relvaekspordiga seonduvate õigusnormide rikkumises ja tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumites, ning ka nende isikute nimekirja, keda ei ole kohtus süüdi mõistetud, kuid kes on teadaolevalt segatud ebaseaduslikku relvakaubandusse või tegevusse, mis ohustab rahvusvahelist julgeolekut; kutsub liikmesriike üles esitama üksikasjalikku teavet väljastatud litsentside kehtetuks tunnistamise või peatamise kohta nende riikide puhul, kelle suhtes kehtib embargo;

| 41. | peab oluliseks, et ka ELi kandidaatriigid järgiksid relvaekspordi ja relvakaubanduse küsimustes ELi seisukohti ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

41.

peab oluliseks, et ka ELi kandidaatriigid järgiksid relvaekspordi ja relvakaubanduse küsimustes ELi seisukohti ja põhimõtteid;

| 42. | nõuab teabevahetusel ja ühisel andmebaasil põhineva politsei- ja piirivalvejõudude koostöö korras ebaseadusliku relvaäri ohjamist ja sellealast koostööd, et vähendada julgeolekuriski ELi ja selle kodanike jaoks miinimumini; |
| --- | --- |

42.

nõuab teabevahetusel ja ühisel andmebaasil põhineva politsei- ja piirivalvejõudude koostöö korras ebaseadusliku relvaäri ohjamist ja sellealast koostööd, et vähendada julgeolekuriski ELi ja selle kodanike jaoks miinimumini;

Avalik kontroll

| 43. | tuletab meelde, et valitsused kannavad poliitilist vastutust sõjaliste kaupade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi lubamise või keelamise eest; palub liikmesriikidel teavitada üksikasjalikult kõikidest antud litsentsidest, et Euroopas oleks võimalik teha järelevalvet selle üle, et riigid ei rikuks ühise seisukoha kriteeriumeid oma majanduslikes, poliitilistes või isiklikes huvides; palub, et Euroopa välisteenistus/COARM võtaks ette nende litsentside analüüsimise, mille puhul on alust kahelda nende vastavuses ühises seisukohas sätestatud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et valitsused kannavad poliitilist vastutust sõjaliste kaupade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi lubamise või keelamise eest; palub liikmesriikidel teavitada üksikasjalikult kõikidest antud litsentsidest, et Euroopas oleks võimalik teha järelevalvet selle üle, et riigid ei rikuks ühise seisukoha kriteeriumeid oma majanduslikes, poliitilistes või isiklikes huvides; palub, et Euroopa välisteenistus/COARM võtaks ette nende litsentside analüüsimise, mille puhul on alust kahelda nende vastavuses ühises seisukohas sätestatud kriteeriumitele;

| 44. | on kindlalt seisukohal, et kodanikel ja parlamentidel on õigus olla üksikasjalikult teavitatud oma riigi valitsuse otsustest relvaekspordi küsimustes, kuna need otsused mõjutavad rahva ja ka teiste riikide julgeolekut ja heaolu ning see on kooskõlas läbipaistvuse ja suurema avaliku kontrolli huvidega; nõuab, et aruanded oleksid avalikud; |
| --- | --- |

44.

on kindlalt seisukohal, et kodanikel ja parlamentidel on õigus olla üksikasjalikult teavitatud oma riigi valitsuse otsustest relvaekspordi küsimustes, kuna need otsused mõjutavad rahva ja ka teiste riikide julgeolekut ja heaolu ning see on kooskõlas läbipaistvuse ja suurema avaliku kontrolli huvidega; nõuab, et aruanded oleksid avalikud;

| 45. | kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust parandama ka ligipääsu teabele, mis puudutab ELi sanktsioone ja relvaembargosid, sest see ei ole sageli ajakohane ega esitatud kergesti kättesaadavas vormis; |
| --- | --- |

45.

kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust parandama ka ligipääsu teabele, mis puudutab ELi sanktsioone ja relvaembargosid, sest see ei ole sageli ajakohane ega esitatud kergesti kättesaadavas vormis;

| 46. | nõuab parlamentaarse järelevalve tugevdamist nii riikide kui ka liidu tasandil, kasutades selleks iga-aastaseid raporteid parlamentidele; nõuab, et Euroopa relvaekspordi küsimusi ja Euroopa tööstuslikku kaitsepoliitikat arutataks järgmisel parlamentidevahelisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika teemalisel konverentsil; |
| --- | --- |

46.

nõuab parlamentaarse järelevalve tugevdamist nii riikide kui ka liidu tasandil, kasutades selleks iga-aastaseid raporteid parlamentidele; nõuab, et Euroopa relvaekspordi küsimusi ja Euroopa tööstuslikku kaitsepoliitikat arutataks järgmisel parlamentidevahelisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika teemalisel konverentsil;

| 47. | väljendab heameelt kodanikuühiskonnaga peetavate korrapäraste konsultatsioonide üle, mis suurendavad läbipaistvust; palub komisjonil ning Euroopa välisteenistusel ja tavarelvastuse ekspordi töörühmal jätkata kõnealust dialoogi kodanikuühiskonna, VVOde ja mõttekodadega; julgustab kodanikuühiskonda ja akadeemilisi ringkondi viima läbi sõltumatuid relvakaubanduse uuringuid; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt kodanikuühiskonnaga peetavate korrapäraste konsultatsioonide üle, mis suurendavad läbipaistvust; palub komisjonil ning Euroopa välisteenistusel ja tavarelvastuse ekspordi töörühmal jätkata kõnealust dialoogi kodanikuühiskonna, VVOde ja mõttekodadega; julgustab kodanikuühiskonda ja akadeemilisi ringkondi viima läbi sõltumatuid relvakaubanduse uuringuid;

Uued tehnoloogiad ja kahesuguse kasutusega kaupade probleem

| 48. | on seisukohal, et tehnoloogia arengu tõttu on üha raskem vahet teha puhtsõjalise ja puhttsiviilse kasutusviisi vahel, ning seega tuleks pöörata erilist tähelepanu „kahesuguse kasutusega kaupadele“ (Dual Use List) Wassenaari kokkuleppe seisukohast; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil tagada, et Wassenaari kokkuleppe tasandil või sõjaliste kaupade nimekirja ja kahesuguse kasutusega kaupade määruse lisade vahel ei oleks õiguslikke tühikuid, ning pöörata erilist tähelepanu strateegilise tähtsusega uutele tehnoloogiatele, nagu kaugjuhitava õhusõiduki süsteem, kasutatud robootika ja jälgimistehnoloogia; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et tehnoloogia arengu tõttu on üha raskem vahet teha puhtsõjalise ja puhttsiviilse kasutusviisi vahel, ning seega tuleks pöörata erilist tähelepanu „kahesuguse kasutusega kaupadele“ (Dual Use List) Wassenaari kokkuleppe seisukohast; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil tagada, et Wassenaari kokkuleppe tasandil või sõjaliste kaupade nimekirja ja kahesuguse kasutusega kaupade määruse lisade vahel ei oleks õiguslikke tühikuid, ning pöörata erilist tähelepanu strateegilise tähtsusega uutele tehnoloogiatele, nagu kaugjuhitava õhusõiduki süsteem, kasutatud robootika ja jälgimistehnoloogia;

| 49. | tuletab meelde, et teatud jälgimis- ja sissetungitehnoloogiate levik kogu maailmas ei ole kahjulik mitte ainult inimõigustele, vaid võib kujutada endast ka olulist ohtu Euroopa strateegilistele huvidele ja meie digitaalsele taristule; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et teatud jälgimis- ja sissetungitehnoloogiate levik kogu maailmas ei ole kahjulik mitte ainult inimõigustele, vaid võib kujutada endast ka olulist ohtu Euroopa strateegilistele huvidele ja meie digitaalsele taristule;

| 50. | tunnustab komisjoni jätkuvat algatust nüüdisajastada ELi kahesuguse kasutusega kaupade kontrolle ja kavatsust esitada 2016. aasta esimesel poolel uus seadusandlik ettepanek aruka ja tõhusa poliitika kohta, et reguleerida kahesuguse kasutusega tehnoloogia rakendamise ja kasutamisega seotud teenuste kaubanduslikku eksporti, mis sisaldaks tõhusaid kaitsemeetmeid, et need ekspordikontrolli meetmed ei tekitaks kahju teadusuuringutele ja IT-turvalisuse uuringutele; rõhutab, et see ettepanek peab lähtuma eesmärgist parandada ekspordikontrolli režiimi sidusust ja läbipaistvust ning võtma täielikult arvesse julgeolekuprobleemide muutuvat iseloomu ning tehnoloogiliste arengute kiirust, eriti seoses jälgimis- ja sissetungitarkvara ja -varustusega; väljendab heameelt osalevate riikide poolt 4. detsembril 2013 Wassenaari kokkuleppe raames saavutatud kokkuleppe üle võtta kasutusele kontroll jälgimis-, õiguskaitse- ja luureandmete kogumise vahendite ning võrkude jälgimissüsteemide valdkonnas; tuletab meelde pakilist vajadust lahendada probleem, mis on seotud IKT toodete ja teenuste potentsiaalselt kahjuliku ekspordiga teatavatesse kolmandatesse riikidesse, kus neid võidakse kasutada seoses inimõiguste rikkumisega, nagu lepiti kokku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses 2014. aasta aprillis; |
| --- | --- |

50.

tunnustab komisjoni jätkuvat algatust nüüdisajastada ELi kahesuguse kasutusega kaupade kontrolle ja kavatsust esitada 2016. aasta esimesel poolel uus seadusandlik ettepanek aruka ja tõhusa poliitika kohta, et reguleerida kahesuguse kasutusega tehnoloogia rakendamise ja kasutamisega seotud teenuste kaubanduslikku eksporti, mis sisaldaks tõhusaid kaitsemeetmeid, et need ekspordikontrolli meetmed ei tekitaks kahju teadusuuringutele ja IT-turvalisuse uuringutele; rõhutab, et see ettepanek peab lähtuma eesmärgist parandada ekspordikontrolli režiimi sidusust ja läbipaistvust ning võtma täielikult arvesse julgeolekuprobleemide muutuvat iseloomu ning tehnoloogiliste arengute kiirust, eriti seoses jälgimis- ja sissetungitarkvara ja -varustusega; väljendab heameelt osalevate riikide poolt 4. detsembril 2013 Wassenaari kokkuleppe raames saavutatud kokkuleppe üle võtta kasutusele kontroll jälgimis-, õiguskaitse- ja luureandmete kogumise vahendite ning võrkude jälgimissüsteemide valdkonnas; tuletab meelde pakilist vajadust lahendada probleem, mis on seotud IKT toodete ja teenuste potentsiaalselt kahjuliku ekspordiga teatavatesse kolmandatesse riikidesse, kus neid võidakse kasutada seoses inimõiguste rikkumisega, nagu lepiti kokku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses 2014. aasta aprillis;

| 51. | kutsub liikmesriike üles eraldama kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise ja transiidi kontrollide tõhusaks rakendamiseks ja jõustamiseks piisavalt ressursse; väljendab heameelt käimasolevate ELi rahastatud võimekuse parandamise programmide üle kolmandate riikide kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli süsteemide toetuseks; kutsub liikmesriike üles mobiliseerima koolitussuutlikust ka ELis; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles eraldama kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise ja transiidi kontrollide tõhusaks rakendamiseks ja jõustamiseks piisavalt ressursse; väljendab heameelt käimasolevate ELi rahastatud võimekuse parandamise programmide üle kolmandate riikide kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli süsteemide toetuseks; kutsub liikmesriike üles mobiliseerima koolitussuutlikust ka ELis;

| 52. | rõhutab, et komisjon peaks suutma kiiresti varustada ekspordilitsentsi taotlemisel kõhklevaid ettevõtteid täpse ja ajakohastatud teabega võimalike kaubatehingute seaduslikkuse või võimaliku kahjuliku mõju kohta; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et komisjon peaks suutma kiiresti varustada ekspordilitsentsi taotlemisel kõhklevaid ettevõtteid täpse ja ajakohastatud teabega võimalike kaubatehingute seaduslikkuse või võimaliku kahjuliku mõju kohta;

| 53. | palub komisjonil esitada ettepanekud, et vaadata läbi, kuidas ELi standardeid IKT valdkonnas saaks kasutada selleks, et hoida ära võimalik kahjulik mõju, mis kaasneb sellise tehnoloogia või muude teenuste ekspordiga kolmandatesse riikidesse, kus mõisteid nagu „seaduslik infopüük“ ei saa käsitleda võrdväärsetena ELis kasutatavate mõistetega või kus näiteks esineb probleeme inimõiguste järgimisega või puudub õigusriik; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil esitada ettepanekud, et vaadata läbi, kuidas ELi standardeid IKT valdkonnas saaks kasutada selleks, et hoida ära võimalik kahjulik mõju, mis kaasneb sellise tehnoloogia või muude teenuste ekspordiga kolmandatesse riikidesse, kus mõisteid nagu „seaduslik infopüük“ ei saa käsitleda võrdväärsetena ELis kasutatavate mõistetega või kus näiteks esineb probleeme inimõiguste järgimisega või puudub õigusriik;

| 54. | kinnitab veel kord, et ELi standardid, eelkõige need, mis on sätestatud Euroopa põhiõiguste hartas, peaksid olema teiste kaalutluste suhtes ülimuslikud, kui hinnatakse juhtumeid, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasutamist viisil, mis võib piirata inimõigusi; |
| --- | --- |

54.

kinnitab veel kord, et ELi standardid, eelkõige need, mis on sätestatud Euroopa põhiõiguste hartas, peaksid olema teiste kaalutluste suhtes ülimuslikud, kui hinnatakse juhtumeid, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasutamist viisil, mis võib piirata inimõigusi;

| 55. | taunib teatavate ELi ettevõtete ja kahesuguse kasutusega tehnoloogiaga kauplevate rahvusvaheliste ettevõtete aktiivset koostööd kauplemisel olukorras, kus nad on teadlikud tehnoloogiate kahjulikust mõjust inimõigustele nendes riikides, kellega kaubeldakse; |
| --- | --- |

55.

taunib teatavate ELi ettevõtete ja kahesuguse kasutusega tehnoloogiaga kauplevate rahvusvaheliste ettevõtete aktiivset koostööd kauplemisel olukorras, kus nad on teadlikud tehnoloogiate kahjulikust mõjust inimõigustele nendes riikides, kellega kaubeldakse;

| 56. | nõuab tungivalt, et komisjon jätaks sellises tegevuses osalevad ettevõtted avalikult kõrvale ELi hankemenetlustest, teadus- ja arendustegevuse rahastamisest ja mis tahes muus vormis rahalisest toetusest; |
| --- | --- |

56.

nõuab tungivalt, et komisjon jätaks sellises tegevuses osalevad ettevõtted avalikult kõrvale ELi hankemenetlustest, teadus- ja arendustegevuse rahastamisest ja mis tahes muus vormis rahalisest toetusest;

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

57.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  ELT C 103, 27.3.2015, lk 1.

(3)  Arms Trade Treaty, UN, 13-27217.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0081.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0215.

(6)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 56.

(7)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0288.

(9)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(10)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, „list of dual-use goods and technologies and munitions list“ – the Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies, 25. märts 2015

(12)  A/HRC/RES/24/35.

(13)  Trends in International Arms Transfers (Rahvusvaheliste relvatarnete suundumused), 2014, SIPRI teabeleht, märts 2015.

(14)  IANSA, Oxfam Internacional ja Saferworld, Africa’s missing billions – International arms flows and the cost of conflict (Aafrika kadunud miljardid – Rahvusvaheline relvavoog ja konfliktide maksumus, 2007.

(15)  „Global Burden of Armed Violence 2015: Every Body Counts“ – relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni aruanne.

(16)  Exploring Tomorrow’s Organised Crime, 2015, Europol

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Patendid ja sordiaretajate õigused

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon patentide ja sordiaretajate õiguste kohta (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiivi 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta (2), eriti selle artiklit 4, mille kohaselt ei kaitsta patendiga olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud tooteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiivi 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta (2), eriti selle artiklit 4, mille kohaselt ei kaitsta patendiga olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud tooteid,

| — | võttes arvesse 5. oktoobri 1973. aasta Euroopa patendikonventsiooni, eelkõige selle artikli 53 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobri 1973. aasta Euroopa patendikonventsiooni, eelkõige selle artikli 53 punkti b,

| — | võttes arvesse Euroopa Patendiameti (EPO) laiendatud apellatsioonikomisjoni 25. märtsi 2015. aasta otsust juhtumite G2/12 (tomatid) ja G2/13 (spargelkapsas) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Patendiameti (EPO) laiendatud apellatsioonikomisjoni 25. märtsi 2015. aasta otsust juhtumite G2/12 (tomatid) ja G2/13 (spargelkapsas) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa patendikonventsiooni rakendusmäärust, eriti selle reeglit 26, mille kohaselt kasutatakse biotehnoloogiliste leiutistega seotud Euroopa patenditaotluste ja patentide täiendava tõlgendamisvahendina direktiivi 98/44/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa patendikonventsiooni rakendusmäärust, eriti selle reeglit 26, mille kohaselt kasutatakse biotehnoloogiliste leiutistega seotud Euroopa patenditaotluste ja patentide täiendava tõlgendamisvahendina direktiivi 98/44/EÜ,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 1961. aasta rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni, mida on muudetud Genfis 10. novembril 1972, 23. oktoobril 1978 ja 19. märtsil 1991 (edaspidi „Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 1961. aasta rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni, mida on muudetud Genfis 10. novembril 1972, 23. oktoobril 1978 ja 19. märtsil 1991 (edaspidi „Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsioon“),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (3) (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94“), eelkõige selle artikli 15 punkte c ja d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (3) (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94“), eelkõige selle artikli 15 punkte c ja d,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2013. aasta ühtset patendikohut käsitlevat lepingut (4) (edaspidi „ühtse patendikohtu leping“), eelkõige selle artikli 27 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2013. aasta ühtset patendikohut käsitlevat lepingut (4) (edaspidi „ühtse patendikohtu leping“), eelkõige selle artikli 27 punkti c,

| — | võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, milles käsitletakse muu hulgas võltsitud toodetega kauplemist, eelkõige selle lepingu artikli 27 lõiget 3, milles on sätestatud, et liikmed võivad patentsuse välistada olemuselt bioloogiliste protsesside puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, milles käsitletakse muu hulgas võltsitud toodetega kauplemist, eelkõige selle lepingu artikli 27 lõiget 3, milles on sätestatud, et liikmed võivad patentsuse välistada olemuselt bioloogiliste protsesside puhul,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et juurdepääs taimetunnustega bioloogilisele taimsele materjalile on tingimata vajalik innovatsiooni edendamiseks ja uute sortide aretamiseks, et tagada ülemaailmne toiduga kindlustatus, võidelda kliimamuutustega ja vältida monopole sordiaretussektoris ning pakkuda samal ajal VKEdele rohkem võimalusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et juurdepääs taimetunnustega bioloogilisele taimsele materjalile on tingimata vajalik innovatsiooni edendamiseks ja uute sortide aretamiseks, et tagada ülemaailmne toiduga kindlustatus, võidelda kliimamuutustega ja vältida monopole sordiaretussektoris ning pakkuda samal ajal VKEdele rohkem võimalusi;

| B. | arvestades, et intellektuaalomandi õigused on tähtsad selleks, et kaitsta majanduslikke stiimuleid uute taimsete saaduste arendamiseks ja konkurentsivõime tagamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et intellektuaalomandi õigused on tähtsad selleks, et kaitsta majanduslikke stiimuleid uute taimsete saaduste arendamiseks ja konkurentsivõime tagamiseks;

| C. | arvestades, et patendid, mis on antud traditsioonilise aretuse tulemusel saadud toodetele või traditsiooniliseks aretuseks vajalikule geneetilisele materjalile, võivad tulla kahjuks Euroopa patendikonventsiooni artikli 53 punktis b ja direktiivi 98/44/EÜ artiklis 4 sätestatud erandi kohaldamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et patendid, mis on antud traditsioonilise aretuse tulemusel saadud toodetele või traditsiooniliseks aretuseks vajalikule geneetilisele materjalile, võivad tulla kahjuks Euroopa patendikonventsiooni artikli 53 punktis b ja direktiivi 98/44/EÜ artiklis 4 sätestatud erandi kohaldamisele;

| D. | arvestades, et olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete puhul, nagu taimed, seemned, iseloomulikud tunnused ja geenid, peaks patentsus olema välistatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete puhul, nagu taimed, seemned, iseloomulikud tunnused ja geenid, peaks patentsus olema välistatud;

| E. | arvestades, et sordiaretus on innovaatiline meetod, mida põllumajandustootjad ja põllumajanduskogukonnad on praktiseerinud juba põllumajanduse algusaegadest peale, ning arvestades, et patenteerimata sordid ja aretusmeetodid on tähtsad geneetilise mitmekesisuse jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sordiaretus on innovaatiline meetod, mida põllumajandustootjad ja põllumajanduskogukonnad on praktiseerinud juba põllumajanduse algusaegadest peale, ning arvestades, et patenteerimata sordid ja aretusmeetodid on tähtsad geneetilise mitmekesisuse jaoks;

| F. | arvestades, et direktiiv 98/44/EÜ reguleerib biotehnoloogialeiutisi, eriti geenitehnikat, ning arvestades, et nagu on osutatud selle direktiivi põhjendustes 52 ja 53, ei olnud seadusandja eesmärk võimaldada direktiivi kohaldamisala raames olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiiv 98/44/EÜ reguleerib biotehnoloogialeiutisi, eriti geenitehnikat, ning arvestades, et nagu on osutatud selle direktiivi põhjendustes 52 ja 53, ei olnud seadusandja eesmärk võimaldada direktiivi kohaldamisala raames olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsust;

