# Europeiska unionens C 34/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 34 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången31 januari 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 34

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången31 januari 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 34/01 | Kommissionens yttrande av den 26 januari 2018 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från nedmonteringen av Ami-anläggningen som är en del av kärnkraftverket i Chinon i Frankrike | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2018/C 34/01

Kommissionens yttrande av den 26 januari 2018 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från nedmonteringen av Ami-anläggningen som är en del av kärnkraftverket i Chinon i Frankrike

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 34/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8692 – SAICA/Emin Leydier) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  ) | 4 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 34/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica) (
  1
  )

1

3

2018/C 34/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8692 – SAICA/Emin Leydier) (
  1
  )

1

3

2018/C 34/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska centralbanken |
| 2018/C 34/05 CON/2017/46 | Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens ramverk för kapitalkrav avseende kreditinstitut och värdepappersföretag (CON/2017/46) | 5 |
| 2018/C 34/06 CON/2017/47 | Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens krishanteringssystem (CON/2017/47) | 17 |

III   Förberedande akter

Europeiska centralbanken

2018/C 34/05 CON/2017/46

Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens ramverk för kapitalkrav avseende kreditinstitut och värdepappersföretag (CON/2017/46)

5

2018/C 34/06 CON/2017/47

Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens krishanteringssystem (CON/2017/47)

17

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2018/C 34/07 | Rådets beslut av den 29 januari 2018 om förnyande av mandatperioden för ordföranden för överklagandenämnden vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet | 24 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 34/08 | Eurons växelkurs | 25 |
| 2018/C 34/09 | Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur | 26 |
| | Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser |
| 2018/C 34/10 | Beslut av myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser av den 31 augusti 2017 om registrering av register Europeiska kristna politiska rörelsen | 27 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2018/C 34/07

Rådets beslut av den 29 januari 2018 om förnyande av mandatperioden för ordföranden för överklagandenämnden vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

24

Europeiska kommissionen

2018/C 34/08

Eurons växelkurs

25

2018/C 34/09

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

26

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

2018/C 34/10

Beslut av myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser av den 31 augusti 2017 om registrering av register Europeiska kristna politiska rörelsen

27

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 34/11 | Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina | 37 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 34/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 48 |
| 2018/C 34/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8775 – Shell/Impello) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 50 |
| 2018/C 34/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 51 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 34/11

Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina

37

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 34/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

48

2018/C 34/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8775 – Shell/Impello) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

50

2018/C 34/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 26 januari 2018

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från nedmonteringen av Ami-anläggningen som är en del av kärnkraftverket i Chinon i Frankrike

(Endast den franska texten är giltig)

(2018/C 34/01)

Nedanstående bedömning görs enligt bestämmelserna i Euratomfördraget, utan att det påverkar eventuella ytterligare bedömningar som ska göras enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som följer av det fördraget och av sekundärlagstiftning (1).

Den 23 juni 2017 mottog Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget från Frankrikes regering allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall (2) som härrör från nedmonteringen av Ami-anläggningen som är en del av kärnkraftverket i Chinon.

På grundval av dessa upplysningar och efter samråd med expertgruppen har kommissionen formulerat följande yttrande:

| 1. | Avståndet mellan anläggningen och den närmaste gränsen till en annan medlemsstat, i detta fall Förenade kungariket, är 384 km. Avståndet till Belgien, som är den näst närmaste medlemsstaten, är 426 km. Avståndet mellan anläggningen och den närmaste gränsen till ett grannland, i detta fall Kanalöarna (brittiska kronbesittningar), är cirka 300 km. |
| --- | --- |

1.

Avståndet mellan anläggningen och den närmaste gränsen till en annan medlemsstat, i detta fall Förenade kungariket, är 384 km. Avståndet till Belgien, som är den näst närmaste medlemsstaten, är 426 km. Avståndet mellan anläggningen och den närmaste gränsen till ett grannland, i detta fall Kanalöarna (brittiska kronbesittningar), är cirka 300 km.

| 2. | Under normala nedmonteringsarbeten anses de gasformiga radioaktiva utsläppen inte kunna medföra att befolkningen i en annan medlemsstat eller i ett grannland exponeras i en utsträckning som är av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer (3). |
| --- | --- |

2.

Under normala nedmonteringsarbeten anses de gasformiga radioaktiva utsläppen inte kunna medföra att befolkningen i en annan medlemsstat eller i ett grannland exponeras i en utsträckning som är av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer (3).

| 3. | Under normal nedmontering planeras inga utsläpp av flytande radioaktiva ämnen. De franska myndigheterna kommer således inte att utfärda ett utsläppstillstånd för denna typ av radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

3.

Under normal nedmontering planeras inga utsläpp av flytande radioaktiva ämnen. De franska myndigheterna kommer således inte att utfärda ett utsläppstillstånd för denna typ av radioaktivt avfall.

| 4. | Fast radioaktivt avfall, både nedmonteringsavfall och driftsavfall, lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till godkända bearbetnings- eller deponeringsanläggningar i Frankrike.
  Kommissionen rekommenderar att de kontroller av restaktivitetens koncentration som utförs för att fastställa att det rör sig om konventionellt fast avfall efter dekontaminering ska uppfylla kriterierna för friklassning enligt direktiven om grundläggande säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

4.

Fast radioaktivt avfall, både nedmonteringsavfall och driftsavfall, lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till godkända bearbetnings- eller deponeringsanläggningar i Frankrike.

Kommissionen rekommenderar att de kontroller av restaktivitetens koncentration som utförs för att fastställa att det rör sig om konventionellt fast avfall efter dekontaminering ska uppfylla kriterierna för friklassning enligt direktiven om grundläggande säkerhetsnormer.

| 5. | I händelse av oplanerade radioaktiva utsläpp till följd av olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de doser som sannolikt skulle nå befolkningen i en annan medlemsstat eller i ett grannland inte vara av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

5.

I händelse av oplanerade radioaktiva utsläpp till följd av olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de doser som sannolikt skulle nå befolkningen i en annan medlemsstat eller i ett grannland inte vara av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från nedmonteringen av Ami-anläggningen som är en del av kärnkraftverket i Chinon i Frankrike inte torde medföra radioaktiv kontamination, som är av betydelse ur hälsosynpunkt, av en annan medlemsstats eller grannlands vatten, mark eller luft, vare sig under normala förhållanden eller vid olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna, med hänsyn till bestämmelserna i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer.

Utfärdat i Bryssel den 26 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Miguel ARAIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör exempelvis en ytterligare bedömning av miljöaspekter göras. Kommissionen vill som en indikation rikta uppmärksamheten mot bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i dess lydelse enligt direktiv 2014/52/EU, direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan samt direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter och direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

1

(2)  Deponering av radioaktivt avfall enligt punkt 1 i kommissionens rekommendation 2010/635/Euratom av den 11 oktober 2010 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget (EUT L 279, 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s. 1) och rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1), med verkan från och med den 6 februari 2018.

3

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/02)

Kommissionen beslutade den 22 juni 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8348. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8348. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8692 – SAICA/Emin Leydier)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/03)

Kommissionen beslutade den 23 januari 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8692. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8692. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/04)

Kommissionen beslutade den 19 januari 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8745. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8745. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

Europeiska centralbanken

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/5

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 8 november 2017

om ändringar av unionens ramverk för kapitalkrav avseende kreditinstitut och värdepappersföretag

(CON/2017/46)

(2018/C 34/05)

Inledning och rättslig grund

Den 2 respektive 20 februari 2017 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1) (nedan kallade föreslagna ändringar av kapitalkravsförordningen).

Den 17 respektive 20 februari 2017 mottog ECB en begäran från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/36/EU när det gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (2) (nedan kallade föreslagna ändringar av kapitalkravsdirektivet).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet innehåller bestämmelser som har betydelse för ECB:s uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget samt Europeiska centralbankssystemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av den politik som de behöriga myndigheterna utför för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. Detta yttrande har antagits av ECB-rådet i enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken.

Allmänna kommentarer

ECB ställer sig bakom kommissionens reformpaket för banksektorn som kommer att innebära att viktiga element av den globala reformagendan införs i unionslagstiftningen. Kommissionens förslag förväntas stärka regelverket avsevärt och på så sätt bidra till att riskerna inom banksektorn minskar. Om riskerna reduceras kommer detta även att medföra samtidiga och proportionerliga framsteg avseende riskfördelningen.

Detta yttrande gäller frågor av särskild betydelse för ECB och har delats upp i två avsnitt: 1) ändringar avseende unionens existerande regelverk och tillsynssystem samt 2) genomförandet av internationellt överenskomna tillsynsstandarder.

1.   Ändringar avseende unionens existerande regelverk och tillsynssystem

1.1   Förbättringar av pelare 2

| 1.1.1 | De föreslagna ändringarna av genomförandet av krav enligt pelare 2 av Basel III-ramverket (3) i kapitalkravsdirektivet (4) (CRD) har som mål att uppnå ökad tillsynskonvergens inom unionen genom att klarare definiera de element som ingår i kapitalstrukturen och införa en vägledning om ytterligare kapitalbaskrav enligt pelare 2, samt även införa avsevärt strängare krav för när behöriga myndigheter får utöva sina tillsynsbefogenheter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.1.1

De föreslagna ändringarna av genomförandet av krav enligt pelare 2 av Basel III-ramverket (3) i kapitalkravsdirektivet (4) (CRD) har som mål att uppnå ökad tillsynskonvergens inom unionen genom att klarare definiera de element som ingår i kapitalstrukturen och införa en vägledning om ytterligare kapitalbaskrav enligt pelare 2, samt även införa avsevärt strängare krav för när behöriga myndigheter får utöva sina tillsynsbefogenheter i detta sammanhang.

| 1.1.2 | Trots att ECB rent allmänt stöder tillsynskonvergens är förslaget att utarbeta tekniska tillsynsstandarder för ytterligare kapitalbaskrav inte rätt verktyg för att uppnå detta mål.
  För det första är krav enligt pelare 2 institutspecifika, vilket innebär att behöriga myndigheter måste göra bedömningar i tillsynsarbetet. Att uteslutande förlita sig på tekniska tillsynsstandarder från Europeiska bankmyndigheten (EBA) eller använda dem för vissa av riskelementen skulle inte resultera i ett institutspecifikt, riskbaserat tillvägagångssätt som tar hänsyn till olika instituts riskprofil, och skulle i själva verket förhindra att de behöriga myndigheterna håller sig uppdaterade med riskerna och utvecklingen inom industrin.
  För det andra tillhandahåller EBA:s riktlinjer för gemensamma förfaranden och metoder för översyns- och utvärderingsprocessen (ÖuP) (5) redan en gemensam grund för ett konsekvent genomförande av ÖuP inom unionen som möjliggör ett lämpligt mått av flexibilitet vid bedömningar i tillsynsarbetet och som kan kompletteras med EBA:s inbördes utvärderingar. Under de senaste åren har konvergensen ökat avsevärt tack vare genomförandet av dessa riktlinjer (6) och genomförandet av ECB:s ÖuP-metod som tillämpas konsekvent inom hela den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) (7).
  Mot bakgrund av denna positiva utveckling anser ECB att det aktuella ramverket är adekvat och att den inre marknaden även i framtiden kommer att gynnas av de aktuella verktygen i form av ökad konvergens, eventuellt med hjälp av ytterligare användning av EBA:s inbördes utvärderingar. |
| --- | --- |

1.1.2

Trots att ECB rent allmänt stöder tillsynskonvergens är förslaget att utarbeta tekniska tillsynsstandarder för ytterligare kapitalbaskrav inte rätt verktyg för att uppnå detta mål.

För det första är krav enligt pelare 2 institutspecifika, vilket innebär att behöriga myndigheter måste göra bedömningar i tillsynsarbetet. Att uteslutande förlita sig på tekniska tillsynsstandarder från Europeiska bankmyndigheten (EBA) eller använda dem för vissa av riskelementen skulle inte resultera i ett institutspecifikt, riskbaserat tillvägagångssätt som tar hänsyn till olika instituts riskprofil, och skulle i själva verket förhindra att de behöriga myndigheterna håller sig uppdaterade med riskerna och utvecklingen inom industrin.

För det andra tillhandahåller EBA:s riktlinjer för gemensamma förfaranden och metoder för översyns- och utvärderingsprocessen (ÖuP) (5) redan en gemensam grund för ett konsekvent genomförande av ÖuP inom unionen som möjliggör ett lämpligt mått av flexibilitet vid bedömningar i tillsynsarbetet och som kan kompletteras med EBA:s inbördes utvärderingar. Under de senaste åren har konvergensen ökat avsevärt tack vare genomförandet av dessa riktlinjer (6) och genomförandet av ECB:s ÖuP-metod som tillämpas konsekvent inom hela den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) (7).

Mot bakgrund av denna positiva utveckling anser ECB att det aktuella ramverket är adekvat och att den inre marknaden även i framtiden kommer att gynnas av de aktuella verktygen i form av ökad konvergens, eventuellt med hjälp av ytterligare användning av EBA:s inbördes utvärderingar.

| 1.1.3 | Därutöver ger de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet kreditinstitut, och inte tillsynsmyndigheter, möjlighet att inom vissa gränser besluta om sammansättningen på sin kapitalbas som innehas för att uppfylla kraven enligt pelare 2 och exkludera möjligheten att sätta pelare 2-krav så att de fullt ut uppfylls med kärnprimärkapital. ECB anser att tillsynsmyndigheterna även fortsättningsvis ska vara behöriga att uppställa ytterligare kapitalbaskrav och kräva att ytterligare kapitalbaskrav måste uppnås uteslutande med kärnprimärkapital. Ur ett tillsynsperspektiv har bankkrisen och marknadshändelser av senare datum visat att det kan finnas betydande utmaningar i samband med t.ex. primärkapitaltillskott vars förmåga att absorbera förluster inte är lika bra som kärnprimärkapitalets och vars kostnader skulle kunna belasta kreditinstitutens lönsamhet ytterligare. Sedan ECB påbörjade sina tillsynsuppgifter har dess praxis också varit att fastställa krav enligt pelare 2 så att de uppfylls med kärnprimärkapital. Genom att ställa krav på att buffertar ska uppfyllas av enbart kärnprimärkapital har unionens lagstiftare uttryckt sin önskan om att kapitalet ska hålla högsta kvalitet. En förändrad praxis skulle medföra mindre förutsebarhet för kreditinstituten och konkurrens på olika villkor. |
| --- | --- |

1.1.3

Därutöver ger de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet kreditinstitut, och inte tillsynsmyndigheter, möjlighet att inom vissa gränser besluta om sammansättningen på sin kapitalbas som innehas för att uppfylla kraven enligt pelare 2 och exkludera möjligheten att sätta pelare 2-krav så att de fullt ut uppfylls med kärnprimärkapital. ECB anser att tillsynsmyndigheterna även fortsättningsvis ska vara behöriga att uppställa ytterligare kapitalbaskrav och kräva att ytterligare kapitalbaskrav måste uppnås uteslutande med kärnprimärkapital. Ur ett tillsynsperspektiv har bankkrisen och marknadshändelser av senare datum visat att det kan finnas betydande utmaningar i samband med t.ex. primärkapitaltillskott vars förmåga att absorbera förluster inte är lika bra som kärnprimärkapitalets och vars kostnader skulle kunna belasta kreditinstitutens lönsamhet ytterligare. Sedan ECB påbörjade sina tillsynsuppgifter har dess praxis också varit att fastställa krav enligt pelare 2 så att de uppfylls med kärnprimärkapital. Genom att ställa krav på att buffertar ska uppfyllas av enbart kärnprimärkapital har unionens lagstiftare uttryckt sin önskan om att kapitalet ska hålla högsta kvalitet. En förändrad praxis skulle medföra mindre förutsebarhet för kreditinstituten och konkurrens på olika villkor.

| 1.1.4 | Även om införandet av en gemensam grund för kapitalvägledning kommer att underlätta ett konsekvent genomförande av sådan vägledning i hela unionen, anser ECB att de förslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet i större utsträckning bör spegla behovet av flexibilitet när man fastställer vägledningen för pelare 2. Man bör särskilt beakta förhållandet mellan tröskelvärdena för stresstester och vägledningen för pelare 2. Eftersom stresstester inom tillsynsområdet är utgångspunkten för vägledning för pelare 2, bör de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet, i linje med bästa internationell praxis, även ge behöriga myndigheter möjligheten att tillämpa fasta tröskelvärden i stresstester för alla kreditinstitut som kan vara lägre än de totala ÖuP-kapitalkraven (TSCR). Möjligheten att använda ett fast tröskelvärde bör vara permanent. Därutöver bör användningen av TSCR skräddarsys för den metod som används i stresstestet. Exempelvis nödvändiggör användningen av TSCR-tröskelvärdet i det ogynnsamma scenariot att man använder en dynamisk balansräkningsmetod. Dessutom bör man inkludera en bestämmelse avseende en treårig översyn i de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet. |
| --- | --- |

1.1.4

Även om införandet av en gemensam grund för kapitalvägledning kommer att underlätta ett konsekvent genomförande av sådan vägledning i hela unionen, anser ECB att de förslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet i större utsträckning bör spegla behovet av flexibilitet när man fastställer vägledningen för pelare 2. Man bör särskilt beakta förhållandet mellan tröskelvärdena för stresstester och vägledningen för pelare 2. Eftersom stresstester inom tillsynsområdet är utgångspunkten för vägledning för pelare 2, bör de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet, i linje med bästa internationell praxis, även ge behöriga myndigheter möjligheten att tillämpa fasta tröskelvärden i stresstester för alla kreditinstitut som kan vara lägre än de totala ÖuP-kapitalkraven (TSCR). Möjligheten att använda ett fast tröskelvärde bör vara permanent. Därutöver bör användningen av TSCR skräddarsys för den metod som används i stresstestet. Exempelvis nödvändiggör användningen av TSCR-tröskelvärdet i det ogynnsamma scenariot att man använder en dynamisk balansräkningsmetod. Dessutom bör man inkludera en bestämmelse avseende en treårig översyn i de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet.

| 1.1.5 | Det sätt på vilket vägledningen för pelare 2 samverkar med de kombinerade buffertkraven bör också ytterligare förtydligas. Man bör särskilt undvika möjliga konflikter med målsättningen för den kontracykliska kapitalbufferten. Detta inkluderar att stryka hänvisningen till att bemöta ”konjunktursvängningar” som en av målsättningarna för vägledningen för pelare 2. Även om överlappningar av vägledningen för pelare 2 och pelare 2-kraven bör undvikas, måste de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet förtydliga att om ett stresstest identifierar ytterligare typer av risker i en hypotetisk situation och dessa är en del av pelare 2-kraven kan behöriga myndigheter fortfarande vidta åtgärder mot sådana risker enligt vägledningen för pelare 2. |
| --- | --- |

1.1.5

Det sätt på vilket vägledningen för pelare 2 samverkar med de kombinerade buffertkraven bör också ytterligare förtydligas. Man bör särskilt undvika möjliga konflikter med målsättningen för den kontracykliska kapitalbufferten. Detta inkluderar att stryka hänvisningen till att bemöta ”konjunktursvängningar” som en av målsättningarna för vägledningen för pelare 2. Även om överlappningar av vägledningen för pelare 2 och pelare 2-kraven bör undvikas, måste de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet förtydliga att om ett stresstest identifierar ytterligare typer av risker i en hypotetisk situation och dessa är en del av pelare 2-kraven kan behöriga myndigheter fortfarande vidta åtgärder mot sådana risker enligt vägledningen för pelare 2.

| 1.1.6 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet begränsar de behöriga myndigheternas möjligheter att kräva att kreditinstitut tillhandahåller ytterligare eller mer frekvent information. Även om ECB fullt ut stöder den underliggande målsättningen att undvika dubbelrapportering och minska rapporteringskostnaderna, är det ändå viktigt att vid behov kunna kräva rapportering av detaljerade uppgifter för att kunna bedöma kreditinstitutets riskprofiler för bl.a. ÖuP-ändamål. Det är svårt att i förväg fullt ut visualisera dessa risker genom harmoniserad rapportering, särskilt på grund av det sätt på vilket kreditinstitutens verksamhet och risker utvecklas. Vidare kommer behöriga myndigheter alltid att behöva samla in ytterligare detaljerade uppgifter för att göra rimliga bedömningar av kreditinstitutens styrkor och svagheter avseende specifika risker eller tillgångsklasser, t.ex. nödlidande lån. Därför anser ECB att dessa begränsningar bör tas bort från de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet. |
| --- | --- |

1.1.6

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet begränsar de behöriga myndigheternas möjligheter att kräva att kreditinstitut tillhandahåller ytterligare eller mer frekvent information. Även om ECB fullt ut stöder den underliggande målsättningen att undvika dubbelrapportering och minska rapporteringskostnaderna, är det ändå viktigt att vid behov kunna kräva rapportering av detaljerade uppgifter för att kunna bedöma kreditinstitutets riskprofiler för bl.a. ÖuP-ändamål. Det är svårt att i förväg fullt ut visualisera dessa risker genom harmoniserad rapportering, särskilt på grund av det sätt på vilket kreditinstitutens verksamhet och risker utvecklas. Vidare kommer behöriga myndigheter alltid att behöva samla in ytterligare detaljerade uppgifter för att göra rimliga bedömningar av kreditinstitutens styrkor och svagheter avseende specifika risker eller tillgångsklasser, t.ex. nödlidande lån. Därför anser ECB att dessa begränsningar bör tas bort från de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet.

| 1.1.7 | Behöriga myndigheter bör kunna införa krav på kapitalbasen närhelst ränterisk är en allvarlig riskfaktor och inte bara när riskerna överstiger ett fördefinierat tröskelvärde. Det föreslagna mandatet för EBA att specificera vissa koncept för översyn av kreditinstitutens exponering för ränterisker i samband med verksamheter utanför handelslagret innehåller en lång lista över omständigheter när tillsynsåtgärder är nödvändiga som ett resultat av potentiella ränteförändringar (8). ECB anser att de behöriga myndigheterna bör ges större frihet att vidta tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

1.1.7

Behöriga myndigheter bör kunna införa krav på kapitalbasen närhelst ränterisk är en allvarlig riskfaktor och inte bara när riskerna överstiger ett fördefinierat tröskelvärde. Det föreslagna mandatet för EBA att specificera vissa koncept för översyn av kreditinstitutens exponering för ränterisker i samband med verksamheter utanför handelslagret innehåller en lång lista över omständigheter när tillsynsåtgärder är nödvändiga som ett resultat av potentiella ränteförändringar (8). ECB anser att de behöriga myndigheterna bör ges större frihet att vidta tillsynsåtgärder.

| 1.1.8 | Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet ska behöriga myndigheter samråda med resolutionsmyndigheterna innan de beslutar om ytterligare kapitalkrav (9). ECB stöder visserligen målet om effektiv samordning med resolutionsmyndigheter, men anser att förslaget om formellt samråd med resolutionsmyndigheterna innan beslut fattas om ytterligare kapitalbaskrav eller riktlinjer enligt vad som framgår av kapitalkravsdirektivet, i praktiken skulle vara onödigt betungande och överdrivet formalistiskt utan att i sak förbättra de aktuella arrangemangen. Det aktuella samförståndsavtalet mellan ECB och den gemensamma resolutionsnämnden (10), vilket genomfördes för första gången i samband med att 2016 års ÖuP-beslut togs fram, säkerställer redan ett effektivt samarbete. Med tanke på att kapitalvägledningen inte är bindande bör beslutet om att tillämpa sådan vägledning ske utanför ramen för gemensamma beslut, och bör endast vara föremål för informationsutbyte mellan kollegiemedlemmar. |
| --- | --- |

1.1.8

Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet ska behöriga myndigheter samråda med resolutionsmyndigheterna innan de beslutar om ytterligare kapitalkrav (9). ECB stöder visserligen målet om effektiv samordning med resolutionsmyndigheter, men anser att förslaget om formellt samråd med resolutionsmyndigheterna innan beslut fattas om ytterligare kapitalbaskrav eller riktlinjer enligt vad som framgår av kapitalkravsdirektivet, i praktiken skulle vara onödigt betungande och överdrivet formalistiskt utan att i sak förbättra de aktuella arrangemangen. Det aktuella samförståndsavtalet mellan ECB och den gemensamma resolutionsnämnden (10), vilket genomfördes för första gången i samband med att 2016 års ÖuP-beslut togs fram, säkerställer redan ett effektivt samarbete. Med tanke på att kapitalvägledningen inte är bindande bör beslutet om att tillämpa sådan vägledning ske utanför ramen för gemensamma beslut, och bör endast vara föremål för informationsutbyte mellan kollegiemedlemmar.