| G. | arvestades, et paljud olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete rakendused ootavad praegu Euroopa Patendiameti otsust ja seetõttu on vaja kiiresti täpsustada direktiivi 98/44/EÜ, eriti selle artikli 4 kohaldamisala ja tõlgendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete rakendused ootavad praegu Euroopa Patendiameti otsust ja seetõttu on vaja kiiresti täpsustada direktiivi 98/44/EÜ, eriti selle artikli 4 kohaldamisala ja tõlgendamist;

| H. | arvestades, et direktiivis 98/44/EÜ tunnistatakse selgesõnaliselt võimalust kasutada patendiga kaitstud materjali katse-eesmärkidel, nagu nähtub artikli 12 lõike 3 punktist b ja artikli 13 lõike 3 punktist b; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiivis 98/44/EÜ tunnistatakse selgesõnaliselt võimalust kasutada patendiga kaitstud materjali katse-eesmärkidel, nagu nähtub artikli 12 lõike 3 punktist b ja artikli 13 lõike 3 punktist b;

| I. | arvestades, et ühtset patendikohut käsitleva lepingu artikli 27 punktis c sätestatud nn aretajate erandit kohaldatakse ainult ühtse patendisüsteemi raames väljastatud patentide suhtes ja seda ei kohaldata automaatselt riiklike patentide suhtes ELis, ning arvestades, et see põhjustab ebaühtlaseid tingimusi patendi kohaldamisalasse kuuluva, olemuselt bioloogiliste protsesside abil saadud bioloogilise materjali aretamise valdkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühtset patendikohut käsitleva lepingu artikli 27 punktis c sätestatud nn aretajate erandit kohaldatakse ainult ühtse patendisüsteemi raames väljastatud patentide suhtes ja seda ei kohaldata automaatselt riiklike patentide suhtes ELis, ning arvestades, et see põhjustab ebaühtlaseid tingimusi patendi kohaldamisalasse kuuluva, olemuselt bioloogiliste protsesside abil saadud bioloogilise materjali aretamise valdkonnas;

| J. | arvestades, et Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsioonil põhineva rahvusvahelise sordikaitse süsteemi ning nõukogu määrusel (EÜ) nr 2100/94 põhineva ELi süsteemi keskne põhimõte on, et kaitsealuse sordi omanik ei tohi takistada teisi kasutamast kaitsealust taimesorti edasiseks sordiaretustegevuseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsioonil põhineva rahvusvahelise sordikaitse süsteemi ning nõukogu määrusel (EÜ) nr 2100/94 põhineva ELi süsteemi keskne põhimõte on, et kaitsealuse sordi omanik ei tohi takistada teisi kasutamast kaitsealust taimesorti edasiseks sordiaretustegevuseks;

| 1. | väljendab muret asjaolu pärast, et Euroopa Patendiameti laiendatud apellatsioonikomisjoni hiljutine otsus juhtumite G2/12 (tomatid) ja G2/13 (spargelkapsas) kohta võib põhjustada suurema arvu patentide andmise Euroopa Patendiameti poolt juhul, kui uutele sortidele on selliste olemuselt bioloogiliste meetodite abil, nagu ristamine ja valik, lisatud looduslikud taimetunnused; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret asjaolu pärast, et Euroopa Patendiameti laiendatud apellatsioonikomisjoni hiljutine otsus juhtumite G2/12 (tomatid) ja G2/13 (spargelkapsas) kohta võib põhjustada suurema arvu patentide andmise Euroopa Patendiameti poolt juhul, kui uutele sortidele on selliste olemuselt bioloogiliste meetodite abil, nagu ristamine ja valik, lisatud looduslikud taimetunnused;

| 2. | kutsub komisjoni üles viivitamata täpsustama direktiivi 98/44/EÜ kohaldamisala ja tõlgendamist, eelkõige seoses artikliga 4, artikli 12 lõike 3 punktiga b ning artikli 13 lõike 3 punktiga b, et tagada õiguslik selgus olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsuse keelu suhtes ning täpsustada, et patendiga kaitstud bioloogilise materjali aretamine on lubatud; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles viivitamata täpsustama direktiivi 98/44/EÜ kohaldamisala ja tõlgendamist, eelkõige seoses artikliga 4, artikli 12 lõike 3 punktiga b ning artikli 13 lõike 3 punktiga b, et tagada õiguslik selgus olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsuse keelu suhtes ning täpsustada, et patendiga kaitstud bioloogilise materjali aretamine on lubatud;

| 3. | palub komisjonil edastada oma järgmine selgitus olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsuse kohta EPO-le, et seda saaks kasutada täiendava tõlgendamisvahendina; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil edastada oma järgmine selgitus olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud toodete patentsuse kohta EPO-le, et seda saaks kasutada täiendava tõlgendamisvahendina;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et liit tagab kindlustatud juurdepääsu sordiaretuse jaoks olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud materjalile ja selle kasutamise, et vajaduse korral mitte sekkuda liikmesriikide tavasse tagada nn aretajate erand; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et liit tagab kindlustatud juurdepääsu sordiaretuse jaoks olemuselt bioloogiliste meetodite abil saadud materjalile ja selle kasutamise, et vajaduse korral mitte sekkuda liikmesriikide tavasse tagada nn aretajate erand;

| 5. | palub komisjonil jätkata olemuselt bioloogiliste meetodite patentsuse välistamise teemat patendiõiguse ühtlustamise mitmepoolsetes aruteludes; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil jätkata olemuselt bioloogiliste meetodite patentsuse välistamise teemat patendiõiguse ühtlustamise mitmepoolsetes aruteludes;

| 6. | palub komisjonil anda aru patendiõiguse arengu ja tähenduse kohta biotehnoloogia ja geenitehnika valdkonnas, nagu on sätestatud direktiivi 98/44/EÜ artikli 16 punktis c ja on nõudnud parlament oma 10. mai 2012. aasta resolutsioonis olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil anda aru patendiõiguse arengu ja tähenduse kohta biotehnoloogia ja geenitehnika valdkonnas, nagu on sätestatud direktiivi 98/44/EÜ artikli 16 punktis c ja on nõudnud parlament oma 10. mai 2012. aasta resolutsioonis olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Patendiametile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Patendiametile.

---

(1)  ELT C 261 E, 10.9.2013, lk 31.

(2)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 13.

(3)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

(4)  ELT C 175, 20.6.2013, lk 1.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Olukord Burundis

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Burundis (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 28. augusti 2000. aasta Arusha rahu ja leppimise lepingut Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augusti 2000. aasta Arusha rahu ja leppimise lepingut Burundi kohta,

| — | võttes arvesse Burundi põhiseadust, eriti selle artiklit 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Burundi põhiseadust, eriti selle artiklit 96,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica 13. detsembri 2015. aasta ühisavaldust halveneva olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica 13. detsembri 2015. aasta ühisavaldust halveneva olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse 8. detsembril 2015 vastu võetud nõukogu järeldusi Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate ELi ja Burundi nõupidamiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. detsembril 2015 vastu võetud nõukogu järeldusi Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate ELi ja Burundi nõupidamiste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. novembri 2015. aasta resolutsiooni 2248 (2015) olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. novembri 2015. aasta resolutsiooni 2248 (2015) olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni, Aafrika Liidu esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 12. novembri 2015. aasta ühisavaldust Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni, Aafrika Liidu esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 12. novembri 2015. aasta ühisavaldust Burundi kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni, 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsuseid olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni, 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsuseid olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse 31. mai ja 6. juuli 2015. aasta avaldusi olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse 31. mai ja 6. juuli 2015. aasta avaldusi olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1755 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1755 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Burundis,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 18. mai, 22. juuni ja 16. novembri 2015. aasta järeldusi Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 18. mai, 22. juuni ja 16. novembri 2015. aasta järeldusi Burundi kohta,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis (1),

| — | võttes arvesse kirja, mille nõukogu 26. oktoobril 2015. aastal heaks kiitis ja milles taotletakse Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste alustamist Burundi ametivõimudega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirja, mille nõukogu 26. oktoobril 2015. aastal heaks kiitis ja milles taotletakse Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste alustamist Burundi ametivõimudega,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri Fatou Bensouda 6. novembril 2015 tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri Fatou Bensouda 6. novembril 2015 tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et julgeolekuolukord Burundis on pärast Bujumbura kolmes sõjaväelaagris toimunud rünnakuid viimase paari päevaga tõsiselt halvenenud; arvestades, et Burundi julgeolekujõud tapsid 11. ja 12. detsembril 2015 vähemalt 87 inimest; arvestades, et paljud neist tapmistest näivad olevat juhuhukkamised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et julgeolekuolukord Burundis on pärast Bujumbura kolmes sõjaväelaagris toimunud rünnakuid viimase paari päevaga tõsiselt halvenenud; arvestades, et Burundi julgeolekujõud tapsid 11. ja 12. detsembril 2015 vähemalt 87 inimest; arvestades, et paljud neist tapmistest näivad olevat juhuhukkamised;

| B. | arvestades, et Burundi põhiseaduse artiklis 96 ning Arusha rahu ja leppimise lepingu II protokolli artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et president võib ametis olla ainult kaks ametiaega; arvestades, et president Pierre Nkurunziza on olnud ametis alates 2005. aastast ja ta valiti tagasi 2010. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Burundi põhiseaduse artiklis 96 ning Arusha rahu ja leppimise lepingu II protokolli artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et president võib ametis olla ainult kaks ametiaega; arvestades, et president Pierre Nkurunziza on olnud ametis alates 2005. aastast ja ta valiti tagasi 2010. aastal;

| C. | arvestades, et Burundis toimusid 29. juunil 2015 parlamendi- ja kohalikud valimised ning 21. juulil 2015 presidendivalimised; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna hinnangul ei olnud need valimised läbipaistvad, kaasavad, vabad ja usaldusväärsed; arvestades, et sel põhjusel keeldus Aafrika Liit saatmast oma vaatlejaid valimisi jälgima, EL peatas oma valimisvaatlusmissiooni Burundis ja suur osa Burundi opositsioonist otsustas valimisi boikoteerida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Burundis toimusid 29. juunil 2015 parlamendi- ja kohalikud valimised ning 21. juulil 2015 presidendivalimised; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna hinnangul ei olnud need valimised läbipaistvad, kaasavad, vabad ja usaldusväärsed; arvestades, et sel põhjusel keeldus Aafrika Liit saatmast oma vaatlejaid valimisi jälgima, EL peatas oma valimisvaatlusmissiooni Burundis ja suur osa Burundi opositsioonist otsustas valimisi boikoteerida;

| D. | arvestades, et president Nkurunziza kandideerimine kolmandaks ametiajaks ja tema taasvalimine presidendiks 21. juulil 2015. aastal toimunud valimistel on paisanud riigi kõige sügavamasse poliitilisse kriisi pärast kodusõja lõppemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et president Nkurunziza kandideerimine kolmandaks ametiajaks ja tema taasvalimine presidendiks 21. juulil 2015. aastal toimunud valimistel on paisanud riigi kõige sügavamasse poliitilisse kriisi pärast kodusõja lõppemist;

| E. | arvestades, et Burundi valitsus eiras otsuseid ja soovitusi, mille Aafrika Liit ja Ida-Aafrika Ühendus võtsid vastu vastavalt 13. juunil 2015. aastal ja 6. juulil 2015. aastal ning mille täielik rakendamine oleks sillutanud teed usaldusväärsete ja kaasavate valimiste korraldamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Burundi valitsus eiras otsuseid ja soovitusi, mille Aafrika Liit ja Ida-Aafrika Ühendus võtsid vastu vastavalt 13. juunil 2015. aastal ja 6. juulil 2015. aastal ning mille täielik rakendamine oleks sillutanud teed usaldusväärsete ja kaasavate valimiste korraldamisele;

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja muude inimõiguste organisatsioonide hinnangul on riigis nii enne valimisi kui ka valimistejärgsel perioodil toime pandud poliitiliselt motiveeritud inimõiguste rikkumisi ja vägivallategusid, mille sihtmärgiks on opositsiooniaktivistid, inimõiguste kaitsjad ja eelkõige ajakirjanikud, sealhulgas Pierre Claver Mbonimpa, kelle poeg leiti surnult pärast seda, kui politsei oli ta vahistanud, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe ja Bob Rugurika; arvestades, et laialt on levinud arvamus, et need teod on enamikel juhtudel seotud riiklike institutsioonidega, kuid mitte ainult nendega; arvestades, et esmane vastutus julgeoleku tagamise eest Burundis ning Burundi elanikkonna kaitsmisel, järgides õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lasub Burundi valitsusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja muude inimõiguste organisatsioonide hinnangul on riigis nii enne valimisi kui ka valimistejärgsel perioodil toime pandud poliitiliselt motiveeritud inimõiguste rikkumisi ja vägivallategusid, mille sihtmärgiks on opositsiooniaktivistid, inimõiguste kaitsjad ja eelkõige ajakirjanikud, sealhulgas Pierre Claver Mbonimpa, kelle poeg leiti surnult pärast seda, kui politsei oli ta vahistanud, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe ja Bob Rugurika; arvestades, et laialt on levinud arvamus, et need teod on enamikel juhtudel seotud riiklike institutsioonidega, kuid mitte ainult nendega; arvestades, et esmane vastutus julgeoleku tagamise eest Burundis ning Burundi elanikkonna kaitsmisel, järgides õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lasub Burundi valitsusel;

| G. | arvestades, et poliitilise olukorra halvenemise tõttu Burundis on rohkem kui 200 000 isikut riigisiseselt põgenenud või otsinud naaberriikides varjupaika; arvestades, et 2015. aasta juulis suurendas EL oma humanitaarabi ja eraldas täiendavalt 4,5 miljonit eurot sisepõgenike abistamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et poliitilise olukorra halvenemise tõttu Burundis on rohkem kui 200 000 isikut riigisiseselt põgenenud või otsinud naaberriikides varjupaika; arvestades, et 2015. aasta juulis suurendas EL oma humanitaarabi ja eraldas täiendavalt 4,5 miljonit eurot sisepõgenike abistamiseks;

| H. | arvestades, et Burundi on üks vähim arenenud riike maailmas; arvestades, et ligikaudu pool (45 %) Burundi 10,6 miljonist elanikust on 15-aastased või nooremad (kusjuures alla 5-aastased lapsed moodustavad 19,9 % elanikkonnast); arvestades, et Burundi on ülemaailmse näljaindeksi tabelis esimesel kohal ja et viiest lapsest kolm kannatavad kasvupeetuse all; arvestades, et ajavahemikus 2013–2014 langes Burundi ÜRO inimarengu indeksis kaks kohta (178. kohalt 180. kohale), arvestades, et viiest inimesest neli elab Burundis vähem kui 1,25 USA dollariga päevas, ja arvestades, et 66,9 % rahvastikust elab allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Burundi on üks vähim arenenud riike maailmas; arvestades, et ligikaudu pool (45 %) Burundi 10,6 miljonist elanikust on 15-aastased või nooremad (kusjuures alla 5-aastased lapsed moodustavad 19,9 % elanikkonnast); arvestades, et Burundi on ülemaailmse näljaindeksi tabelis esimesel kohal ja et viiest lapsest kolm kannatavad kasvupeetuse all; arvestades, et ajavahemikus 2013–2014 langes Burundi ÜRO inimarengu indeksis kaks kohta (178. kohalt 180. kohale), arvestades, et viiest inimesest neli elab Burundis vähem kui 1,25 USA dollariga päevas, ja arvestades, et 66,9 % rahvastikust elab allpool vaesuspiiri;

| I. | arvestades, et EL taotles 26. oktoobril 2015. aastal Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste alustamist, et uurida lepingu oluliste osade, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtte mittejärgimist; arvestades, et nende nõupidamistega alustati 8. detsembril 2015; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL taotles 26. oktoobril 2015. aastal Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste alustamist, et uurida lepingu oluliste osade, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtte mittejärgimist; arvestades, et nende nõupidamistega alustati 8. detsembril 2015;

| J. | arvestades, et EL leidis 8. detsembril 2015, et seisukohad, mida Burundi väljendas Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste käigus, ei võimalda Burundil parandada tema ELi partnerluse olemuslike elementide järgimata jätmisest tingitud olukorda; arvestades, et EL leidis samuti, et Burundi väljendatud seisukohad ei võimalda nõuetekohast reageerimist Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsustele, eelkõige seoses vajadusega luua Arusha lepingu alusel viivitamatult tegelik ja kaasav dialoog; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL leidis 8. detsembril 2015, et seisukohad, mida Burundi väljendas Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste käigus, ei võimalda Burundil parandada tema ELi partnerluse olemuslike elementide järgimata jätmisest tingitud olukorda; arvestades, et EL leidis samuti, et Burundi väljendatud seisukohad ei võimalda nõuetekohast reageerimist Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsustele, eelkõige seoses vajadusega luua Arusha lepingu alusel viivitamatult tegelik ja kaasav dialoog;

| K. | arvestades, et poliitiline ummikseis Burundis, mida iseloomustab puudulik dialoog Burundi sidusrühmade vahel, ning selle põhjustatud julgeoleku- ja majandusliku olukorra halvenemine avaldab elanikkonnale tõsist mõju ja seab tõsiselt ohtu stabiilsuse kogu piirkonnas, kus järgmiseks kaheks aastaks on kavandatud mitmeid valimisi (Uganda, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et poliitiline ummikseis Burundis, mida iseloomustab puudulik dialoog Burundi sidusrühmade vahel, ning selle põhjustatud julgeoleku- ja majandusliku olukorra halvenemine avaldab elanikkonnale tõsist mõju ja seab tõsiselt ohtu stabiilsuse kogu piirkonnas, kus järgmiseks kaheks aastaks on kavandatud mitmeid valimisi (Uganda, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda);

| L. | arvestades, et rahvusvaheline kogukond täidab Arusha kokkulepete tagajana piirkonnas olulist rolli; arvestades, et siiani ei ole suudetud ühegi piirkondliku ja allpiirkondliku jõupingutusega leida positiivset lahendust kriisile ja dialoogi taastamisele kõigi poliitiliste jõudude vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusvaheline kogukond täidab Arusha kokkulepete tagajana piirkonnas olulist rolli; arvestades, et siiani ei ole suudetud ühegi piirkondliku ja allpiirkondliku jõupingutusega leida positiivset lahendust kriisile ja dialoogi taastamisele kõigi poliitiliste jõudude vahel;

| M. | arvestades, et 1. augustil 2015. aastal kogunes poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskond Addis Abebas, et asutada Arusha kokkulepete ja õigusriigi põhimõtte taastamise riiklik nõukogu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 1. augustil 2015. aastal kogunes poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskond Addis Abebas, et asutada Arusha kokkulepete ja õigusriigi põhimõtte taastamise riiklik nõukogu;

| N. | arvestades, et 23. septembril 2015 kirjutas president alla dekreedile, millega luuakse Burundi-sisese dialoogi riiklik komisjon, kes juhib läbirääkimisi kuus kuud; arvestades, et kodanikuühiskond on väljendanud tugevat kahtlust selle komisjoni võimalike saavutuste suhtes, sest enamikku president Nkurunziza kolmanda ametiaja vastu olevaid opositsiooni või kodanikuühiskonna tegelasi jälitatakse, süüdistatuna mässus ning 13. ja 14. mai 2015. aasta riigipöördekatsele kaasa aitamises; arvestades, et uue Rahvuskogu spiiker Pascal Nyabenda on teatanud, et riigipöördekatse korraldamises ja läbiviimises osalenud isikutega dialoogi ei peeta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 23. septembril 2015 kirjutas president alla dekreedile, millega luuakse Burundi-sisese dialoogi riiklik komisjon, kes juhib läbirääkimisi kuus kuud; arvestades, et kodanikuühiskond on väljendanud tugevat kahtlust selle komisjoni võimalike saavutuste suhtes, sest enamikku president Nkurunziza kolmanda ametiaja vastu olevaid opositsiooni või kodanikuühiskonna tegelasi jälitatakse, süüdistatuna mässus ning 13. ja 14. mai 2015. aasta riigipöördekatsele kaasa aitamises; arvestades, et uue Rahvuskogu spiiker Pascal Nyabenda on teatanud, et riigipöördekatse korraldamises ja läbiviimises osalenud isikutega dialoogi ei peeta;

| O. | arvestades, et Aafrika Liit, EL ja USA on kehtestanud vara külmutamise ja reisikeelu selliste valitsus- ja opositsioonijuhtide suhtes, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla püsimisele ning takistavad poliitilise lahenduse leidmist Burundi kriisile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Aafrika Liit, EL ja USA on kehtestanud vara külmutamise ja reisikeelu selliste valitsus- ja opositsioonijuhtide suhtes, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla püsimisele ning takistavad poliitilise lahenduse leidmist Burundi kriisile;

| P. | arvestades, et USA ja paljud teised riigid on soovitanud oma kodanikel halveneva julgeolekuolukorra tõttu Burundist viivitamatult lahkuda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et USA ja paljud teised riigid on soovitanud oma kodanikel halveneva julgeolekuolukorra tõttu Burundist viivitamatult lahkuda;

| Q. | arvestades, et 17. oktoobril 2015. aastal nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu erandolukorra plaani koostamist, mis näeks ette juhul, kui olukord seda nõuab, Burundisse Aafrika juhitava missiooni saatmist, et hoida riigis ära vägivalda, ning nõustus inimõiguste rikkumiste ja Burundi elanikkonna vastaste muude rikkumiste põhjaliku uurimise algatamisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 17. oktoobril 2015. aastal nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu erandolukorra plaani koostamist, mis näeks ette juhul, kui olukord seda nõuab, Burundisse Aafrika juhitava missiooni saatmist, et hoida riigis ära vägivalda, ning nõustus inimõiguste rikkumiste ja Burundi elanikkonna vastaste muude rikkumiste põhjaliku uurimise algatamisega;

| R. | arvestades, et 30. novembril 2015 esitas ÜRO peasekretär Ban Ki-moon julgeolekunõukogule kolm ettepanekut, milles soovitas ÜRO Burundis viibimise mandaadi olukorra arengust lähtuvalt läbi vaadata, mis loob võimaluse viimase abinõuna rahuvalvemissiooni käivitamiseks, kui kriis peaks süvenema; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 30. novembril 2015 esitas ÜRO peasekretär Ban Ki-moon julgeolekunõukogule kolm ettepanekut, milles soovitas ÜRO Burundis viibimise mandaadi olukorra arengust lähtuvalt läbi vaadata, mis loob võimaluse viimase abinõuna rahuvalvemissiooni käivitamiseks, kui kriis peaks süvenema;

| S. | arvestades, et riiki saadetakse ÜRO tugirühm, et toetada Burundi-sisest dialoogi, anda valitsusele nõu õigusriigi institutsioonide tugevdamise ja desarmeerimise küsimustes, koordineerida tööd piirkondlike osalistega, jälgida olukorda kohapeal ja anda selle kohta aru ning hõlbustada ÜRO plaanide koostamist suuremaks kohaloluks Burundis; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et riiki saadetakse ÜRO tugirühm, et toetada Burundi-sisest dialoogi, anda valitsusele nõu õigusriigi institutsioonide tugevdamise ja desarmeerimise küsimustes, koordineerida tööd piirkondlike osalistega, jälgida olukorda kohapeal ja anda selle kohta aru ning hõlbustada ÜRO plaanide koostamist suuremaks kohaloluks Burundis;

| T. | arvestades, et Aafrika Liit ja teised rahvusvahelised osalised on korduvalt nõudnud tegeliku ja kaasava dialoogi pidamist kõigi sidusrühmadega, võttes aluseks Arusha lepingu ja Burundi põhiseaduse, et leida Burundi konfliktile üksmeelne lahendus; arvestades, et EL ja ÜRO toetavad seda seisukohta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Aafrika Liit ja teised rahvusvahelised osalised on korduvalt nõudnud tegeliku ja kaasava dialoogi pidamist kõigi sidusrühmadega, võttes aluseks Arusha lepingu ja Burundi põhiseaduse, et leida Burundi konfliktile üksmeelne lahendus; arvestades, et EL ja ÜRO toetavad seda seisukohta;

| U. | arvestades, et vahendamistegevus jätkub Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO täielikul toetusel, et edendada Burundi-sisese dialoogi pidamist, et leida Burundi kriisile konsensuslik ja rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vahendamistegevus jätkub Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO täielikul toetusel, et edendada Burundi-sisese dialoogi pidamist, et leida Burundi kriisile konsensuslik ja rahumeelne lahendus;

| V. | arvestades, et EL panustab märkimisväärselt Burundi aastaeelarvesse, millest umbes pool tuleb rahvusvahelisest abist, ning eraldas hiljuti Euroopa Arengufondi (2014–2020) kaudu Burundile 432 miljonit eurot; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL panustab märkimisväärselt Burundi aastaeelarvesse, millest umbes pool tuleb rahvusvahelisest abist, ning eraldas hiljuti Euroopa Arengufondi (2014–2020) kaudu Burundile 432 miljonit eurot;

| W. | arvestades, et Burundi ametivõimud peatasid dekreedi 530/1597 abil kümne inimõigusorganisatsiooni, täpsemalt organisatsioonide ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP ja SPPDF tegevuse ning blokeerisid nende pangaarved; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Burundi ametivõimud peatasid dekreedi 530/1597 abil kümne inimõigusorganisatsiooni, täpsemalt organisatsioonide ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP ja SPPDF tegevuse ning blokeerisid nende pangaarved;

| 1. | väljendab sügavat muret väga tõsise julgeoleku- ja poliitilise olukorra pärast Burundis, kiiresti halveneva humanitaarolukorra pärast ja tagajärgede pärast, mida see võib avaldada kogu allpiirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret väga tõsise julgeoleku- ja poliitilise olukorra pärast Burundis, kiiresti halveneva humanitaarolukorra pärast ja tagajärgede pärast, mida see võib avaldada kogu allpiirkonna julgeolekule ja stabiilsusele;

| 2. | mõistab teravalt hukka hiljutised vägivaldsed rünnakud ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste arvu suurenemise, sealhulgas tapmised, kohtuvälised hukkamised, isikute füüsilise puutumatuse rikkumised, piinamised ning muu julma, ebainimliku ja/või alandava kohtlemise, meelevaldsed vahistamised ja ebaseaduslikud kinnipidamised, sh laste puhul, ning koolide okupeerimise sõjaväe ja politsei poolt, ajakirjandus- ja sõnavabaduse rikkumised ning karistamatuse laia leviku; nõuab tapmiste ja kuritarvituste põhjalikku ja sõltumatut uurimist ning nende toimepanijate kohtulikule vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka hiljutised vägivaldsed rünnakud ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste arvu suurenemise, sealhulgas tapmised, kohtuvälised hukkamised, isikute füüsilise puutumatuse rikkumised, piinamised ning muu julma, ebainimliku ja/või alandava kohtlemise, meelevaldsed vahistamised ja ebaseaduslikud kinnipidamised, sh laste puhul, ning koolide okupeerimise sõjaväe ja politsei poolt, ajakirjandus- ja sõnavabaduse rikkumised ning karistamatuse laia leviku; nõuab tapmiste ja kuritarvituste põhjalikku ja sõltumatut uurimist ning nende toimepanijate kohtulikule vastutusele võtmist;

| 3. | nõuab vägivalla, inimõiguste rikkumise ja vastaste poliitilise hirmutamise viivitamatut lõpetamist ning erakondadega seotud kõikide relvastatud rühmituste viivitamatut relvitustamist ranges kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega; |
| --- | --- |

3.

nõuab vägivalla, inimõiguste rikkumise ja vastaste poliitilise hirmutamise viivitamatut lõpetamist ning erakondadega seotud kõikide relvastatud rühmituste viivitamatut relvitustamist ranges kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega;

| 4. | nõuab tungivalt, et kõik osalised looksid usalduse taastamiseks ning rahvusliku ühtsuse tugevdamiseks vajalikud tingimused, ning nõuab valitsuse, opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna esindajate osalusel toimuva kaasava ja läbipaistva rahvusliku dialoogi taasalustamist; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et kõik osalised looksid usalduse taastamiseks ning rahvusliku ühtsuse tugevdamiseks vajalikud tingimused, ning nõuab valitsuse, opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna esindajate osalusel toimuva kaasava ja läbipaistva rahvusliku dialoogi taasalustamist;

| 5. | rõhutab, et selline dialoog, mis on suunatud Burundi kodanike huvides püsiva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele ning demokraatia ja õigusriigi taastamisele, peaks põhinema Arusha lepingul ja Burundi põhiseadusel, mis kohustab järgima rahvusvahelisi õigusakte ja lepinguid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et selline dialoog, mis on suunatud Burundi kodanike huvides püsiva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele ning demokraatia ja õigusriigi taastamisele, peaks põhinema Arusha lepingul ja Burundi põhiseadusel, mis kohustab järgima rahvusvahelisi õigusakte ja lepinguid;

| 6. | juhib tähelepanu eelkõige noorte, sh alla 18-aastaste laste suurele osakaalule Burundis tegutsevates relvarühmitustes ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles pöörama erilist tähelepanu nende noorte taasintegreerimisele ja nende osaluse edendamisele rahumeelses poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu eelkõige noorte, sh alla 18-aastaste laste suurele osakaalule Burundis tegutsevates relvarühmitustes ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles pöörama erilist tähelepanu nende noorte taasintegreerimisele ja nende osaluse edendamisele rahumeelses poliitilises protsessis;

| 7. | nõuab, et kõik Burundi osalised hoiduksid tegevusest, mis seab ohtu rahu ja julgeoleku riigis; mõistab kindlalt hukka kõik avalikud sõnavõtud, mille eesmärk on õhutada vägivalda või viha Burundi eri ühiskonnarühmade vastu ja mis võib praegusi pingeid veelgi süvendada, ning kutsub kõiki osalisi üles sellistest avaldustest hoiduma; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et kõik Burundi osalised hoiduksid tegevusest, mis seab ohtu rahu ja julgeoleku riigis; mõistab kindlalt hukka kõik avalikud sõnavõtud, mille eesmärk on õhutada vägivalda või viha Burundi eri ühiskonnarühmade vastu ja mis võib praegusi pingeid veelgi süvendada, ning kutsub kõiki osalisi üles sellistest avaldustest hoiduma;

| 8. | tuletab Burundi ametivõimudele meelde nende kohustust tagada oma riigi territooriumil julgeolek ning tagada inim-, kodaniku- ja poliitilised õigused ning põhivabadused, mis on sätestatud Burundi põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides; |
| --- | --- |

8.

tuletab Burundi ametivõimudele meelde nende kohustust tagada oma riigi territooriumil julgeolek ning tagada inim-, kodaniku- ja poliitilised õigused ning põhivabadused, mis on sätestatud Burundi põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides;

| 9. | tuletab sellega seoses meelde, et ELi ja Burundi partnerlust reguleerib Cotonou leping ning kõik osalised on kohustatud järgima ja rakendama nimetatud lepingu tingimusi, eelkõige seoses inimõigustest kinnipidamisega; tuletab eelkõige meelde, et Cotonou lepingu artiklis 96 kehtestatakse võimalus alustada nõupidamisi juhuks, kui ei peeta kinni inimõigustest, demokraatlikest põhimõtetest ja õigusriigi põhimõttest, ning tunneb sellega seoses heameelt ELi otsuse üle alustada selle artikli alusel peetavaid nõupidamisi; |
| --- | --- |

9.

tuletab sellega seoses meelde, et ELi ja Burundi partnerlust reguleerib Cotonou leping ning kõik osalised on kohustatud järgima ja rakendama nimetatud lepingu tingimusi, eelkõige seoses inimõigustest kinnipidamisega; tuletab eelkõige meelde, et Cotonou lepingu artiklis 96 kehtestatakse võimalus alustada nõupidamisi juhuks, kui ei peeta kinni inimõigustest, demokraatlikest põhimõtetest ja õigusriigi põhimõttest, ning tunneb sellega seoses heameelt ELi otsuse üle alustada selle artikli alusel peetavaid nõupidamisi;

| 10. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et president Nkurunziza rikkus Arusha lepingut, lastes end kolmandaks ametiajaks presidendiks vannutada; |
| --- | --- |

10.

mõistab teravalt hukka asjaolu, et president Nkurunziza rikkus Arusha lepingut, lastes end kolmandaks ametiajaks presidendiks vannutada;

| 11. | nõuab tungivalt, et Burundi ametivõimud toetaksid tõe jaluleseadmist ajavahemikul 1962–2008 toime pandud massiliste kuritegude kohta, kasutades selleks niisuguseid kohtulikke ja kohtuväliseid meetmeid nagu tõe- ja lepituskomisjon ning eritribunalid, et edendada rahvuslikku leppimist; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Burundi ametivõimud toetaksid tõe jaluleseadmist ajavahemikul 1962–2008 toime pandud massiliste kuritegude kohta, kasutades selleks niisuguseid kohtulikke ja kohtuväliseid meetmeid nagu tõe- ja lepituskomisjon ning eritribunalid, et edendada rahvuslikku leppimist;

| 12. | tunneb heameelt Ida-Aafrika Ühenduse juhitava vahendustegevuse üle, mida toetavad Aafrika Liit ja ÜRO, et hõlbustada Burundi sidusrühmade vahelist dialoogi; kutsub ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles seda vahendustegevust toetama; nõuab tungivalt, et Burundi valitsus ja teised asjaomased sidusrühmad teeksid vahendajaga igakülgset koostööd; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt Ida-Aafrika Ühenduse juhitava vahendustegevuse üle, mida toetavad Aafrika Liit ja ÜRO, et hõlbustada Burundi sidusrühmade vahelist dialoogi; kutsub ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles seda vahendustegevust toetama; nõuab tungivalt, et Burundi valitsus ja teised asjaomased sidusrühmad teeksid vahendajaga igakülgset koostööd;

| 13. | väljendab sügavat muret ohvrite suure arvu ja alates kriisi algusest toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumise juhtumite pärast; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused viiksid läbi nende kuritegudega seotud asjaolude ja motiivide põhjaliku ja viivitamatu uurimise ning tagaksid süüdlaste vastutusele võtmise; kordab, et inimõiguste raskete rikkumiste eest vastutavad isikud ei tohi jääda karistuseta; palub ametivõimudel tagada, et koolides oleks turvaline õppida; palub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröril jälgida tähelepanelikult olukorda Burundis ning toetab tema 6. novembri 2015. aasta avaldust; |
| --- | --- |

13.

väljendab sügavat muret ohvrite suure arvu ja alates kriisi algusest toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumise juhtumite pärast; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused viiksid läbi nende kuritegudega seotud asjaolude ja motiivide põhjaliku ja viivitamatu uurimise ning tagaksid süüdlaste vastutusele võtmise; kordab, et inimõiguste raskete rikkumiste eest vastutavad isikud ei tohi jääda karistuseta; palub ametivõimudel tagada, et koolides oleks turvaline õppida; palub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröril jälgida tähelepanelikult olukorda Burundis ning toetab tema 6. novembri 2015. aasta avaldust;

| 14. | nõuab, et tunnistataks kehtetuks dekreet 530/1597, millega ajutiselt peatati mitme inimõigusorganisatsiooni tegevus, ning nõuab nende külmutatud pangakontode viivitamatut vabastamist, et need organisatsioonid saaksid vabalt oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et tunnistataks kehtetuks dekreet 530/1597, millega ajutiselt peatati mitme inimõigusorganisatsiooni tegevus, ning nõuab nende külmutatud pangakontode viivitamatut vabastamist, et need organisatsioonid saaksid vabalt oma tegevust jätkata;

| 15. | nõuab paguluses viibivate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ohutut tagasipöördumist, 13. ja 14. mail 2015. aastal toime pandud ebaõnnestunud riigipöördekatse järel suletud ajakirjandusväljaannete taasavamist ning nurjunud riigipöördekatses otseselt või kaudselt osalemises süüdistatud ajakirjanike vastu esitatud süüdistustest loobumist; |
| --- | --- |

15.

nõuab paguluses viibivate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ohutut tagasipöördumist, 13. ja 14. mail 2015. aastal toime pandud ebaõnnestunud riigipöördekatse järel suletud ajakirjandusväljaannete taasavamist ning nurjunud riigipöördekatses otseselt või kaudselt osalemises süüdistatud ajakirjanike vastu esitatud süüdistustest loobumist;

| 16. | on eriti mures LGBTI inimeste äärmiselt ulatusliku diskrimineerimise ja kriminaliseerimise pärast Burundis; kordab taas, et seksuaalne sättumus on seotud üksikisiku sõnavabadusega ja õigusega eraelu puutumatusele, mis on tagatud inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega, mille kohaselt tuleb kaitsta võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagada sõnavabadus; nõuab sellega seoses, et Burundi Rahvuskogu ja valitsus tühistaksid LGBTI inimesi kahjustavad karistusseadustiku artiklid; |
| --- | --- |

16.

on eriti mures LGBTI inimeste äärmiselt ulatusliku diskrimineerimise ja kriminaliseerimise pärast Burundis; kordab taas, et seksuaalne sättumus on seotud üksikisiku sõnavabadusega ja õigusega eraelu puutumatusele, mis on tagatud inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega, mille kohaselt tuleb kaitsta võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagada sõnavabadus; nõuab sellega seoses, et Burundi Rahvuskogu ja valitsus tühistaksid LGBTI inimesi kahjustavad karistusseadustiku artiklid;

| 17. | toonitab, et kriis avaldab lastele ränka mõju, ja palub komisjonil teha edasi tihedat koostööd rahvusvaheliste partneritega, et tagada tervishoiuteenuste osutamine, k.a hädavajalikud ravimid, turvaline juurdepääs haridusele ning laste kaitse kõikide vägivallavormide eest, ning tagada juurdepääs muudele sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et kriis avaldab lastele ränka mõju, ja palub komisjonil teha edasi tihedat koostööd rahvusvaheliste partneritega, et tagada tervishoiuteenuste osutamine, k.a hädavajalikud ravimid, turvaline juurdepääs haridusele ning laste kaitse kõikide vägivallavormide eest, ning tagada juurdepääs muudele sotsiaalteenustele;

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et Aafrika Liit kasutab inimõiguste olukorra jälgimiseks inimõiguste vaatlejaid ja eksperte, ning rõhutab nendega tehtava koostöö tähtsust, et toetada nende mandaadi rakendamist; palub ka Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul oma pädevuse raames uurida hiljutise kriisi ajal väidetavalt toime pandud inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt selle üle, et Aafrika Liit kasutab inimõiguste olukorra jälgimiseks inimõiguste vaatlejaid ja eksperte, ning rõhutab nendega tehtava koostöö tähtsust, et toetada nende mandaadi rakendamist; palub ka Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul oma pädevuse raames uurida hiljutise kriisi ajal väidetavalt toime pandud inimõiguste rikkumisi;

| 19. | tunneb heameelt ELi poolt heakskiidetud sihipäraste sanktsioonide üle, mis on kooskõlas Aafrika Liidu otsusega kehtestada sihipärased sanktsioonid, sealhulgas nende burundilaste reisikeeld ja varade külmutamine, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla kestmisele ja takistavad kriisile rahumeelse lahenduse leidmist; kutsub ELi üles laiendama neid sanktsioone kõikide suhtes, kelle tegevus ohustab julgeolekut ja stabiilsust piirkonnas, õhutab vihkamist ja rikub Arusha lepingut; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt ELi poolt heakskiidetud sihipäraste sanktsioonide üle, mis on kooskõlas Aafrika Liidu otsusega kehtestada sihipärased sanktsioonid, sealhulgas nende burundilaste reisikeeld ja varade külmutamine, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla kestmisele ja takistavad kriisile rahumeelse lahenduse leidmist; kutsub ELi üles laiendama neid sanktsioone kõikide suhtes, kelle tegevus ohustab julgeolekut ja stabiilsust piirkonnas, õhutab vihkamist ja rikub Arusha lepingut;

| 20. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kaaluksid Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate avalike nõupidamiste kulgu silmas pidades, kas külmutada kogu mittehumanitaarabi andmine Burundi valitsusele, kuni valitsusväed on lõpetanud ülemäärase jõu kasutamise ja inimõiguste rikkumise, mille kohta on andmeid ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool, ja tõelise Burundi-sisese dialoogi tulemusel on leitud poliitiline lahendus, ning suunata abi ümber kodanikuühiskonna tugevdamisele; on arvamusel, et ELi abiga tuleks võidelda ebavõrdsuse, vaesuse ja kroonilise alatoitumuse algpõhjuste vastu, et saavutada hiljuti heaks kiidetud säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kaaluksid Cotonou lepingu artikli 96 alusel peetavate avalike nõupidamiste kulgu silmas pidades, kas külmutada kogu mittehumanitaarabi andmine Burundi valitsusele, kuni valitsusväed on lõpetanud ülemäärase jõu kasutamise ja inimõiguste rikkumise, mille kohta on andmeid ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool, ja tõelise Burundi-sisese dialoogi tulemusel on leitud poliitiline lahendus, ning suunata abi ümber kodanikuühiskonna tugevdamisele; on arvamusel, et ELi abiga tuleks võidelda ebavõrdsuse, vaesuse ja kroonilise alatoitumuse algpõhjuste vastu, et saavutada hiljuti heaks kiidetud säästva arengu eesmärgid;

| 21. | väljendab sügavat muret põgenike jätkuva voolu pärast naaberriikidesse; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal tegutsevatele humanitaarorganisatsioonidele, samuti pagulasi vastu võtvatele naaberriikidele; pöördub rahvusvahelise kogukonna ja humanitaarorganisatsioonide poole palvega jätkata abi andmist kõigile, kes on konflikti tagajärjel pagulased ja sisepõgenikud; tunneb heameelt ELi pühendumuse üle finants- ja humanitaarabi suurendamisele, et täita asjaomase elanikkonna kõige pakilisemaid vajadusi; |
| --- | --- |

21.

väljendab sügavat muret põgenike jätkuva voolu pärast naaberriikidesse; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal tegutsevatele humanitaarorganisatsioonidele, samuti pagulasi vastu võtvatele naaberriikidele; pöördub rahvusvahelise kogukonna ja humanitaarorganisatsioonide poole palvega jätkata abi andmist kõigile, kes on konflikti tagajärjel pagulased ja sisepõgenikud; tunneb heameelt ELi pühendumuse üle finants- ja humanitaarabi suurendamisele, et täita asjaomase elanikkonna kõige pakilisemaid vajadusi;

| 22. | kutsub Aafrika Liitu, ÜRO-d ja ELi üles hindama tõsiselt piirkondlikku mõõdet ja hoidma ära piirkonna edasise destabiliseerumise, suurendades selleks oma kohalolekut ning säilitades eelkõige piirkonna riikide vahelise alalise dialoogi; nõuab sellega seoses tungivalt, et Aafrika Liit peaks julgeoleku- ja inimõiguste olukorra edasisel halvenemisel Burundis kaaluma koostöös ÜRO Julgeolekunõukoguga Aafrika juhitava rahuvalvemissiooni saatmist; |
| --- | --- |