1.2   Hur mikro- och makrotillsynen samverkar

ECB stöder i princip förslaget om att ta bort pelare 2 som ett av makrotillsynsverktygen, men upprepar sin ståndpunkt att detta inte bör leda till att myndigheterna har otillräckliga verktyg för att utföra sina uppgifter och uppnå sina målsättningar (11). ECB stöder därför förslaget om att ta bort pelare 2 som ett av makrotillsynsverktygen bara om man samtidigt inför fler fungerande verktyg. Ett fungerande och effektivt regelverk för makrotillsyn är särskilt viktigt i en monetär union där makrotillsynsåtgärder behövs för att hantera lands- eller sektorsspecifika obalanser, för att därigenom bidra till att åtgärda heterogeniteten i medlemsstaternas finans- och affärscykler, och på så sätt upprätthålla den gemensamma marknadens integritet och skydda den finansiella stabiliteten. Samtidigt bör det reviderade ramverket inte underlätta beslut som kan öka risken för en marknadsfragmentering som medför hinder för ett konsoliderat banksystem.

Rent allmänt understryker ECB betydelsen av en omfattande översyn av makrotillsynen, såsom framgår av ECB:s bidrag till EU-kommissionens samråd om unionens ramverk för makrotillsynen. Under tiden, när det att förbättra effektiviteten i regelverket för makrotillsyn bör åtminstone nedanstående förändringar av det aktuella regelverket prioriteras. För det första bör hierarkin i den nuvarande rangordningen av aktiveringsmekanismen (den s.k. prioritetsordningen) tas bort. Den aktuella prioritetsordningen medför felaktiga incitament vid urvalet av instrument och främjar passivitet. För det andra bör mängden informations- och aktiveringsförfaranden avseende makrotillsynsåtgärder effektiviseras, förenklas och harmoniseras. Detta skulle bl.a. omfatta att man skapar ett samlat och förenklat aktiveringsförfarande för att använda makrotillsynsverktygen enligt artikel 458 i kapitalkravsförordningen (12) och harmoniserar aktiveringsförfarandena för olika kapitalbuffertar så att makrotillsynsmyndigheterna kan agera snabbt och effektivt. I detta sammanhang bör ändringar av reglerna avseende buffertar för andra systemviktiga institut och systemriskbuffertar övervägas för att förtydliga syftet med dessa buffertar, och på så sätt eliminera att de överlappar varandra och förbättra deras effekt när de används av myndigheter. För det tredje bör det förfarande som framgår av artikel 136.3 i kapitalkravsdirektivet förenklas så att varje utsedd myndighet bedömer det lämpliga kontracykliska kapitalbuffertvärdet kvartalsvis, och endast fastställer eller förändrar ett värde om det skett en förändring i intensiteten i de cykliska systemriskerna. I detta sammanhang bör förfarandena för att meddela det kontracykliska buffertvärdet också ändras så att utsedda myndigheter i medlemsstater som deltar i SSM även måste lämna den information som anges i artikel 136.7 punkterna a–g i kapitalkravsdirektivet till ECB. Slutligen anser ECB att det är ytterst viktigt att ramverket för makrotillsynen ses över med regelbundna intervall, så att man kan beakta dels utvecklingen av det analytiska ramverket och dels de praktiska erfarenheterna från genomförandet. Mot bakgrund av detta bör man införa en bestämmelse om en övergripande översyn av ramverket för makrotillsyn inom de närmaste tre åren, inklusive en granskning av hur omfattande och lämplig verktygslådan är.

1.3   Att inte tillämpa tillsynskrav gränsöverskridande

| 1.3.1 | ECB stöder i princip att det införs en möjlighet för en behörig myndighet att bevilja undantag från tillämpningen av tillsynskrav i enskilda fall för ett dotterföretag vars huvudkontor ligger i en annan medlemsstat än moderföretagets huvudkontor, vilket är i linje med inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen och bankunionen. |
| --- | --- |

1.3.1

ECB stöder i princip att det införs en möjlighet för en behörig myndighet att bevilja undantag från tillämpningen av tillsynskrav i enskilda fall för ett dotterföretag vars huvudkontor ligger i en annan medlemsstat än moderföretagets huvudkontor, vilket är i linje med inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen och bankunionen.

| 1.3.2 | Nya tillsynsregler och tekniska modifieringar kan beakta eventuella risker för den finansiella stabiliten som utgår från att vissa tillsynskrav inte tillämpas inom bankunionen som ännu ej är fullbordad. Särskilt följande två nya förutsättningar skulle kunna införas att dotterföretag ska kunna utnyttja undantagen: a) att dotterföretag som kan omfattas av undantaget inte själva överskrider en viss tröskel, t.ex. tröskelvärdet för ”betydande” som fastställs i SSM-förordningen, och b) att undantaget begränsas av ett ”golv” motsvarande 75 procent. t.ex. att kapitalbaskravet maximalt kan reduceras från 8 procent till 6 procent av det totala riskvägda exponeringsbeloppet. I sådana fall skulle garantin endast behövas för det belopp av kapitalbasen för vilket undantag beviljats. ECB rekommenderar att dessa villkor bör ses över tre år efter det att de trätt i kraft och att man särskilt bör granska huruvida ”golvet” bör sänkas ytterligare mot bakgrund av hur bankunionen utvecklas. |
| --- | --- |

1.3.2

Nya tillsynsregler och tekniska modifieringar kan beakta eventuella risker för den finansiella stabiliten som utgår från att vissa tillsynskrav inte tillämpas inom bankunionen som ännu ej är fullbordad. Särskilt följande två nya förutsättningar skulle kunna införas att dotterföretag ska kunna utnyttja undantagen: a) att dotterföretag som kan omfattas av undantaget inte själva överskrider en viss tröskel, t.ex. tröskelvärdet för ”betydande” som fastställs i SSM-förordningen, och b) att undantaget begränsas av ett ”golv” motsvarande 75 procent. t.ex. att kapitalbaskravet maximalt kan reduceras från 8 procent till 6 procent av det totala riskvägda exponeringsbeloppet. I sådana fall skulle garantin endast behövas för det belopp av kapitalbasen för vilket undantag beviljats. ECB rekommenderar att dessa villkor bör ses över tre år efter det att de trätt i kraft och att man särskilt bör granska huruvida ”golvet” bör sänkas ytterligare mot bakgrund av hur bankunionen utvecklas.

| 1.3.3 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen bör dessutom förtydliga att ett moderföretags garantier för ett dotterföretag måste speglas på ett lämpligt sätt i tillsynskraven för moderföretagets kreditrisk. En sådan ändring bör ställa krav på att moderföretaget innehar 100 procent av rösträtten i dotterföretaget. |
| --- | --- |

1.3.3

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen bör dessutom förtydliga att ett moderföretags garantier för ett dotterföretag måste speglas på ett lämpligt sätt i tillsynskraven för moderföretagets kreditrisk. En sådan ändring bör ställa krav på att moderföretaget innehar 100 procent av rösträtten i dotterföretaget.

| 1.3.4 | Slutligen bör övergångsbestämmelser införas för hur undantag för gränsöverskridande kapitalkrav genomförs som beaktar bankunionens förväntade framtida utveckling enligt vad som framgår av meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om fullbordande av bankunionen (13) (nedan kallad kommissionens meddelande om fullbordande av bankunionen). |
| --- | --- |

1.3.4

Slutligen bör övergångsbestämmelser införas för hur undantag för gränsöverskridande kapitalkrav genomförs som beaktar bankunionens förväntade framtida utveckling enligt vad som framgår av meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om fullbordande av bankunionen (13) (nedan kallad kommissionens meddelande om fullbordande av bankunionen).

1.4   Genomförandet av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen inkluderar bestämmelser om att fasa in de nya reglerna om avsättningar för förväntade kreditförluster enligt IFRS 9 (14) för att minska den effekt som IFRS 9 får för kreditinstitutens lagstadgade kärnprimärkapital (15). ECB rekommenderar att perioden för övergångsåtgärder för IFRS 9 bör starta den 1 januari 2018 med en linjär infasning (16). Rådets ordförandeskap uppmanas att prioritera sådan lagstiftning som genomför övergångsarrangemanget för IFRS 9.

Dessutom vore det fördelaktigt om infasningen endast gäller för den initiala reduktionen av kärnprimärkapital den 1 januari 2018 (statiskt tillvägagångssätt) och inte för de förväntade förlustbelopp som beräknats i enlighet med IFRS 9 på den relevanta rapporteringsdagen under övergångsperioden (dynamiskt tillvägagångssätt), eftersom det senare tillvägagångssättet i realiteten skulle försena en full tillämpning av IFRS 9 (17).

För att undvika att de belopp som återförs till kärnprimärkapitalet räknas dubbelt, rekommenderar ECB att korrigeringar under övergångsperioden görs för alla delar av kapitalkravsförordningen som bygger på antagandet att kärnprimärkapitalet är reducerat, dvs. för återföringen till supplementärkapital, för icke-avdragna uppskjutna skattefordringar, för reducerade exponeringsbelopp för schablonmetoden för kreditrisk, bruttosoliditetsgraden samt ramverket för stora exponeringar.

Övergångsbestämmelserna bör vara obligatoriska för alla institut; i annat fall kan institut som inte väljer detta tillvägagångssätt tvinga andra institut att också tillföra mer i början, vilket skulle motverka själva målsättningen att bevilja mer tid för anpassningen till den initiala reduktionen av kärnprimärkapital vid övergången till IFRS 9.

1.5   Ytterligare avdrag från, och justeringar av, kärnprimärkapitalet

ECB välkomnar att kommissionen förtydligar tillämpningsområdet för artikel 104.1 d i kapitalkravsdirektivet och artikel 16.2 d i SSM-förordningen i enlighet med vad som framgår av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om den gemensamma tillsynsmekanismen enligt förordning (EU) nr 1024/2013 (nedan kallad SSM- rapporten) (18) och särskilt att man bekräftar att behöriga myndigheter har möjlighet att kräva att kreditinstitut ska tillämpa specifika justeringar (avdrag, filter och liknande åtgärder) vid beräkningar av kapitalbaser om den redovisningsbehandling som tillämpas av banken anses vara oaktsam från ett tillsynsperspektiv. ECB anser att ett dylikt förtydligande av rättssäkerhetsskäl bör inkluderas direkt i kapitalkravsdirektivet.

1.6   Mellanvarande moderföretag inom EU

ECB välkomnar kravet om att etablera mellanvarande moderföretag inom EU för tredjelands bankgrupper med två eller tre institutioner som är etablerade inom unionen om vissa kriterier uppfylls eller tröskelvärdena överskrids (19), eftersom detta gör det möjligt för den samordnande tillsynsmyndigheten att bedöma hela bankgruppens risker och finansiella sundhet i unionen och tillämpa tillsynskrav på konsoliderad nivå.

Vissa aspekter av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet behöver dock förtydligas ytterligare för att undvika regelarbitrage. För det första: Kravet bör gälla för både tredjelands kreditinstitut och filialer (dvs. även i fall då gruppen från tredje land helt eller delvis har bedrivit sin verksamhet i unionen genom filialer). För det andra: Så snart ett mellanvarande moderföretag inom EU etablerats bör det vara ett krav att existerande filialer från samma bankgrupp från tredjeland över ett visst tröskelvärde etableras på nytt som filialer till ett kreditinstitut som har tillstånd i unionen så att regelarbitrage förhindras, eftersom tillsynen över filialer från tredjeland inte är harmoniserad. På längre sikt är det också viktigt att harmonisera ramverket för reglering och tillsyn av filialer från tredjeland som är verksamma inom unionen. För det tredje: Oavsett huruvida ett mellanvarande moderföretag inom EU har etablerats som ett finansiellt holdingföretag, ett blandat finansiellt holdingföretag eller kreditinstitut bör det säkerställas att ramverket för att fastställa tillsyn på konsoliderad basis inte medför ett olämpligt resultat som kan hota de behöriga myndigheternas möjligheter att utföra en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över de enheter som hör till gruppen från tredjeland på individuell basis. Om ett mellanvarande moderföretag inom EU etablerats som kreditinstitut bör man av konkurrensskäl överväga att införa ett liknande kriterium som i artikel 111.5 i kapitalkravsdirektivet, som för närvarande gäller för finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. Därutöver bör man förtydliga räckvidden för, och tillämpningen av, det förfarande som är knutet till genomförandet av artikel 111.5 i kapitalkravsdirektivet. För det fjärde: Om det uppstår en konflikt mellan lagstiftningen i tredjeland och kravet om ett mellanvarande moderföretag inom EU som kan förhindra eller onödigt komplicera uppfyllandet av kravet om ett mellanvarande moderföretag inom EU, bör ett undantag övervägas för att under vissa omständigheter ge de behöriga tillsynsmyndigheterna frihet att tillåta inrättandet av två separata mellanvarande moderföretag inom EU (eller tillåta att vissa enheter separeras från det mellanvarande moderföretaget inom EU). I sådana fall bör tröskelvärdet för kravet om ett mellanvarande moderföretag inom EU tillämpas på gruppnivå för hela gruppen från tredjeland innan ett enskilt beslut fattas, så att beslutet i det enskilda fallet inte medför att tröskelvärdena för att etablera ett mellanvarande moderföretag inom EU, enligt vad som framgår av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet, kan kringgås.

1.7   Proportionerliga rapporteringsskyldigheter

Vad gäller rapporteringsskyldigheten för mindre institut stöder ECB i princip ett proportionerligt tillvägagångssätt. I vissa fall bör mindre institut omfattas av förenklade rapporteringskrav beroende på hur stor, komplex och riskfylld deras verksamhet är.

Enligt förslaget ska frekvensen för tillsynsrapporteringen sänkas för mindre kreditinstitut (20), men detta skulle innebära att de behöriga myndigheterna inte kan utöva sin tillsyn över dessa kreditinstitut på ett fullgott sätt (21). Tillsynsrapporteringen är mycket relevant eftersom den är en av huvudkällorna till information om den pågående tillsynen över mindre institut. Om behöriga myndigheter har tillgång till adekvat information kan de justera sina tillsynsåtgärder avseende sådana institut. Även om rapporteringsfrekvensen sänks kommer detta sannolikt att minska kostnaderna för mindre kreditinstitut vad gäller antalet anställda, men förmodligen inte vad gäller IT-resurser, eftersom mindre institut fortfarande måste ha nödvändiga IT-system på plats och merparten av kostnaderna för dessa redan har uppstått.

Istället för att sänka frekvensen på tillsynsrapporteringen föreslår ECB att omfattningen på rapporteringen från mindre institut kan ändras, så snart EBA bedömt de finansiella konsekvenserna av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (22) för kreditinstituten vad gäller kostnader och fördelar för tillsynen (23).

En konsekvent tillämpning av proportionalitetsprincipen bör genomföras mer systematiskt i kapitalkravsförordningen. Specifika fall bör identifieras där en mer proportionerlig behandling kan reducera kostnaderna utan att tillsynsregelverkets funktion påverkas negativt. Ett mer proportionerligt tillvägagångssätt skulle också kunna tillämpas inom områdena intern styrning och lämplighetskrav, ersättning samt informationsplikt.

1.8   Automatiska utdelningsrestriktioner

Vad gäller de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet avseende högsta utdelningsbara belopp välkomnar ECB förtydligandet avseende kapitalstrukturen. ECB föreslår därutöver att alla delårs- eller årsöverskott som ännu ej inkluderats i kärnprimärkapitalet (netto för utdelningar som redan betalats ut) bör inkluderas i det högsta utdelningsbara beloppet och inte enbart i de överskott som genererats efter den senaste utdelningen. Fokus på den senaste utdelningen eller betalningen begränsar de överskott som kan användas för att beräkna högsta utdelningsbara belopp. Kreditinstitut har ofta flera olika beslutsdatum för betalning av kuponger, utdelningar och bonusar. Ju oftare ett kreditinstitut fattar beslut om, eller betalar, utdelning, desto kortare blir perioderna då vinsten genereras och desto lägre blir därmed det överskott som får användas för beräkningen av högsta utdelningsbara belopp. Denna begränsning är inte nödvändig om det delårs- eller årsöverskott som har genererats men ännu ej inkluderats i kärnprimärkapitalet överstiger den utdelning som görs.

1.9   Kreditrisk och motpartsrisk

| 1.9.1 | Trots att nivå 2-lagstiftningen utförligt förtydligat modellerna för kreditrisk, marknadsrisk och operativ risk, saknas sådana specifika anvisningar för motpartens kreditrisk. ECB rekommenderar att kapitalkravsförordningen ändras så att EBA får uppdraget att utarbeta tekniska tillsynsstandarder med särskilda bedömningskriterier för metoden med interna modeller (IMM) samt för metoden för avancerad kreditvärdighetsjustering (A-CVA). Dessa tekniska tillsynsstandarder bör mer i detalj reglera hur man ska bedöma hur väsentliga förändringar och utvidgningar av modeller är för både IMM och A-CVA. Slutligen bör man lägga till en bestämmelse enligt vilken kreditinstitut måste inhämta de behöriga tillsynsmyndigheternas samtycke för att använda A-CVA metoden. |
| --- | --- |

1.9.1

Trots att nivå 2-lagstiftningen utförligt förtydligat modellerna för kreditrisk, marknadsrisk och operativ risk, saknas sådana specifika anvisningar för motpartens kreditrisk. ECB rekommenderar att kapitalkravsförordningen ändras så att EBA får uppdraget att utarbeta tekniska tillsynsstandarder med särskilda bedömningskriterier för metoden med interna modeller (IMM) samt för metoden för avancerad kreditvärdighetsjustering (A-CVA). Dessa tekniska tillsynsstandarder bör mer i detalj reglera hur man ska bedöma hur väsentliga förändringar och utvidgningar av modeller är för både IMM och A-CVA. Slutligen bör man lägga till en bestämmelse enligt vilken kreditinstitut måste inhämta de behöriga tillsynsmyndigheternas samtycke för att använda A-CVA metoden.

| 1.9.2 | Kreditinstitut som redan genomfört IMM använder den inte exklusivt, och använder andra (icke-interna) metoder för att beräkna vissa av sina exponeringar. Med anledning av detta måste det befaras att ett stort antal kreditinstitut inte kommer att kunna uppfylla kravet att IMM inte får användas i kombination med andra metoder. Därför bör kapitalkravsförordningen ändras så att kreditinstitut kan få tillstånd att permanent använda IMM för motpartsrisk på partiell basis, så som för andra typer av risk. |
| --- | --- |

1.9.2

Kreditinstitut som redan genomfört IMM använder den inte exklusivt, och använder andra (icke-interna) metoder för att beräkna vissa av sina exponeringar. Med anledning av detta måste det befaras att ett stort antal kreditinstitut inte kommer att kunna uppfylla kravet att IMM inte får användas i kombination med andra metoder. Därför bör kapitalkravsförordningen ändras så att kreditinstitut kan få tillstånd att permanent använda IMM för motpartsrisk på partiell basis, så som för andra typer av risk.

| 1.9.3 | Därutöver bör kapitalkravsförordningens nuvarande regler om att fastställa löptidsparametern utvidgas att omfatta exponeringar i transaktioner för derivat- och värdepappersfinansiering samt transaktioner med obestämd löptid. |
| --- | --- |

1.9.3

Därutöver bör kapitalkravsförordningens nuvarande regler om att fastställa löptidsparametern utvidgas att omfatta exponeringar i transaktioner för derivat- och värdepappersfinansiering samt transaktioner med obestämd löptid.

| 1.9.4 | Kommissionens förslag till definition av regulatoriskt delta för det nya standardiserade tillvägagångssättet för att mäta exponeringar mot motpartsrisk bör stämma överens med de matematiskt korrekta standarderna från Baselkommittén (BCBS). |
| --- | --- |

1.9.4

Kommissionens förslag till definition av regulatoriskt delta för det nya standardiserade tillvägagångssättet för att mäta exponeringar mot motpartsrisk bör stämma överens med de matematiskt korrekta standarderna från Baselkommittén (BCBS).

1.10   Behandling av finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag

| 1.10.1 | ECB stöder en mer harmoniserad och förbättrad tillsyn över finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. Det är viktigt att åtgärder för gruppbaserad tillsyn kan rikta sig direkt till bankgruppens moderföretag, oavsett huruvida detta är ett kreditinstitut eller ett holdingföretag. I sådana fall är målsättningen med tillsynen att säkerställa att moderföretaget verkligen styr och samordnar sina dotterföretag på ett sätt som främjar den gruppbaserade tillsynen. De nya reglerna bör särskilt beakta de särdrag som finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag uppvisar samt att deras roll inom gruppen beaktas i tillräcklig utsträckning, så att man kan undvika överdrivna hinder för gruppens funktion. |
| --- | --- |

1.10.1

ECB stöder en mer harmoniserad och förbättrad tillsyn över finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. Det är viktigt att åtgärder för gruppbaserad tillsyn kan rikta sig direkt till bankgruppens moderföretag, oavsett huruvida detta är ett kreditinstitut eller ett holdingföretag. I sådana fall är målsättningen med tillsynen att säkerställa att moderföretaget verkligen styr och samordnar sina dotterföretag på ett sätt som främjar den gruppbaserade tillsynen. De nya reglerna bör särskilt beakta de särdrag som finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag uppvisar samt att deras roll inom gruppen beaktas i tillräcklig utsträckning, så att man kan undvika överdrivna hinder för gruppens funktion.

| 1.10.2 | Vissa av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen skulle kunna förbättras eller förtydligas. Ett förtydligande skulle t.ex. behövas om hur de föreslagna ändringarna avseende tillståndsgivningen för finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag förhåller sig till de existerande reglerna om tillsynen över kvalificerade innehav. Därutöver framgår det inte tillräckligt tydligt av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen vilka av de aktuella bestämmelserna som hänvisar till ”kreditinstitut” även ska anses omfatta finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag när det gäller gruppbaserad tillsyn. Ytterligare anvisningar behövs också avseende de pågående tillsynsåtgärderna som den samordnande tillsynsmyndigheten kan tillämpa på finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. |
| --- | --- |

1.10.2

Vissa av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen skulle kunna förbättras eller förtydligas. Ett förtydligande skulle t.ex. behövas om hur de föreslagna ändringarna avseende tillståndsgivningen för finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag förhåller sig till de existerande reglerna om tillsynen över kvalificerade innehav. Därutöver framgår det inte tillräckligt tydligt av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen vilka av de aktuella bestämmelserna som hänvisar till ”kreditinstitut” även ska anses omfatta finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag när det gäller gruppbaserad tillsyn. Ytterligare anvisningar behövs också avseende de pågående tillsynsåtgärderna som den samordnande tillsynsmyndigheten kan tillämpa på finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag.

| 1.10.3 | Man bör även granska vilka följder de föreslagna ändringarna får för artikel 111 i kapitalkravsdirektivet. En svårighet är att den samordnande tillsynsmyndigheten kan befinna sig i en annan jurisdiktion än det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget. Den samordnande tillsynsmyndigheten skulle i ett sådant fall behöva säkerställa att ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som är etablerat i en annan medlemsstat följer deras anvisningar. De föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet bör innehålla bestämmelser som mer i detalj reglerar hur ett effektivt gränsöverskridande samarbete ska ske i ett sådant fall. |
| --- | --- |

1.10.3

Man bör även granska vilka följder de föreslagna ändringarna får för artikel 111 i kapitalkravsdirektivet. En svårighet är att den samordnande tillsynsmyndigheten kan befinna sig i en annan jurisdiktion än det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget. Den samordnande tillsynsmyndigheten skulle i ett sådant fall behöva säkerställa att ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som är etablerat i en annan medlemsstat följer deras anvisningar. De föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet bör innehålla bestämmelser som mer i detalj reglerar hur ett effektivt gränsöverskridande samarbete ska ske i ett sådant fall.

| 1.10.4 | Slutligen bör de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet innehålla bestämmelser som förtydligar hur existerande finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som omfattas av dessa bestämmelser ska behandlas. |
| --- | --- |

1.10.4

Slutligen bör de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet innehålla bestämmelser som förtydligar hur existerande finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som omfattas av dessa bestämmelser ska behandlas.