22.

kutsub Aafrika Liitu, ÜRO-d ja ELi üles hindama tõsiselt piirkondlikku mõõdet ja hoidma ära piirkonna edasise destabiliseerumise, suurendades selleks oma kohalolekut ning säilitades eelkõige piirkonna riikide vahelise alalise dialoogi; nõuab sellega seoses tungivalt, et Aafrika Liit peaks julgeoleku- ja inimõiguste olukorra edasisel halvenemisel Burundis kaaluma koostöös ÜRO Julgeolekunõukoguga Aafrika juhitava rahuvalvemissiooni saatmist;

| 23. | nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Federica Mogherini jätkaks jõupingutuste tegemist, et kindlustada Richard Spiros Hagabimana viivitamatu vabastamine, kes on Burundi politseiametnik ja keda hoitakse ebaseaduslikult vangis ja piinatakse, sest ta keeldus politseinikuna 28. juulil 2015 rahva suunas tulistamast; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Federica Mogherini jätkaks jõupingutuste tegemist, et kindlustada Richard Spiros Hagabimana viivitamatu vabastamine, kes on Burundi politseiametnik ja keda hoitakse ebaseaduslikult vangis ja piinatakse, sest ta keeldus politseinikuna 28. juulil 2015 rahva suunas tulistamast;

| 24. | on seisukohal, et Burundi probleemid on seotud vaidlustega, mis puudutavad kontrolli viljaka põllumaa üle, sissetulekute ebavõrdsust ja diskrimineerimist; nõuab sellega seoses vastutustundliku regulatiivse raamistiku kehtestamist, et reguleerida, kuidas äriühingute tegevus peaks olema kooskõlas inimõigustega ning vastama sotsiaalsete standardite ja keskkonnanormidega seotud kohustustele; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et Burundi probleemid on seotud vaidlustega, mis puudutavad kontrolli viljaka põllumaa üle, sissetulekute ebavõrdsust ja diskrimineerimist; nõuab sellega seoses vastutustundliku regulatiivse raamistiku kehtestamist, et reguleerida, kuidas äriühingute tegevus peaks olema kooskõlas inimõigustega ning vastama sotsiaalsete standardite ja keskkonnanormidega seotud kohustustele;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Burundi valitsusele ja parlamendile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele ja selle liikmesriikide valitsustele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Aafrika Liidu institutsioonidele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Burundi valitsusele ja parlamendile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele ja selle liikmesriikide valitsustele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Aafrika Liidu institutsioonidele ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Kongo Demokraatlikus Vabariigis asuva Virunga rahvuspargi kaitse

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta resolutsioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis asuva Virunga rahvuspargi kaitse kohta (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 16. novembril 1972. aastal Pariisis vastu võetud ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 16. novembril 1972. aastal Pariisis vastu võetud ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse, et UNESCO määras Virunga rahvuspargi 1979. aastal maailmapärandi alaks ning 1994. aastal ohustatud maailmapärandi alaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et UNESCO määras Virunga rahvuspargi 1979. aastal maailmapärandi alaks ning 1994. aastal ohustatud maailmapärandi alaks,

| — | võttes arvesse Rio de Janeiros toimunud keskkonnateemalisel tippkohtumisel 5. juunil 1992. aastal vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rio de Janeiros toimunud keskkonnateemalisel tippkohtumisel 5. juunil 1992. aastal vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Ramsaris 1971. aastal vastu võetud rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eelkõige veelindude elupaikade konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ramsaris 1971. aastal vastu võetud rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eelkõige veelindude elupaikade konventsiooni,

| — | võttes arvesse OECD 1976. aasta suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete jaoks (ja nende ajakohastamist) ning ÜRO poolt 1971. aastal vastu võetud äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 1976. aasta suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete jaoks (ja nende ajakohastamist) ning ÜRO poolt 1971. aastal vastu võetud äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis tehtud lõplikku avaldust seoses kokkuleppega, mis saavutati WWF Internationali poolt SOCO International plc vastu esitatud kaebuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis tehtud lõplikku avaldust seoses kokkuleppega, mis saavutati WWF Internationali poolt SOCO International plc vastu esitatud kaebuses,

| — | võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi (edaspidi Kongo DV) süsivesinike sektori õigus- ja lepingulist raamistikku, k.a „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures“, „Code minier“, ja mis tahes tulevane „Code congolais des hydrocarbures“ ning „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi (edaspidi Kongo DV) süsivesinike sektori õigus- ja lepingulist raamistikku, k.a „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures“, „Code minier“, ja mis tahes tulevane „Code congolais des hydrocarbures“ ning „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures“,

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust Euroopa Komisjonile Virunga rahvuspargi kaitse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust Euroopa Komisjonile Virunga rahvuspargi kaitse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Virunga rahvuspark, mis asub Kongo DV Põhja-Kivu provintsis ja Idaprovintsis Rwanda ja Uganda piiril, on Aafrika vanim rahvuspark, UNESCO maailmapärandi ala ning üle maailma kuulus ainulaadsete elupaikade ja rikkaliku bioloogilise mitmekesisuse poolest, olles bioloogiliselt kõige mitmekesisem rahvuspark Aafrikas; arvestades, et see rahvuspark on eriti tuntud oma mägigorillade tõttu, kes on äärmiselt ohustatud loomaliigina kantud 1973. aastal vastu võetud ohustatud looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) I lisasse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Virunga rahvuspark, mis asub Kongo DV Põhja-Kivu provintsis ja Idaprovintsis Rwanda ja Uganda piiril, on Aafrika vanim rahvuspark, UNESCO maailmapärandi ala ning üle maailma kuulus ainulaadsete elupaikade ja rikkaliku bioloogilise mitmekesisuse poolest, olles bioloogiliselt kõige mitmekesisem rahvuspark Aafrikas; arvestades, et see rahvuspark on eriti tuntud oma mägigorillade tõttu, kes on äärmiselt ohustatud loomaliigina kantud 1973. aastal vastu võetud ohustatud looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) I lisasse;

| B. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohaselt – mille Kongo DV on allkirjastanud ja ratifitseerinud – on bioloogilise mitmekesisuse kaitse inimkonna ühine mure ning arenguprotsessi lahutamatu osa; arvestades, et konventsioon on õiguslikult siduv ning sellele allakirjutanud on kohustatud konventsiooni sätteid rakendama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohaselt – mille Kongo DV on allkirjastanud ja ratifitseerinud – on bioloogilise mitmekesisuse kaitse inimkonna ühine mure ning arenguprotsessi lahutamatu osa; arvestades, et konventsioon on õiguslikult siduv ning sellele allakirjutanud on kohustatud konventsiooni sätteid rakendama;

| C. | arvestades, et Virunga rahvuspark on ühtlasi kaitstud Ramsari konventsiooni ja Kongo DV seadustega; arvestades, et Euroopa Komisjon ja mõned ELi liikmesriigid on pargi kaitset toetanud viimased 25 aastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Virunga rahvuspark on ühtlasi kaitstud Ramsari konventsiooni ja Kongo DV seadustega; arvestades, et Euroopa Komisjon ja mõned ELi liikmesriigid on pargi kaitset toetanud viimased 25 aastat;

| D. | arvestades, et Virunga rahvuspark on üks kolmest Kongo DVs asuvast Ramsari alast (nr 787); arvestades, et Kongo DV-l on Ramsari konventsioonist tulenevalt mitmeid kohustusi seoses Ramsari loetellu kuuluvate aladega, näiteks tuleb korraldada ja rakendada planeerimist nii, et edendada registris olevate märgalade kaitset ning võimalikult ulatuslikult oma territooriumil asuvate märgalade mõistlikku kasutamist (Ramsari konventsiooni artikli 3 lõige 1); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Virunga rahvuspark on üks kolmest Kongo DVs asuvast Ramsari alast (nr 787); arvestades, et Kongo DV-l on Ramsari konventsioonist tulenevalt mitmeid kohustusi seoses Ramsari loetellu kuuluvate aladega, näiteks tuleb korraldada ja rakendada planeerimist nii, et edendada registris olevate märgalade kaitset ning võimalikult ulatuslikult oma territooriumil asuvate märgalade mõistlikku kasutamist (Ramsari konventsiooni artikli 3 lõige 1);

| E. | arvestades, et vastavalt WWFi 2013. aasta raportile „Virunga pargi majanduslik väärtus“ on Virunga rahvuspargi praegune majanduslik väärtus 48,9 miljonit USD aastas; arvestades, et stabiilses olukorras võiks park anda tugeva panuse majanduse ja turismi kasvu, selle väärtus võiks olla 1 miljard USD aastas ja see võiks luua 45 000 töökohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt WWFi 2013. aasta raportile „Virunga pargi majanduslik väärtus“ on Virunga rahvuspargi praegune majanduslik väärtus 48,9 miljonit USD aastas; arvestades, et stabiilses olukorras võiks park anda tugeva panuse majanduse ja turismi kasvu, selle väärtus võiks olla 1 miljard USD aastas ja see võiks luua 45 000 töökohta;

| F. | arvestades, et hoolimata oma staatusest kaitstud põlisloodusalana, on mitmeid aastakümneid parki ähvardanud relvastatud rühmitused, kes tegelevad salaküttimise, metsade hävitamise ja muude mittesäästvate ja ebaseaduslike loodusvarade kasutamise vormidega; arvestades, et selle tulemusena on Virunga kantud ohustatud maailmapärandi nimekirja; arvestades, et massilise vaesuse, nõrga riigi, viletsa halduse ja piirkondliku ebaturvalisuse tingimustes oleks „naftapalavikul“ tõsised destabiliseerivad sotsiaalsed ja keskkondlikud tagajärjed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata oma staatusest kaitstud põlisloodusalana, on mitmeid aastakümneid parki ähvardanud relvastatud rühmitused, kes tegelevad salaküttimise, metsade hävitamise ja muude mittesäästvate ja ebaseaduslike loodusvarade kasutamise vormidega; arvestades, et selle tulemusena on Virunga kantud ohustatud maailmapärandi nimekirja; arvestades, et massilise vaesuse, nõrga riigi, viletsa halduse ja piirkondliku ebaturvalisuse tingimustes oleks „naftapalavikul“ tõsised destabiliseerivad sotsiaalsed ja keskkondlikud tagajärjed;

| G. | arvestades, et 2007. aasta detsembris väljastas Kongo DV valitsus naftatootmiskontsessioonid, mis hõlmavad 85 % Virunga pargist; arvestades, et seni on SOCO International plc (edaspidi SOCO) olnud ainuke ettevõte, mis on looduspargis uuringuid teostanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2007. aasta detsembris väljastas Kongo DV valitsus naftatootmiskontsessioonid, mis hõlmavad 85 % Virunga pargist; arvestades, et seni on SOCO International plc (edaspidi SOCO) olnud ainuke ettevõte, mis on looduspargis uuringuid teostanud;

| H. | arvestades, et hoolimata Kongo DV seadustest, mille alusel on kaitsealustel aladel keelustatud keskkonnakahjulik tegevus, kasutab SOCO-le väljastatud uuringuteluba ära selle seaduse erandit, millega kaitsealustel aladel on lubatud teaduslik tegevus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hoolimata Kongo DV seadustest, mille alusel on kaitsealustel aladel keelustatud keskkonnakahjulik tegevus, kasutab SOCO-le väljastatud uuringuteluba ära selle seaduse erandit, millega kaitsealustel aladel on lubatud teaduslik tegevus;

| I. | arvestades, et SOCO Internationalil ei ole enam litsentsi Virunga rahvuspargi tsoonile V; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et SOCO Internationalil ei ole enam litsentsi Virunga rahvuspargi tsoonile V;

| J. | arvestades, et süsteemsete uuringute tulemused näitavad, et Virunga rahvuspargis leidub naftat, tuletab meelde, et nafta ammutamine (ja uuringud) on vastuolus maailmapärandi alade hulka kuuluva pargi kaitsega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et süsteemsete uuringute tulemused näitavad, et Virunga rahvuspargis leidub naftat, tuletab meelde, et nafta ammutamine (ja uuringud) on vastuolus maailmapärandi alade hulka kuuluva pargi kaitsega;

| K. | arvestades, et nii nagu rõhutatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes ning rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistes, on kohustus austada inimõigusi ülemaailmne standard, mille täitmist eeldatakse kõikidelt äriettevõtetelt, olenemata nende tegevuse asukohast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nii nagu rõhutatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes ning rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistes, on kohustus austada inimõigusi ülemaailmne standard, mille täitmist eeldatakse kõikidelt äriettevõtetelt, olenemata nende tegevuse asukohast;

| L. | arvestades, et Virunga rahvuspargis ja selle ümbruskonnas on rohkem kui kakskümmend aastat kestnud vägivaldne konflikt; arvestades, et eelkõige ebaseadusliku kaevandustegevuse ja loodusressursside (puit, süsi jne) ebaseadusliku kasutamise ning ohustatud loomaliikide küttimise, nagu ka muu loodusressurssidega kauplemisega on rahastatud nii mässajaid kui ka riigi sõjaväge, samas kui potentsiaalsete nafta leiukohtade uurimine ja nafta ammutamine põhjustab piirkonnas tõenäoliselt uut vägivalda ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi ning keskkonnasaastet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Virunga rahvuspargis ja selle ümbruskonnas on rohkem kui kakskümmend aastat kestnud vägivaldne konflikt; arvestades, et eelkõige ebaseadusliku kaevandustegevuse ja loodusressursside (puit, süsi jne) ebaseadusliku kasutamise ning ohustatud loomaliikide küttimise, nagu ka muu loodusressurssidega kauplemisega on rahastatud nii mässajaid kui ka riigi sõjaväge, samas kui potentsiaalsete nafta leiukohtade uurimine ja nafta ammutamine põhjustab piirkonnas tõenäoliselt uut vägivalda ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi ning keskkonnasaastet;

| M. | arvestades, et kõige suuremad naftatootmisega seotud keskkonnariskid piirkondades, kus puudub hea valitsemistava, hõlmavad taimestiku ulatuslikku hävitamist, invasiivsete võõrliikide sissetoomist, looduslike elupaikade killustamist, salaküttimise tõenäosuse suurenemist ning naftalekete, gaasi põletamise ja jäätmete ladestamise põhjustatud reostust; arvestades, et naftaneeduse risk võib põhjustada vaesuse ja ebavõrdsuse näitajate suurenemist, nagu näitavad sellised üksikjuhtuuringud nagu Nigeri delta juhtuuring; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõige suuremad naftatootmisega seotud keskkonnariskid piirkondades, kus puudub hea valitsemistava, hõlmavad taimestiku ulatuslikku hävitamist, invasiivsete võõrliikide sissetoomist, looduslike elupaikade killustamist, salaküttimise tõenäosuse suurenemist ning naftalekete, gaasi põletamise ja jäätmete ladestamise põhjustatud reostust; arvestades, et naftaneeduse risk võib põhjustada vaesuse ja ebavõrdsuse näitajate suurenemist, nagu näitavad sellised üksikjuhtuuringud nagu Nigeri delta juhtuuring;

| N. | arvestades, et Virunga maapinna, vee ja eluslooduse säästlik majandamine annab otsest ja kaudset majanduslikku kasu kogukondadele, kes on äärmiselt sõltuvad pargi looduslikest ressurssidest; arvestades, et WWFi andmetel võiks üksnes mägigorilladega seotud turism anda tulu 30 miljonit USD aastas ning luua tuhandeid töökohti; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Virunga maapinna, vee ja eluslooduse säästlik majandamine annab otsest ja kaudset majanduslikku kasu kogukondadele, kes on äärmiselt sõltuvad pargi looduslikest ressurssidest; arvestades, et WWFi andmetel võiks üksnes mägigorilladega seotud turism anda tulu 30 miljonit USD aastas ning luua tuhandeid töökohti;

| 1. | rõhutab vajadust hoida iga hinna eest ära pöördumatu kahju tekitamine Virunga rahvuspargile, mille UNESCO määras 1979. aastal maailmapärandi alaks ning 1994. aastal ohustatud maailmapärandi alaks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust hoida iga hinna eest ära pöördumatu kahju tekitamine Virunga rahvuspargile, mille UNESCO määras 1979. aastal maailmapärandi alaks ning 1994. aastal ohustatud maailmapärandi alaks;

| 2. | taunib asjaolu, et Virunga rahvuspargist on saanud looduskaitse vallas üks maailma ohtlikumaid paiku; märgib sügava murega, et relvastatud rühmitused on oma kaevandustegevuse ja söetootmisega osalenud pargi looduslike ressursside ebaseaduslikus kasutamises nii selleks, et rahastada oma sõjalisi operatsioone, kui ka omakasu eesmärgil; taunib samuti asjaolu, et relvastatud rühmitused on toidu hankimise eesmärgil tegelenud suuremahulise salaküttimisega ning oma sõjaliste kulutuste katmiseks kaubitsenud elevandiluu ja eksootiliste loomade lihaga; märgib murega, et vilets distsipliin, ebaregulaarne palk ja toidunappus on põhjustanud selle, et sõjaväepersonal osaleb üha enam ebaseaduslikus tegevuses, sh käsitsi kaevandamises, söetootmises ja salaküttimises; märgib, et kõnealune park on põlisloodusega ala, mille 2 miljoni aakri (790 000 hektari) kaitsmisega on tõsiseid probleeme, eelkõige piiratud riigipoolse rahastuse tõttu; märgib, et 15. aprillil 2014 tulistasid kolm püssimeest pargi üleminspektorit Belgia printsi Emmanuel de Merode’i, tekitades talle tõsiseid vigastusi, ning et möödunud kümnendi jooksul on pargis tapetud enam kui 140 tegevteenistuses pargivahti; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et Virunga rahvuspargist on saanud looduskaitse vallas üks maailma ohtlikumaid paiku; märgib sügava murega, et relvastatud rühmitused on oma kaevandustegevuse ja söetootmisega osalenud pargi looduslike ressursside ebaseaduslikus kasutamises nii selleks, et rahastada oma sõjalisi operatsioone, kui ka omakasu eesmärgil; taunib samuti asjaolu, et relvastatud rühmitused on toidu hankimise eesmärgil tegelenud suuremahulise salaküttimisega ning oma sõjaliste kulutuste katmiseks kaubitsenud elevandiluu ja eksootiliste loomade lihaga; märgib murega, et vilets distsipliin, ebaregulaarne palk ja toidunappus on põhjustanud selle, et sõjaväepersonal osaleb üha enam ebaseaduslikus tegevuses, sh käsitsi kaevandamises, söetootmises ja salaküttimises; märgib, et kõnealune park on põlisloodusega ala, mille 2 miljoni aakri (790 000 hektari) kaitsmisega on tõsiseid probleeme, eelkõige piiratud riigipoolse rahastuse tõttu; märgib, et 15. aprillil 2014 tulistasid kolm püssimeest pargi üleminspektorit Belgia printsi Emmanuel de Merode’i, tekitades talle tõsiseid vigastusi, ning et möödunud kümnendi jooksul on pargis tapetud enam kui 140 tegevteenistuses pargivahti;

| 3. | toonitab, et nafta leiukohtade uurimine ja nafta ammutamine või muu ebaseaduslik tegevus võib tekitada Virunga rahvuspargile pöördumatut kahju; peab vastuvõetamatuks, et Virunga rahvuspargi aladel anti 2007. aastal naftatootmiskontsessioonid Prantsuse naftafirmale TOTAL ning Briti naftafirmale SOCO International, millega rikuti Pariisi konventsiooni ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse kohta, 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, Ramsari konventsiooni ning Kongo DV seadusi; tuletab meelde, et kui TOTAL nõustus sellega, et ei uuri kunagi nafta leiukohti Virunga rahvuspargis (isegi kui Kongo valitsus otsustab selle piire muuta), siis SOCO International on Virunga rahvuspargis nafta leiukohti uurinud ning
  viis
  2014. aasta juulis läbi seismoseire, mille tulemused, mis tõendasid nafta olemasolu, edastati Kongo valitsusele; kutsub Kongo DV valitsust üles mitte andma litsentsi veel mõnele operaatorile; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et nafta leiukohtade uurimine ja nafta ammutamine või muu ebaseaduslik tegevus võib tekitada Virunga rahvuspargile pöördumatut kahju; peab vastuvõetamatuks, et Virunga rahvuspargi aladel anti 2007. aastal naftatootmiskontsessioonid Prantsuse naftafirmale TOTAL ning Briti naftafirmale SOCO International, millega rikuti Pariisi konventsiooni ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse kohta, 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, Ramsari konventsiooni ning Kongo DV seadusi; tuletab meelde, et kui TOTAL nõustus sellega, et ei uuri kunagi nafta leiukohti Virunga rahvuspargis (isegi kui Kongo valitsus otsustab selle piire muuta), siis SOCO International on Virunga rahvuspargis nafta leiukohti uurinud ning
  viis
  2014. aasta juulis läbi seismoseire, mille tulemused, mis tõendasid nafta olemasolu, edastati Kongo valitsusele; kutsub Kongo DV valitsust üles mitte andma litsentsi veel mõnele operaatorile;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et Uganda valitsusel on kavas väljastada litsents Ngaji tsoonile, mis asub Virunga rahvuspargi vahetus läheduses ja hõlmab Edwardi järve, ning rõhutab, et ka uuringud ja kaevandamine võivad põhjustada pöördumatut kahju Virunga rahvuspargile; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et Uganda valitsusel on kavas väljastada litsents Ngaji tsoonile, mis asub Virunga rahvuspargi vahetus läheduses ja hõlmab Edwardi järve, ning rõhutab, et ka uuringud ja kaevandamine võivad põhjustada pöördumatut kahju Virunga rahvuspargile;