1.11   Tillsyn över stora gränsöverskridande värdepappersföretag

Stora och komplexa banklika värdepappersföretag, som tillhandahåller investeringstjänster som påverkar deras balansräkning, särskilt sådana med verksamhet över nationsgränserna, kan utgöra ökad risk för den finansiella stabiliteten samt ökad risk för spridningseffekter till andra banker. ECB anser att både den konsoliderade och den enskilda tillsynen över stora gränsöverskridande värdepappersföretag i unionen bör utredas ytterligare för att säkerställa att dessa företag omfattas av tillsynsstandarder som motsvarar de risker som kan utgå från dessa företag. En möjlighet vore att ändra kapitalkravsdirektivet/-förordningen för att säkerställa att stora gränsöverskridande värdepappersföretag behandlas som kreditinstitut (24). Detta skulle vara relevant för värdepappersföretag som ofta utför banklika aktiviteter som även utförs av banker. För värdepappersföretag som inte faller inom denna kategori bör den aktuella differentierade behandlingen enligt nationella arrangemang bibehållas.

1.12   Nationella befogenheter

| 1.12.1 | Genom SSM-förordningen tilldelas ECB särskilda uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i syfte att bidra till kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet. Dessa uppgifter utförs med fullständig hänsyn till den inre marknadens enhetlighet och integritet, likabehandlingen av kreditinstitut samt i syfte att förebygga regelarbitrage (25). För detta ändamål ska ECB tillämpa all tillämplig unionsrätt och, när denna unionslagsrätt utgörs av direktiv, den nationella lagstiftning som införlivar dessa direktiv (26), särskilt kapitalkravsdirektivet och krishanteringsdirektivet (27) (BRRD). Vissa tillsynsbefogenheter nämns dock inte uttryckligen i unionslagstiftningen och skillnader i nationell lagstiftning medför att ECB:s tillsynsbefogenheter i de deltagande medlemsstaterna är asymmetriska. |
| --- | --- |

1.12.1

Genom SSM-förordningen tilldelas ECB särskilda uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i syfte att bidra till kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet. Dessa uppgifter utförs med fullständig hänsyn till den inre marknadens enhetlighet och integritet, likabehandlingen av kreditinstitut samt i syfte att förebygga regelarbitrage (25). För detta ändamål ska ECB tillämpa all tillämplig unionsrätt och, när denna unionslagsrätt utgörs av direktiv, den nationella lagstiftning som införlivar dessa direktiv (26), särskilt kapitalkravsdirektivet och krishanteringsdirektivet (27) (BRRD). Vissa tillsynsbefogenheter nämns dock inte uttryckligen i unionslagstiftningen och skillnader i nationell lagstiftning medför att ECB:s tillsynsbefogenheter i de deltagande medlemsstaterna är asymmetriska.

| 1.12.2 | ECB har redan granskat omfattningen av de aktuella tillsynsbefogenheterna och tagit fram en metod för att säkerställa en konsekvent tolkning av ECB:s befogenheter. Om ECB:s existerande tillsynsbefogenheter i stället skulle införlivas i unionslagstiftningen skulle man skapa en gemensam rättslig grund för införlivandet i den nationella lagstiftningen, vilket skulle förenkla bedömningen av huruvida en specifik befogenhet i nationell lagstiftning faller inom ramen för de specifika uppgifter som ECB tilldelats. Detta skulle också främja en konsekvent banktillsyn inom unionen genom en harmonisering av de behöriga myndigheternas tillsynsbefogenheter. För att uppnå detta bör unionslagstiftningen innehålla en tydlig hänvisning till ytterligare tillsynsbefogenheter på flera områden, så att bristande rättssäkerhet kan undvikas avseende ECB:s direkta tillsynsbefogenheter och konsekventa tillsynsbefogenheter säkerställas inom bankunionen. Dessa områden berör främst förvärv i tredjeland, fusioner, tillgångsöverföringar och andra strategiska beslut, ändringar av kreditinstitutens bolagsordningar och aktieägaravtal som reglerar utövandet av rösträtt, tillhandahållande av kredit till närstående parter, utkontraktering av kreditinstituts verksamhet, externa revisorers tillsynsbefogenheter samt ytterligare befogenheter avseende tillståndsgivningen för kreditinstitut. |
| --- | --- |

1.12.2

ECB har redan granskat omfattningen av de aktuella tillsynsbefogenheterna och tagit fram en metod för att säkerställa en konsekvent tolkning av ECB:s befogenheter. Om ECB:s existerande tillsynsbefogenheter i stället skulle införlivas i unionslagstiftningen skulle man skapa en gemensam rättslig grund för införlivandet i den nationella lagstiftningen, vilket skulle förenkla bedömningen av huruvida en specifik befogenhet i nationell lagstiftning faller inom ramen för de specifika uppgifter som ECB tilldelats. Detta skulle också främja en konsekvent banktillsyn inom unionen genom en harmonisering av de behöriga myndigheternas tillsynsbefogenheter. För att uppnå detta bör unionslagstiftningen innehålla en tydlig hänvisning till ytterligare tillsynsbefogenheter på flera områden, så att bristande rättssäkerhet kan undvikas avseende ECB:s direkta tillsynsbefogenheter och konsekventa tillsynsbefogenheter säkerställas inom bankunionen. Dessa områden berör främst förvärv i tredjeland, fusioner, tillgångsöverföringar och andra strategiska beslut, ändringar av kreditinstitutens bolagsordningar och aktieägaravtal som reglerar utövandet av rösträtt, tillhandahållande av kredit till närstående parter, utkontraktering av kreditinstituts verksamhet, externa revisorers tillsynsbefogenheter samt ytterligare befogenheter avseende tillståndsgivningen för kreditinstitut.

1.13   Lämplighetsbedömning och ledande befattningshavare

| 1.13.1 | För närvarande uppställer kapitalkravsdirektivet inga krav för det förfarande som ska användas av behöriga myndigheter när de bedömer medlemmar i företagens ledningsorgan. Till följd av detta varierar nationell praxis kraftigt vad gäller tidpunkten för bedömningen, tidsfrister samt huruvida bedömningen görs innan eller omedelbart efter en utnämning. ECB rekommenderar att man ändrar unionsrätten för att ytterligare harmonisera lämplighetsbedömningarna. |
| --- | --- |

1.13.1

För närvarande uppställer kapitalkravsdirektivet inga krav för det förfarande som ska användas av behöriga myndigheter när de bedömer medlemmar i företagens ledningsorgan. Till följd av detta varierar nationell praxis kraftigt vad gäller tidpunkten för bedömningen, tidsfrister samt huruvida bedömningen görs innan eller omedelbart efter en utnämning. ECB rekommenderar att man ändrar unionsrätten för att ytterligare harmonisera lämplighetsbedömningarna.

| 1.13.2 | Ledande befattningshavare har stor betydelse för att leda det dagliga arbetet i kreditinstitut och för deras ledningsstruktur. ECB rekommenderar att unionslagstiftningen ändras så att man inkluderar en definition av ledande befattningshavare samt förtydligar definitionen av företagsledning. Med målet att harmonisera nationell praxis bör man även anta en bestämmelse om de behöriga myndigheternas befogenheter när de bedömer ledande befattningshavare i betydande institut. |
| --- | --- |

1.13.2

Ledande befattningshavare har stor betydelse för att leda det dagliga arbetet i kreditinstitut och för deras ledningsstruktur. ECB rekommenderar att unionslagstiftningen ändras så att man inkluderar en definition av ledande befattningshavare samt förtydligar definitionen av företagsledning. Med målet att harmonisera nationell praxis bör man även anta en bestämmelse om de behöriga myndigheternas befogenheter när de bedömer ledande befattningshavare i betydande institut.

1.14   Utbyte av information

I unionens aktuella ramverk finns få specifika hänvisningar till behovet av samarbete mellan de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynsarbetet och de myndigheter som bekämpar penningtvätt (28). Det finns heller inga uttryckliga bestämmelser som styr samarbetet mellan de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynsarbetet och de myndigheter som tillämpar regler om strukturell separering. ECB föreslår att bestämmelserna om utbyte av konfidentiell information i kapitalkravsdirektivet ändras så att de uttryckligen stadgar om samarbete med dessa andra myndigheter.

1.15   Verkställighet och påföljder

Förteckningen över överträdelser som omfattas av sanktioner enligt kapitalkravsdirektivet omfattar inte ett antal viktiga överträdelser, bl.a. vad gäller kapitalkrav under pelare 1, tillsynsregler och beslut som fattas av en behörig myndighet, kravet på att söka förhandstillstånd samt skyldigheten att informera den behöriga myndigheten. Medlemsstaterna kan därför välja huruvida de ger de behöriga myndigheterna befogenhet att ålägga administrativa sanktioner i sådana fall. Detta kan leda till diskrepanser mellan medlemsstaterna och försvåra en effektiv verkställighet av försiktighetskrav. ECB föreslår därför att man utökar förteckningen över överträdelser som omfattas av sanktioner.

1.16   Alternativ och handlingsutrymme

| 1.16.1 | Förekomsten av nationella alternativ och handlingsutrymmen vid tillsynsregleringen förhindrar att ett enhetligt regelverk skapas på unionsnivå och medför ökad komplexitet och extra kostnader samtidigt som det öppnar möjligheter för regelarbitrage. Särskilt alternativ för medlemsstaterna hindrar den gemensamma tillsynsmekanismen från att fungera effektivt, eftersom den måste beakta olika regleringar och praxis i de deltagande medlemsstaterna. När sådana alternativ utövas på olika sätt leder detta till att regleringen blir ett lappverk som kan försvåra en effektiv funktion av ECB:s tillsyn i de deltagande medlemsstaterna och vad gäller exponeringar relaterade till tredjeländer. |
| --- | --- |

1.16.1

Förekomsten av nationella alternativ och handlingsutrymmen vid tillsynsregleringen förhindrar att ett enhetligt regelverk skapas på unionsnivå och medför ökad komplexitet och extra kostnader samtidigt som det öppnar möjligheter för regelarbitrage. Särskilt alternativ för medlemsstaterna hindrar den gemensamma tillsynsmekanismen från att fungera effektivt, eftersom den måste beakta olika regleringar och praxis i de deltagande medlemsstaterna. När sådana alternativ utövas på olika sätt leder detta till att regleringen blir ett lappverk som kan försvåra en effektiv funktion av ECB:s tillsyn i de deltagande medlemsstaterna och vad gäller exponeringar relaterade till tredjeländer.

| 1.16.2 | I vissa fall kan dessa skillnader även påverka tillsynsbefogenheter. Därför bör dessa alternativ och handlingsutrymmen som inte är nödvändiga ur ett tillsynsperspektiv harmoniseras direkt genom lagstiftning på nivå 1. Samtidigt bör man undvika införandet av nya alternativ och handlingsutrymmen, se t.ex. de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen på området aktieinvesteringar i fonder. |
| --- | --- |

1.16.2

I vissa fall kan dessa skillnader även påverka tillsynsbefogenheter. Därför bör dessa alternativ och handlingsutrymmen som inte är nödvändiga ur ett tillsynsperspektiv harmoniseras direkt genom lagstiftning på nivå 1. Samtidigt bör man undvika införandet av nya alternativ och handlingsutrymmen, se t.ex. de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen på området aktieinvesteringar i fonder.

1.17   Kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter

ECB stöder införandet av en fördefinierad undantagsperiod i de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen vad gäller kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter. Denna fördefinierade undantagsperiod skulle ge institut möjligheten att överväga en central motpart i ett tredjeland som ansökt enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (29) om att bli godkänd som central motpart. En sådan undantagsperiod är viktig för att ge instituten rättssäkerhet vad gäller behandlingen av deras exponeringar under en relevant tidsperiod. ECB anser ändå att en maximal undantagsperiod om fem år efter den dag då en ansökan om erkännande inlämnats (där kommissionen ännu inte har antagit någon genomförandeakt) är för lång mot bakgrund av de potentiella konsekvenserna för den finansiella stabiliteten som kan komma från exponeringar mot icke-erkända centrala motparter i tredjeland. ECB föreslår därför en kortare undantagsperiod för exponeringar mot icke-erkända centrala motparter i tredjeland som ännu ej erkänts enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012.

2.   Genomförandet av internationellt överenskomna tillsynsstandarder

ECB välkomnar genomförandet av internationellt överenskomna tillsynsstandarder i unionslagstiftningen. Mot bakgrund av hur sammanflätat det globala finansiella systemet är, behövs globala standarder för att säkerställa jämförbarhet och konkurrens på lika villkor.

2.1   Bruttosoliditetsgrad

| 2.1.1 | ECB stöder införandet av ett bruttosoliditetskrav i unionslagstiftningen och att detta sätts till 3 procent, vilket är i linje med Baselkommitténs standarder och EBA:s rekommendationer (30). ECB rekommenderar att genomförandet av bruttosoliditetskraven i unionen beaktar resultaten av internationella diskussioner, särskilt inom BCBS, samt ytterligare utvecklingar på internationell nivå. |
| --- | --- |

2.1.1

ECB stöder införandet av ett bruttosoliditetskrav i unionslagstiftningen och att detta sätts till 3 procent, vilket är i linje med Baselkommitténs standarder och EBA:s rekommendationer (30). ECB rekommenderar att genomförandet av bruttosoliditetskraven i unionen beaktar resultaten av internationella diskussioner, särskilt inom BCBS, samt ytterligare utvecklingar på internationell nivå.

| 2.1.2 | Den föreslagna ändringen av kapitalkravsförordningen eliminerar dock de behöriga myndigheternas existerande möjlighet att från bruttosoliditetskravet undanta alla gruppinterna exponeringar som redan omfattas av ett undantag från riskvikter och exponeringar från s.k. pass-through av reglerat sparande (31) och inför i stället automatiska undantag för dessa exponeringar (32). ECB anser att kreditinstitut endast bör tillåtas exkludera dessa exponeringar från bruttosoliditeten om man i förväg erhållit tillstånd av en behörig myndighet, efter det att man bedömt de underliggande riskerna som utgår från hävstångseffekterna enligt vad som för närvarande gäller enligt unionslagstiftningen (33). |
| --- | --- |

2.1.2

Den föreslagna ändringen av kapitalkravsförordningen eliminerar dock de behöriga myndigheternas existerande möjlighet att från bruttosoliditetskravet undanta alla gruppinterna exponeringar som redan omfattas av ett undantag från riskvikter och exponeringar från s.k. pass-through av reglerat sparande (31) och inför i stället automatiska undantag för dessa exponeringar (32). ECB anser att kreditinstitut endast bör tillåtas exkludera dessa exponeringar från bruttosoliditeten om man i förväg erhållit tillstånd av en behörig myndighet, efter det att man bedömt de underliggande riskerna som utgår från hävstångseffekterna enligt vad som för närvarande gäller enligt unionslagstiftningen (33).

| 2.1.3 | Om man vill bibehålla undantaget för exponeringar som hör samman med offentligt stödda exportkrediter (34) bör det begränsas i nödvändig utsträckning, enligt vad som är rimligt ur unionsperspektiv snarare än nationella preferenser eftersom detta avviker från Baselkommitténs standard. Automatiska undantag från exponeringsmåttet för exponeringar som hör samman med subventionerade lån (35) avviker också från Baselkommitténs standard är oförenliga med idén om att bruttosoliditetsgraden ska vara ett icke-riskbaserat mått. Det automatiska undantaget är heller inte i linje med EBA:s rekommendationer och försvårar en effektiv jämförelse av bruttosoliditetsgrader över marknaden. Eftersom ordalydelsen i flera av undantagen ofta är oklar vad gäller de villkor som ska uppfyllas kan institut komma att tolka undantagen olika, vilket kan leda till att undantagen får en vidare tillämpning och inte bara används i specifika fall. |
| --- | --- |

2.1.3

Om man vill bibehålla undantaget för exponeringar som hör samman med offentligt stödda exportkrediter (34) bör det begränsas i nödvändig utsträckning, enligt vad som är rimligt ur unionsperspektiv snarare än nationella preferenser eftersom detta avviker från Baselkommitténs standard. Automatiska undantag från exponeringsmåttet för exponeringar som hör samman med subventionerade lån (35) avviker också från Baselkommitténs standard är oförenliga med idén om att bruttosoliditetsgraden ska vara ett icke-riskbaserat mått. Det automatiska undantaget är heller inte i linje med EBA:s rekommendationer och försvårar en effektiv jämförelse av bruttosoliditetsgrader över marknaden. Eftersom ordalydelsen i flera av undantagen ofta är oklar vad gäller de villkor som ska uppfyllas kan institut komma att tolka undantagen olika, vilket kan leda till att undantagen får en vidare tillämpning och inte bara används i specifika fall.

| 2.1.4 | ECB stöder införandet av ett påslag på bruttosoliditetskravet för globala systemviktiga institut som grundar sig på internationella standarder avseende utformning och kalibrering av sådana åtgärder när dessa väl färdigställts. Ytterligare krav för globala systemviktiga institut bör spegla deras systemrelevans och omfatta en ökad förlustabsorberingskapacitet nödvändig för att skapa ytterligare skydd mot fallissemang. |
| --- | --- |

2.1.4

ECB stöder införandet av ett påslag på bruttosoliditetskravet för globala systemviktiga institut som grundar sig på internationella standarder avseende utformning och kalibrering av sådana åtgärder när dessa väl färdigställts. Ytterligare krav för globala systemviktiga institut bör spegla deras systemrelevans och omfatta en ökad förlustabsorberingskapacitet nödvändig för att skapa ytterligare skydd mot fallissemang.

| 2.1.5 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen stadgar också om att kvitta den initiala marginalsäkerheten för derivatexponeringar relaterade till kunders clearing, vilket är ytterligare ett element som avviker från Baselkommitténs standarder. Hur marginalsäkerheten i dessa transaktioner ska behandlas är en komplicerad fråga som för närvarande ses över på internationell nivå. Genomförandet i unionen bör följa slutsatserna när översynen är klar (36). |
| --- | --- |

2.1.5

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen stadgar också om att kvitta den initiala marginalsäkerheten för derivatexponeringar relaterade till kunders clearing, vilket är ytterligare ett element som avviker från Baselkommitténs standarder. Hur marginalsäkerheten i dessa transaktioner ska behandlas är en komplicerad fråga som för närvarande ses över på internationell nivå. Genomförandet i unionen bör följa slutsatserna när översynen är klar (36).

| 2.1.6 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen bibehåller aktuell praxis för att beräkna bruttosoliditetsgraden utifrån balansräkningen vid kvartalets utgång (37). ECB rekommenderar att man ser över denna bestämmelse och beaktar pågående internationella diskussioner avseende referensperioden för beräkning av bruttosoliditetsgraden. |
| --- | --- |

2.1.6

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen bibehåller aktuell praxis för att beräkna bruttosoliditetsgraden utifrån balansräkningen vid kvartalets utgång (37). ECB rekommenderar att man ser över denna bestämmelse och beaktar pågående internationella diskussioner avseende referensperioden för beräkning av bruttosoliditetsgraden.

| 2.1.7 | Frågan om hur man ska behandla centralbanksreserver vid beräkningen av bruttosoliditetsgraden är en annan aspekt som för närvarande diskuteras på internationell nivå. Genomförandet av bruttosoliditetsgraden enligt unionslagstiftningen bör beakta slutsatserna av dessa diskussioner när dessa slutförts. |
| --- | --- |

2.1.7

Frågan om hur man ska behandla centralbanksreserver vid beräkningen av bruttosoliditetsgraden är en annan aspekt som för närvarande diskuteras på internationell nivå. Genomförandet av bruttosoliditetsgraden enligt unionslagstiftningen bör beakta slutsatserna av dessa diskussioner när dessa slutförts.

| 2.1.8 | ECB stöder EBA:s rekommendation att centrala motparter inte bör omfattas av bruttosoliditetskrav även om dessa enheter har ett banktillstånd i vissa medlemsstater. Ett undantag för dessa enheter är rimligt mot bakgrund av de speciella säkerhetsmekanismer som centrala motparter omfattas av enligt förordning (EU) nr 648/2012 samt det faktum att centrala motparters skulder, t.ex. marginalsäkerheter som innehas i form av kontanta medel, främst samlas in för riskhantering, inte för att finansiera investeringsverksamhet. |
| --- | --- |

2.1.8

ECB stöder EBA:s rekommendation att centrala motparter inte bör omfattas av bruttosoliditetskrav även om dessa enheter har ett banktillstånd i vissa medlemsstater. Ett undantag för dessa enheter är rimligt mot bakgrund av de speciella säkerhetsmekanismer som centrala motparter omfattas av enligt förordning (EU) nr 648/2012 samt det faktum att centrala motparters skulder, t.ex. marginalsäkerheter som innehas i form av kontanta medel, främst samlas in för riskhantering, inte för att finansiera investeringsverksamhet.