| 5. | võtab teadmiseks, et pärast looduskaitseorganisatsiooni WWF kaebust Ühendkuningriigi riiklikule kontaktpunktile, et SOCO ei järgi OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, saavutati 2014. aasta juunis SOCO Internationali ja WWFi vahel kokkulepe, millega naftafirma võttis endale kohustuse mitte teha või tellida naftaluure või muu tegevusega seotud puurimisi Virunga rahvuspargi piirides, välja arvatud juhul, kui UNESCO ja Kongo DV valitsus nõustuvad sellega, et niisugune tegevus ei ole vastuolus pargi maailmapärandi staatusega; märgib, et selline tingimuslik kokkulepe ei paku mingeid garantiisid mis tahes naftaga seotud tegevuse lõpetamiseks Virunga pargis; juhib tähelepanu asjaolule, et firma SOCO International ebamäärane seisukoht jätab avatuks võimaluse, et terves pargis või selle osas lubatakse naftat puurida; täheldab, et firmale SOCO antud kontsessioon, kus ta on tegelenud leiukohtade uurimisega, asub Edwardi järves ja selle ümber, mis on koduks kümnetele märgilise tähendusega (ja mõnedele ohustatud) liikidele, k.a šimpansid, elevandid, krokodillid ja lõvid; kutsub seetõttu SOCO International plc ja selle Kongo DVs registreeritud äriühingut üles lõpetama alatiseks kogu oma uurimis- ja kaevandustegevuse Virunga pargis selle praegustes piirides; kustub ka Kongo DV valitsust üles tühistama vastavalt maailmapärandi komitee taotlusele kõik väljastatud load naftauuringuteks Virunga rahvuspargi piirides; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et pärast looduskaitseorganisatsiooni WWF kaebust Ühendkuningriigi riiklikule kontaktpunktile, et SOCO ei järgi OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, saavutati 2014. aasta juunis SOCO Internationali ja WWFi vahel kokkulepe, millega naftafirma võttis endale kohustuse mitte teha või tellida naftaluure või muu tegevusega seotud puurimisi Virunga rahvuspargi piirides, välja arvatud juhul, kui UNESCO ja Kongo DV valitsus nõustuvad sellega, et niisugune tegevus ei ole vastuolus pargi maailmapärandi staatusega; märgib, et selline tingimuslik kokkulepe ei paku mingeid garantiisid mis tahes naftaga seotud tegevuse lõpetamiseks Virunga pargis; juhib tähelepanu asjaolule, et firma SOCO International ebamäärane seisukoht jätab avatuks võimaluse, et terves pargis või selle osas lubatakse naftat puurida; täheldab, et firmale SOCO antud kontsessioon, kus ta on tegelenud leiukohtade uurimisega, asub Edwardi järves ja selle ümber, mis on koduks kümnetele märgilise tähendusega (ja mõnedele ohustatud) liikidele, k.a šimpansid, elevandid, krokodillid ja lõvid; kutsub seetõttu SOCO International plc ja selle Kongo DVs registreeritud äriühingut üles lõpetama alatiseks kogu oma uurimis- ja kaevandustegevuse Virunga pargis selle praegustes piirides; kustub ka Kongo DV valitsust üles tühistama vastavalt maailmapärandi komitee taotlusele kõik väljastatud load naftauuringuteks Virunga rahvuspargi piirides;

| 6. | rõhutab, et Edwardi järves toimuv kalapüük annab Virunga rahvuspargi lähedal elavale kohalikule kogukonnale tulu arvestuslikult 30 miljonit USD aastas ning lisaks on WWFi tellitud sõltumatu uuringu andmetel rohkem kui 50 000 peret sõltuvad järvest saadavast majapidamisveest; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Edwardi järves toimuv kalapüük annab Virunga rahvuspargi lähedal elavale kohalikule kogukonnale tulu arvestuslikult 30 miljonit USD aastas ning lisaks on WWFi tellitud sõltumatu uuringu andmetel rohkem kui 50 000 peret sõltuvad järvest saadavast majapidamisveest;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2014. aasta septembris ajalehtedes Der Spiegel, Telegraph ja New York Times avaldatud vabaühenduse Global Witness aruandes väidetakse, et firma SOCO International ja selle alltöövõtjad on teinud ebaseaduslikke makseid, olevat maksnud relvastatud mässajatele ning on lõiganud kasu valitsuse julgeolekujõudude külvatud hirmust ja vägivallast Kongo DV idaosas, püüdes nafta leiukohtade uurimiseks pääseda ligi Aafrika vanimale rahvuspargile; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2014. aasta septembris ajalehtedes Der Spiegel, Telegraph ja New York Times avaldatud vabaühenduse Global Witness aruandes väidetakse, et firma SOCO International ja selle alltöövõtjad on teinud ebaseaduslikke makseid, olevat maksnud relvastatud mässajatele ning on lõiganud kasu valitsuse julgeolekujõudude külvatud hirmust ja vägivallast Kongo DV idaosas, püüdes nafta leiukohtade uurimiseks pääseda ligi Aafrika vanimale rahvuspargile;

| 8. | kiidab heaks nafta leiukohtade uurimise ja nafta tootmise keskkonnamõju strateegilise hindamise Albertine Rifti põhjapiirkonnas, sh Virunga rahvuspargis; on seisukohal, et selle hindamise alusel peaksid asjaomased valitsused, k.a Kongo DV valitsus, saama teha teadlikke otsuseid nafta leiukohtade uurimise ja nafta ammutamise mõju nõuetekohase analüüsi põhjal; peab siiski kahetsusväärseks, et keskkonnamõju strateegilise hindamise protsessiga on pikalt viivitatud ja et Virunga rahvuspargis on juba alustatud nafta leiukohtade uurimist, kuigi keskkonnamõju strateegilise hindamise protsess ei ole veel lõppenud; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks nafta leiukohtade uurimise ja nafta tootmise keskkonnamõju strateegilise hindamise Albertine Rifti põhjapiirkonnas, sh Virunga rahvuspargis; on seisukohal, et selle hindamise alusel peaksid asjaomased valitsused, k.a Kongo DV valitsus, saama teha teadlikke otsuseid nafta leiukohtade uurimise ja nafta ammutamise mõju nõuetekohase analüüsi põhjal; peab siiski kahetsusväärseks, et keskkonnamõju strateegilise hindamise protsessiga on pikalt viivitatud ja et Virunga rahvuspargis on juba alustatud nafta leiukohtade uurimist, kuigi keskkonnamõju strateegilise hindamise protsess ei ole veel lõppenud;

| 9. | toonitab, et naftatootmise probleeme Kongo DVs süvendab ebapiisav ja ebatõhus seadusandlik ja reguleeriv raamistik; palub Kongo DV valitsusel toetada ja järgida Kongo DV seadusi ja eeskirju, millega keelatakse keskkonnakahjulik tegevus, nagu nafta leiukohtade uurimine ja nafta kaevandamine looduskaitsealadel, sh Virunga pargis, ning kõrvaldada olemasolevad lüngad süsivesinike ja looduskaitse seaduseelnõudes, mis võimaldavad loodusressursside uuringuid ja kaevandamist rahvusparkides ja maailmapärandi aladel; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et naftatootmise probleeme Kongo DVs süvendab ebapiisav ja ebatõhus seadusandlik ja reguleeriv raamistik; palub Kongo DV valitsusel toetada ja järgida Kongo DV seadusi ja eeskirju, millega keelatakse keskkonnakahjulik tegevus, nagu nafta leiukohtade uurimine ja nafta kaevandamine looduskaitsealadel, sh Virunga pargis, ning kõrvaldada olemasolevad lüngad süsivesinike ja looduskaitse seaduseelnõudes, mis võimaldavad loodusressursside uuringuid ja kaevandamist rahvusparkides ja maailmapärandi aladel;

| 10. | avaldab tunnustust pargi haldusasutustele seoses nende jõupingutustega tagada jätkusuutlik tulu looduslikest päikese- ja hüdroenergia allikatest, mis parandab mitmete kohalike kogukondade sissetulekuid ilma looduskeskkonda hävitamata ning mis mahub maailmapärandi alal lubatud arengutegevuse raamidesse; |
| --- | --- |

10.

avaldab tunnustust pargi haldusasutustele seoses nende jõupingutustega tagada jätkusuutlik tulu looduslikest päikese- ja hüdroenergia allikatest, mis parandab mitmete kohalike kogukondade sissetulekuid ilma looduskeskkonda hävitamata ning mis mahub maailmapärandi alal lubatud arengutegevuse raamidesse;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et alates 1990. aastate algusest on konfliktid relvastatud mässulistega, kes elavad rahvuspargis ja selle ümbruses, põhjustanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja ulatuslikku vägivalda; juhib tähelepanu asjaolule, et Rwanda demokraatlikud vabastusjõud (FDLR), mässuliste rühm, keda süüdistatakse metsikuste toimepanemises Rwandas 1994. aasta kevadel toimunud genotsiidi ajal ja kes laienes ka Kongo DV idaossa, on elanud rahvuspargis alates 1996. aastast ning varjab end ikka veel piiri taga Virungas, samas kui ka Mai-Mai mässulised on teadete kohaselt tapnud, vägistanud ja vigastanud palju inimesi ning hävitanud rahvuspargi piiridesse jäävaid külasid; nõuab Kongo DV valitsuselt tungivalt mässuliste relvitustamist ning julgeoleku taastamist rahvuspargi piirkonnas; lisaks peab kahetsusväärseks asjaolu, et inimõiguslaste ja ajakirjanike represseerimine Kongo DVs on sagenenud; kutsub Kongo DV valitsust veel kord üles tunnustama ja austama ajakirjandus- ja pressivabadust ning toetama õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et alates 1990. aastate algusest on konfliktid relvastatud mässulistega, kes elavad rahvuspargis ja selle ümbruses, põhjustanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja ulatuslikku vägivalda; juhib tähelepanu asjaolule, et Rwanda demokraatlikud vabastusjõud (FDLR), mässuliste rühm, keda süüdistatakse metsikuste toimepanemises Rwandas 1994. aasta kevadel toimunud genotsiidi ajal ja kes laienes ka Kongo DV idaossa, on elanud rahvuspargis alates 1996. aastast ning varjab end ikka veel piiri taga Virungas, samas kui ka Mai-Mai mässulised on teadete kohaselt tapnud, vägistanud ja vigastanud palju inimesi ning hävitanud rahvuspargi piiridesse jäävaid külasid; nõuab Kongo DV valitsuselt tungivalt mässuliste relvitustamist ning julgeoleku taastamist rahvuspargi piirkonnas; lisaks peab kahetsusväärseks asjaolu, et inimõiguslaste ja ajakirjanike represseerimine Kongo DVs on sagenenud; kutsub Kongo DV valitsust veel kord üles tunnustama ja austama ajakirjandus- ja pressivabadust ning toetama õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi;

| 12. | tuletab meelde, et vastavalt Pariisi konventsioonile ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse kohta on nafta leiukohtade uurimine ja nafta kaevandamine vastuolus maailmapärandi ala staatusega; rõhutab lisaks, et Virunga rahvuspark on koduks paljudele ohustatud liikidele, nagu märgilise tähtsusega mägigorilladele (kes on ühed viimased maailmas) ja okaapidele, ning et ohustatud liikide elupaiku tuleks rangelt kaitsta; väljendab heameelt seoses Kongo DV valitsuse otsusega moodustada salaküttimisvastane eribrigaad, kuid kutsub valitsust üles koostöös CITESi sekretariaadiga kindlaks määrama ja võtma täiendavaid juriidilisi meetmeid võitluseks ebaseadusliku kaubandusega seotud kuritegelike võrgustikega; nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus tugevdaks pargivahtide rolli ning karistaks pargis toime pandud ebaseaduslikku tegevust; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et vastavalt Pariisi konventsioonile ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse kohta on nafta leiukohtade uurimine ja nafta kaevandamine vastuolus maailmapärandi ala staatusega; rõhutab lisaks, et Virunga rahvuspark on koduks paljudele ohustatud liikidele, nagu märgilise tähtsusega mägigorilladele (kes on ühed viimased maailmas) ja okaapidele, ning et ohustatud liikide elupaiku tuleks rangelt kaitsta; väljendab heameelt seoses Kongo DV valitsuse otsusega moodustada salaküttimisvastane eribrigaad, kuid kutsub valitsust üles koostöös CITESi sekretariaadiga kindlaks määrama ja võtma täiendavaid juriidilisi meetmeid võitluseks ebaseadusliku kaubandusega seotud kuritegelike võrgustikega; nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus tugevdaks pargivahtide rolli ning karistaks pargis toime pandud ebaseaduslikku tegevust;

| 13. | toonitab, et teadete kohaselt on Kongo DV valitsuse ja firma SOCO Internationali kõnelustes tõstatatud küsimus Virunga rahvuspargi piiride muutmisest, eesmärgiga lubada nafta puurimist seaduslikult kas rahvuspargis tervikuna või selle osades, kuigi näib, et valitsus ei ole praeguses etapis UNESCOlt sellist muudatust ametlikult taotlenud; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et teadete kohaselt on Kongo DV valitsuse ja firma SOCO Internationali kõnelustes tõstatatud küsimus Virunga rahvuspargi piiride muutmisest, eesmärgiga lubada nafta puurimist seaduslikult kas rahvuspargis tervikuna või selle osades, kuigi näib, et valitsus ei ole praeguses etapis UNESCOlt sellist muudatust ametlikult taotlenud;

| 14. | palub Euroopa välisteenistusel koordineerida ELi liikmesriikide ja Kongo DVs tegutsevate võimalike muude abiandjate diplomaatilist reaktsiooni, et aidata Kongo DV valitsusel loobuda nafta leiukohtade uurimisest ja nafta ammutamisest rahvuspargi piires, tühistada vastavalt maailmapärandi komitee taotlusele kõik väljastatud load naftauuringuteks Virunga rahvuspargi piirides ja muudel Kongos asuvatel UNESCO maailmapärandi aladel, ning loobuda rahvuspargi piiride muutmisest ja pindala vähendamisest; |
| --- | --- |

14.

palub Euroopa välisteenistusel koordineerida ELi liikmesriikide ja Kongo DVs tegutsevate võimalike muude abiandjate diplomaatilist reaktsiooni, et aidata Kongo DV valitsusel loobuda nafta leiukohtade uurimisest ja nafta ammutamisest rahvuspargi piires, tühistada vastavalt maailmapärandi komitee taotlusele kõik väljastatud load naftauuringuteks Virunga rahvuspargi piirides ja muudel Kongos asuvatel UNESCO maailmapärandi aladel, ning loobuda rahvuspargi piiride muutmisest ja pindala vähendamisest;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama looduspargi terviklikkust, näiteks suurendades endale võetud kohustusi säästva looduskaitse ja majandusarengu ning ümberkaudse piirkonna mitmekesistamise rahastamisel; kutsub ELi üles eelkõige toetama Kongo DV valitsust säästva energia arendamisel ja kaevandustööstusele majanduslike alternatiivide väljatöötamisel, siseriiklike ressursside kasutuselevõtu parandamisel (eelkõige õiglaste ja progressiivsete maksusüsteemide abil), valitsemise täiustamisel ning võitluses salaküttimise, ebaseadusliku metsaraie, ebaseadusliku kaevandamise ja korruptsiooni vastu, mis on visad nähtused ning võivad tekitada rahvuspargile korvamatut kahju; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama looduspargi terviklikkust, näiteks suurendades endale võetud kohustusi säästva looduskaitse ja majandusarengu ning ümberkaudse piirkonna mitmekesistamise rahastamisel; kutsub ELi üles eelkõige toetama Kongo DV valitsust säästva energia arendamisel ja kaevandustööstusele majanduslike alternatiivide väljatöötamisel, siseriiklike ressursside kasutuselevõtu parandamisel (eelkõige õiglaste ja progressiivsete maksusüsteemide abil), valitsemise täiustamisel ning võitluses salaküttimise, ebaseadusliku metsaraie, ebaseadusliku kaevandamise ja korruptsiooni vastu, mis on visad nähtused ning võivad tekitada rahvuspargile korvamatut kahju;

| 16. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et keskkonnamõju strateegilise hindamise projektist saaks tõeline otsuste tegemise vahend; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et keskkonnamõju strateegilise hindamise projektist saaks tõeline otsuste tegemise vahend;

| 17. | rõhutab, et ELi liikmesriikidel on vastavalt rahvusvahelistele ja Euroopa inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele kohustus tagada, et nende jurisdiktsiooni all tegutsevad ettevõtted ei pane oma äritegevuse käigus toime ega aita otseselt ega kaudselt kaasa inimõiguste rikkumistele ning tegutsevad kooskõlas tegevusjuhenditega, milles on sätestatud sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, ja selliste instrumentidega nagu ILO konventsioon nr 169, OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma õiguslikult siduvaid meetmeid selliste äriühingute vastutuselevõtmiseks, kes on tõendatult hoidnud kõrvale riigi seaduste ja rahvusvaheliste lepingute täitmisest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ELi liikmesriikidel on vastavalt rahvusvahelistele ja Euroopa inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele kohustus tagada, et nende jurisdiktsiooni all tegutsevad ettevõtted ei pane oma äritegevuse käigus toime ega aita otseselt ega kaudselt kaasa inimõiguste rikkumistele ning tegutsevad kooskõlas tegevusjuhenditega, milles on sätestatud sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, ja selliste instrumentidega nagu ILO konventsioon nr 169, OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma õiguslikult siduvaid meetmeid selliste äriühingute vastutuselevõtmiseks, kes on tõendatult hoidnud kõrvale riigi seaduste ja rahvusvaheliste lepingute täitmisest;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusamaid meetmeid relvakonfliktide ja korruptsiooni algpõhjustega tegelemiseks ning toetama jätkusuutlikku arengut ja rahu kindlustavaid projekte ja strateegiaid Virunga rahvuspargis ja selle naaberpiirkondades; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusamaid meetmeid relvakonfliktide ja korruptsiooni algpõhjustega tegelemiseks ning toetama jätkusuutlikku arengut ja rahu kindlustavaid projekte ja strateegiaid Virunga rahvuspargis ja selle naaberpiirkondades;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid, Kongo Demokraatlik Vabariik ja naftapuurimisest huvitatud naftafirmad kaitseksid Virunga rahvuspargi piire ja selle naaberalasid fossiilsete kütuste kaevandamise eest; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid, Kongo Demokraatlik Vabariik ja naftapuurimisest huvitatud naftafirmad kaitseksid Virunga rahvuspargi piire ja selle naaberalasid fossiilsete kütuste kaevandamise eest;

| 20. | palub Euroopa välisteenistusel teha kõik vajalikud algatused, et veenda Kongo DV valitsust uurima riigis tegutsevate inimõiguslaste vastu suunatud vägivallaakte, eelkõige Virunga rahvuspargis ja Virunga rahvuspargi inspektorite vastu, ning julgustada valitsust tegema kõik enesest oleneva, et vältida selliste julmuste kordumist tulevikus; |
| --- | --- |

20.

palub Euroopa välisteenistusel teha kõik vajalikud algatused, et veenda Kongo DV valitsust uurima riigis tegutsevate inimõiguslaste vastu suunatud vägivallaakte, eelkõige Virunga rahvuspargis ja Virunga rahvuspargi inspektorite vastu, ning julgustada valitsust tegema kõik enesest oleneva, et vältida selliste julmuste kordumist tulevikus;

| 21. | nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks kõik võimalikud meetmed selle tagamiseks, et Ühendkuningriigi raskete pettuste talitus kui esmane jurisdiktsioon ning kõik muud asjaomased jurisdiktsioonid viiksid läbi täieliku uurimise seoses kõigi altkäemaksu- ja korruptsioonisüüdistustega, mis on esitatud SOCO International plc ja selle Kongo DVs registreeritud äriühingu SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO) kohta; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks kõik võimalikud meetmed selle tagamiseks, et Ühendkuningriigi raskete pettuste talitus kui esmane jurisdiktsioon ning kõik muud asjaomased jurisdiktsioonid viiksid läbi täieliku uurimise seoses kõigi altkäemaksu- ja korruptsioonisüüdistustega, mis on esitatud SOCO International plc ja selle Kongo DVs registreeritud äriühingu SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO) kohta;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Uganda Vabariigi ja Rwanda Vabariigi valitsustele ja parlamentidele, UNESCO juures loodud maailmapärandi komiteele, ÜRO Keskkonnaprogrammile ning Ramsari konventsiooni sekretariaadile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Uganda Vabariigi ja Rwanda Vabariigi valitsustele ja parlamentidele, UNESCO juures loodud maailmapärandi komiteele, ÜRO Keskkonnaprogrammile ning Ramsari konventsiooni sekretariaadile.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 2. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete erikomisjoni moodustamine (TAXE 2)

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta otsus maksualaste eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse komisjoni otsust uurida ELi riigiabinormide alusel tehtavate maksualaste siduvate eelotsuste tavasid kõigis liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsust uurida ELi riigiabinormide alusel tehtavate maksualaste siduvate eelotsuste tavasid kõigis liikmesriikides,

| — | võttes arvesse kõikidele liikmesriikidele ELi maksualaste õigusaktidega antud kohustust edastada omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta, eriti juhul, kui teises liikmesriigis võib jääda saamata maksutulu või kui kasumi kontsernisisese kunstliku ülekandmisega võib kaasneda maksude kokkuhoid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõikidele liikmesriikidele ELi maksualaste õigusaktidega antud kohustust edastada omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta, eriti juhul, kui teises liikmesriigis võib jääda saamata maksutulu või kui kasumi kontsernisisese kunstliku ülekandmisega võib kaasneda maksude kokkuhoid,