2.2   Kvoten för stabil nettofinansiering (NSFR)

| 2.2.1 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen avviker från Baselkommitténs standarder vad gäller behandlingen av högkvalitativa likvida tillgångar på nivå 1 där man tillämpar en faktor avseende behovet av stabil finansering (RSF-faktor) på 0 procent och inte 5 procent (38). ECB föreslår att faktorn avseende behovet av stabil finansering bör bibehållas för högkvalitativa likvida tillgångar på nivå 1 (exklusive kontanter och centralbanksreserver som bör omfattas av en RSF-faktor på 0 procent) eftersom dessa tillgångar omfattas av en viss prisrisk över en ettårsperiod, även utan något stresscenario. Det är inte ändamålsenligt att tillämpa samma lösning som för likviditetstäckningskvoten eftersom tidsramen för dessa två standarder är olika. |
| --- | --- |

2.2.1

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen avviker från Baselkommitténs standarder vad gäller behandlingen av högkvalitativa likvida tillgångar på nivå 1 där man tillämpar en faktor avseende behovet av stabil finansering (RSF-faktor) på 0 procent och inte 5 procent (38). ECB föreslår att faktorn avseende behovet av stabil finansering bör bibehållas för högkvalitativa likvida tillgångar på nivå 1 (exklusive kontanter och centralbanksreserver som bör omfattas av en RSF-faktor på 0 procent) eftersom dessa tillgångar omfattas av en viss prisrisk över en ettårsperiod, även utan något stresscenario. Det är inte ändamålsenligt att tillämpa samma lösning som för likviditetstäckningskvoten eftersom tidsramen för dessa två standarder är olika.

| 2.2.2 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen avviker också från Baselkommitténs standarder vad gäller behandlingen av den framtida finansieringsrisken i derivatkontrakt (39). ECB välkomnar mandatet för EBA att lämna in en rapport till kommissionen om möjligheten att anta en mer riskkänslig metod (40) eftersom Baselkommitténs standarder inte är tillräckligt riskkänsliga (41). De föreslagna övergångsbestämmelserna innehåller dock vissa brister som öppnar möjligheter för regelarbitrage, och konsekvenserna för kreditinstituten har ännu ej retts ut. Så länge ingen lämpligare metod identifierats föreslår ECB att övergångsbestämmelserna ska samordnas med Baselkommitténs standarder. |
| --- | --- |

2.2.2

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen avviker också från Baselkommitténs standarder vad gäller behandlingen av den framtida finansieringsrisken i derivatkontrakt (39). ECB välkomnar mandatet för EBA att lämna in en rapport till kommissionen om möjligheten att anta en mer riskkänslig metod (40) eftersom Baselkommitténs standarder inte är tillräckligt riskkänsliga (41). De föreslagna övergångsbestämmelserna innehåller dock vissa brister som öppnar möjligheter för regelarbitrage, och konsekvenserna för kreditinstituten har ännu ej retts ut. Så länge ingen lämpligare metod identifierats föreslår ECB att övergångsbestämmelserna ska samordnas med Baselkommitténs standarder.

| 2.2.3 | Vad gäller behandlingen av utlåningstransaktioner med säkerhet tillämpas enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen en lägre RSF-faktor för transaktioner med och utan säkerhet med finansiella motparter med en kortare löptid än sex månader än Baselkommitténs standarder (42). Man bör, baserat på en ingående analys, göra en allomfattande översyn av faktorer som tillämpas på alla transaktioner med säkerhet i NSFR för att granska huruvida faktorerna för specifika säkerheter och löptider är korrekta. Så länge någon sådan översyn inte har gjorts föreslår ECB att de RSF-faktorer som framgår av Baselkommitténs standarder ska tillämpas. |
| --- | --- |

2.2.3

Vad gäller behandlingen av utlåningstransaktioner med säkerhet tillämpas enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen en lägre RSF-faktor för transaktioner med och utan säkerhet med finansiella motparter med en kortare löptid än sex månader än Baselkommitténs standarder (42). Man bör, baserat på en ingående analys, göra en allomfattande översyn av faktorer som tillämpas på alla transaktioner med säkerhet i NSFR för att granska huruvida faktorerna för specifika säkerheter och löptider är korrekta. Så länge någon sådan översyn inte har gjorts föreslår ECB att de RSF-faktorer som framgår av Baselkommitténs standarder ska tillämpas.

| 2.2.4 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen inkluderar ett undantag från NSFR-kravet för tillgångar och skulder direkt kopplade till allmänna säkerställda obligationer som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (43) och för obligationer med soft bullet- eller pass through-villkor som uppfyller vissa kriterier avseende löptid (44). ECB stöder EBA:s rekommendation om att endast fullt ut matchade säkerställda obligationer med pass through-villkor bör undantas, eftersom de inte utgör någon finansieringsrisk för emittentbanken (45). Däremot föreslår ECB att andra säkerställda obligationer inte bör undantas från NSFR eftersom dessa obligationer, likt andra långfristiga skulder, har en avsevärd finansieringsrisk som inte kompenseras av deras strukturella kännetecken. Med tanke på hur viktiga säkerställda obligationer är för bankernas finansiering, skulle ett de facto-undantag för flertalet utestående säkerställda obligationer resultera i en avsevärt försvagad tillsynsstandard. |
| --- | --- |

2.2.4

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen inkluderar ett undantag från NSFR-kravet för tillgångar och skulder direkt kopplade till allmänna säkerställda obligationer som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (43) och för obligationer med soft bullet- eller pass through-villkor som uppfyller vissa kriterier avseende löptid (44). ECB stöder EBA:s rekommendation om att endast fullt ut matchade säkerställda obligationer med pass through-villkor bör undantas, eftersom de inte utgör någon finansieringsrisk för emittentbanken (45). Däremot föreslår ECB att andra säkerställda obligationer inte bör undantas från NSFR eftersom dessa obligationer, likt andra långfristiga skulder, har en avsevärd finansieringsrisk som inte kompenseras av deras strukturella kännetecken. Med tanke på hur viktiga säkerställda obligationer är för bankernas finansiering, skulle ett de facto-undantag för flertalet utestående säkerställda obligationer resultera i en avsevärt försvagad tillsynsstandard.

2.3   En grundlig genomgång av handelslagret

| 2.3.1 | ECB välkomnar det lägliga förslaget att i unionslagstiftningen genomföra den nya standarden från Baselkommittén om marknadsrisk som härrör från den grundliga genomgången av handelslagret (FRTB) (46). ECB rekommenderar att genomförandet av FRTB-standarden i unionen, särskilt lämpliga övergångsarrangemang, beaktar resultaten av pågående internationella diskussioner, särskilt inom BCBS, samt ytterligare utvecklingar på internationell nivå. Därutöver är den tidsperiod om två år som planerats för genomförandet eventuellt otillräcklig för att instituten ska kunna visa att de uppfyller modellkraven och för tillsynsmyndigheterna att göra ingående bedömningar och godkänna modellerna för marknadsrisk. Detta beror på att de tekniska specifikationerna avseende ett antal viktiga aspekter på metoden med interna modeller kommer att föreskrivas genom tekniska tillsynsstandarder, som är tillgängliga först efter det att de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen har trätt i kraft. Därför är det tillrådligt att förlänga genomförandefasen. |
| --- | --- |

2.3.1

ECB välkomnar det lägliga förslaget att i unionslagstiftningen genomföra den nya standarden från Baselkommittén om marknadsrisk som härrör från den grundliga genomgången av handelslagret (FRTB) (46). ECB rekommenderar att genomförandet av FRTB-standarden i unionen, särskilt lämpliga övergångsarrangemang, beaktar resultaten av pågående internationella diskussioner, särskilt inom BCBS, samt ytterligare utvecklingar på internationell nivå. Därutöver är den tidsperiod om två år som planerats för genomförandet eventuellt otillräcklig för att instituten ska kunna visa att de uppfyller modellkraven och för tillsynsmyndigheterna att göra ingående bedömningar och godkänna modellerna för marknadsrisk. Detta beror på att de tekniska specifikationerna avseende ett antal viktiga aspekter på metoden med interna modeller kommer att föreskrivas genom tekniska tillsynsstandarder, som är tillgängliga först efter det att de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen har trätt i kraft. Därför är det tillrådligt att förlänga genomförandefasen.

| 2.3.2 | De föreslagna övergångsbestämmelserna som innebär en kraftig revidering nedåt (35 procent) av FRTB:s kapitalkrav under en treårsperiod, utgör en källa till oro eftersom de kan leda till kapitalkrav för marknadsrisk som ligger avsevärt lägre än dagens krav för specifika institut. En övergångsperiod kan visserligen minska konsekvenserna för kreditinstitutens kapitalkrav, men ECB föreslår att övergångskraven fasas ut stegvis enligt en definierad plan och kombineras med ett minimivärde för att förhindra att kapitalkraven för marknadsrisk faller under de aktuella nivåerna.
  Vad beträffar ytterligare förändringar av ramverket för marknadsrisk för att uppnå en ökad proportionalitet, anser ECB att de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen som låter institut med små handelslager använda en förenklad metod vara en lämplig förändring, så länge tröskelvärdena för tillämpningen ligger kvar på den nivå som framgår av förslaget. Den föreslagna förenklade schablonmetoden bör dock vara tillräckligt riskkänslig och leda till kapitalkrav som är adekvata i jämförelse med de nya tillvägagångssätten som gäller för större kreditinstitut. Framtida ändringar av kapitalkravsförordningen bör därför beakta utvecklingen inom Baselkommittén. |
| --- | --- |

2.3.2

De föreslagna övergångsbestämmelserna som innebär en kraftig revidering nedåt (35 procent) av FRTB:s kapitalkrav under en treårsperiod, utgör en källa till oro eftersom de kan leda till kapitalkrav för marknadsrisk som ligger avsevärt lägre än dagens krav för specifika institut. En övergångsperiod kan visserligen minska konsekvenserna för kreditinstitutens kapitalkrav, men ECB föreslår att övergångskraven fasas ut stegvis enligt en definierad plan och kombineras med ett minimivärde för att förhindra att kapitalkraven för marknadsrisk faller under de aktuella nivåerna.

Vad beträffar ytterligare förändringar av ramverket för marknadsrisk för att uppnå en ökad proportionalitet, anser ECB att de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen som låter institut med små handelslager använda en förenklad metod vara en lämplig förändring, så länge tröskelvärdena för tillämpningen ligger kvar på den nivå som framgår av förslaget. Den föreslagna förenklade schablonmetoden bör dock vara tillräckligt riskkänslig och leda till kapitalkrav som är adekvata i jämförelse med de nya tillvägagångssätten som gäller för större kreditinstitut. Framtida ändringar av kapitalkravsförordningen bör därför beakta utvecklingen inom Baselkommittén.

| 2.3.3 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen integrerar inte vissa viktiga aspekter från Baselkommitténs standarder, bl.a. en specificering av resultatanalysen, direkt i lagstiftning på nivå 1, vilket innebär att de överlåts till framtida delegerade rättsakter. ECB föreslår att dessa element bör inkluderas direkt i kapitalkravsförordningen, och att endast tekniska specifikationer genomförs i tekniska standarder. |
| --- | --- |

2.3.3

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen integrerar inte vissa viktiga aspekter från Baselkommitténs standarder, bl.a. en specificering av resultatanalysen, direkt i lagstiftning på nivå 1, vilket innebär att de överlåts till framtida delegerade rättsakter. ECB föreslår att dessa element bör inkluderas direkt i kapitalkravsförordningen, och att endast tekniska specifikationer genomförs i tekniska standarder.

| 2.3.4 | De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen ger kreditinstituten avsevärd frihet när de utformar sina modeller, vilket kan medföra allvarliga skillnader i tillsynspraxis och riskmodeller. För att motverka detta föreslår ECB att de begränsningar avseende modellerna som tagits fram som en del av FRTB utifrån jämförande studier bör integreras i kapitalkravsförordningen. |
| --- | --- |

2.3.4

De föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen ger kreditinstituten avsevärd frihet när de utformar sina modeller, vilket kan medföra allvarliga skillnader i tillsynspraxis och riskmodeller. För att motverka detta föreslår ECB att de begränsningar avseende modellerna som tagits fram som en del av FRTB utifrån jämförande studier bör integreras i kapitalkravsförordningen.

| 2.3.5 | Till skillnad från Baselkommitténs standarder tillåter de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen kreditinstituten att utan några restriktioner välja de handlarbord för vilka de ansöker om godkännande för interna modeller och för vilka de fortsätter att tillämpa schablonmetoden. För att förhindra regelarbitrage bör de behöriga myndigheterna, utifrån den metod som kreditinstituten valt för jämförbara handlarbord, kunna bestämma vilka handlarbord som bör inkluderas i metoden med interna modeller. |
| --- | --- |

2.3.5

Till skillnad från Baselkommitténs standarder tillåter de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen kreditinstituten att utan några restriktioner välja de handlarbord för vilka de ansöker om godkännande för interna modeller och för vilka de fortsätter att tillämpa schablonmetoden. För att förhindra regelarbitrage bör de behöriga myndigheterna, utifrån den metod som kreditinstituten valt för jämförbara handlarbord, kunna bestämma vilka handlarbord som bör inkluderas i metoden med interna modeller.

I de fall där ECB:s tjänstemän rekommenderar att kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av förklaringar. Det tekniska arbetsdokumentet har inte antagits av ECB-rådet. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 november 2017.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  COM(2016) 854 final.

2

(3)  Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), www.bis.org

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Se Europeiska bankmyndighetens riktlinjer EBA/GL/2014/13 av den 19 december 2014 om de gemensamma förfarandena och metoderna för översyns- och utvärderingsprocessen (ÖuP).

5

(6)  Se EBA:s rapport om hur tillsynspraxis konvergerar (EBA-Op-2016-11), 14 juli 2016, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu

6

(7)  Med stöd av artikel 4.1 f i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63) genomför ECB tillsynsgranskning och har för detta ändamål definierat en gemensam ÖuP-metod, se särskilt ECB Guide to Banking Supervision, november 2014, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu. Till följd av detta har tillämpningen av ytterligare krav på betydande kreditinstitut blivit betydligt mer konsekvent. Särskilt vad gäller betydande kreditinstitut inom SSM har korrelationen mellan de totala ÖuP-poängen och kapitalkraven ökat från 26 procent före 2014 till 76 procent år 2016 (se sid. 44 i 2016 års folder om SSM ÖuP-metoden, finns på ECB:s webbplats för banktillsyn, www.bankingsupervision.europa.eu).

7

ECB Guide to Banking Supervision

(8)  Se den föreslagna nya artikeln 98.5a i kapitalkravsdirektivet.

8

(9)  Se den föreslagna nya artikeln 104c i kapitalkravsdirektivet.

9

(10)  Samförståndsavtal mellan den gemensamma resolutionsnämnden och Europeiska centralbanken av den 22 december 2015 avseende samarbete och informationsutbyte, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

10

(11)  Se ECB:s bidrag till Europeiska kommissionens samråd om EU:s regelverk för makrotillsyn (12 december 2016), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

12

(13)  COM(2017) 592 final.

13

(14)  Se International Accounting Standards Board, IFRS 9 Financial instruments (2014), finns på www.ifrs.org

14

IFRS 9 Financial instruments

(15)  Se den föreslagna nya artikeln 473a i kapitalkravsförordningen.

15

(16)  I linje med den nya punkten 96A som föreslås i Basel III-dokumentet, se BCBS Standards: Regulatory treatment of accounting provisions – interim approach and transitional arrangements, mars 2017, finns på BIS webbplats www.bis.org. Utifrån detta stycke fastställs procentsatserna för varje år linjärt.

16

BCBS Standards: Regulatory treatment of accounting provisions – interim approach and transitional arrangements

(17)  Se den föreslagna nya artikeln 473a i kapitalkravsförordningen.

17

(18)  COM(2017) 591 final.

18

(19)  Se den föreslagna nya artikeln 21b i kapitalkravsdirektivet.

19

(20)  Se de föreslagna nya artiklarna 99.4, 101.5, 394.3 och 430.1 i kapitalkravsförordningen.

20

(21)  Detta förslag skulle påverka omkring 80 procent av alla mindre betydande institut.

21

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

22

(23)  Se den föreslagna nya artikeln 99.7 i kapitalkravsförordningen.

23

(24)  Se kommissionens meddelande om fullbordande av bankunionen, s. 19 och SSM-rapporten, s. 8.

24

(25)  Se första stycket i artikel 1 av SSM-förordningen.

25

(26)  Se artikel 4.3 i SSM-förordningen.

26

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

27

(28)  Varken kapitalkravsdirektivet eller Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73) stadgar om något sådant samarbete.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

29

(30)  Se EBA:s rapport om bruttosoliditetskrav enligt artikel 511 i kapitalkravsförordningen (nr EBA-Op-2016-13), 3 augusti 2016, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu

30

(31)  Se den föreslagna nya artikeln 429a.1 j i kapitalkravsförordningen.

31

(32)  Se den föreslagna nya artikeln 429a i kapitalkravsförordningen.

32

(33)  Se den konsoliderade versionen (november 2016) av ”ECB:s handbok om de alternativ och det handlingsutrymme som ges genom unionsrätten”, finns på ECB:s webbplats för banktillsyn www.bankingsupervision.europa.eu

33

(34)  Se den föreslagna nya artikeln 429a.1 f i kapitalkravsförordningen.

34

(35)  Se den föreslagna nya artikeln 429a.1 e i kapitalkravsförordningen.

35

(36)  Se BCBS samrådsdokument Revisions to the Basel III leverage ratio framework, 25 april 2016, finns på BIS webbplats www.bis.org

36

Revisions to the Basel III leverage ratio framework

(37)  Se den föreslagna nya artikeln 429.2 i kapitalkravsförordingen jämförd med artikel 14.2 i genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

37

(38)  Se den föreslagna nya artikeln 428r.1 a i kapitalkravsförordningen och punkt 37 i Baselkommitténs dokument Basel III: the net stable funding ratio, oktober 2014 (nedan kallat Baselkommitténs NSFR-ramverk), finnas på BIS webbplats www.bis.org

38

Basel III: the net stable funding ratio

Baselkommitténs NSFR-ramverk

(39)  Se de föreslagna nya artiklarna 428u.2 och 428x.2, 428x.3 och 428x.4 i kapitalkravsförordningen.

39

(40)  Se den föreslagna nya artikeln 510.4 och 510.5 i kapitalkravsförordningen.

40

(41)  Se Eurosystemets bidrag till samrådsdokumentet från Europeiska kommissionens generaldirektorat för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen (FISMA), Further considerations for the implementation of the net stable funding ratio in the European Union, 14 september 2016.

41

Further considerations for the implementation of the net stable funding ratio in the European Union

(42)  Se de föreslagna nya artiklarna 428s b samt 428u.1 a och 428u.1 b i kapitalkravsförordningen och punkterna 38 och 39 b i Baselkommitténs NSFR-ramverk.

42

(43)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

43

(44)  Se den föreslagna nya artikeln 428f.2 c och 428f.2 d i kapitalkravsförordningen.

44

(45)  Se rekommendation 6 i EBA:s rapport Net Stable Funding Requirements under Article 510 of the CRR (EBA Op/2015/22) av den 15 december 2015, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu

45

Net Stable Funding Requirements under Article 510 of the CRR

(46)  BCBS-standarder: Minimum capital requirements for market risk, januari 2016, finns på BIS webbplats www.bis.org

46

Minimum capital requirements for market risk

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/17

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 8 november 2017

om ändringar av unionens krishanteringssystem

(CON/2017/47)

(2018/C 34/06)

Inledning och rättslig grund

Den 2 respektive 20 februari 2017 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1) (nedan kallade föreslagna ändringar av kapitalkravsförordningen) (2).

Den 17 respektive 20 februari 2017 mottog ECB en begäran från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/36/EU när det gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter samt kapitalbevarande åtgärder (3) (nedan kallade föreslagna ändringar av kapitalkravsdirektivet).

Den 2 respektive 20 februari 2017 mottog ECB en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet (4) (nedan kallade föreslagna ändringar av förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen).

Den 20 februari 2017 mottog ECB en begäran från Europeiska unionens råd och Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och om ändring av direktiv 98/26/EG, direktiv 2002/47/EG, direktiv 2012/30/EU, direktiv 2011/35/EU, direktiv 2005/56/EG, direktiv 2004/25/EG och direktiv 2007/36/EG (5) (nedan kallade föreslagna ändringar av krishanteringsdirektivet BRRD) (nedan tillsammans kallade de föreslagna ändringsförordningarna och ändringsdirektiven).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom de föreslagna ändringsförordningarna och ändringsdirektiven innehåller bestämmelser som har betydelse för ECB:s uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget samt Europeiska centralbankssystemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av politiken som de behöriga myndigheterna utför för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. Detta yttrande har antagits av ECB-rådet i enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken.

1.   Genomförandet av standarden för den totala förlusttäckningskapaciteten (TLAC) i unionen

ECB välkomnar de föreslagna ändringsförordningarna och ändringsdirektiven vars mål är att genomföra TLAC-standarden från rådet för finansiell stabilitet (FSB) (6) för globala systemviktiga institut i unionen. Om man utvidgar TLAC-kraven till andra kreditinstitut, t.ex. andra systemviktiga institut, skulle detta kunna medföra kalibreringsproblem eftersom dessa har väldigt olika profiler. Om man trots detta överväger att utvidga kraven, skulle ett alternativ vara att detta omfattar en delmängd av sådana andra systemviktiga institut som liknar globala systemviktiga institut vad gäller storlek, komplexitet, affärsmodell, sammankoppling och systembetydelse, eventuellt med en lägre minsta kalibreringsnivå. På så sätt skulle skillnaderna jämfört med globala systemviktiga institut kunna reflekteras mer i detalj.

2.   Ändringar av minimikraven avseende kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL)

| 2.1 | MREL består av två delar – ett belopp för förlustabsorbering och ett för rekapitalisering. De föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet (7) (BRRD) och förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen (8) (SRMR) medför möjligheten för resolutionsmyndigheten att justera rekapitaliseringsbeloppet avseende MREL för att på ett adekvat sätt beakta de risker som utgår från affärsmodell, finansieringsprofil och total riskprofil (9). Detta gör det möjligt för resolutionsmyndigheten att beakta att institutets tillgångar sannolikt minskar och riskprofilen förändras efter tillämpningen av resolutionsverktygen och att justera rekapitaliseringsbeloppet till en ny, krympt, balansräkning.
  Därutöver anser ECB att resolutionsmyndigheten efter samråd med den behöriga myndigheten bör kunna justera upp MREL-rekapitaliseringsbeloppet för att skapa en ”säkerhetsmarginal”. Denna mindre säkerhetsmarginal ska säkerställa att gruppen och enheterna som är resultatet av en resolution har tillräckliga resurser för att täcka oväntade förluster och oförutsedda kostnader som kan uppstå under tiden efter resolutionen t.ex. till följd av den slutliga värderingen eller i form av kostnader för att genomföra en omstruktureringsplan för verksamheten. Vilket belopp denna säkerhetsmarginal ska motsvara bör fastställas i varje enskilt fall, utifrån resolutionsplanen för kreditinstitutet i fråga. |
| --- | --- |

2.1

MREL består av två delar – ett belopp för förlustabsorbering och ett för rekapitalisering. De föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet (7) (BRRD) och förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen (8) (SRMR) medför möjligheten för resolutionsmyndigheten att justera rekapitaliseringsbeloppet avseende MREL för att på ett adekvat sätt beakta de risker som utgår från affärsmodell, finansieringsprofil och total riskprofil (9). Detta gör det möjligt för resolutionsmyndigheten att beakta att institutets tillgångar sannolikt minskar och riskprofilen förändras efter tillämpningen av resolutionsverktygen och att justera rekapitaliseringsbeloppet till en ny, krympt, balansräkning.

Därutöver anser ECB att resolutionsmyndigheten efter samråd med den behöriga myndigheten bör kunna justera upp MREL-rekapitaliseringsbeloppet för att skapa en ”säkerhetsmarginal”. Denna mindre säkerhetsmarginal ska säkerställa att gruppen och enheterna som är resultatet av en resolution har tillräckliga resurser för att täcka oväntade förluster och oförutsedda kostnader som kan uppstå under tiden efter resolutionen t.ex. till följd av den slutliga värderingen eller i form av kostnader för att genomföra en omstruktureringsplan för verksamheten. Vilket belopp denna säkerhetsmarginal ska motsvara bör fastställas i varje enskilt fall, utifrån resolutionsplanen för kreditinstitutet i fråga.

| 2.2 | Enligt de föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet respektive förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen får resolutionsmyndigheten anvisa en enhet om att uppnå en nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder som överstiger MREL för att täcka enhetens potentiella ytterligare förluster och för att säkerställa ett tillräckligt marknadsförtroende för enheten efter resolution (10). ECB rekommenderar att MREL-anvisningarna elimineras eftersom de ökar ramverkets komplexitet utan att medföra tydliga fördelar. För det första kan MREL-anvisningar öka den samlade MREL-kalibreringen, eftersom markanden kan tolka anvisningarna som ett krav som alltid ska iakttas. Resolutionsmyndighetens möjlighet att konvertera MREL-anvisningar som regelbundet åsidosätts till faktiska MREL-krav (11) kan förstärka marknadens uppfattning om att MREL-anvisningar i grunden bidrar till ett ökat MREL-krav. För det andra behövs MREL-anvisningar inte för att säkerställa efterlevnad av MREL-krav eftersom det kombinerade buffertkravet redan går utöver MREL-kravet i kommissionens förslag. För det tredje kan MREL-anvisningar inte rättfärdigas med motivet att man vill undvika automatiska regler om högsta utdelningsbara belopp eftersom ett åsidosättande av det kombinerade buffertkravet som går utöver MREL-kraven ändå inte bör leda till omedelbara automatiska utdelningsrestriktioner (12). För det fjärde tycks MREL-anvisningar inte vara nödvändiga för att öka resolutionsmyndighetens flexibilitet eftersom MREL-krav vid behov kan justeras, t.ex. genom att beakta de föreslagna säkerhetsmarginalen. |
| --- | --- |

2.2

Enligt de föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet respektive förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen får resolutionsmyndigheten anvisa en enhet om att uppnå en nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder som överstiger MREL för att täcka enhetens potentiella ytterligare förluster och för att säkerställa ett tillräckligt marknadsförtroende för enheten efter resolution (10). ECB rekommenderar att MREL-anvisningarna elimineras eftersom de ökar ramverkets komplexitet utan att medföra tydliga fördelar. För det första kan MREL-anvisningar öka den samlade MREL-kalibreringen, eftersom markanden kan tolka anvisningarna som ett krav som alltid ska iakttas. Resolutionsmyndighetens möjlighet att konvertera MREL-anvisningar som regelbundet åsidosätts till faktiska MREL-krav (11) kan förstärka marknadens uppfattning om att MREL-anvisningar i grunden bidrar till ett ökat MREL-krav. För det andra behövs MREL-anvisningar inte för att säkerställa efterlevnad av MREL-krav eftersom det kombinerade buffertkravet redan går utöver MREL-kravet i kommissionens förslag. För det tredje kan MREL-anvisningar inte rättfärdigas med motivet att man vill undvika automatiska regler om högsta utdelningsbara belopp eftersom ett åsidosättande av det kombinerade buffertkravet som går utöver MREL-kraven ändå inte bör leda till omedelbara automatiska utdelningsrestriktioner (12). För det fjärde tycks MREL-anvisningar inte vara nödvändiga för att öka resolutionsmyndighetens flexibilitet eftersom MREL-krav vid behov kan justeras, t.ex. genom att beakta de föreslagna säkerhetsmarginalen.

| 2.3 | Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet (13) (CRD) (14) uppfyller kreditinstitut inte det kombinerade buffertkravet om de inte har tillräckliga egna medel och kvalificerade skulder för att samtidigt uppfylla det kombinerade buffertkravet, kapitalkraven samt MREL. Eftersom det kombinerade buffertkravet går utöver både MREL-kravet (15) (första scenariot) och kapitalkraven (16) (andra scenariot) måste behörigheten att besluta om åtgärder för att rätta till åsidosättandet av buffertarna skräddarsys för varje enskilt fall. Resolutionsmyndigheten har goda möjligheter att besluta om en MREL-återställningsplan i det första scenariot, men den behöriga myndigheten bör agera i linje med kapitalkravsdirektivet i det andra scenariot. |
| --- | --- |

2.3

Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet (13) (CRD) (14) uppfyller kreditinstitut inte det kombinerade buffertkravet om de inte har tillräckliga egna medel och kvalificerade skulder för att samtidigt uppfylla det kombinerade buffertkravet, kapitalkraven samt MREL. Eftersom det kombinerade buffertkravet går utöver både MREL-kravet (15) (första scenariot) och kapitalkraven (16) (andra scenariot) måste behörigheten att besluta om åtgärder för att rätta till åsidosättandet av buffertarna skräddarsys för varje enskilt fall. Resolutionsmyndigheten har goda möjligheter att besluta om en MREL-återställningsplan i det första scenariot, men den behöriga myndigheten bör agera i linje med kapitalkravsdirektivet i det andra scenariot.

| 2.4 | Förfarandet för att hantera eller avlägsna resolutionshinder efter det att buffertar som går utöver MREL har åsidosatts (17) bör ändras så att det även omfattar ett samråd med den behöriga myndigheten, något som redan gäller i andra jämförbara situationer. Resolutionsmyndigheterna bör även ges mer flexibilitet avseende tidsfrister så att kreditinstitutet vid behov kan ges tillräckligt med tid för att ta fram den bäst lämpade strategin för att hantera ett åsidosättande av buffertar. Därutöver välkomnar ECB kommissionens förslag som tillåter att resolutionsmyndigheten begär att ett institut förändrar löptidsprofilen på MREL-instrument som en del av åtgärderna för att avlägsna resolutionshinder (18). |
| --- | --- |

2.4

Förfarandet för att hantera eller avlägsna resolutionshinder efter det att buffertar som går utöver MREL har åsidosatts (17) bör ändras så att det även omfattar ett samråd med den behöriga myndigheten, något som redan gäller i andra jämförbara situationer. Resolutionsmyndigheterna bör även ges mer flexibilitet avseende tidsfrister så att kreditinstitutet vid behov kan ges tillräckligt med tid för att ta fram den bäst lämpade strategin för att hantera ett åsidosättande av buffertar. Därutöver välkomnar ECB kommissionens förslag som tillåter att resolutionsmyndigheten begär att ett institut förändrar löptidsprofilen på MREL-instrument som en del av åtgärderna för att avlägsna resolutionshinder (18).

| 2.5 | ECB rekommenderar att de föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet och förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen förtydligar att resolutionsmyndigheterna ska granska nivån på befintliga instrument som kvalificerar för MREL samt själva MREL-kvoten, med beaktande av alla avdrag. På samma sätt bör det förtydligas att resolutionsmyndigheterna också ska granska efterlevnaden av MREL och informera de behöriga myndigheterna om eventuella åsidosättanden och andra relevanta händelser som kan påverka kreditinstitutets möjligheter att uppfylla MREL eller MREL-anvisningarna. |
| --- | --- |

2.5

ECB rekommenderar att de föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet och förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen förtydligar att resolutionsmyndigheterna ska granska nivån på befintliga instrument som kvalificerar för MREL samt själva MREL-kvoten, med beaktande av alla avdrag. På samma sätt bör det förtydligas att resolutionsmyndigheterna också ska granska efterlevnaden av MREL och informera de behöriga myndigheterna om eventuella åsidosättanden och andra relevanta händelser som kan påverka kreditinstitutets möjligheter att uppfylla MREL eller MREL-anvisningarna.

| 2.6 | Om MREL åsidosätts samtidigt som kapitalkraven åsidosätts bör den behöriga myndigheten först vidta lämpliga åtgärder mot de åsidosatta kapitalkraven, dvs. tillsynsåtgärder eller åtgärder för tidigt ingripande i samråd med resolutionsmyndigheten. Detta samråd bör vara kort för att snabbt kunna åtgärda de åsidosatta kapitalkraven. När resolutionsmyndigheten vidtar åtgärder mot åsidosatta MREL måste den beakta de åtgärder som den behöriga myndigheten vidtagit. |
| --- | --- |

2.6

Om MREL åsidosätts samtidigt som kapitalkraven åsidosätts bör den behöriga myndigheten först vidta lämpliga åtgärder mot de åsidosatta kapitalkraven, dvs. tillsynsåtgärder eller åtgärder för tidigt ingripande i samråd med resolutionsmyndigheten. Detta samråd bör vara kort för att snabbt kunna åtgärda de åsidosatta kapitalkraven. När resolutionsmyndigheten vidtar åtgärder mot åsidosatta MREL måste den beakta de åtgärder som den behöriga myndigheten vidtagit.

| 2.7 | Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen (19) (CRR) kräver en förtida inlösen av kvalificerade skulder ett förhandstillstånd för att undvika att nedskrivningsbara skulder urholkas. Resolutionsmyndigheten bör ansvara för denna tillståndsgivning eftersom den även ansvarar för att fastställa MREL och för att specificera belopp och kvalitet på de instrument som behövs för den föredragna resolutionsstrategin (20).
  Resolutionsmyndigheten bör vara skyldig att samråda med den behöriga myndigheten i fall där ett kreditinstitut konverterar MREL-kvalificerade skulder till sin kapitalbas för att säkerställa att det uppfyller kapitalkraven eftersom det kan vara nödvändigt att godkänna sådana åtgärder för att säkra institutets kapital för fortsatt drift. Slutligen bör ändringarna även förtydliga att kvalificerade skuldinstrument med en återstående löptid på under ett år också omfattas av detta krav om förhandstillstånd i fall då enheten eller resolutionsgruppen har åsidosatt sitt MREL. |
| --- | --- |

2.7

Enligt de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen (19) (CRR) kräver en förtida inlösen av kvalificerade skulder ett förhandstillstånd för att undvika att nedskrivningsbara skulder urholkas. Resolutionsmyndigheten bör ansvara för denna tillståndsgivning eftersom den även ansvarar för att fastställa MREL och för att specificera belopp och kvalitet på de instrument som behövs för den föredragna resolutionsstrategin (20).

Resolutionsmyndigheten bör vara skyldig att samråda med den behöriga myndigheten i fall där ett kreditinstitut konverterar MREL-kvalificerade skulder till sin kapitalbas för att säkerställa att det uppfyller kapitalkraven eftersom det kan vara nödvändigt att godkänna sådana åtgärder för att säkra institutets kapital för fortsatt drift. Slutligen bör ändringarna även förtydliga att kvalificerade skuldinstrument med en återstående löptid på under ett år också omfattas av detta krav om förhandstillstånd i fall då enheten eller resolutionsgruppen har åsidosatt sitt MREL.

| 2.8 | ECB ser fördelarna med de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet enligt vilka det högsta utdelningsbara beloppet inte automatiskt begränsas om det kombinerade buffertkravet åsidosatts uteslutande på grund av institutets oförmåga att ersätta skulder som inte längre uppfyller urvalskriterierna eller löptidskriterierna för MREL (21). Detta undantag bör utvidgas till att även omfatta sådana situationer där ett institut åsidosätter det kombinerade buffertkravet som går utöver MREL-kraven (22) eftersom dess kapitalbas reducerats utan att dess kombinerade buffertkrav som går utöver kapitalkraven åsidosätts. I ett sådant fall kan kreditinstitutet fortfarande ha en relativt hög nivå på kapitalbasen som, om den betraktas isolerat utan MREL, skulle vara tillräcklig för att uppfylla kapitalbaskravet och det kombinerade buffertkravet. |
| --- | --- |

2.8

ECB ser fördelarna med de föreslagna ändringarna av kapitalkravsdirektivet enligt vilka det högsta utdelningsbara beloppet inte automatiskt begränsas om det kombinerade buffertkravet åsidosatts uteslutande på grund av institutets oförmåga att ersätta skulder som inte längre uppfyller urvalskriterierna eller löptidskriterierna för MREL (21). Detta undantag bör utvidgas till att även omfatta sådana situationer där ett institut åsidosätter det kombinerade buffertkravet som går utöver MREL-kraven (22) eftersom dess kapitalbas reducerats utan att dess kombinerade buffertkrav som går utöver kapitalkraven åsidosätts. I ett sådant fall kan kreditinstitutet fortfarande ha en relativt hög nivå på kapitalbasen som, om den betraktas isolerat utan MREL, skulle vara tillräcklig för att uppfylla kapitalbaskravet och det kombinerade buffertkravet.

| 2.9 | ECB rekommenderar att det föreslagna undantaget för kreditinstitut som saknar MREL-instrument vad gäller tillämpningen av restriktioner för högsta utdelningsbara belopp inte ska vara begränsat till en sexmånadersperiod, eftersom detta kanske inte medför en tillräcklig fördröjning av den automatiska tillämpningen av restriktioner för högsta utdelningsbara belopp och således skulle kunna förvärra stressen på finanseringsmarknaderna ytterligare när nya kapital- eller skuldinstrument behöver emitteras (23). Undantaget bör i stället gälla under en tolvmånadersperiod, så att institutet får mer tid att emittera MREL-kvalificerade instrument. Detta är av särskild betydelse eftersom MREL-instrumenten normalt har kortare löptider än kapitalbasinstrument och därmed också utgör större refinansieringsrisker, som skulle kunna sammanfalla med framtida stress på finansieringsmarknaderna. |
| --- | --- |

2.9

ECB rekommenderar att det föreslagna undantaget för kreditinstitut som saknar MREL-instrument vad gäller tillämpningen av restriktioner för högsta utdelningsbara belopp inte ska vara begränsat till en sexmånadersperiod, eftersom detta kanske inte medför en tillräcklig fördröjning av den automatiska tillämpningen av restriktioner för högsta utdelningsbara belopp och således skulle kunna förvärra stressen på finanseringsmarknaderna ytterligare när nya kapital- eller skuldinstrument behöver emitteras (23). Undantaget bör i stället gälla under en tolvmånadersperiod, så att institutet får mer tid att emittera MREL-kvalificerade instrument. Detta är av särskild betydelse eftersom MREL-instrumenten normalt har kortare löptider än kapitalbasinstrument och därmed också utgör större refinansieringsrisker, som skulle kunna sammanfalla med framtida stress på finansieringsmarknaderna.

| 2.10 | Ur finansiell stabilitetssynpunkt är det inte önskvärt att kreditinstitut korsvist innehar MREL-skulder. För att förhindra att samma post räknas flera gånger och begränsa spridningseffekter bör avdragsregler gälla för samtliga innehav av externa MREL-skulder, dvs. som getts ut till enheter utanför resolutionsgruppen, oavsett kreditinstitut, dvs. inte begränsas till globala systemviktiga institut. Samma metod som föreslås för globala systemviktiga institut bör tillämpas för alla kreditinstitut, dvs. avdrag görs från godtagbara MREL-skulder och från kapitalbasen utifrån ett motsvarande avdragssystem. Rent allmänt bör andra apsekter på avdragsreglerna stämma överens med vad som avtalats internationellt för TLAC, dvs. FSB TLAC Term Sheet och ramverket Basel III (24), inklusive för bankgrupper med mer än en resolutionsenhet och resolutionsgrupp. |
| --- | --- |

2.10

Ur finansiell stabilitetssynpunkt är det inte önskvärt att kreditinstitut korsvist innehar MREL-skulder. För att förhindra att samma post räknas flera gånger och begränsa spridningseffekter bör avdragsregler gälla för samtliga innehav av externa MREL-skulder, dvs. som getts ut till enheter utanför resolutionsgruppen, oavsett kreditinstitut, dvs. inte begränsas till globala systemviktiga institut. Samma metod som föreslås för globala systemviktiga institut bör tillämpas för alla kreditinstitut, dvs. avdrag görs från godtagbara MREL-skulder och från kapitalbasen utifrån ett motsvarande avdragssystem. Rent allmänt bör andra apsekter på avdragsreglerna stämma överens med vad som avtalats internationellt för TLAC, dvs. FSB TLAC Term Sheet och ramverket Basel III (24), inklusive för bankgrupper med mer än en resolutionsenhet och resolutionsgrupp.

| 2.11 | Ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv kan resolutionsmöjligheterna minska om nya ”oprioriterade” prioriterade skuldinstrument samt skuldinstrument avseende efterställda fordringar innehas av icke-professionella investerare. Därför bör man ha enkla, tydliga informationskrav samt andra mekanismer som ökar investerarnas kunskap om vilka risker dessa instrument medför. I detta sammanhang kan det vara till hjälp om man uppställer ett krav om att dessa instrument ska ha ett lägsta nominellt värde på 100 000 euro per enhet. Detta skulle öka tröskeln för en investering och på så sätt öka investerarens medvetenhet och minimera antalet icke-professionella investerare. Man bör eftersträva ett gemensamt regelverk på unionsnivå för dessa frågor så att man undviker att medlemsstaterna vidtar olika åtgärder, vilket skulle medföra en fragmentering av unionens marknad för sådana instrument (25). |
| --- | --- |

2.11

Ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv kan resolutionsmöjligheterna minska om nya ”oprioriterade” prioriterade skuldinstrument samt skuldinstrument avseende efterställda fordringar innehas av icke-professionella investerare. Därför bör man ha enkla, tydliga informationskrav samt andra mekanismer som ökar investerarnas kunskap om vilka risker dessa instrument medför. I detta sammanhang kan det vara till hjälp om man uppställer ett krav om att dessa instrument ska ha ett lägsta nominellt värde på 100 000 euro per enhet. Detta skulle öka tröskeln för en investering och på så sätt öka investerarens medvetenhet och minimera antalet icke-professionella investerare. Man bör eftersträva ett gemensamt regelverk på unionsnivå för dessa frågor så att man undviker att medlemsstaterna vidtar olika åtgärder, vilket skulle medföra en fragmentering av unionens marknad för sådana instrument (25).

| 2.12 | Man bör förtydliga hur koncerner som omfattas av resolution med flera ingångspunkter ska hanteras. Definitionen av ”resolutionsgrupp” bör exkludera dotterföretag i tredjeländer som själva är ingångspunkter eftersom dessa kommer att behandlas fristående från resten av koncernen vid resolution (26). Ändringarna bör även förtydliga att uppfyllandet av MREL på nivån resolutionsenhet måste uppnås på konsoliderad basis på nivån resolutionsgrupp (27). Därutöver bör de föreslagna reglerna om avdrag från kvalificerade skulder avseende grupper som ska upplösas genom metoden med flera ingångspunkter (28) fullt ut spegla TLAC-standarden vad gäller de justeringar som tillåts och komponenterna som ingår i formeln. |
| --- | --- |

2.12

Man bör förtydliga hur koncerner som omfattas av resolution med flera ingångspunkter ska hanteras. Definitionen av ”resolutionsgrupp” bör exkludera dotterföretag i tredjeländer som själva är ingångspunkter eftersom dessa kommer att behandlas fristående från resten av koncernen vid resolution (26). Ändringarna bör även förtydliga att uppfyllandet av MREL på nivån resolutionsenhet måste uppnås på konsoliderad basis på nivån resolutionsgrupp (27). Därutöver bör de föreslagna reglerna om avdrag från kvalificerade skulder avseende grupper som ska upplösas genom metoden med flera ingångspunkter (28) fullt ut spegla TLAC-standarden vad gäller de justeringar som tillåts och komponenterna som ingår i formeln.

3.   Övergångsbestämmelser för MREL

| 3.1 | En viktig faktor vid genomförandet av enhetsspecifika MREL är att fastställa en lämplig övergångsperiod. Det är möjligt att det uppstår stora MREL-underskott när nya harmoniserade nivåer införs, och för vissa kreditinstitut kan det vara en stor utmaning att i tid uppfylla dessa krav i det aktuella makroekonomiska klimatet. Därför föreslår ECB att en lämplig minsta övergångsperiod införs för alla kreditinstitut, en period som inte bör understiga den period som gäller för globala systemviktiga institut enligt TLAC-standarden. Resolutionsmyndigheten bör också i varje enskilt fall kunna besluta om en slutlig period för efterlevnad som är längre än denna harmoniserade minimiperiod. ECB rekommenderar att man förtydligar att varje förlängning, utöver den minimala övergångsperioden för ett visst institut, bör baseras på en bedömning av svårigheterna att uppfylla de MREL-krav som ett sådant institut kan stå inför pga. begränsad marknadstillgång eller marknadskapacitet, eller liknande begränsningar i det relevanta makroekonomiska klimatet. |
| --- | --- |

3.1

En viktig faktor vid genomförandet av enhetsspecifika MREL är att fastställa en lämplig övergångsperiod. Det är möjligt att det uppstår stora MREL-underskott när nya harmoniserade nivåer införs, och för vissa kreditinstitut kan det vara en stor utmaning att i tid uppfylla dessa krav i det aktuella makroekonomiska klimatet. Därför föreslår ECB att en lämplig minsta övergångsperiod införs för alla kreditinstitut, en period som inte bör understiga den period som gäller för globala systemviktiga institut enligt TLAC-standarden. Resolutionsmyndigheten bör också i varje enskilt fall kunna besluta om en slutlig period för efterlevnad som är längre än denna harmoniserade minimiperiod. ECB rekommenderar att man förtydligar att varje förlängning, utöver den minimala övergångsperioden för ett visst institut, bör baseras på en bedömning av svårigheterna att uppfylla de MREL-krav som ett sådant institut kan stå inför pga. begränsad marknadstillgång eller marknadskapacitet, eller liknande begränsningar i det relevanta makroekonomiska klimatet.

| 3.2 | ECB ser även fördelar med att införa ett nytt kriterium för att godta MREL-skuldinstrument vilket samordnar godtagbarhetskriterierna enligt MREL och TLAC-standarden (29) och inför ytterligare aspekter som förbättrar varaktigheten för godtagbara MREL-instrument (30). Dessa kommer att säkerställa MREL:s förlusttäckningskapacitet vid tidpunkten för resolution. De ytterligare aspekter som går utöver godtagbarhetskriterierna enligt TLAC-standarden kan leda till ytterligare underskott, t.ex. genom att skulder med villkor om påskyndad återbetalning inte godtas, något man bör beakta när man fastställer slutdatum för övergångsperioden innan MREL ska uppfyllas i varje enskilt fall. Alternativt kan de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen formuleras om så att det framgår att skulder som tidigare godtagits inom ramen för MREL, men inte uppfyller de nya kraven, även fortsättningsvis kan godtas. En sådan regel bör fasas ut inom en rimlig tid. |
| --- | --- |

3.2

ECB ser även fördelar med att införa ett nytt kriterium för att godta MREL-skuldinstrument vilket samordnar godtagbarhetskriterierna enligt MREL och TLAC-standarden (29) och inför ytterligare aspekter som förbättrar varaktigheten för godtagbara MREL-instrument (30). Dessa kommer att säkerställa MREL:s förlusttäckningskapacitet vid tidpunkten för resolution. De ytterligare aspekter som går utöver godtagbarhetskriterierna enligt TLAC-standarden kan leda till ytterligare underskott, t.ex. genom att skulder med villkor om påskyndad återbetalning inte godtas, något man bör beakta när man fastställer slutdatum för övergångsperioden innan MREL ska uppfyllas i varje enskilt fall. Alternativt kan de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen formuleras om så att det framgår att skulder som tidigare godtagits inom ramen för MREL, men inte uppfyller de nya kraven, även fortsättningsvis kan godtas. En sådan regel bör fasas ut inom en rimlig tid.

| 3.3 | Vad gäller kravet att skulder som hänför sig till skuldinstrument med inbäddade derivat ska undantas från kvalificerade skuldposter, bör man tydligt definiera vad ”inbäddade derivat” är. Detta skulle kunna uppnås genom att man tar fram tekniska tillsynsstandarder (31). |
| --- | --- |

3.3

Vad gäller kravet att skulder som hänför sig till skuldinstrument med inbäddade derivat ska undantas från kvalificerade skuldposter, bör man tydligt definiera vad ”inbäddade derivat” är. Detta skulle kunna uppnås genom att man tar fram tekniska tillsynsstandarder (31).