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2015. aasta otsust (1) maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 1 erikomisjon) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2015. aasta otsust (1) maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 1 erikomisjon) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 197, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 197,

| 1. | otsustab moodustada maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2), kes hakkab uurima ELi riigiabi ja maksualaste õigusaktide kohaldamise tavasid liikmesriikide väljastatavate maksualaste siduvate eelotsuste või samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul, kui seda tava kohaldab liikmesriik või komisjon, ning kahjulikke ettevõtete tulumaksu süsteeme ja tavasid Euroopa ja rahvusvahelise tasandil ning kes:






  a) | jätkab TAXE 1 erikomisjoni tööd ja viib selle lõpule, eelkõige seoses eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis rõhutatud lahendamata küsimustega, omab juurdepääsu oma töö tegemiseks vajalikele dokumentidele, sh käitumisjuhendi töörühma koosolekute protokollidele, ning loob tihedas koostöös alaliste komisjonidega vajalikud kontaktid rahvusvaheliste, Euroopa ja riiklike institutsioonide ja foorumitega, liikmesriikide ja kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega ning teadusringkondade, äriringkondade ja kodanikuühiskonna esindajatega, sh sotsiaalpartneritega, ja korraldab nendega kuulamisi; |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab moodustada maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2), kes hakkab uurima ELi riigiabi ja maksualaste õigusaktide kohaldamise tavasid liikmesriikide väljastatavate maksualaste siduvate eelotsuste või samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul, kui seda tava kohaldab liikmesriik või komisjon, ning kahjulikke ettevõtete tulumaksu süsteeme ja tavasid Euroopa ja rahvusvahelise tasandil ning kes:

a)

jätkab TAXE 1 erikomisjoni tööd ja viib selle lõpule, eelkõige seoses eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis rõhutatud lahendamata küsimustega, omab juurdepääsu oma töö tegemiseks vajalikele dokumentidele, sh käitumisjuhendi töörühma koosolekute protokollidele, ning loob tihedas koostöös alaliste komisjonidega vajalikud kontaktid rahvusvaheliste, Euroopa ja riiklike institutsioonide ja foorumitega, liikmesriikide ja kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega ning teadusringkondade, äriringkondade ja kodanikuühiskonna esindajatega, sh sotsiaalpartneritega, ja korraldab nendega kuulamisi;

| b) | jälgib, kuidas liikmesriigid ja pädevad ELi institutsioonid rakendavad eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis toodud soovitusi, ning rahvusvaheliste institutsioonide, sh Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja G20 käimasolevat tööd, järgides sealjuures täielikult majandus- ja rahanduskomisjoni pädevust maksuküsimustes; |
| --- | --- |

b)

jälgib, kuidas liikmesriigid ja pädevad ELi institutsioonid rakendavad eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis toodud soovitusi, ning rahvusvaheliste institutsioonide, sh Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja G20 käimasolevat tööd, järgides sealjuures täielikult majandus- ja rahanduskomisjoni pädevust maksuküsimustes;

| 2. | otsustab sel eesmärgil, et TAXE 2 erikomisjonil on volitused:






  a) | analüüsida ja hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 107 lõike 1 kohaldamise tava liikmesriikides alates 1. jaanuarist 1991 väljastatud maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul; |
| --- | --- | --- |

2.

otsustab sel eesmärgil, et TAXE 2 erikomisjonil on volitused:

a)

analüüsida ja hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 107 lõike 1 kohaldamise tava liikmesriikides alates 1. jaanuarist 1991 väljastatud maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul;

| b) | analüüsida ja hinnata komisjoni tava jälgida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt koostöös liikmesriikidega pidevalt kõiki neis riikides olemasolevaid abisüsteeme ning soovitada liikmesriikidele sobivaid meetmeid, mis on vajalikud siseturu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks, kontrollida, et riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi on kooskõlas siseturuga ning sellist abi ei kasutata valel eesmärgil, otsustada, et asjassepuutuv riik peab sellise abi lõpetama või muutma seda teatud tähtaja jooksul, ning juhul kui asjassepuutuv riik ei täida ettenähtud tähtaja jooksul komisjoni otsust, anda asi otse Euroopa Liidu Kohtusse, mis on väidetavalt toonud kaasa suure hulga ELi riigiabinormidega vastuolus olevaid maksualaseid siduvaid eelotsuseid; |
| --- | --- |

b)

analüüsida ja hinnata komisjoni tava jälgida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt koostöös liikmesriikidega pidevalt kõiki neis riikides olemasolevaid abisüsteeme ning soovitada liikmesriikidele sobivaid meetmeid, mis on vajalikud siseturu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks, kontrollida, et riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi on kooskõlas siseturuga ning sellist abi ei kasutata valel eesmärgil, otsustada, et asjassepuutuv riik peab sellise abi lõpetama või muutma seda teatud tähtaja jooksul, ning juhul kui asjassepuutuv riik ei täida ettenähtud tähtaja jooksul komisjoni otsust, anda asi otse Euroopa Liidu Kohtusse, mis on väidetavalt toonud kaasa suure hulga ELi riigiabinormidega vastuolus olevaid maksualaseid siduvaid eelotsuseid;

| c) | analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid on pärast 1. jaanuari 1991 järginud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (3) kehtestatud kohustusi teha koostööd ja esitada kõik vajalikud dokumendid; |
| --- | --- |

c)

analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid on pärast 1. jaanuari 1991 järginud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (3) kehtestatud kohustusi teha koostööd ja esitada kõik vajalikud dokumendid;

| d) | analüüsida ja hinnata nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivis 77/799/EMÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas) (4) ning nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivis 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) kehtestatud kohustusi seoses liikmesriikide kohustusega edastada alates 1. jaanuarist 1991 omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta; |
| --- | --- |

d)

analüüsida ja hinnata nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivis 77/799/EMÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas) (4) ning nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivis 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) kehtestatud kohustusi seoses liikmesriikide kohustusega edastada alates 1. jaanuarist 1991 omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta;

| e) | analüüsida ja hinnata komisjoni tava direktiivide 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL nõuetekohasel rakendamisel seoses omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele maksualaseid siduvaid eelotsuseid puudutava teabe edastamisega; |
| --- | --- |

e)

analüüsida ja hinnata komisjoni tava direktiivide 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL nõuetekohasel rakendamisel seoses omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele maksualaseid siduvaid eelotsuseid puudutava teabe edastamisega;

| f) | analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet, näiteks kohustust aidata kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduda kõikidest meetmetest, mis võivad ohustada liidu eesmärkide saavutamist, võttes arvesse väidetavat ulatuslikku agressiivset maksuplaneerimist, mida liikmesriigid toetavad, ning tõenäoliselt ulatuslikku mõju, mida see on avaldanud nii ELi kui ka liikmesriikide avaliku sektori vahenditele; |
| --- | --- |

f)

analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet, näiteks kohustust aidata kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduda kõikidest meetmetest, mis võivad ohustada liidu eesmärkide saavutamist, võttes arvesse väidetavat ulatuslikku agressiivset maksuplaneerimist, mida liikmesriigid toetavad, ning tõenäoliselt ulatuslikku mõju, mida see on avaldanud nii ELi kui ka liikmesriikide avaliku sektori vahenditele;

| g) | analüüsida ja hinnata agressiivset maksuplaneerimist, mida teostavad liikmesriikides tegutsevad või asutatud ettevõtted, võttes arvesse ka kolmandate riikide mõõdet, sh kolmandate riikidega toimuvat sellesisulist teabevahetust; |
| --- | --- |

g)

analüüsida ja hinnata agressiivset maksuplaneerimist, mida teostavad liikmesriikides tegutsevad või asutatud ettevõtted, võttes arvesse ka kolmandate riikide mõõdet, sh kolmandate riikidega toimuvat sellesisulist teabevahetust;

| h) | esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab; |
| --- | --- |

h)

esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab;

| 3. | otsustab, et TAXE 2 erikomisjonis on 45 liiget (nagu oli TAXE 1 erikomisjonis); |
| --- | --- |

3.

otsustab, et TAXE 2 erikomisjonis on 45 liiget (nagu oli TAXE 1 erikomisjonis);

| 4. | peab kohaseks, et TAXE 2 erikomisjonis peaks alles jääma TAXE 1 erikomisjoni struktuur; |
| --- | --- |

4.

peab kohaseks, et TAXE 2 erikomisjonis peaks alles jääma TAXE 1 erikomisjoni struktuur;

| 5. | otsustab, et TAXE 2 erikomisjoni ametiaja kestus on 6 kuud alates 2. detsembrist 2015; |
| --- | --- |

5.

otsustab, et TAXE 2 erikomisjoni ametiaja kestus on 6 kuud alates 2. detsembrist 2015;

| 6. | peab asjakohaseks, et TAXE 2 erikomisjon esitab oma tööd kokkuvõtva resolutsiooni või raporti, mille koostavad kaks kaasraportööri. |
| --- | --- |

6.

peab asjakohaseks, et TAXE 2 erikomisjon esitab oma tööd kokkuvõtva resolutsiooni või raporti, mille koostavad kaks kaasraportööri.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0039.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(4)  EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15.

(5)  ELT L 64, 11.3.2011, lk 1.

---

Teisipäev, 15. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu prokuratuur 21. juulil 2015. aastal seoses Ida-Atika Tööinspektsiooni kaebusega palkade maksmata jätmise kohta (1) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu prokuratuur 21. juulil 2015. aastal seoses Ida-Atika Tööinspektsiooni kaebusega palkade maksmata jätmise kohta (1) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Georgios Kyrtsos loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Georgios Kyrtsos loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (2),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0358/2015),

| A. | arvestades, et Kreeka riigikohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka riigikohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Georgios Kyrtsost süüdistatakse ühe tema endise töötaja palga osalises maksmata jätmises; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Georgios Kyrtsost süüdistatakse ühe tema endise töötaja palga osalises maksmata jätmises;

| E. | arvestades, et süüdistus puudutab Georgios Kyrtsose tol ajal juhitud kahe ajalehekirjastuse endise töötaja osalist 2013. aasta palka ja on suunatud Georgios Kyrtsose kui nende ettevõtete endise juhi vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et süüdistus puudutab Georgios Kyrtsose tol ajal juhitud kahe ajalehekirjastuse endise töötaja osalist 2013. aasta palka ja on suunatud Georgios Kyrtsose kui nende ettevõtete endise juhi vastu;

| F. | arvestades, et väidetav rikkumine ei ole vähimalgi määral seotud Georgios Kyrtsose Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem tegevusega kahe ajalehekirjastuse juhi ametikohal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav rikkumine ei ole vähimalgi määral seotud Georgios Kyrtsose Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem tegevusega kahe ajalehekirjastuse juhi ametikohal;

| G. | arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist;

| 1. | otsustab Georgios Kyrtsose puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Georgios Kyrtsose puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele.

---

(1)  Dokumendi viitenumber ABM:IB2014/8927.

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI: EU:T:2013:23.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta otsus Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu prokuratuur 7. augustil 2015. aastal seoses laimu ja valeväidete esitamise süüdistusega (1) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu prokuratuur 7. augustil 2015. aastal seoses laimu ja valeväidete esitamise süüdistusega (1) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Stelios Kouloglou loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Stelios Kouloglou loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (2),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0356/2015),

| A. | arvestades, et Kreeka riigikohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka riigikohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Stelios Kouloglou puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Stelios Koulogloud süüdistatakse Patrase vangla töötajate laimamises ja nende kohta valeväidete esitamises; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Stelios Koulogloud süüdistatakse Patrase vangla töötajate laimamises ja nende kohta valeväidete esitamises;

| E. | arvestades, et süüdistus on seotud avaldustega, mille Stelios Kouloglou väidetavalt tegi ajakirjandusele 2010. aastal teatavate Patrase vangla töötajate aususe kohta ajal, kui ta oli peamiselt televisioonis töötav ajakirjanik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et süüdistus on seotud avaldustega, mille Stelios Kouloglou väidetavalt tegi ajakirjandusele 2010. aastal teatavate Patrase vangla töötajate aususe kohta ajal, kui ta oli peamiselt televisioonis töötav ajakirjanik;

| F. | arvestades, et väidetav rikkumine ei ole vähimalgi määral seotud Stelios Kouloglou Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem varasema tegevusega teleajakirjanikuna; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav rikkumine ei ole vähimalgi määral seotud Stelios Kouloglou Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem varasema tegevusega teleajakirjanikuna;

| G. | arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist;

| I. | arvestades, et Kreeka ametiasutused palusid Euroopa Parlamendilt vastust hiljemalt 7. oktoobriks 2015, sest muidu süüdistus aegub, kuid Euroopa Parlamendi menetlusnõuded ei võimalda teha otsust nii lühikese tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kreeka ametiasutused palusid Euroopa Parlamendilt vastust hiljemalt 7. oktoobriks 2015, sest muidu süüdistus aegub, kuid Euroopa Parlamendi menetlusnõuded ei võimalda teha otsust nii lühikese tähtaja jooksul;

| J. | arvestades siiski, et õiguskomisjoni kaalutletud arvamuse kohaselt peatatakse Kreeka riigikohtu kohtuotsust nr 1126/1994 arvesse võttes aegumise tähtaja arvestamine igal juhul kuni kolmeks aastaks, mil Stelios Kouloglou on Euroopa Parlamendi liige; |
| --- | --- |

J.

arvestades siiski, et õiguskomisjoni kaalutletud arvamuse kohaselt peatatakse Kreeka riigikohtu kohtuotsust nr 1126/1994 arvesse võttes aegumise tähtaja arvestamine igal juhul kuni kolmeks aastaks, mil Stelios Kouloglou on Euroopa Parlamendi liige;

| 1. | otsustab Stelios Kouloglou puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Stelios Kouloglou puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele.

---

(1)  Dokumendi viitenumber ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 2. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

ELi ja Liechtensteini vaheline leping finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta *

Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 399/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0395),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (11798/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (11798/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0320/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0334/2015),

| 1. | kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile.

---

Teisipäev, 15. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, sõlmimise kohta (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (18079/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (18079/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju (18078/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju (18078/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 74, artikli 78 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 74, artikli 78 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0027/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0345/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

ELi ja Dominica vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Dominica Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07189/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07189/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Dominica Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07111/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Dominica Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07111/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0143/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0322/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Dominica Ühenduse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Dominica Ühenduse valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

ELi ja Vanuatu vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07192/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07192/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07119/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07119/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0149/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0329/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vanuatu Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vanuatu Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

ELi ning Trinidadi ja Tobago vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Trinidadi ja Tobago Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07196/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07196/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Trinidadi ja Tobago Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07129/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Trinidadi ja Tobago Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07129/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0151/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0323/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Trinidad ja Tobago Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Trinidad ja Tobago Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

ELi ja Samoa vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Samoa Iseseisvusriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/33)

Euroopa parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (07195/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (07195/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Samoa Iseseisvusriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07127/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Samoa Iseseisvusriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07127/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0146/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0320/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Samoa Iseseisvusriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Samoa Iseseisvusriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

ELi ja Grenada vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Grenada vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07190/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07190/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Grenada vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07113/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Grenada vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07113/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0144/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0326/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Grenada valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Grenada valitsustele ja parlamentidele.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

ELi ja Timor-Leste vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07194/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07194/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07125/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07125/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0147/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0327/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

ELi ja Saint Lucia vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saint Lucia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07187/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07187/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saint Lucia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07107/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saint Lucia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07107/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0145/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0321/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saint Lucia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saint Lucia valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

ELi ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07191/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07191/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07115/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Saint Vincenti ja Grenadiinide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07115/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0148/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0325/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saint Vincenti ja Grenadiinide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saint Vincenti ja Grenadiinide valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

ELi ja Araabia Ühendemiraatide vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07185/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07185/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07103/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (07103/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0124/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0324/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Eurojusti vaheline vastastikuse mõistmise memorandum *

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Eurojusti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimine Eurojusti poolt (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 399/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11595/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11595/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0303/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (1) eelkõige selle artikli 26 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (1) eelkõige selle artikli 26 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. aprilli 2015. aasta otsuseid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. aprilli 2015. aasta otsuseid (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0353/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

(2)  Kohtuotsus liidetud kohtuasjades, Euroopa Kohus, 16. aprill 2015, Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu, C-317/13 ja C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Meetodid ja menetlused, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muud sularahavajaduste rahuldamiseks vajalikud meetmed *

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 399/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0447),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0277/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0357/2015),

| A. | arvestades, et nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom (1) peaks jõustuma 2016. aasta alguses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom (1) peaks jõustuma 2016. aasta alguses;

| B. | arvestades, et kõnealuse otsuse juurde kuulub nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (2), mis jõustub samal päeval kui otsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuse otsuse juurde kuulub nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (2), mis jõustub samal päeval kui otsus;

| C. | arvestades, et vastavad praegu kehtivad õigusnormid, mis on seotud nõukogu otsusega 2007/436/EÜ, Euratom (3), tuli 2014. aasta lõpus läbi vaadata käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrigeerimiste erakordselt suurte summade tõttu teatavate liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavad praegu kehtivad õigusnormid, mis on seotud nõukogu otsusega 2007/436/EÜ, Euratom (3), tuli 2014. aasta lõpus läbi vaadata käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrigeerimiste erakordselt suurte summade tõttu teatavate liikmesriikide puhul;

| D. | arvestades, et ka määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 tuleb 2014. aasta korrigeerimistega seotud kogemuste valguses läbi vaadata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ka määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 tuleb 2014. aasta korrigeerimistega seotud kogemuste valguses läbi vaadata;

| E. | arvestades, et liikmesriikide poolt liidu eelarvesse makstavate summade kättesaadavaks tegemine ja korrigeerimine ei tohiks olla allutatud poliitilistele läbirääkimistele, vaid nende puhul peaks olema tegemist sularahavajaduste rahuldamise tehnilise protsessiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide poolt liidu eelarvesse makstavate summade kättesaadavaks tegemine ja korrigeerimine ei tohiks olla allutatud poliitilistele läbirääkimistele, vaid nende puhul peaks olema tegemist sularahavajaduste rahuldamise tehnilise protsessiga;

| F. | arvestades, et üldjuhul on liikmesriigid isegi kriisi ja tõsise eelarvepinge ajal kandnud seni oma käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad osamaksed liidu eelarvesse täies mahus märkimisväärse viivituseta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üldjuhul on liikmesriigid isegi kriisi ja tõsise eelarvepinge ajal kandnud seni oma käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad osamaksed liidu eelarvesse täies mahus märkimisväärse viivituseta;

| G. | arvestades, et läbipaistvuse huvides tuleks igal aastal esitada Euroopa Parlamendile aruanne käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldo korrigeerimistega seotud arvutuste ja korrigeerimiste aluseks olevate andmete kohta, samuti liikmesriikide poolt liidu eelarvesse ülekantud osamaksete tasumise kuupäevad ja nende summad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et läbipaistvuse huvides tuleks igal aastal esitada Euroopa Parlamendile aruanne käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldo korrigeerimistega seotud arvutuste ja korrigeerimiste aluseks olevate andmete kohta, samuti liikmesriikide poolt liidu eelarvesse ülekantud osamaksete tasumise kuupäevad ja nende summad;

| H. | arvestades, et komisjoni ettepanek sisaldab ka viivisenormidega seotud muudatusi ning mitmeid tehnilisemaid küsimusi ja selgitusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni ettepanek sisaldab ka viivisenormidega seotud muudatusi ning mitmeid tehnilisemaid küsimusi ja selgitusi;

| I. | arvestades, et seetõttu tuleks määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 vastavalt muuta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu tuleks määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 vastavalt muuta;

| 1. | rõhutab, et kehtestada tuleb tõhusad normid liikmesriikide osamaksete liidu eelarvesse õigeaegse tasumise kohta, et võimaldada komisjonil oma rahavoogusid tulemuslikult juhtida; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kehtestada tuleb tõhusad normid liikmesriikide osamaksete liidu eelarvesse õigeaegse tasumise kohta, et võimaldada komisjonil oma rahavoogusid tulemuslikult juhtida;

| 2. | toetab komisjonile antud võimalust paluda liikmesriikidelt käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate vahendite kolmanda kaheteistkümnendiku tasumist aasta esimesel poolel, et komisjon saaks vähendada olulisemat osa eelmise aasta tegemata maksete kuhjumisest Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul ning vähendada viivisintresse; |
| --- | --- |

2.