4.   Åtgärder för tidigt ingripande

| 4.1 | Tillsynsåtgärderna enligt kapitalkravsdirektivet (32), SSM-förordningen (33) (SSMR) samt reglerna för tidigt ingripande enligt krishanteringsdirektivet överlappar i många fall, både vad gäller innehåll och villkoren för deras tillämpning. Detta innebär stora utmaningar för det praktiska genomförandet av regelverket för tidigt ingripande, särskilt på grund av oklarheterna om förutsättningarna för tidigt ingripande. |
| --- | --- |

4.1

Tillsynsåtgärderna enligt kapitalkravsdirektivet (32), SSM-förordningen (33) (SSMR) samt reglerna för tidigt ingripande enligt krishanteringsdirektivet överlappar i många fall, både vad gäller innehåll och villkoren för deras tillämpning. Detta innebär stora utmaningar för det praktiska genomförandet av regelverket för tidigt ingripande, särskilt på grund av oklarheterna om förutsättningarna för tidigt ingripande.

| 4.2 | ECB:s befogenheter för tidigt ingripande ska dessutom utövas med stöd av ett individuellt nationellt införlivande av krishanteringsdirektivet (34). Detta medför osäkerhet kring vilka åtgärder som står till buds och villkoren för deras tillämpning i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

4.2

ECB:s befogenheter för tidigt ingripande ska dessutom utövas med stöd av ett individuellt nationellt införlivande av krishanteringsdirektivet (34). Detta medför osäkerhet kring vilka åtgärder som står till buds och villkoren för deras tillämpning i respektive medlemsstat.

| 4.3 | ECB rekommenderar därför att man från krishanteringsdirektivet tar bort sådana åtgärder för tidigt ingripande som redan existerar enligt kapitalkravsdirektivet och SSM-förordningen, och ändrar förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen (SRMR) så att man skapar en rättslig grund i en förordning för ECB:s befogenheter för tidigt ingripande för att på så sätt underlätta en konsekvent tillämpning. |
| --- | --- |

4.3

ECB rekommenderar därför att man från krishanteringsdirektivet tar bort sådana åtgärder för tidigt ingripande som redan existerar enligt kapitalkravsdirektivet och SSM-förordningen, och ändrar förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen (SRMR) så att man skapar en rättslig grund i en förordning för ECB:s befogenheter för tidigt ingripande för att på så sätt underlätta en konsekvent tillämpning.

5.   Moratorieverktyg före resolution

| 5.1 | De föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet medför nya behörigheter att skjuta upp en betalning eller en leveransskyldighet för både behöriga myndigheter och resolutionsmyndigheter. Även om ECB i princip välkomnar att sådana behörigheter harmoniseras på unionsnivå, förväntar sig ECB att dessa långtgående behörigheter endast utövas i extrema undantagsfall, om ens alls. På grund av dess exceptionella natur och dess konsekvenser för avtal, bör beslut om moratorieverktyget samordnas mellan alla berörda myndigheter. ECB föreslår att man inför ett förfarande där ansvaret för ett moratorium ges till antingen den behöriga myndigheten eller resolutionsmyndigheten, beroende på om moratoriet införs före eller efter den tidpunkt då man konastaterar att institutet ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera”. Ett sådant förfarande bör normalt undvika att flera moratorier följer på varandra. Endast i undantagsfall, och med beaktande av proportionalitetsprincipen, bör en resolutionsmyndighet kunna besluta om flera moratorier för att överbrygga tiden mellan ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” fram till dessa att resolutionsåtgärder inleds. |
| --- | --- |

5.1

De föreslagna ändringarna av krishanteringsdirektivet medför nya behörigheter att skjuta upp en betalning eller en leveransskyldighet för både behöriga myndigheter och resolutionsmyndigheter. Även om ECB i princip välkomnar att sådana behörigheter harmoniseras på unionsnivå, förväntar sig ECB att dessa långtgående behörigheter endast utövas i extrema undantagsfall, om ens alls. På grund av dess exceptionella natur och dess konsekvenser för avtal, bör beslut om moratorieverktyget samordnas mellan alla berörda myndigheter. ECB föreslår att man inför ett förfarande där ansvaret för ett moratorium ges till antingen den behöriga myndigheten eller resolutionsmyndigheten, beroende på om moratoriet införs före eller efter den tidpunkt då man konastaterar att institutet ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera”. Ett sådant förfarande bör normalt undvika att flera moratorier följer på varandra. Endast i undantagsfall, och med beaktande av proportionalitetsprincipen, bör en resolutionsmyndighet kunna besluta om flera moratorier för att överbrygga tiden mellan ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” fram till dessa att resolutionsåtgärder inleds.

| 5.2 | Rent allmänt bör moratorieverktyg före resolution vara separata och oberoende av åtgärder för tidigt ingripande. Huvudmålet för moratorium före resolution bör vara att förhindra en allvarlig försämring av ett kreditinstituts balansräkning. Vid behov kan ett moratorium före resolution särskilt ge den behöriga myndigheten tillräckligt med tid för att slutföra sin bedömning om huruvida ett kreditinstitut fallerar eller sannolikt kommer att fallera, och även beakta den tid som är nödvändig för att fatta ett sådant formellt beslut, vilket även kräver att resolutionsmyndigheten hörs. Dessutom ger ett moratorium resolutionsmyndigheten extra tid för att samtidigt förbereda sina resolutionsuppgifter. Den längsta tiden för ett moratorium bör vara sammanlagt fem arbetsdagar, en begränsning som också är nödvändig med tanke på de omfattande konsekvenser ett moratorium har för borgenärernas rättigheter. ECB vill varna för att långa perioder då insättarna inte kan förfoga över sina insättningar undergräver förtroendet för banksystemet och i förlängningen kan skapa risker för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

5.2

Rent allmänt bör moratorieverktyg före resolution vara separata och oberoende av åtgärder för tidigt ingripande. Huvudmålet för moratorium före resolution bör vara att förhindra en allvarlig försämring av ett kreditinstituts balansräkning. Vid behov kan ett moratorium före resolution särskilt ge den behöriga myndigheten tillräckligt med tid för att slutföra sin bedömning om huruvida ett kreditinstitut fallerar eller sannolikt kommer att fallera, och även beakta den tid som är nödvändig för att fatta ett sådant formellt beslut, vilket även kräver att resolutionsmyndigheten hörs. Dessutom ger ett moratorium resolutionsmyndigheten extra tid för att samtidigt förbereda sina resolutionsuppgifter. Den längsta tiden för ett moratorium bör vara sammanlagt fem arbetsdagar, en begränsning som också är nödvändig med tanke på de omfattande konsekvenser ett moratorium har för borgenärernas rättigheter. ECB vill varna för att långa perioder då insättarna inte kan förfoga över sina insättningar undergräver förtroendet för banksystemet och i förlängningen kan skapa risker för den finansiella stabiliteten.

| 5.3 | Ett effektivt moratorium före resolution bör ha största möjliga omfattning för att möjliggöra snabba reaktioner på likviditetsutflöden. Det allmänna undantaget för garanterade insättningar och krav inom ramen för ett system för ersättning till investerare bör ersättas av begränsade skönsmässiga undantag som beviljas av den behöriga myndigheten så att viss flexibilitet kan bibehållas. Enligt detta tillvägagångssätt skulle den behöriga myndigheten t.ex. kunna tillåta att insättarna gör dagliga uttag i begränsad omfattning i överensstämmelse med det skydd som insättningsgarantisystemet medger (35), medan man samtidigt beaktar eventuella likviditetsmässiga eller tekniska begränsningar. Vissa begränsningar för att skydda insättarnas rättigheter bör finnas på plats, t.ex. en tydlig kommunikation om när man åter kommer att få full tillgång till insättningarna. Slutligen bör man granska eventuella konsekvenser utifrån insättningsgarantisystemet, eftersom moratorieverktyg före resolution inte får önskad effekt om det skulle medföra att man inte får tillgång till insättningar enligt insättningsgarantisystemet. |
| --- | --- |

5.3

Ett effektivt moratorium före resolution bör ha största möjliga omfattning för att möjliggöra snabba reaktioner på likviditetsutflöden. Det allmänna undantaget för garanterade insättningar och krav inom ramen för ett system för ersättning till investerare bör ersättas av begränsade skönsmässiga undantag som beviljas av den behöriga myndigheten så att viss flexibilitet kan bibehållas. Enligt detta tillvägagångssätt skulle den behöriga myndigheten t.ex. kunna tillåta att insättarna gör dagliga uttag i begränsad omfattning i överensstämmelse med det skydd som insättningsgarantisystemet medger (35), medan man samtidigt beaktar eventuella likviditetsmässiga eller tekniska begränsningar. Vissa begränsningar för att skydda insättarnas rättigheter bör finnas på plats, t.ex. en tydlig kommunikation om när man åter kommer att få full tillgång till insättningarna. Slutligen bör man granska eventuella konsekvenser utifrån insättningsgarantisystemet, eftersom moratorieverktyg före resolution inte får önskad effekt om det skulle medföra att man inte får tillgång till insättningar enligt insättningsgarantisystemet.

| 5.4 | ECB rekommenderar att man utökar de nuvarande undantagen från moratoriet avseende finansmarknadsinfrastruktur, inkl. centrala motparter, till att även omfatta a) värdepapperscentraler i tredje land som godkänts av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt förordningen om värdepapperscentraler (36) och b) betalningssystem i tredje land förutsatt att det finns en samarbetsöverenskommelse om tillsyn som involverar minst en centralbank inom Europeiska centralbankssystemet. Ett moratorium som förbjuder en deltagare (ett kreditinstitut) att göra betalningar till en finansmarknadsinfrastruktur skulle de facto medföra att deltagaren inte längre kan uppfylla sina förpliktelser när dessa förfaller till betalning. För betalningsskyldigheter gentemot finansmarknadsinfrastrukturer skulle detta innebära att deltagaren befinner sig i fallissemang. Om denna typ av betalningar inte undantas skulle moratoriet kunna skapa och sprida systemrisk innan finansmarknadsinfrastrukturens skyddsmekanismer aktiveras (37). |
| --- | --- |

5.4

ECB rekommenderar att man utökar de nuvarande undantagen från moratoriet avseende finansmarknadsinfrastruktur, inkl. centrala motparter, till att även omfatta a) värdepapperscentraler i tredje land som godkänts av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt förordningen om värdepapperscentraler (36) och b) betalningssystem i tredje land förutsatt att det finns en samarbetsöverenskommelse om tillsyn som involverar minst en centralbank inom Europeiska centralbankssystemet. Ett moratorium som förbjuder en deltagare (ett kreditinstitut) att göra betalningar till en finansmarknadsinfrastruktur skulle de facto medföra att deltagaren inte längre kan uppfylla sina förpliktelser när dessa förfaller till betalning. För betalningsskyldigheter gentemot finansmarknadsinfrastrukturer skulle detta innebära att deltagaren befinner sig i fallissemang. Om denna typ av betalningar inte undantas skulle moratoriet kunna skapa och sprida systemrisk innan finansmarknadsinfrastrukturens skyddsmekanismer aktiveras (37).

| 5.5 | Den föreslagna harmoniseringen av moratoriebehörigheter före resolution bör inte heller påverka andra moratoriebehörigheter, t.ex. behörigheter avseende tillsyn eller rättsliga aspekter, som införs på nationell nivå för att säkerställa likabehandlingen av borgenärer när insolvensförfaranden påbörjas. Om ett kreditinstitut inte påbörjar resolution när ett moratorium har införts, t.ex. för att resolutionsmyndigheten konstaterar att en resolution inte är i det allmännas intresse, kan sådana nationella verktyg åter bli relevanta. En liknande situation kan uppstå om den fallerande enheten blir insolvent efter tillämpningen av resolutionsverktyg. |
| --- | --- |

5.5

Den föreslagna harmoniseringen av moratoriebehörigheter före resolution bör inte heller påverka andra moratoriebehörigheter, t.ex. behörigheter avseende tillsyn eller rättsliga aspekter, som införs på nationell nivå för att säkerställa likabehandlingen av borgenärer när insolvensförfaranden påbörjas. Om ett kreditinstitut inte påbörjar resolution när ett moratorium har införts, t.ex. för att resolutionsmyndigheten konstaterar att en resolution inte är i det allmännas intresse, kan sådana nationella verktyg åter bli relevanta. En liknande situation kan uppstå om den fallerande enheten blir insolvent efter tillämpningen av resolutionsverktyg.

| 5.6 | De undantag i krishanteringsdirektivet som är tillämpliga på centralbanker, inklusive avseende moratorieverktyget före resolution, bör utökas så att de även inkluderar Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). BIS uppdrag är att främja samarbetet mellan centralbanker, tillhandahålla ytterligare faciliteter för internationella finansiella operationer och att fungera som förvaltare eller agent för internationell finansiell betalningsutjämning. Det är därför lämpligt att banken behandlas på likartat sätt som en centralbank under krishanteringsdirektivet. |
| --- | --- |

5.6

De undantag i krishanteringsdirektivet som är tillämpliga på centralbanker, inklusive avseende moratorieverktyget före resolution, bör utökas så att de även inkluderar Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). BIS uppdrag är att främja samarbetet mellan centralbanker, tillhandahålla ytterligare faciliteter för internationella finansiella operationer och att fungera som förvaltare eller agent för internationell finansiell betalningsutjämning. Det är därför lämpligt att banken behandlas på likartat sätt som en centralbank under krishanteringsdirektivet.

| 5.7 | Ytterligare bedömningar bör också göras avseende godkännandet av moratorieverktyg enligt lagstiftningen i tredjeland, särskilt i de fall där någon mekanism för erkännande ännu ej inrättats. Man bör särskilt granska vilka konsekvenser moratorieverktyget kan få inom ramen för International Swaps and Derivatives Association 2015 Universal Resolution Stay Protocol, som endast tillåter en kortare period för uppskjuten verkställighet, med möjlighet för en opt-out avseende jurisdiktioner som i efterhand ändrar längden på den lagstadgade uppskjutna verkställigheten. |
| --- | --- |

5.7

Ytterligare bedömningar bör också göras avseende godkännandet av moratorieverktyg enligt lagstiftningen i tredjeland, särskilt i de fall där någon mekanism för erkännande ännu ej inrättats. Man bör särskilt granska vilka konsekvenser moratorieverktyget kan få inom ramen för International Swaps and Derivatives Association 2015 Universal Resolution Stay Protocol, som endast tillåter en kortare period för uppskjuten verkställighet, med möjlighet för en opt-out avseende jurisdiktioner som i efterhand ändrar längden på den lagstadgade uppskjutna verkställigheten.

| 5.8 | Slutligen bör man noga överväga de möjliga konsekvenser som tillsyns- och regleringskrav kan få mot bakgrund av den föreslagna längden på moratorieverktygen och det planerade uppskjutna upphörandet eller nettnings-/kvittningsrätt. |
| --- | --- |

5.8

Slutligen bör man noga överväga de möjliga konsekvenser som tillsyns- och regleringskrav kan få mot bakgrund av den föreslagna längden på moratorieverktygen och det planerade uppskjutna upphörandet eller nettnings-/kvittningsrätt.

6.   Bedömningen av ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” avseende mindre betydande kreditinstitut som direkt faller under den gemensamma resolutionsnämndens ansvarsområde

Även om detta inte behandlas i kommissionens föreslagna ändringar av förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen, bör resolutionsförfarandet som inrättas genom denna förordning snarast ses över. Särskilt den bristande samordningen mellan ECB:s och SRB:s institutspecifika ansvar i kombination med den aktuella ordalydelsen i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen medför ett osäkert rättsläge vad gäller vilken myndighet som ska bedöma huruvida ett mindre betydande kreditinstitut, som faller under den gemensamma resolutionsnämndens ansvarsområde, fallerar eller sannolikt kommer att fallera. En ordagrann tolkning av artikel 18 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen ger vid handen att ECB ska bedöma huruvida vissa mindre betydande kreditinstitut ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera”, men en sådan tolkning beaktar inte de begränsningar som framgår av unionens primärrätt. En systematisk tolkning av unionens rättsliga ram indikerar att bedömningen av ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” för både mindre betydande gränsöverskridande grupper och andra mindre betydande kreditinstitut som faller under den gemensamma resolutionsnämndens direkta ansvarsområde, bör ligga utanför ECB:s direkta behörighet och snarare vara en behörighet för de nationella behöriga myndigheterna i egenskap av behöriga tillsynsmyndigheter för mindre betydande kreditinstitut med SSM-förordningen som rättslig grund (38). ECB rekommenderar att de föreslagna ändringarna av förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen utvidgas så att de uttryckligen anger att respektive nationell behörig myndighet är ansvarig för att göra bedömningen ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” för mindre betydande kreditinstitut som omfattas av den gemensamma resolutionsnämnden (39).

I de fall där ECB:s anställda rekommenderar att de föreslagna ändringsförordningarna och ändringsdirektiven ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av förklaringar. Det tekniska arbetsdokumentet har inte antagits av ECB-rådet. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 november 2017.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  ECB har antagit ett separat yttrande om vissa av de föreslagna ändringarna av kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet, se Europeiska centralbankens yttrande CON/2017/46. Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

2

(3)  COM(2016) 854 final.

3

(4)  COM(2016) 851 final.

4

(5)  COM(2016) 852 final.

5

(6)  Se FSB:s Principles on Loss-absorbing and Recapitalisation Capacity of Globally Systemically Important Banks in Resolution, Total Loss-absorbing Capacity (TLAC) Term sheet,9 november 2015, nedan kallat FSB TLAC Term Sheet, finns på FSB:s webbplats www.fsb.org

6

Principles on Loss-absorbing and Recapitalisation Capacity of Globally Systemically Important Banks in Resolution, Total Loss-absorbing Capacity (TLAC) Term sheet,

FSB TLAC Term Sheet

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

8

(9)  Den föreslagna nya artikeln 45c.3 i krishanteringsdirektivet och den föreslagna nya artikeln 12d.3 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen.

9

(10)  Se den föreslagna nya artikeln 45e.1 i krishanteringsdirektivet och den föreslagna nya artikeln 12f.1 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen.

10

(11)  Se den föreslagna nya artikeln 45e.3 i krishanteringsdirektivet.

11

(12)  Se punkterna 2.9 och 2.10.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

13

(14)  Se den föreslagna nya artikeln 141a i kapitalkravsdirektivet.

14

(15)  Se den föreslagna nya artikeln 141a.1 d i kapitalkravsdirektivet.

15

(16)  Se den föreslagna nya artikeln 141a.1 a, 141a.1 b och 141a.1 c i kapitalkravsdirektivet.

16

(17)  Se den föreslagna nya artikeln 17.5 h 1 i krishanteringsdirektivet.

17

(18)  Se den föreslagna nya artikeln 17.5 j 1 i krishanteringsdirektivet.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

19

(20)  Detta är i linje med vad som sägs i punkt 2.6.

20

(21)  Se den föreslagna nya artikeln 141a.2 i kapitalkravsdirektivet.

21

(22)  Se den föreslagna nya artikeln 141a.1 d i kapitalkravsdirektivet.

22

(23)  Observera att ett kombinerat buffertkrav kan åsidosättas även vid höga nivåer av lagstadgat kapital, om ett kreditinstitut i själva verket uppfyller en betydande del av sitt MREL-krav genom kapitalbasen och inte genom andra MREL-kvalificerade skulder.

23

(24)  Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), www.bis.org

24

(25)  Se även punkt 3.5 i yttrande CON/2017/23.

25

(26)  Sådana förtydliganden om hur dotterföretag i tredjeländer ska behandlas kan få märkbar effekt på MREL för dessa typer av grupper.

26

(27)  Se den föreslagna nya artikeln 11.3 i kapitalkravsförordningen.

27

(28)  Se den föreslagna nya artikeln 72e.4 i kapitalkravsförordningen.

28

(29)  Den största återstående skillnaden är att efterställning inte krävs för alla institut och att strukturerade produkter, i vissa fall, får räknas med i MREL-kravet.

29

(30)  Se den föreslagna nya artikeln 72b.2 i kapitalkravsförordningen: punkt h om incitament till inlösen, punkt j om köpoptioner som utgivaren ensam beslutar om huruvida dessa ska utnyttjas, punkt k om kravet att uppfylla artiklarna 77 och 78 i kapitalkravsförordningen, punkt l om inget uttryckligt omnämnande av förtida återbetalning, punkt m om ingen rätt att tidigarelägga framtida planerade betalningar samt punkt n om att storleken på betalningar inte är beroende på institutets kreditvärdighet.

30

(31)  Se även punkt 2.1.2 i yttrande CON/2017/6.

31

(32)  Se särskilt artikel 104 i kapitalkravsdirektivet.

32

(33)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63), särskilt artikel 16.

33

(34)  I linje med artikel 4.3 i förordning (EU) nr 1024/2013.

34

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149). Enligt artikel 8.4 i det direktivet framgår att insättare under en övergångsperiod bör ha tillgång till ett lämpligt belopp av sina garanterade insättningar för att täcka levnadsomkostnader inom fem arbetsdagar efter begäran.

35

(36)  Se artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012 (EUT L 257, 28.8.2014, s. 1).

36

(37)  Av denna anledning är man både på unionsnivå och internationell nivå (lagstiftning om slutlig avveckling och FSB:s Key Attributes) överens om att finansiella åtaganden som är kopplade till finansmarknadsinfrastruktur från ett moratorium bör undantas.

37

(38)  Se artikel 6.4.

38

(39)  Samma synpunkter gäller i tillämpliga delar för bestämmelserna i artikel 21 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen.

39

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 januari 2018

om förnyande av mandatperioden för ordföranden för överklagandenämnden vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

(2018/C 34/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (1), särskilt artikel 166.2, och

av följande skäl:

Den 21 november 2017 beslutade styrelsen för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet att föreslå rådet att mandatperioden för Théophilos MARGELLOS som ordförande för överklagandenämnden vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet ska förlängas med en period på fem år eller fram till pensionsåldern, om pensionsåldern uppnås under den nya mandatperioden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatperioden för Théophilos MARGELLOS som ordförande för överklagandenämnden vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet förnyas härmed för perioden 1 oktober 2018-30 september 2023 eller fram till pensionsåldern, om pensionsåldern uppnås under den nya mandatperioden.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 januari 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  EUT L 154, 16.6.2017, s. 1.

1

---

Europeiska kommissionen

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/25

---

Eurons växelkurs (1)

30 januari 2018

(2018/C 34/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2421 |
| JPY | japansk yen | 134,98 |
| DKK | dansk krona | 7,4415 |
| GBP | pund sterling | 0,87930 |
| SEK | svensk krona | 9,7825 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1589 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,5628 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,330 |
| HUF | ungersk forint | 310,38 |
| PLN | polsk zloty | 4,1449 |
| RON | rumänsk leu | 4,6513 |
| TRY | turkisk lira | 4,6833 |
| AUD | australisk dollar | 1,5345 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5304 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7117 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6937 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6280 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 329,25 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,7979 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8566 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4188 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 630,48 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8448 |
| PHP | filippinsk peso | 63,753 |
| RUB | rysk rubel | 69,5888 |
| THB | thailändsk baht | 39,014 |
| BRL | brasiliansk real | 3,9280 |
| MXN | mexikansk peso | 23,1289 |
| INR | indisk rupie | 79,0570 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2421

JPY

japansk yen

134,98

DKK

dansk krona

7,4415

GBP

pund sterling

0,87930

SEK

svensk krona

9,7825

CHF

schweizisk franc

1,1589

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,5628

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,330

HUF

ungersk forint

310,38

PLN

polsk zloty

4,1449

RON

rumänsk leu

4,6513

TRY

turkisk lira

4,6833

AUD

australisk dollar

1,5345

CAD

kanadensisk dollar

1,5304

HKD

Hongkongdollar

9,7117

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6937

SGD

singaporiansk dollar

1,6280

KRW

sydkoreansk won

1 329,25

ZAR

sydafrikansk rand

14,7979

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8566

HRK

kroatisk kuna

7,4188

IDR

indonesisk rupiah

16 630,48

MYR

malaysisk ringgit

4,8448

PHP

filippinsk peso

63,753

RUB

rysk rubel

69,5888

THB

thailändsk baht

39,014

BRL

brasiliansk real

3,9280

MXN

mexikansk peso

23,1289

INR

indisk rupie

79,0570

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/26

---

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

(2018/C 34/09)

Genom ett tillkännagivande i
  Europeiska unionens officiella tidning C 180 av den 8 juni 2017 ska den förklarande anmärkningen till KN-nummer ”2309 Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur” ersättas med följande text: Denna text var inte helt korrekt och ska därför ersättas. Den bör inte användas.

I enlighet med artikel 9.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (1) ändras härmed de förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (2) på följande sätt:

På sidan 106 ska den förklarande anmärkningen till KN-nummer ”2309 Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur”, i dess ändrade betydelse
   (3), ersättas med följande text:

| ”2309 | Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur

  Se anmärkning 1 till detta kapitel.
  Beträffande mjölkprodukter hänvisas till kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel.
  Halterna av mjölkprodukter, stärkelse, glukos, glukossirap, maltodextrin och maltodextrinsirap, oavsett ursprung, beräknas på den föreliggande produkten.
  Följande gäller för stärkelse:






  — | Om det inte tydligt framgår att stärkelse förekommer får en kvalitativ mikroskopisk metod eller ett kvalitativt färgningsprov med jodlösning användas för att kontrollera förekomsten av stärkelse. |
| --- | --- | --- |

”2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur

Se anmärkning 1 till detta kapitel.

Beträffande mjölkprodukter hänvisas till kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel.

Halterna av mjölkprodukter, stärkelse, glukos, glukossirap, maltodextrin och maltodextrinsirap, oavsett ursprung, beräknas på den föreliggande produkten.

Följande gäller för stärkelse:

—

Om det inte tydligt framgår att stärkelse förekommer får en kvalitativ mikroskopisk metod eller ett kvalitativt färgningsprov med jodlösning användas för att kontrollera förekomsten av stärkelse.

| — | För fastställande av stärkelsehalten används den polarimetriska metoden (även kallad Ewers modifierade metod), som beskrivs i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).
  Om den polarimetriska metoden inte är tillämplig, till exempel på grund av betydande mängder av de material som förtecknas nedan, ska den enzymatiska analysmetoden som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 121/2008 (EUT L 37, 12.2.2008, s. 3) användas för fastställande av stärkelsehalten.
  Följande specifika material är kända för att ge upphov till störningar vid tillämpning av den polarimetriska metoden:






  a) | (socker)betsprodukter som (socker)betmassa, melass av (socker)betor, melasserad (socker)betmassa, (socker)betvinass, (bet)socker, |
| --- | --- | --- |

—

För fastställande av stärkelsehalten används den polarimetriska metoden (även kallad Ewers modifierade metod), som beskrivs i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

Om den polarimetriska metoden inte är tillämplig, till exempel på grund av betydande mängder av de material som förtecknas nedan, ska den enzymatiska analysmetoden som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 121/2008 (EUT L 37, 12.2.2008, s. 3) användas för fastställande av stärkelsehalten.

Följande specifika material är kända för att ge upphov till störningar vid tillämpning av den polarimetriska metoden:

a)

(socker)betsprodukter som (socker)betmassa, melass av (socker)betor, melasserad (socker)betmassa, (socker)betvinass, (bet)socker,

| b) | fruktkött av citrus, |
| --- | --- |

b)

fruktkött av citrus,

| c) | linfrön, linfröexpeller, extraherade linfrön, |
| --- | --- |

c)

linfrön, linfröexpeller, extraherade linfrön,

| d) | rapsfrön, rapsfröexpeller, extraherade rapsfrön, rapsskal, |
| --- | --- |

d)

rapsfrön, rapsfröexpeller, extraherade rapsfrön, rapsskal,

| e) | solrosfrön, extraherade solrosfrön, delvis skalade extraherade solrosfrön, |
| --- | --- |

e)

solrosfrön, extraherade solrosfrön, delvis skalade extraherade solrosfrön,

| f) | kopraexpeller, extraherad kopra, |
| --- | --- |

f)

kopraexpeller, extraherad kopra,

| g) | fruktkött av potatis, |
| --- | --- |

g)

fruktkött av potatis,

| h) | vattenfri jäst, |
| --- | --- |

h)

vattenfri jäst,

| i) | inulinrika produkter (t.ex. flingor och mjöl av jordärtskockor), |
| --- | --- |

i)

inulinrika produkter (t.ex. flingor och mjöl av jordärtskockor),

| j) | fettgrevar, |
| --- | --- |

j)

fettgrevar,

| k) | sojaprodukter. |
| --- | --- |

k)

sojaprodukter.

| — | Produkter med en halt på mindre än 0,5 % viktprocent stärkelse bör inte betraktas som innehållande stärkelse. |
| --- | --- |

—

Produkter med en halt på mindre än 0,5 % viktprocent stärkelse bör inte betraktas som innehållande stärkelse.

Beträffande glukos får högupplösande vätskekromatografi (HPLC) användas för bestämning av glukos (kommissionens förordning (EG) nr 904/2008 (EUT L 249, 18.9.2008, s. 9)).”

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUT C 76, 4.3.2015, s. 1.

2

(3)  EUT C 180, 8.6.2017, s. 35.

3

---

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/27

---

Beslut av myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

av den 31 augusti 2017

om registrering av register Europeiska kristna politiska rörelsen

(Endast den engelska texten är giltig)

(2018/C 34/10)

MYNDIGHETEN FÖR EUROPEISKA POLITISKA PARTIER OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER FATTAR DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (1), särskilt artikel 9,

med beaktande av ansökan från Europeiska kristna politiska rörelsen, och

av följande skäl:

| (1) | Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) mottog den 11 juli 2017 en ansökan från Europeiska kristna politiska rörelsen (nedan kallad sökanden) om registrering som europeiskt politiskt parti i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |
| --- | --- |

(1)

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) mottog den 11 juli 2017 en ansökan från Europeiska kristna politiska rörelsen (nedan kallad sökanden) om registrering som europeiskt politiskt parti i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

| (2) | I enlighet med artikel 9.2 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 bad myndigheten den 8 augusti 2017 sökanden att inkomma med ytterligare information för att komplettera ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.2 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 bad myndigheten den 8 augusti 2017 sökanden att inkomma med ytterligare information för att komplettera ansökan.

| (3) | Sökanden lämnade in reviderade versioner av delar av ansökan den 15 augusti 2017, 22 augusti 2017, 24 augusti 2017 och 29 augusti 2017. |
| --- | --- |

(3)

Sökanden lämnade in reviderade versioner av delar av ansökan den 15 augusti 2017, 22 augusti 2017, 24 augusti 2017 och 29 augusti 2017.

| (4) | Sökanden har lämnat in handlingar som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artikel 3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, och i synnerhet att sökanden företräds i minst en fjärdedel av medlemsstaterna av åtminstone följande ledamöter av Europaparlamentet, nationella parlament, regionala parlament eller regionala församlingar: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Kroatien), Franck Margain (Parti chrétien-démocrate, Frankrike), Ivars Brīvers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Lettland), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Nederländerna), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Polen) och Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Rumänien), som är medlemmar av sökandens medlemspartier, samt Branislav Škripek (Slovakien), som är medlem av sökanden direkt. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden har lämnat in handlingar som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artikel 3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, och i synnerhet att sökanden företräds i minst en fjärdedel av medlemsstaterna av åtminstone följande ledamöter av Europaparlamentet, nationella parlament, regionala parlament eller regionala församlingar: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Kroatien), Franck Margain (Parti chrétien-démocrate, Frankrike), Ivars Brīvers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Lettland), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Nederländerna), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Polen) och Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Rumänien), som är medlemmar av sökandens medlemspartier, samt Branislav Škripek (Slovakien), som är medlem av sökanden direkt.

| (5) | Sökanden har lämnat in förklaringen i det formulär som anges i bilagan till förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 samt sökandens stadgar, som innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden har lämnat in förklaringen i det formulär som anges i bilagan till förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 samt sökandens stadgar, som innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i den förordningen.

| (6) | Sökanden har lämnat in kompletterande handlingar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2). |
| --- | --- |

(6)

Sökanden har lämnat in kompletterande handlingar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2).

| (7) | Myndigheten har prövat ansökan och de styrkande handlingarna i enlighet med artikel 9 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 och anser att sökanden uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 i förordningen och att stadgarna innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten har prövat ansökan och de styrkande handlingarna i enlighet med artikel 9 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 och anser att sökanden uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 i förordningen och att stadgarna innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska kristna politiska rörelsen registreras härmed som europeiskt politiskt parti.

Det ska få ställning som europeisk juridisk person från och med den dag då detta beslut offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till

| Europeiska kristna politiska rörelsen |
| --- |
| Bergstraat 33 |
| 3811 NG Amersfoort |
| Nederländerna |

Europeiska kristna politiska rörelsen

Bergstraat 33

3811 NG Amersfoort

Nederländerna

Utfärdat i Bryssel den 31 augusti 2017.

För myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

M. ADAM

Direktör

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 av den 2 oktober 2015 om innehåll och funktionssätt för registret över europeiska politiska partier och stiftelser (EUT L 333, 19.12.2015, s. 50).

2

---

BILAGA

Article 1

Name and logo

1.   The name of the association is European Christian Political Movement (EPCM).

2.   The logo exists out of the letters E, C, P, M, in blue and green.

Article 2

Registered office

The registered office of the Association is located at The Hague, The Netherlands (Chamber of Commerce, Koninginnegracht 13, 2514 AA Den Haag). The ECPM head office is at the Bergstraat 33, 3811 NG, Amersfoort, The Netherlands.

Article 3

Objects

1.   The objects of the association are to reinforce Christian politics on a European, national, regional and local level, as expressed in the basic programme of the association.

2.   The association may pursue its objects with all legal means, including in particular by:

| a. | promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects; |
| --- | --- |

a.

promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects;

| b. | promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects; |
| --- | --- |

b.

promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects;

| c. | organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers; |
| --- | --- |

c.

organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers;

| d. | promoting the further shaping of Christian politics in Europe; |
| --- | --- |

d.

promoting the further shaping of Christian politics in Europe;

| e. | promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association; |
| --- | --- |

e.

promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association;

| f. | participating in European elections. |
| --- | --- |

f.

participating in European elections.

3.   The organisation does not pursue profit goals.

Article 4

Members

Members may be:

| a. | Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3; |
| --- | --- |

a.

Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3;

| b. | politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe. |
| --- | --- |

b.

politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe.

| c. | The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands. |
| --- | --- |

c.

The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands.

Article 5

Associated Bodies

1.   Associated bodies are organizations or individual members of the European Parliament that (can) support the association’s work, either financially or by contributing expertise or otherwise.

2.   Associated bodies do not have any rights and obligations other than those conferred and imposed on them by or pursuant to this charter.

Article 6

Admission

1.   The board shall decide on the admission of members and associated bodies.

2.   In the event of non-admission as a member, the general assembly may still decide to admit the relevant party or individual.

Article 7

Termination of membership

1.   The membership shall end:

| a. | by the member’s notice of termination; |
| --- | --- |

a.

by the member’s notice of termination;

| b. | by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership; |
| --- | --- |

b.

by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership;

| c. | by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association. |
| --- | --- |

c.

by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association.

2.   Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

3.   Notice of termination of the membership by the member may be given only with effect from the end of the association year and with due observance of a four-week notice period. The membership may, however, be terminated with immediate effect if the association or the member cannot reasonably be required to continue the membership.

4.   Notice of termination contrary to the provisions of the foregoing paragraph shall result in termination as per the earliest possible time following the effective date of termination stated in the notice.

5.   A member shall not be authorized by means of notice of termination of its membership to exclude vis-à-vis itself a resolution imposing more stringent financial obligations on the members.

6.   Disqualification from the membership shall be effectuated by then board.

7.   The person involved may lodge an appeal against a resolution of the association to terminate the membership based on the argument that the association cannot reasonably be required to continue the membership, and against a resolution to disqualify a member from membership within one month of receipt of the notice of the resolution at the general assembly. The person involved shall be notified of the resolution in writing, stating the reasons, as soon as possible. During the appeal period and pending the appeal, the member will be suspended.

8.   In the event of termination of the membership in the course of any association year, the annual contribution shall, nevertheless, remain due in full.

Article 8

Termination of the rights and obligations of associated bodies

An associated body’s rights and obligations may at all times mutually be terminated by giving notice, provided that a financial contribution for the current association year promised shall remain due in full.

Article 9

Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

Article 10

Annual contributions

1.   The members shall pay an annual contribution to be determined by the general assembly.

2.   Under special circumstances the board may grant a full or partial exemption from the obligation to pay a contribution.

Article 11

Board

1.   The board shall consist of at least four private individuals who are either a:

| a. | member; |
| --- | --- |

a.

member;

| b. | member of a member-party or; |
| --- | --- |

b.

member of a member-party or;

| c. | member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly. |
| --- | --- |

c.

member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly.

2.   The number of board members shall be determined by the general assembly based on a motion of the board.

3.   Board members will be appointed by the general assembly.

4.   The standing orders may give further regulations on the appointment of board members.

Article 12

Termination of board membership - Periodic membership - Suspension

1.   Every board member shall retire ultimately four years after appointment. The retiring board member shall be eligible for reappointment once

2.   Every board member, even if appointed for a limited period of time, may at all times be dismissed or suspended by the general assembly. Any suspension not followed by a dismissal resolution within three months shall end by expiry of such term. The retiring board member shall be eligible for reappointment. A person appointed to fill a temporary vacancy shall take the place of his predecessor in the rotation schedule.

3.   Furthermore, a board membership shall end:

| a. | by termination of a member’s membership of the association; |
| --- | --- |

a.

by termination of a member’s membership of the association;

| b. | by resignation. |
| --- | --- |

b.

by resignation.

Article 13

Board offices - Board decision - Making process

1.   The chairman shall be appointed to office by the general assembly. The other offices shall be divided among the board members in mutual consultation, provided that the board may also assign the duties of the secretary and the treasurer to non-board members.

2.   Standing orders may set additional regulations in respect of the meetings and decision-making process of the board.

Article 14

Board duties - Representation

1.   Save as restricted in this charter, the board shall be responsible for the management of the association.

2.   In the event of vacancies on the board, the board shall retain its powers. It shall, however, convene a general assembly as soon as possible to discuss the filling of the vacancy or vacancies.

3.   The board shall be authorized to have committees to be appointed by the board perform certain parts of the board’s duties under the responsibility of the board.

4.   The board shall be authorized to enter into agreements to purchase, alienate or encumber property subject to public registration, to enter into agreements in which the association binds itself as a guarantor or as joint and several debtor, warrants performance by third parties, or binds itself as security for a third-party debt.

5.   The association shall be represented both in and out of court either by the board or by the chairman acting jointly together with another board member.

6.   With regard to daily management, the association is validly represented by the General Director.

Article 15

Financial management, annual report and reporting

1.   The General Director is responsible for the daily financial management, including expenditure and fundraising and is fully authorized with regard to bank matters and loans below €25.000. In consultation with the Board, the General Director appoints an independent administrator to conduct the administration. The administrator can transfer funds only with written approval of the General Director. The General Director will inform the Board of the financial developments and reports on all transfers over €1.000. The independent administrator prepares the accounts after which they are adopted by the General Director and verified by the Board. The Board will be fully transparent to its members and the European Parliament regarding donations and the financial accounts while maintaining the protection of personal data and privacy as long as this does not conflict with any ruling in this charter.

2.   The General Director will sign off spending which will be recorded by the administrator. All expenditure will be conducted in accordance with the rules and guidelines for expenditure concerning European political parties. Other staff members can only do expenditure within an established limit and with the sole purpose of arranging travel and stay and meeting rooms.

3.   The board remains the final administrative and financial representation of the association and shall keep records of the association’s financial position, so as to show its rights and obligations at all times.

4.   The board shall issue its annual report at a congress within six months of the end of the association year - save an extension of such term by the general assembly -, reporting on its management as conducted over the past financial year, under simultaneous submission of a balance sheet and a statement of income and expenditure. After expiry of the said term any member may demand in court that the board report in accordance with the foregoing sentence.

5.   The European Parliament appoints the auditor. The General Director and administrator will cooperate with the auditor to establish the annual accounts. These accounts will be submitted to the Board and General Assembly for approval.

6.   The association year shall run from the first day of January until the thirty-first day of December. (change of order, was article 15.1)

Article 16

The General Assembly

1.   The general assembly is the general meeting by law. All powers in the association not conferred on the board by law or in this charter shall vest in the General Assembly.

2.   Ultimately six months after the end of each association year, a congress – the annual meeting - shall be held to discuss, inter alia:

| a. | the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article; |
| --- | --- |

a.

the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article;

| b. | the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year; |
| --- | --- |

b.

the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year;

| c. | the filling of vacancies, if any; |
| --- | --- |

c.

the filling of vacancies, if any;

| d. | motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting. |
| --- | --- |

d.

motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting.

3.   Any other assemblies shall be held as often as the board deems appropriate.

4.   Furthermore, on the written request of at least such number of members as are entitled to cast one tenth of the votes, the board shall convene a congress within a maximum term of four weeks. If the request is not complied with within fourteen days, the requesting members may convene the meeting themselves by giving notice in accordance with article 20 or by placing an advertisement in a daily newspaper at least widely read in the place where the association has its registered office.

Article 17

Access and voting right

1.   In compliance with article 20, the general assembly shall be open to members of the association, board members, representatives of the associated bodies and invited guests. Suspended members and suspended board members shall not have access to the congress.

2.   Other than those referred to in paragraph 1 have admission to the general assembly, unless casu quo the general assembly decides to meet in camera.

3.   Every member of the association who is not suspended shall have the right to cast a vote.

4.   Every associated body has a right to cast a vote on subjects concerning: political content.

5.   In the general assembly each member party has three votes and every individual member has one vote. Every associate body has one vote. The number of votes by individual members and associates can only make up for forty-nine percent (49 %) of the total votes. If the votes of individual members exceed forty-nine percent (49 %) of the total votes then the chairman of the association (or his substitute) is allowed to determine an alternative division of the votes that ensures that the individual members will receive forty-nine percent (49 %) of the total votes.

6.   A memberparty may cast his vote only through a representative having power of attorney to the satisfaction of the chairman of the meeting.

Article 18

Chair - Minutes

1.   The general assembly shall be chaired by the chairman of the association or his deputy. In the absence of the chairman and his deputy, one of the other board members to be designated by the board shall act as chairman. If the chair is not filled according to this procedure either, the meeting shall appoint its own chairman.

2.   The secretary or another person designated for such purpose by the chairman shall keep minutes of the proceedings at each meeting, to be adopted and signed by the chairman and the person keeping the minutes.

Article 19

Congress decision - Making process

1.   The decision pronounced at the general assembly by the chairman to the effect that a resolution has been adopted shall be decisive. The same shall be true for the substance of a resolution adopted to the extent that a vote was taken on a motion not set forth in writing.

2.   If, however, immediately after the decision referred to in paragraph 1 is pronounced, the correctness thereof is challenged, a new vote shall be taken if the majority of the meeting or, if the original vote was not taken by roll-call or by ballot, a person entitled to vote so requires. Such new vote shall supersede the legal consequences of the original vote.

3.   To the extent not provided otherwise by law or in this charter, all resolutions of the general assembly shall be adopted by an absolute majority of the votes cast.

4.   Blank votes shall be deemed not to have been cast.

5.   If, in an election of persons, none of the candidates has obtained an absolute majority of the votes, a second vote or, in the event of a binding nomination, a second vote between the nominated candidates, shall be held. If in such second vote none of the candidates has obtained an absolute majority either, revotes shall be taken until either one person has obtained an absolute majority of the votes or a vote held between two persons ends in a tie. Such revotes (not including the second vote) shall at all times be held between the persons between whom the preceding vote had been held, with the exception of the person who had obtained the least votes during such preceding vote. If during the preceding vote the least votes had been obtained by more than one person, a drawing of lots shall decide who of such persons can no longer be voted for in the new vote. In the event that a vote between two persons ends in a tie, a drawing of lots shall decide who of such two persons is elected.

6.   In the event that a vote on a motion other than on an election of persons ends in a tie, the motion shall be deemed to have been rejected.

7.   All votes shall be taken orally, unless the chairman deems a vote by ballot appropriate or if any of the persons entitled to vote so requires prior to the vote. Written votes shall be taken by secret, unsigned ballot. Resolutions may be adopted by acclamation, unless any of the persons entitled to vote requires a vote by roll-call.

8.   A unanimous resolution of all members, even outside a meeting, shall have the same force as a resolution of the congress of the general assembly, provided adopted with the prior knowledge of the board.

9.   As long as all members are present or represented at a general assembly, valid resolutions may be adopted, provided unanimously, with respect to all items to be discussed - thus, including a motion to amend this charter or to dissolve the association - even if no notice convening a congress has been sent or has been sent in accordance with the requirements in that respect or any other requirements with respect to convening and holding meetings, or any related formalities, have not been observed.

10.   Decisions are only valid if at least one quarter of the members are present during the meeting.

Article 20

Convening the General Assembly

1.   The general assembly shall be convened by the board. The notice convening the general assembly shall be sent to the addresses of the members according to the membership register as referred to in article 4. The term for convening a congress shall be at least seven days.

2.   The notice convening the general assembly shall state the items to be discussed, without prejudice to the provisions of article 21. In the notice convening the general assembly, the board can indicate some items that shall exclusively be discussed by the members. Items mentioned in article 17.4 can never be indicated by the board as to be discussed exclusively.

Article 21

Amendment of the Charter

1.   This charter of the association may be amended only by a resolution of the general assembly, the notice convening such meeting stating that a motion to amend the charter shall be discussed at such meeting.

2.   Those who had convened the congress of the general assembly to discuss a motion to amend the charter shall deposit a copy of such motion in which the proposed amendment is quoted verbatim, at a suitable location, for inspection by the members, at least five days prior to the meeting until the end of the day of the meeting. Furthermore, a copy as referred to above shall be sent to all members.

3.   A resolution to amend the charter shall require at least two thirds of the votes cast in a meeting at which at least two thirds of the members are present or represented. If two thirds of the members are not present or represented, a second meeting shall be convened and held within four weeks thereafter, in which a resolution may be passed on the motion as discussed in the previous meeting, irrespective of the number of members present or represented, provided by a majority of at least two thirds of the votes cast.

4.   An amendment of the charter shall not take effect until after having been set forth in an instrument executed before a civil-law notary. Every board member shall be authorized to have the instrument executed, in accordance with the of the general assembly.

Article 22

Dissolution

1.   The association may be dissolved by a resolution of the general assembly. The provisions of paragraphs 1, 2 and 3 of the foregoing article shall apply mutatis mutandis.