toetab komisjonile antud võimalust paluda liikmesriikidelt käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate vahendite kolmanda kaheteistkümnendiku tasumist aasta esimesel poolel, et komisjon saaks vähendada olulisemat osa eelmise aasta tegemata maksete kuhjumisest Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul ning vähendada viivisintresse;

| 3. | rõhutab eelkõige vajadust maksta liidu eelarvest toetuse saajatele maksed õigeaegselt välja; tunneb sellega seoses heameelt ettepaneku üle muuta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artiklit 12, mille eesmärk ei ole ainult suurendada õigeaegse maksmise stiimuleid mis tahes hilinenud maksete kulukamaks muutmisega, vaid tagada ka proportsionaalsus viivisemäära maksimaalsele suurendamisele 20 protsendipunkti ülempiiri kohaldamisega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab eelkõige vajadust maksta liidu eelarvest toetuse saajatele maksed õigeaegselt välja; tunneb sellega seoses heameelt ettepaneku üle muuta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artiklit 12, mille eesmärk ei ole ainult suurendada õigeaegse maksmise stiimuleid mis tahes hilinenud maksete kulukamaks muutmisega, vaid tagada ka proportsionaalsus viivisemäära maksimaalsele suurendamisele 20 protsendipunkti ülempiiri kohaldamisega;

| 4. | rõhutab, et osamaksete korrigeerimiste suhtes kohaldatavate meetodite kohta esitatud muudatuste eesmärk on hoida ära niisuguse vahejuhtumi kordumine, mis toimus 2014. aastal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et osamaksete korrigeerimiste suhtes kohaldatavate meetodite kohta esitatud muudatuste eesmärk on hoida ära niisuguse vahejuhtumi kordumine, mis toimus 2014. aastal;

| 5. | rõhutab, et osamaksete korrigeerimisi tuleks käsitada võimalikult automaatselt, et hoida ära poliitilist sekkumist liidu eelarve rahastamise kokkulepitud viisidesse ning piirata miinimumini liikmesriikidele jäetud kaalutlusõigust oma kogurahvatulu korrigeerimistest tulenevate täiendavate osamaksete liidu eelarvesse tasumise ajastuse osas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et osamaksete korrigeerimisi tuleks käsitada võimalikult automaatselt, et hoida ära poliitilist sekkumist liidu eelarve rahastamise kokkulepitud viisidesse ning piirata miinimumini liikmesriikidele jäetud kaalutlusõigust oma kogurahvatulu korrigeerimistest tulenevate täiendavate osamaksete liidu eelarvesse tasumise ajastuse osas;

| 6. | nõustub seetõttu komisjoni ettepanekuga lükata teatamise ajakava ja eelkõige korrigeerimiste kättesaadavaks tegemise tähtpäev 1. detsembrilt edasi aasta algusesse, mis lihtsustab riigikassade jaoks võimalike korrigeerimiste rahastamise korraldamist; |
| --- | --- |

6.

nõustub seetõttu komisjoni ettepanekuga lükata teatamise ajakava ja eelkõige korrigeerimiste kättesaadavaks tegemise tähtpäev 1. detsembrilt edasi aasta algusesse, mis lihtsustab riigikassade jaoks võimalike korrigeerimiste rahastamise korraldamist;

| 7. | toetab ühtlasi komisjoni ettepanekut, mille kohaselt peab iga liikmesriik liidu eelarvele tekkiva kahju vältimiseks tagama, et summasid, mille ta on kandnud omavahendite kontole, ei vähendata mingi negatiivse intressi või muude tasudega seni kaua, kui need peavad sellele kontole jääma; |
| --- | --- |

7.

toetab ühtlasi komisjoni ettepanekut, mille kohaselt peab iga liikmesriik liidu eelarvele tekkiva kahju vältimiseks tagama, et summasid, mille ta on kandnud omavahendite kontole, ei vähendata mingi negatiivse intressi või muude tasudega seni kaua, kui need peavad sellele kontole jääma;

| 8. | märgib suuri erinevusi selles, kuidas liikmesriigid käsitlevad liidu eelarvesse tasutavaid osamakse siseriiklikus raamatupidamisarvestuses, ning kutsub komisjoni üles kaaluma sellealaseid soovitusi, et võimaldada lihtsamat liikmesriikidevahelist võrdlust; |
| --- | --- |

8.

märgib suuri erinevusi selles, kuidas liikmesriigid käsitlevad liidu eelarvesse tasutavaid osamakse siseriiklikus raamatupidamisarvestuses, ning kutsub komisjoni üles kaaluma sellealaseid soovitusi, et võimaldada lihtsamat liikmesriikidevahelist võrdlust;

| 9. | rõhutab asjaolu, et omavahendite süsteem on endiselt liiga keeruline ja seda tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus põhjalikult reformida; rõhutab sellega seoses, et kõrgetasemelisel omavahendite töörühmal on praeguse süsteemi puuduste kõrvaldamiseks ettepanekute esitamisel väga oluline roll; |
| --- | --- |

9.

rõhutab asjaolu, et omavahendite süsteem on endiselt liiga keeruline ja seda tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus põhjalikult reformida; rõhutab sellega seoses, et kõrgetasemelisel omavahendite töörühmal on praeguse süsteemi puuduste kõrvaldamiseks ettepanekute esitamisel väga oluline roll;

| 10. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

10.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 11. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

| 12. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 13. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EL, Euratom) nr 609/2014

Artikkel 10b – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrigeerimiste tegemiseks andmete esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari. Iga liikmesriik kannab netosumma artiklis 9 osutatud kontole sama aasta juunikuu esimesel tööpäeval. | Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele
  ja Euroopa Parlamendile
  enne korrigeerimiste tegemiseks andmete esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari. Iga liikmesriik kannab netosumma artiklis 9 osutatud kontole sama aasta juunikuu esimesel tööpäeval. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrigeerimiste tegemiseks andmete esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari. Iga liikmesriik kannab netosumma artiklis 9 osutatud kontole sama aasta juunikuu esimesel tööpäeval.

Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele
  ja Euroopa Parlamendile
  enne korrigeerimiste tegemiseks andmete esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari. Iga liikmesriik kannab netosumma artiklis 9 osutatud kontole sama aasta juunikuu esimesel tööpäeval.

---

(1)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsus 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105).

(2)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39).

(3)  Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Soome taotlus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/005 FI/Computer Programming, Soome) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0362/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0362/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Soome esitas taotluse EGF/2015/005 FI/Computer Programming fondist toetuse saamiseks seoses 1 603 töötaja koondamisega 69 ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) (4) mitmes NUTS 2. tasandi piirkonnas, mis hõlmavad kogu Soomet, ning arvestades, et meetmetes osaleb eeldatavalt umbes 1 200 koondatud töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Soome esitas taotluse EGF/2015/005 FI/Computer Programming fondist toetuse saamiseks seoses 1 603 töötaja koondamisega 69 ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) (4) mitmes NUTS 2. tasandi piirkonnas, mis hõlmavad kogu Soomet, ning arvestades, et meetmetes osaleb eeldatavalt umbes 1 200 koondatud töötajat;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel 2 623 200 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 4 372 000 euro suurustest kogukuludest 1 603 koondatud töötajale; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel 2 623 200 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 4 372 000 euro suurustest kogukuludest 1 603 koondatud töötajale;

| 2. | märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 12. juunil 2015, komisjon lõpetas hinnangu andmise 6. novembril 2015 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks; väljendab heameelt kiire hindamisperioodi üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 12. juunil 2015, komisjon lõpetas hinnangu andmise 6. novembril 2015 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks; väljendab heameelt kiire hindamisperioodi üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et viimastel aastatel on IKT sektoris töötavate inimeste jagunemine liidu ja muude majanduspiirkondade vahel liikunud liidule ebasoodsas suunas ning rõhutab, et kui 2008. aastal töötas Soome tehnoloogiatööstuses kokku 326 000 inimest, siis 2014. aastaks oli sellistes ettevõtetes töötavate isikute arv vaid 276 000, mis teeb aasta keskmiseks tööjõu vähenemise määraks umbes 3 % (10 000 töötajat); juhib tähelepanu sellele, et koondamiste põhjuseks on Nokiat viimastel aastatel mõjutanud sündmused, millel on olnud kogu Soome IKT sektorile tohutu mõju; Nokia mobiiltelefonide operatsioonisüsteemide väljatöötamine ja disainimine andis tööd tuhandetele soomlastele, kuid nüüd on need töökohad üle viidud väljaspool Euroopat paiknevatesse riikidesse; juhib tähelepanu sellele, et nende töökohtade kadumine teravdab veelgi IKT sektori tööpuudust suure töötuse määraga piirkondades; |
| --- | --- |

3.

märgib, et viimastel aastatel on IKT sektoris töötavate inimeste jagunemine liidu ja muude majanduspiirkondade vahel liikunud liidule ebasoodsas suunas ning rõhutab, et kui 2008. aastal töötas Soome tehnoloogiatööstuses kokku 326 000 inimest, siis 2014. aastaks oli sellistes ettevõtetes töötavate isikute arv vaid 276 000, mis teeb aasta keskmiseks tööjõu vähenemise määraks umbes 3 % (10 000 töötajat); juhib tähelepanu sellele, et koondamiste põhjuseks on Nokiat viimastel aastatel mõjutanud sündmused, millel on olnud kogu Soome IKT sektorile tohutu mõju; Nokia mobiiltelefonide operatsioonisüsteemide väljatöötamine ja disainimine andis tööd tuhandetele soomlastele, kuid nüüd on need töökohad üle viidud väljaspool Euroopat paiknevatesse riikidesse; juhib tähelepanu sellele, et nende töökohtade kadumine teravdab veelgi IKT sektori tööpuudust suure töötuse määraga piirkondades;

| 4. | märgib, et koondamised IKT sektoris mõjutavad eelkõige Oulu piirkonda Põhja-Pohjanmaal, kus IKT on aastaid olnud majanduse alustala; märgib kahetsusega, et 2015. aasta kevadel oli Põhja-Pohjanmaal IKT sektoris 1 500 töötut tööotsijat ning paljudel juhtudel on töötus kujunenud pikaajaliseks, kuivõrd kolmandik kõrgharidusega töötutest on olnud töötud rohkem kui aasta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et koondamised IKT sektoris mõjutavad eelkõige Oulu piirkonda Põhja-Pohjanmaal, kus IKT on aastaid olnud majanduse alustala; märgib kahetsusega, et 2015. aasta kevadel oli Põhja-Pohjanmaal IKT sektoris 1 500 töötut tööotsijat ning paljudel juhtudel on töötus kujunenud pikaajaliseks, kuivõrd kolmandik kõrgharidusega töötutest on olnud töötud rohkem kui aasta;

| 5. | märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) sektoris esitatud veel üks fondi vahendite kasutuselevõtmise taotlus, mille puhul on põhjenduseks toodud üleilmne finants- ja majanduskriis (5); märgib, et samal ajal kui sektori maht maailmas suureneb, on see Euroopas vähenenud, sest ettevõtjad ja teenused on kolinud Hiinasse, Indiasse, Taiwani ja muude Euroopasse mittekuuluvate riikide territooriumidele; |
| --- | --- |

5.

märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) sektoris esitatud veel üks fondi vahendite kasutuselevõtmise taotlus, mille puhul on põhjenduseks toodud üleilmne finants- ja majanduskriis (5); märgib, et samal ajal kui sektori maht maailmas suureneb, on see Euroopas vähenenud, sest ettevõtjad ja teenused on kolinud Hiinasse, Indiasse, Taiwani ja muude Euroopasse mittekuuluvate riikide territooriumidele;

| 6. | väljendab heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Soome ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. augustil 2014, varakult enne otsust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse andmise kohta, ning seetõttu vastavad ka need teenused, mille osutamist on juba alustatud, fondi rahastamise nõuetele; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Soome ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. augustil 2014, varakult enne otsust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse andmise kohta, ning seetõttu vastavad ka need teenused, mille osutamist on juba alustatud, fondi rahastamise nõuetele;

| 7. | märgib, et Soomel on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks seitset liiki meetmeid: i) nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed, ii) tööhõive- ja ettevõtlusteenused, iii) praktika ja koolitus, iv) palgatoetus, v) ettevõtluse alustamise toetus, vi) ettevõtlusega alustamine ja teenused uutele ettevõtjatele ning vii) sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Soomel on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks seitset liiki meetmeid: i) nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed, ii) tööhõive- ja ettevõtlusteenused, iii) praktika ja koolitus, iv) palgatoetus, v) ettevõtluse alustamise toetus, vi) ettevõtlusega alustamine ja teenused uutele ettevõtjatele ning vii) sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine;

| 8. | kiidab heaks ettevõtlust toetavad meetmed ettevõtluse alustamise toetuse, ettevõtlusele suunamise meetmete ja uutele ettevõtjatele mõeldud teenuste kujul; arvab, et neist meetmetest on rohkem kasu, kui neid pakutakse osalejatele kombineeritult; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks ettevõtlust toetavad meetmed ettevõtluse alustamise toetuse, ettevõtlusele suunamise meetmete ja uutele ettevõtjatele mõeldud teenuste kujul; arvab, et neist meetmetest on rohkem kasu, kui neid pakutakse osalejatele kombineeritult;

| 9. | väljendab eelkõige heameelt meetmete üle, mille eesmärk on uute ettevõtete asutamine ja mis toetavad ettevõtlust ning uutele ettevõtjatele mõeldud teenuseid; |
| --- | --- |

9.

väljendab eelkõige heameelt meetmete üle, mille eesmärk on uute ettevõtete asutamine ja mis toetavad ettevõtlust ning uutele ettevõtjatele mõeldud teenuseid;

| 10. | rõhutab, et eelistatavalt tuleks koondatud töötajatele palgatoetust maksta ainult siis, kui pakutavad töökohad vastavad oskuste taseme ja lepingu kestuse osas piisavatele kvaliteedinõuetele; rõhutab, et kui tehakse otsus palgatoetuse maksmise kohta ja määratakse kindlaks, kui suure protsendi palgakuludest toetus katab, tuleb tähelepanu pöörata tööotsija kogemuste ja toetatava ametikoha kokkusobivusele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et eelistatavalt tuleks koondatud töötajatele palgatoetust maksta ainult siis, kui pakutavad töökohad vastavad oskuste taseme ja lepingu kestuse osas piisavatele kvaliteedinõuetele; rõhutab, et kui tehakse otsus palgatoetuse maksmise kohta ja määratakse kindlaks, kui suure protsendi palgakuludest toetus katab, tuleb tähelepanu pöörata tööotsija kogemuste ja toetatava ametikoha kokkusobivusele;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Soome ametiasutused pakuvad koondatud töötajatele väga mitmekesiseid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et Soome ametiasutused pakuvad koondatud töötajatele väga mitmekesiseid meetmeid;

| 12. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartneritega ja piirkondlike ametiasutustega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartneritega ja piirkondlike ametiasutustega;

| 13. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetust saava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja kestlikule majandusele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetust saava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja kestlikule majandusele;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on suurendada kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on suurendada kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 15. | tuletab meelde, et rahastatavate meetmete eesmärk peaks olema parandada tööotsijate võimalusi, nii et nad hiljem tööturul töö leiaksid; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et rahastatavate meetmete eesmärk peaks olema parandada tööotsijate võimalusi, nii et nad hiljem tööturul töö leiaksid;

| 16. | märgib, et ametiasutuste hinnangul kasutatakse toetusteks ja stiimuliteks 18,31 % kuludest, mis on tunduvalt vähem kui maksimaalne lubatud osakaal 35 % kogukuludest; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ametiasutuste hinnangul kasutatakse toetusteks ja stiimuliteks 18,31 % kuludest, mis on tunduvalt vähem kui maksimaalne lubatud osakaal 35 % kogukuludest;

| 17. | palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

17.

palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega;

| 18. | ootab, et komisjon jälgiks ja hindaks toetusteks makstava raha kasutamist ning rakendaks saadud teavet selleks, et fondi kasutamist veelgi paremini suunata ja seda tulemustepõhise eelarvestamise põhimõttega kohandada; |
| --- | --- |

18.

ootab, et komisjon jälgiks ja hindaks toetusteks makstava raha kasutamist ning rakendaks saadud teavet selleks, et fondi kasutamist veelgi paremini suunata ja seda tulemustepõhise eelarvestamise põhimõttega kohandada;

| 19. | märgib, et Soome ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

19.

märgib, et Soome ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 20. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 21. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile fondi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile fondi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele;

| 22. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

22.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/2457).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

ELi kaubamärk ***II

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 399/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0161) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0161) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0354/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 25.2.2014, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Kaubamärke käsitlevad liikmesriikide õigusaktid ***II

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 399/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0162) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0162) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0355/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 372, 12.11.2013, lk 42.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 25.2.2014, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Kirde-Atlandi kalanduspiirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***I

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 399/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0121),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0076/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. mai 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. mai 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0294/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 332, 8.10.2015, lk 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/96) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Erandlike kaubandusmeetmete kohaldamise peatamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes ***I

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 399/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0386),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0039/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0060/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0060/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu ja komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu ja komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 30. aprillil 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2423) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

NÕUKOGU AVALDUS

Selleks et tagada Lääne-Balkaniga seotud meetmete õigeaegne vastuvõtmine, nõustub nõukogu erandkorras andma komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt abi peatamise kohta käesoleva määruse artikli 1 punktis 1 sätestatud põhjustel. Selline kokkulepe ei mõjuta tulevasi seadusandlikke ettepanekuid kaubanduse valdkonnas ega välissuhete valdkonda tervikuna.

KOMISJONI AVALDUS

Seoses käesoleva määrusega tuletab komisjon meelde tema poolt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punktis 15 võetud kohustust esitada Euroopa Parlamendile täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Araabia Ühendemiraatide ja Europoli vaheline raskete kuritegude ja terrorismi vastases võitluses tehtav strateegiline koostöö *

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Araabia Ühendemiraatide ja Europoli vahelise raskete kuritegude ja terrorismi vastases võitluses tehtava strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 399/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10510/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10510/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0275/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0351/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et taasalustada rahvusvaheliste läbirääkimistega kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et taasalustada rahvusvaheliste läbirääkimistega kokkuleppe üle;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

---

Kolmapäev, 16. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: finantsmääruse kohaldamise eeskirjad

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)07555),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 27. novembri 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 27. novembri 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (1), eriti selle artiklit 210, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (1), eriti selle artiklit 210,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/1929, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/1929, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 15. detsembril 2015, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 15. detsembril 2015, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et liikmesriikidel tuleb võtta 18. aprilliks 2016 oma siseriiklikku õigusesse üle direktiivid 2014/23/EL (3) ja 2014/24/EL (4) ning seetõttu on vaja muuta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012 määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirjade kohta ELi institutsioonide hankemenetluste ja nende poolt sõlmitavate lepingute osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriikidel tuleb võtta 18. aprilliks 2016 oma siseriiklikku õigusesse üle direktiivid 2014/23/EL (3) ja 2014/24/EL (4) ning seetõttu on vaja muuta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012 määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirjade kohta ELi institutsioonide hankemenetluste ja nende poolt sõlmitavate lepingute osas;

| B. | arvestades, et määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudeti 28. oktoobril 2015 määrusega (EL, Euratom) 2015/1929, millega viidi see kooskõlla eelnimetatud direktiividega, ning see jõustus 30. oktoobril 2015; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudeti 28. oktoobril 2015 määrusega (EL, Euratom) 2015/1929, millega viidi see kooskõlla eelnimetatud direktiividega, ning see jõustus 30. oktoobril 2015;

| C. | arvestades, et komisjon võttis 30. oktoobril 2015 vastu delegeeritud määruse (C(2015)07555), mille eesmärk on tagada, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 asjakohast uuendust oleks võimalik kohaldada eelarveaasta algusest peale, mis kindlustab selge ülemineku ELi riigihankeid ja kontsessioonilepinguid käsitlevatele uutele õigusnormidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon võttis 30. oktoobril 2015 vastu delegeeritud määruse (C(2015)07555), mille eesmärk on tagada, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 asjakohast uuendust oleks võimalik kohaldada eelarveaasta algusest peale, mis kindlustab selge ülemineku ELi riigihankeid ja kontsessioonilepinguid käsitlevatele uutele õigusnormidele;

| D. | arvestades, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 210, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu selliseid delegeeritud õigusakte, võib delegeeritud määrus (C(2015)07555) põhimõtteliselt jõustuda alles pärast seda, kui on lõppenud Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolliperiood, mis kestab kaks kuud teatamise kuupäevast arvates, st kuni 30. detsembrini 2015 ja mida võib pikendada veel kaheks kuuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 210, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu selliseid delegeeritud õigusakte, võib delegeeritud määrus (C(2015)07555) põhimõtteliselt jõustuda alles pärast seda, kui on lõppenud Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolliperiood, mis kestab kaks kuud teatamise kuupäevast arvates, st kuni 30. detsembrini 2015 ja mida võib pikendada veel kaheks kuuks;

| E. | arvestades siiski, et komisjon palus 12. novembril 2015 Euroopa Parlamenti teavitada komisjoni hiljemalt 21. detsembril 2015 kavatsusest esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, sest delegeeritud õigusakti õigeaegseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas enne 31. detsembrit 2015 ja selle kavandatud jõustumise tagamiseks 1. jaanuaril 2016, tuleb delegeeritud õigusakt edastada Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele 21. detsembriks 2015; |
| --- | --- |

E.

arvestades siiski, et komisjon palus 12. novembril 2015 Euroopa Parlamenti teavitada komisjoni hiljemalt 21. detsembril 2015 kavatsusest esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, sest delegeeritud õigusakti õigeaegseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas enne 31. detsembrit 2015 ja selle kavandatud jõustumise tagamiseks 1. jaanuaril 2016, tuleb delegeeritud õigusakt edastada Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele 21. detsembriks 2015;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 286, 30.10.2015, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärus

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)07554),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 27. novembri 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 27. novembri 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 210, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 210,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/1929, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/1929, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 15. detsembril 2015, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 15. detsembril 2015, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses ühisettevõtete eelarve täitmisele eraldi heakskiidu andmise kohta vastavalt finantsmääruse artiklile 209 (3), kinnitasid kolm institutsiooni eeskätt, et nad kavatsevad „esitada tulevikus finantsmääruse läbivaatamisel ettepaneku asjakohaste muudatuste tegemise kohta finantsmääruse artiklis 209 ja artikli 60 lõikes 7“; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses ühisettevõtete eelarve täitmisele eraldi heakskiidu andmise kohta vastavalt finantsmääruse artiklile 209 (3), kinnitasid kolm institutsiooni eeskätt, et nad kavatsevad „esitada tulevikus finantsmääruse läbivaatamisel ettepaneku asjakohaste muudatuste tegemise kohta finantsmääruse artiklis 209 ja artikli 60 lõikes 7“;

| B. | arvestades, et määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudeti 28. oktoobril 2015. aastal määrusega (EL, Euratom) 2015/1929, millega lisaks kooskõlla viimisele direktiividega 2014/23/EL (4) ja 2014/24/EL (5) ning ELi eelarve kaitsmise süsteemi tugevdamisele muudeti selle artikleid 209 ja 60, millega ühtlustati finantsmääruse artikli 209 kohaste asutuste ja artikli 208 kohaste asutuste eelarvele heakskiidu andmist, välisauditit ja iga-aastast aruandlust käsitlevaid õigusnorme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudeti 28. oktoobril 2015. aastal määrusega (EL, Euratom) 2015/1929, millega lisaks kooskõlla viimisele direktiividega 2014/23/EL (4) ja 2014/24/EL (5) ning ELi eelarve kaitsmise süsteemi tugevdamisele muudeti selle artikleid 209 ja 60, millega ühtlustati finantsmääruse artikli 209 kohaste asutuste ja artikli 208 kohaste asutuste eelarvele heakskiidu andmist, välisauditit ja iga-aastast aruandlust käsitlevaid õigusnorme;

| C. | arvestades, et komisjon võttis 30. oktoobril 2015. aastal vastu delegeeritud määruse (C(2015)07554), millega ajakohastatakse delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (viies selle kooskõlla finantsmääruse artiklis 208 osutatud asutustele kohaldatava delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 asjaomaste sätetega), mille eesmärk kohaldada delegeeritud määrust eelarveaasta algusest peale, tagades sellega selge ülemineku uutele õigusnormidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon võttis 30. oktoobril 2015. aastal vastu delegeeritud määruse (C(2015)07554), millega ajakohastatakse delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (viies selle kooskõlla finantsmääruse artiklis 208 osutatud asutustele kohaldatava delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 asjaomaste sätetega), mille eesmärk kohaldada delegeeritud määrust eelarveaasta algusest peale, tagades sellega selge ülemineku uutele õigusnormidele;

| D. | arvestades, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 210, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu selliseid delegeeritud õigusakte, võib delegeeritud määrus (C(2015)07554) põhimõtteliselt jõustuda alles pärast seda, kui on lõppenud Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolliperiood, mis kestab kaks kuud teatamise kuupäevast arvates, st kuni 30. detsembrini 2015 ja seda võib pikendada veel kaheks kuuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 210, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu selliseid delegeeritud õigusakte, võib delegeeritud määrus (C(2015)07554) põhimõtteliselt jõustuda alles pärast seda, kui on lõppenud Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolliperiood, mis kestab kaks kuud teatamise kuupäevast arvates, st kuni 30. detsembrini 2015 ja seda võib pikendada veel kaheks kuuks;

| E. | arvestades siiski, et komisjon palus 12. novembril 2015 Euroopa Parlamenti teavitada komisjoni hiljemalt 21. detsembril 2015 kavatsusest esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, sest delegeeritud õigusakti õigeaegseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas enne 31. detsembrit 2015 ja selle kavandatud jõustumise tagamiseks 1. jaanuaril 2016 tuleb delegeeritud õigusakt edastada Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele 21. detsembriks 2015; |
| --- | --- |

E.

arvestades siiski, et komisjon palus 12. novembril 2015 Euroopa Parlamenti teavitada komisjoni hiljemalt 21. detsembril 2015 kavatsusest esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, sest delegeeritud õigusakti õigeaegseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas enne 31. detsembrit 2015 ja selle kavandatud jõustumise tagamiseks 1. jaanuaril 2016 tuleb delegeeritud õigusakt edastada Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele 21. detsembriks 2015;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 286, 30.10.2015, lk 1.

(3)  ELT L 163, 29.5.2014, lk 21.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) eesistuja ametiaja pikendamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Heakskiitmine)

(2017/C 399/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) järelevalvenõukogu 8. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada EBA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) järelevalvenõukogu 8. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada EBA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0313/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0347/2015),

| A. | arvestades, et EBA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse EBA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EBA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse EBA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks;

| B. | arvestades, et määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EBA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EBA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EBA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EBA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;

| C. | arvestades, et 8. septembril 2015 esitas EBA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada EBA ametisoleva eesistuja Andrea Enria ametiaega viie aasta võrra ja teavitas vastavalt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 8. septembril 2015 esitas EBA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada EBA ametisoleva eesistuja Andrea Enria ametiaega viie aasta võrra ja teavitas vastavalt Euroopa Parlamenti;

| D. | arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon EBA ametisoleva eesistuja Andrea Enria kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon EBA ametisoleva eesistuja Andrea Enria kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks ettepaneku pikendada Andrea Enria ametiaega EBA eesistujana viie aasta võrra; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku pikendada Andrea Enria ametiaega EBA eesistujana viie aasta võrra;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EBA-le ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EBA-le ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja ametiaja pikendamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Heakskiitmine)

(2017/C 399/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) järelevalvenõukogu 30. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada EIOPA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) järelevalvenõukogu 30. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada EIOPA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0314/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0348/2015),

| A. | arvestades, et EIOPA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse EIOPA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIOPA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse EIOPA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks;

| B. | arvestades, et määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EIOPA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EIOPA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EIOPA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EIOPA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;

| C. | arvestades, et 30. septembril 2015 esitas EIOPA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada EIOPA ametisoleva eesistuja Gabriel Bernardino ametiaega viie aasta võrra ja teavitas sellest vastavalt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 30. septembril 2015 esitas EIOPA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada EIOPA ametisoleva eesistuja Gabriel Bernardino ametiaega viie aasta võrra ja teavitas sellest vastavalt Euroopa Parlamenti;

| D. | arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon EIOPA ametisoleva eesistuja Gabriel Bernardino kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon EIOPA ametisoleva eesistuja Gabriel Bernardino kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks ettepaneku pikendada Gabriel Bernardino ametiaega EIOPA eesistujana viie aasta võrra; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku pikendada Gabriel Bernardino ametiaega EIOPA eesistujana viie aasta võrra;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EIOPA-le ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, EIOPA-le ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) eesistuja ametiaja pikendamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta otsus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) eesistuja ametiaja pikendamise kohta (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Heakskiitmine)

(2017/C 399/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) järelevalvenõukogu 24. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada ESMA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) järelevalvenõukogu 24. septembri 2015. aasta ettepanekut pikendada ESMA eesistuja ametiaega viie aasta võrra (C8-0315/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1), artikli 48 lõiget 4,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0346/2015),

| A. | arvestades, et ESMA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse ESMA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ESMA järelevalvenõukogu nimetas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 48 lõike 2 kohaselt 2011. aastal pärast avalikku valikumenetlust ametisse ESMA esimese eesistuja viie aasta pikkuseks ametiajaks;

| B. | arvestades, et määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et ESMA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada ESMA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et ESMA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada ESMA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;

| C. | arvestades, et 24. septembril 2015 esitas ESMA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada ESMA ametisoleva eesistuja Steven Maijoori ametiaega viie aasta võrra ja teavitas vastavalt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 24. septembril 2015 esitas ESMA järelevalvenõukogu ettepaneku pikendada ESMA ametisoleva eesistuja Steven Maijoori ametiaega viie aasta võrra ja teavitas vastavalt Euroopa Parlamenti;

| D. | arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon ESMA ametisoleva eesistuja Steven Maijoori kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 17. novembril 2015 korraldas majandus- ja rahanduskomisjon ESMA ametisoleva eesistuja Steven Maijoori kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks ettepaneku pikendada Steven Maijoori ametiaega ESMA eesistujana viie aasta võrra; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku pikendada Steven Maijoori ametiaega ESMA eesistujana viie aasta võrra;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, ESMA-le ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, ESMA-le ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Bosnia ja Hertsegoviina ning Europoli vaheline operatiiv- ja strateegiline koostöö *

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Bosnia ja Hertsegoviina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 399/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10509/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10509/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0276/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK (1), millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK (1), millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0352/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid, eriti andmekaitse valdkonnas; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et taasalustada rahvusvaheliste läbirääkimistega kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid, eriti andmekaitse valdkonnas; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et taasalustada rahvusvaheliste läbirääkimistega kokkuleppe üle;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Iirimaa taotlus EGF/2015/006 IE/PWA International

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/006 IE/PWA International, Iirimaa) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0363/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Iirimaa esitas taotluse EGF/2015/006 IE/PWA International fondist rahalise toetuse saamiseks pärast 108 töötaja koondamist ettevõttest PWA International Ltd (PWAI), mis tegutseb NACE Rev. 2 osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus“ (4) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Lõuna- ja Ida-Iirimaal, ning arvestades, et eeldatavalt osalevad meetmetes kõik koondatud töötajad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iirimaa esitas taotluse EGF/2015/006 IE/PWA International fondist rahalise toetuse saamiseks pärast 108 töötaja koondamist ettevõttest PWA International Ltd (PWAI), mis tegutseb NACE Rev. 2 osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus“ (4) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Lõuna- ja Ida-Iirimaal, ning arvestades, et eeldatavalt osalevad meetmetes kõik koondatud töötajad;

| E. | arvestades, et taotlus ei täida koondatavate arvu osas fondi määruses sätestatud tavalisi toetuskõlblikkuse kriteeriume ning on esitatud selle määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, mis võimaldab erandolukorras teha erandi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus ei täida koondatavate arvu osas fondi määruses sätestatud tavalisi toetuskõlblikkuse kriteeriume ning on esitatud selle määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, mis võimaldab erandolukorras teha erandi;

| 1. | nõustub komisjoniga, et Iirimaa esitatud argumendid vastavad erandolukorrale ja seetõttu on Iirimaal õigus saada nimetatud määruse alusel 442 293 eurot rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et Iirimaa esitatud argumendid vastavad erandolukorrale ja seetõttu on Iirimaal õigus saada nimetatud määruse alusel 442 293 eurot rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 19. juunil 2015 ja komisjon lõpetas selle hindamise 6. novembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 19. juunil 2015 ja komisjon lõpetas selle hindamise 6. novembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et PWAI loodi 1989. aastal Dublini krahvkonnas Rathcoole’is United Technologies Corporationi ja Lufthansa Technik Airmotive Irelandi vahelise ühisettevõttena; |
| --- | --- |

3.

märgib, et PWAI loodi 1989. aastal Dublini krahvkonnas Rathcoole’is United Technologies Corporationi ja Lufthansa Technik Airmotive Irelandi vahelise ühisettevõttena;

| 4. | märgib, et Iirimaa spetsialiseerus hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenuste valdkonnale 1990ndatel aastatel, mis toimis siis hästi, kuid muutis ta eriti kaitsetuks hilisema suundumuse ees viia hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenused lähemale laieneva globaalse lennunduse keskustele, st Aasiasse, ning globaalsete kaubanduskokkulepete kahjuliku mõju ees; leiab, et asjaolu, et masinate ja seadmete remondi ja paigaldamise sektoris on esitatud fondi vahendite kasutuselevõtmiseks veel kaks Iirimaa taotlust (5), tõendab nimetatud kaitsetust; märgib ka, et hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi alane tegevus on Euroopas tõsiselt kannatada saanud, eelkõige Iirimaal, kus 2009. aastal suleti SR Technics ja 2014. aastal Lufthansa Technik Airmotive Ireland, mille tulemusena kadus umbes 1 520 töökohta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Iirimaa spetsialiseerus hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenuste valdkonnale 1990ndatel aastatel, mis toimis siis hästi, kuid muutis ta eriti kaitsetuks hilisema suundumuse ees viia hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenused lähemale laieneva globaalse lennunduse keskustele, st Aasiasse, ning globaalsete kaubanduskokkulepete kahjuliku mõju ees; leiab, et asjaolu, et masinate ja seadmete remondi ja paigaldamise sektoris on esitatud fondi vahendite kasutuselevõtmiseks veel kaks Iirimaa taotlust (5), tõendab nimetatud kaitsetust; märgib ka, et hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi alane tegevus on Euroopas tõsiselt kannatada saanud, eelkõige Iirimaal, kus 2009. aastal suleti SR Technics ja 2014. aastal Lufthansa Technik Airmotive Ireland, mille tulemusena kadus umbes 1 520 töökohta;

| 5. | märgib, et kuigi Lõuna-Dublini tööpuuduse määr (11,61 %) on ainult veidi kõrgem kui riigi keskmine (10,83 %), on nendes arvudes peidus märkimisväärsed kohalikud ebasoodsad olud ning PWAI sulgemisel on olnud väga tõsine mõju tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule ja riigi majandusele, arvestades juba eelnevat rasket olukorda, millele lisandub kolme hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi valdkonnas tegutseva suure ettevõtte lühikese aja jooksul sulgemise kumulatiivne mõju; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kuigi Lõuna-Dublini tööpuuduse määr (11,61 %) on ainult veidi kõrgem kui riigi keskmine (10,83 %), on nendes arvudes peidus märkimisväärsed kohalikud ebasoodsad olud ning PWAI sulgemisel on olnud väga tõsine mõju tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule ja riigi majandusele, arvestades juba eelnevat rasket olukorda, millele lisandub kolme hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi valdkonnas tegutseva suure ettevõtte lühikese aja jooksul sulgemise kumulatiivne mõju;

| 6. | on nõus, et piirkonna juba eelnevalt raske olukord, millele lisandub kolme hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi valdkonnas tegutseva suure ettevõtte lühikese ajaperioodi jooksul sulgemise kumulatiivne mõju, ja asjaolu, et Iirimaale ei jää ühtki selle sektori tööandjat, võiksid õigustada erandi tegemist fondi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud 500 töötaja koondamise künnisest; kordab sellega seoses oma soovitust komisjonile kas täpsustada fondi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud erandi tegemise kriteeriume või 500 töötaja koondamise künnist alandada; |
| --- | --- |

6.

on nõus, et piirkonna juba eelnevalt raske olukord, millele lisandub kolme hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi valdkonnas tegutseva suure ettevõtte lühikese ajaperioodi jooksul sulgemise kumulatiivne mõju, ja asjaolu, et Iirimaale ei jää ühtki selle sektori tööandjat, võiksid õigustada erandi tegemist fondi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud 500 töötaja koondamise künnisest; kordab sellega seoses oma soovitust komisjonile kas täpsustada fondi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud erandi tegemise kriteeriume või 500 töötaja koondamise künnist alandada;

| 7. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et töötajatele kiire abi andmiseks otsustasid Iirimaa ametiasutused alustada individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 22. mail 2015, varakult enne seda, kui tehti otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse andmise kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et töötajatele kiire abi andmiseks otsustasid Iirimaa ametiasutused alustada individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 22. mail 2015, varakult enne seda, kui tehti otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse andmise kohta;

| 8. | väljendab heameelt ka asjaolu üle, et fondi kaasrahastatavad individuaalsed teenused on kättesaadavad ka 108 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 25aastased; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt ka asjaolu üle, et fondi kaasrahastatavad individuaalsed teenused on kättesaadavad ka 108 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 25aastased;

| 9. | võtab teadmiseks, et Iirimaa kavandab kõnealuse taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks viit liiki meetmeid: i) nõustamine ja karjääri kavandamine ning arendamine, ii) fondi koolitustoetus, iii) koolitus- ja täiendõppeprogrammid, iv) kõrgharidusprogrammid ja v) ajalise piiranguga hüvitised; soovitab fondi käesoleva programmi puhul järgida sarnast fondi programmi, mida kasutati SR Technicsi puhul ja mille tulemusena oli 53,45 % toetuse saajatest tagasi tööl 2012. aasta septembris, vähem kui 12 kuud pärast programmi lõppemist; märgib, et nende meetmete kulud on fondist rahalise toetuse saamiseks kõlbulikud 22. maist 2014 kuni 19. juunini 2017; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et Iirimaa kavandab kõnealuse taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks viit liiki meetmeid: i) nõustamine ja karjääri kavandamine ning arendamine, ii) fondi koolitustoetus, iii) koolitus- ja täiendõppeprogrammid, iv) kõrgharidusprogrammid ja v) ajalise piiranguga hüvitised; soovitab fondi käesoleva programmi puhul järgida sarnast fondi programmi, mida kasutati SR Technicsi puhul ja mille tulemusena oli 53,45 % toetuse saajatest tagasi tööl 2012. aasta septembris, vähem kui 12 kuud pärast programmi lõppemist; märgib, et nende meetmete kulud on fondist rahalise toetuse saamiseks kõlbulikud 22. maist 2014 kuni 19. juunini 2017;

| 10. | väljendab heameelt mitmesuguste koolitusmeetmete üle, mida toetuse saajatele pakutakse; märgib, et ettevõtte asutamise ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise toetusmeetmed on kättesaadavad vaid piiratud hulgale toetuse saajatele; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt mitmesuguste koolitusmeetmete üle, mida toetuse saajatele pakutakse; märgib, et ettevõtte asutamise ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise toetusmeetmed on kättesaadavad vaid piiratud hulgale toetuse saajatele;

| 11. | märgib, et ametiasutuste hinnangul kasutatakse 24,81 % kuludest ajalise piiranguga hüvitisteks, mis on tunduvalt vähem kui maksimaalne lubatud osakaal 35 % kogukuludest; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ametiasutuste hinnangul kasutatakse 24,81 % kuludest ajalise piiranguga hüvitisteks, mis on tunduvalt vähem kui maksimaalne lubatud osakaal 35 % kogukuludest;

| 12. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartnerite esindajatega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartnerite esindajatega;

| 13. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetust saava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetust saava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 15. | rõhutab, et Iirimaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et Iirimaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 16. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 17. | palub komisjonil tagada, et kaubanduspoliitiliste otsuste puhul kaalutaks nende võimalikku mõju liidu tööturule; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil tagada, et kaubanduspoliitiliste otsuste puhul kaalutaks nende võimalikku mõju liidu tööturule;

| 18. | väljendab kahetsust, et fond kavatsetakse võtta kasutusele üksnes 108 koondatud töötaja jaoks, kes saavad vahendist kasu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 laiem tõlgendus ei pruugi olla kohane; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust, et fond kavatsetakse võtta kasutusele üksnes 108 koondatud töötaja jaoks, kes saavad vahendist kasu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 laiem tõlgendus ei pruugi olla kohane;

| 19. | täheldab, et käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta fond kasutusele seni kõige väiksema arvu koondatud töötajate jaoks; |
| --- | --- |

19.

täheldab, et käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta fond kasutusele seni kõige väiksema arvu koondatud töötajate jaoks;

| 20. | märgib, et peaaegu 80 % koondatud töötajatest on 30–54aastased ja seega kujutavad endast suure tööalase konkurentsivõimega rühma, kelle puhul pikaajalise töötuse risk on väiksem; |
| --- | --- |

20.

märgib, et peaaegu 80 % koondatud töötajatest on 30–54aastased ja seega kujutavad endast suure tööalase konkurentsivõimega rühma, kelle puhul pikaajalise töötuse risk on väiksem;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et kõik 108 koondamist toimusid majandussektoris „masinate ja seadmete remont ja paigaldus“ ning täpsemalt lennukite reaktiivmootorite valdkonnas, mis tähendab, et töötajad on kõrgelt kvalifitseeritud ja tööturul kohanemisvõimelised; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et kõik 108 koondamist toimusid majandussektoris „masinate ja seadmete remont ja paigaldus“ ning täpsemalt lennukite reaktiivmootorite valdkonnas, mis tähendab, et töötajad on kõrgelt kvalifitseeritud ja tööturul kohanemisvõimelised;

| 22. | rõhutab, et koondamised toimusid Rathcoole’is, mis asub majandus- ja tööstuskeskuse Dublini lähedal, kus võib täheldada tööpuuduse vähenemist, äritegevuse laienemist ja üldist majanduskasvu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et koondamised toimusid Rathcoole’is, mis asub majandus- ja tööstuskeskuse Dublini lähedal, kus võib täheldada tööpuuduse vähenemist, äritegevuse laienemist ja üldist majanduskasvu;

| 23. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et mis tahes viide taotlusele EGF/2009/021 IE/SR Technics on liiga kaugeleulatuv, kuna kõnealune juhtum leidis aset 2009. aastal; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et mis tahes viide taotlusele EGF/2009/021 IE/SR Technics on liiga kaugeleulatuv, kuna kõnealune juhtum leidis aset 2009. aastal;

| 24. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

24.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) ja EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Iirimaa taotlus – EGF/2015/006 FI/PWA International)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/2458).

---

Neljapäev, 17. detsember 2015

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Laiahaardeline partnerluse ja koostöö raamleping ELi ja Vietnami vahel (protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist ELiga) ***

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13079/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13079/2014),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelist laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokolli eelnõu, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13078/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelist laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokolli eelnõu, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13078/2014),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0282/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0340/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0340/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Laiahaardeline partnerluse ja koostöö raamleping ELi ja Vietnami vahel (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 399/55)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05432/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05432/2015),

| — | võttes arvesse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel (18204/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel (18204/2010),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0062/2015),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0339/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0339/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0468.

---