2.   The appropriation of any credit balance after liquidation shall be determined by the general assembly in the resolution to dissolve the association.

Article 23

Standing orders

1.   The general assembly may adopt standing orders.

2.   The standing orders may not be contrary to the law, even where nonmandatory, or with this charter.

Article 24

Affiliated foundation

Sallux is the foundation affiliated to ECPM and will function as its sole European political foundation in accordance with the Regulation (EC) No 1141/2014 of the European Parliament and of the Council on the regulations governing political foundations and the rules regarding their funding.

Annex I

List of Members of the European Christian Political Movement on June 1, 2017

| Full name | English translation | Acronym | Type of membership | Member state |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown | Christian Democratic Union of Armenia | HQDM | Full membership | Armenia |
| Hrvatski rast | Croatian Growth | HRAST | Full membership | Croatia |
| Eesti Kristlikud Demokraadid | Estionian Christian Democrats | EKD | Full membership | Estonia |
| Parti Chrétien-Démocrate | Christian Democratic Party | PCD | Full membership | France |
| Christian Democratic People’s party | | CDPP | Full membership | Georgia |
| Bündnis C – Christen für Deutschland | Alliance C – Christians for Germanny | Bundnis-C | Full membership | Germany |
| Kristigi Demokratiska Savieniba | Christian Democratic Union | KDS | Full membership | Latvia |
| Partidul Popular Crestin Democrat | Christian Democratic People's party | PPCD | Full membership | Moldova |
| ChristenUnie | Christian Union | CU | Full membership | The Netherlands |
| Staatkundig Gereformeerde Partij | Politically Reformed Party | SGP | Full membership | The Netherlands |
| Prawica Rzeczypospolitej | Right Wing of the Republic | PR | Full membership | Poland |
| Uniunea Bulgara din Banat | Bulgarian Union in Banat | UBB | Full membership | Romania |
| Evangelische Volkspartei | Evangelical People's Party | EVP | Full membership | Switzerland |
| Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz | Christian-Democratic Union | KDS | Full membership | Ukraine |
| Christian Peoples Alliance | | CPA | Full membership | United Kingdom |

Full name

English translation

Acronym

Type of membership

Member state

Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown

Christian Democratic Union of Armenia

HQDM

Full membership

Armenia

Hrvatski rast

Croatian Growth

HRAST

Full membership

Croatia

Eesti Kristlikud Demokraadid

Estionian Christian Democrats

EKD

Full membership

Estonia

Parti Chrétien-Démocrate

Christian Democratic Party

PCD

Full membership

France

Christian Democratic People’s party

CDPP

Full membership

Georgia

Bündnis C – Christen für Deutschland

Alliance C – Christians for Germanny

Bundnis-C

Full membership

Germany

Kristigi Demokratiska Savieniba

Christian Democratic Union

KDS

Full membership

Latvia

Partidul Popular Crestin Democrat

Christian Democratic People's party

PPCD

Full membership

Moldova

ChristenUnie

Christian Union

CU

Full membership

The Netherlands

Staatkundig Gereformeerde Partij

Politically Reformed Party

SGP

Full membership

The Netherlands

Prawica Rzeczypospolitej

Right Wing of the Republic

PR

Full membership

Poland

Uniunea Bulgara din Banat

Bulgarian Union in Banat

UBB

Full membership

Romania

Evangelische Volkspartei

Evangelical People's Party

EVP

Full membership

Switzerland

Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz

Christian-Democratic Union

KDS

Full membership

Ukraine

Christian Peoples Alliance

CPA

Full membership

United Kingdom

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/37

---

Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina

(2018/C 34/11)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en framställning (nedan kallad klagomål) enligt artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), i vilken det görs gällande att import av biodiesel med ursprung i Argentina subventioneras och därmed vållar unionsindustrin skada (2).

1.   Klagomål

Klagomålet ingavs den 18 december 2017 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel.

2.   Den undersökta produkten

Den produkt som omfattas av denna undersökning (nedan kallad den undersökta produkten) är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning.

3.   Påstående om subventionering

Den produkt som enligt klagomålet subventioneras är den undersökta produkten med ursprung i Argentina (nedan även kallat det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030). Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis.

Klagomålet innehåller tillräcklig bevisning för att tillverkarna av den undersökta produkten från Argentina har erhållit ett antal subventioner från den argentinska staten.

Den påstådda subventionen består bl.a. av

| i) | offentligt tillhandahållande av varor eller tjänster mot för låg ersättning, t.ex. tillhandahållande av sojabönor, |
| --- | --- |

i)

offentligt tillhandahållande av varor eller tjänster mot för låg ersättning, t.ex. tillhandahållande av sojabönor,

| ii) | offentliga köp av varor mot för hög ersättning och/eller inkomst- eller prisstöd, t.ex. statligt ålagda köp av biodiesel (leveransavtal för biodiesel), |
| --- | --- |

ii)

offentliga köp av varor mot för hög ersättning och/eller inkomst- eller prisstöd, t.ex. statligt ålagda köp av biodiesel (leveransavtal för biodiesel),

| iii) | direkt överföring av medel, t.ex. tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor, bl.a. förmånliga lån från Argentinas centralbank (Banco de la Nación Argentina, BNA), och |
| --- | --- |

iii)

direkt överföring av medel, t.ex. tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor, bl.a. förmånliga lån från Argentinas centralbank (Banco de la Nación Argentina, BNA), och

| iv) | efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter, t.ex. snabbare avskrivning för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen, befrielse från och anstånd med den förväntade minimiinkomstskatten för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen samt flera regionala skattebefrielser. |
| --- | --- |

iv)

efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter, t.ex. snabbare avskrivning för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen, befrielse från och anstånd med den förväntade minimiinkomstskatten för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen samt flera regionala skattebefrielser.

Klaganden gör vidare gällande att de ovan nämnda åtgärderna utgör subventioner eftersom de innefattar ett finansiellt bidrag från den argentinska staten eller från andra regionala myndigheter (inklusive offentliga organ) och medför en förmån för de exporterande tillverkarna av den undersökta produkten. Åtgärderna påstås vara begränsade till vissa företag, branscher eller grupper av företag och är därmed selektiva och utjämningsbara. Med utgångspunkt i det ovanstående förefaller de påstådda subventionsbeloppen vara betydande för det berörda landet.

Med hänvisning till artikel 10.2 och 10.3 i grundförordningen har kommissionen utarbetat en promemoria om bevisningens tillräcklighet, med en analys av all bevisning som kommissionen förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inleder undersökningen. Promemorian ingår bland de handlingar som berörda parter kan begära att få ta del av.

Kommissionen förbehåller sig rätten att undersöka andra relevanta subventioner som kan komma att konstateras under loppet av undersökningen.

4.   Påstående om hot om skada och orsakssamband

Klaganden lägger fram bevisning för att importen av den undersökta produkten från det berörda landet har ökat totalt sett, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, och i en betydande takt, vilket talar för att en väsentligt ökad import är sannolik. Dessutom påstås det i klagomålet att importen till unionen sker till priser som, utöver andra negativa konsekvenser, redan inverkat negativt på unionsindustrins försäljningspriser, försäljningsvolymer, marknadsandel och lönsamhetsnivå.

Vidare lägger klaganden fram bevisning för att det finns tillräckligt med fritt tillgänglig kapacitet i Argentina som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik.

De påstådda subventionerna är dessutom av en sådan art att de sannolikt orsakar negativa följder för handeln.

Det görs vidare gällande att flödet av subventionerad import sannolikt kommer att öka avsevärt på grund av att de gällande antidumpningsåtgärderna mot importen av den undersökta produkten till EU nyligen har sänkts (3) och att Förenta staterna nyligen har infört utjämningsåtgärder mot den undersökta produkten. Detta tyder på att en omläggning av exporten till unionen är sannolik, vilket skulle leda till en betydande ökning av den subventionerade importen. Klaganden gör gällande att dessa förändringar av förhållandena klart kan förutses och är nära förestående. Den nära förestående ytterligare subventionerade importen skulle vålla väsentlig skada.

Klaganden hävdar också att det förväntade inflödet av illojal import är den viktigaste orsaken till den nära förestående risken för skada och att det inte finns några andra faktorer som förefaller kunna bryta orsakssambandet.

5.   Förfarande

Kommissionen har, efter att ha informerat medlemsstaterna, fastslagit att klagomålet har lämnats in av unionsindustrin eller för dess räkning och att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. Kommissionen inleder därför härmed en undersökning enligt artikel 10 i grundförordningen.

Syftet med undersökningen är att fastställa huruvida den undersökta produkten med ursprung i det berörda landet subventioneras och huruvida den subventionerade importen har vållat eller hotar att vålla unionsindustrin skada. Om så visar sig vara fallet kommer man att undersöka huruvida det ligger i unionens intresse att införa åtgärder.

Argentinas regering har inbjudits till samråd.

5.1   
  Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningen av subventionering och skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2017 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

5.2   
  Förfarande för fastställande av subventionering

Exporterande tillverkare (4) av den undersökta produkten från det berörda landet och myndigheterna i det berörda landet uppmanas att delta i kommissionens undersökning. Även andra parter från vilka kommissionen kommer att inhämta relevanta uppgifter för att fastställa förekomst och storlek av de utjämningsbara subventioner som den undersökta produkten omfattas av uppmanas att samarbeta med kommissionen i största möjliga utsträckning.

5.2.1   Undersökning av exporterande tillverkare

Förfarande för att välja ut vilka exporterande tillverkare som ska undersökas i det berörda landet

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i det berörda landet förefaller vara berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal exporterande tillverkare ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exporterande tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen. Dessa parter ska, om inget annat anges, kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilaga I till detta tillkännagivande.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i det berörda landet samt alla kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare.

Berörda parter som önskar lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet än de uppgifter som begärs ovan ska, om inget annat anges, göra det inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av exporterande tillverkare komma att baseras på den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer att underrätta alla kända exporterande tillverkare, myndigheterna i det berörda landet och intresseorganisationer för exporterande tillverkare om vilka företag som valts ut att ingå i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning av de exporterande tillverkarna kommer den att sända frågeformulär till de exporterande tillverkare som ingår i urvalet, till alla kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare och till myndigheterna i det berörda landet.

De exporterande tillverkare som ingår i urvalet och det berörda landets myndigheter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de underrättats om urvalet.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen ska de företag som samtyckt till att eventuellt ingå i urvalet men som inte har valts ut anses vara samarbetsvilliga (nedan kallade samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet). Utan att det påverkar tillämpningen av avsnitt b gäller att importen från samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet inte får åläggas en utjämningstull som överstiger de vägda genomsnittliga subventionsbelopp som fastställts för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet (5).

b)   Individuellt belopp som motsvarar den utjämningsbara subventionen för företag som inte ingår i urvalet

De samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet får enligt artikel 27.3 i grundförordningen begära att kommissionen fastställer individuella subventionsbelopp för dem. De exporterande tillverkare som vill ansöka om ett individuellt subventionsbelopp måste begära att få ett frågeformulär och, om inget annat anges, lämna in det korrekt ifyllt inom 37 dagar efter det att berörda parter underrättats om urvalet.

Exporterande tillverkare som begär ett individuell subventionsbelopp bör emellertid vara medvetna om att kommissionen ändå kan komma att besluta att inte fastställa någon sådant för dem, t.ex. om antalet exporterande tillverkare är så stort att en individuell undersökning skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutas i tid.

5.2.2   Undersökning av icke-närstående importörer
   (6)
   (7)

Icke-närstående importörer av den undersökta produkten från det berörda landet till unionen uppmanas att delta i denna undersökning.

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer förefaller vara berörda av förfarandet kan kommissionen besluta att göra ett urval och endast låta ett begränsat antal ingå i undersökningen så att den kan slutföras inom föreskriven tid (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna fastställa huruvida ett stickprovsförfarande är nödvändigt och, om så är fallet, för att bestämma urvalet, ombedes alla icke-närstående importörer, eller de företrädare som agerar på deras vägnar, att ge sig tillkänna till kommissionen. Dessa parter ska, om inget annat anges, kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilaga II till detta tillkännagivande.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för urvalet av icke-närstående importörer, får den även kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

Berörda parter som önskar lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet än de uppgifter som begärs ovan ska, om inget annat anges, göra det inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av importörer komma att baseras på den största representativa försäljningsvolym i unionen av den undersökta produkten med ursprung i det berörda landet som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer att underrätta alla kända icke-närstående importörer och intresseorganisationer för importörer om vilka företag som ingår i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till de icke-närstående importörer som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för importörer. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

5.3   
  Förfarande för fastställande av skada och undersökning av unionstillverkare

Fastställandet av skada grundas på faktisk bevisning och inbegriper en objektiv granskning av den subventionerade importens volym, dess inverkan på priserna på unionsmarknaden och dess inverkan på unionsindustrin. För att man ska kunna fastställa om unionsindustrin lidit väsentlig skada uppmanas unionstillverkarna av den undersökta produkten att delta i kommissionens undersökning.

Undersökning av unionstillverkare

Eftersom ett stort antal unionstillverkare berörs av förfarandet, och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, har kommissionen beslutat att göra ett urval genom att låta endast ett begränsat antal unionstillverkare ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet genomförs i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

Kommissionen har gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Närmare uppgifter finns i de handlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. Berörda parter ges härmed möjlighet att ta del av handlingarna (genom att kontakta kommissionen via kontaktuppgifterna i punkt 5.7). Övriga unionstillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, som anser att det finns skäl för att de bör ingå i urvalet ska kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Berörda parter som önskar lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet ska, om inget annat anges, lämna dessa inom 21 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Kommissionen kommer att underrätta alla kända unionstillverkare och/eller intresseorganisationer för unionstillverkare om vilka företag som slutligen valts ut att ingå i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till de unionstillverkare som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för unionstillverkare. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

5.4   
  Förfarande för bedömning av unionens intresse

Om subventionering och därav vållad skada konstateras föreligga kommer det att fattas ett beslut i enlighet med artikel 31 i grundförordningen om huruvida införandet av antisubventionsåtgärder inte skulle strida mot unionens intresse. Unionstillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras intresseorganisationer samt representativa konsumentorganisationer uppmanas att, om inget annat anges, ge sig till känna inom 15 dagar efter att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Representativa konsumentorganisationer som vill delta i undersökningen måste, inom samma tidsfrist, kunna visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den undersökta produkten.

Parter som ger sig till känna inom ovannämnda tidsfrist kan, om inget annat anges, inom 37 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, lämna uppgifter till kommissionen om huruvida det ligger i unionens intresse att införa åtgärder. Dessa uppgifter kan lämnas antingen i valfritt format eller i ett frågeformulär utarbetat av kommissionen. De uppgifter som lämnas enligt artikel 31 kommer endast att beaktas om de vid inlämnandet åtföljs av styrkande handlingar.

5.5   
  Andra skriftliga inlagor

Om inte annat följer av bestämmelserna i detta tillkännagivande uppmanas alla berörda parter att lämna synpunkter och uppgifter samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och denna bevisning ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen inom 37 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

5.6   
  Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter får begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller frågor som rör undersökningens inledande skede ska begäran om att bli hörd lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter detta ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

5.7   
  Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor och besvarade frågeformulär samt korrespondens

Uppgifter som lämnas in till kommissionen avseende handelspolitiska skyddsåtgärder ska inte vara upphovsrättsskyddade. Innan berörda parter lämnar uppgifter och/eller data som omfattas av tredje parts upphovsrätt till kommissionen måste de begära särskilt tillstånd från upphovsrättsinnehavaren som uttryckligen tillåter a) kommissionen att använda dessa uppgifter och/eller dessa data för detta handelspolitiska skyddsförfarande, och att b) dessa uppgifter och/eller dessa data lämnas till de parter som berörs av undersökningen i en form som gör att de kan utöva sin rätt till försvar.

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna för vilka dessa begär konfidentiell behandling ska vara märkta ”Limited” (8). De parter som under undersökningen lämnar in uppgifter uppmanas att ange skälen till begäran om konfidentiell behandling.

Parter som lämnar uppgifter märkta ”Limited” ska i enlighet med artikel 29.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningarna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna.

Om en part som lämnar konfidentiella uppgifter inte kan uppvisa godtagbara skäl till begäran om konfidentiell behandling eller inte lämnar in en icke-konfidentiell sammanfattning av uppgifterna i begärt format och av begärd kvalitet, får dessa uppgifter lämnas utan avseende, om det inte med hjälp av lämpliga källor på ett tillfredsställande sätt kan visas att uppgifterna är riktiga.

Berörda parter uppmanas att skicka alla inlagor och framställningar, även skannade fullmakter och intyganden, med e-post. Däremot ska omfattande svar lämnas in på cd-rom eller dvd personligen eller skickas som rekommenderat brev. Genom att använda e-post godkänner de berörda parterna de bestämmelser som gäller för elektroniska inlagor i dokumentet Korrespondens med Europeiska kommissionen i ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder som finns på webbplatsen för generaldirektoratet för handel: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

De berörda parterna måste uppge namn, adress, telefonnummer och giltig e-postadress (fungerande officiell företagsadress) och se till att e-posten läses varje dag. När kommissionen fått dessa uppgifter, kommer all korrespondens att ske uteslutande via e-post, såvida de berörda parterna inte uttryckligen ber att få alla dokument från kommissionen på annat sätt eller om dokumentens art gör att rekommenderad post krävs. I det ovannämnda dokumentet finns närmare bestämmelser och information om korrespondens med kommissionen, inklusive de principer som gäller inlagor via e-post.

Kommissionens generaldirektorat för handel kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: |
| Subvention: TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu |
| Skada: TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post:

Subvention: TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu

Skada: TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Bristande samarbete

Om någon berörd part vägrar att ge tillgång till eller på inte tillhandahåller nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller på ett påtagligt sätt hindrar undersökningen, får enligt artikel 28 i grundförordningen beslut om provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden fattas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det visar sig att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande upplysningar får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas.

Om någon berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och beslutet om avgörandena därför i enlighet med artikel 28 i grundförordningen fattas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre gynnsamt för parten än om denne hade samarbetat.

Underlåtenhet att lämna svar i elektronisk form kommer inte att anses utgöra bristande samarbete, under förutsättning att den berörda parten visar att det skulle vara orimligt betungande eller medföra orimliga extrakostnader att lämna uppgifter på det sätt som begärts. Den berörda parten bör i sådana fall omedelbart kontakta kommissionen.

7.   Förhörsombud

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet (Hearing officer) för handelspolitiska förfaranden ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar ansökningar om tillgång till handlingar i ett ärende, tvister rörande sekretess, ansökningar om förlängning av tidsfrister och ansökningar från tredje part om att bli hörd. Förhörsombudet kan anordna ett hörande med en enskild berörd part och agera som medlare så att de berörda parterna får möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar.

En begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller frågor som rör undersökningens inledande skede ska begäran om att bli hörd lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt måste en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

Mer information och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på webbplatsen för generaldirektoratet för handel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen att slutföras inom 13 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas senare än nio månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (9).

---

(1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

(2)  Det allmänna begreppet skada avser väsentlig skada samt risk för väsentlig skada eller avsevärd försening vid upprättande av en industri i enlighet med artikel 2 d i grundförordningen.

(3)  EUT L 239, 19.9.2017, s. 9.

(4)  En exporterande tillverkare är ett företag i det berörda landet som tillverkar och exporterar den undersökta produkten till unionsmarknaden, antingen direkt eller via en tredje part, inklusive närstående företag som deltar i tillverkning, inhemsk försäljning eller export av den undersökta produkten.

(5)  Enligt artikel 15.3 i grundförordningen ska kommissionen bortse från varje utjämningsbart subventionsbelopp som är noll eller understiger minimitröskeln och från utjämningsbara subventioner som fastställts under de omständigheter som avses i artikel 28.

(6)  Endast importörer som inte är närstående exporterande tillverkare får ingå i urvalet. Importörer som är närstående exporterande tillverkare ska fylla i bilaga I till frågeformuläret för dessa exporterande tillverkare. Enligt artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part direkt eller indirekt äger, kontrollerar eller innehar minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem direkt eller indirekt kontrollerar den andra, f) båda två direkt eller indirekt kontrolleras av en tredje person, g) de tillsammans direkt eller indirekt kontrollerar en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

(7)  De uppgifter som lämnas av icke-närstående importörer får även användas för andra delar av denna undersökning än de som avser fastställande av subventionering.

(8)  Ett dokument märkt ”Limited” är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(9)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

BILAGA I

Image

☐ Version ”Limited” (1)

☐ Version ”For inspection by interested parties”

(Kryssa för det alternativ som gäller)

ANTISUBVENTIONSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE IMPORT AV BIODIESEL MED URSPRUNG I ARGENTINA

UPPGIFTER FÖR URVALET AV EXPORTERANDE TILLVERKARE I ARGENTINA

Denna blankett är avsedd att hjälpa exporterande tillverkare i Argentina att lämna de uppgifter för stickprovsförfarandet som avses i punkt 5.2.1 i tillkännagivandet om inledande.

Både versionen märkt ”Limited” (för begränsad spridning) och versionen märkt ”For inspection by interested parties” (för granskning av berörda parter) ska lämnas in till kommissionen per e-post till TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu

1. NAMN OCH KONTAKTUPPGIFTER

Fyll i följande uppgifter om företaget:

Företagets namn

Adress

Kontaktperson

E-postadress

Telefonnummer

Webbplats

2. OMSÄTTNING OCH FÖRSÄLJNINGSVOLYM

Uppge omsättningen i företagets bokföringsvaluta under undersökningsperioden (1 januari 2017–31 december 2017) för försäljning (exportförsäljning till unionen för var och en av de 28 medlemsstaterna (2) separat och totalt samt inhemsk försäljning) av biodiesel enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande som tillverkats av företaget och motsvarande vikt eller volym. Ange vilken valuta som använts.

Ton

Värde i aktuell bokföringsvaluta

Ange vilken valuta som använts

Exportförsäljning till unionen av den undersökta produkten, för var och en av de 28 medlemsstaterna separat och totalt

Totalt:

Ange respektive medlemsstat (1)

Exportförsäljning till andra bestämmelseorter än EU

Totalt:

Ange respektive land:

Försäljning på hemmamarknaden av den undersökta produkten

(1) Lägg till ytterligare rader om det behövs.

(1) Detta dokument är endast för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55) och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

(2) Europeiska unionens 28 medlemsstater är Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

Image

3. FÖRETAGETS OCH NÄRSTÅENDE FÖRETAGS VERKSAMHET (1)

Redogör för den verksamhet som bedrivs av företaget och alla de närstående företag (ange namn och i vilket förhållande de står till företaget) som ägnar sig åt produktion och/eller försäljning (på export och/eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten. Det kan till exempel röra sig om anskaffning av, tillverkning på entreprenad av, bearbetning av eller handel med den undersökta produkten m.m.

Företagets namn och adress

Verksamhet

Förhållande

4. ÖVRIGA UPPGIFTER

Lämna in företagets årsredovisning och/eller årsbokslut för 2016 (på spanska och, om tillgängligt, på engelska).

Lämna övriga relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

5. INDIVIDUELL SUBVENTIONSMARGINAL

Företaget önskar, om det inte väljs ut att ingå i urvalet, få ett frågeformulär så att det kan ansöka om en individuell subventionsmarginal.

☐ Ja

☐ Nej

6. INTYGANDE

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet innebär detta att det måste besvara ett frågeformulär och tillåta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Kommissionen kommer att grunda sina avgöranden beträffande icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare på tillgängliga uppgifter, vilket kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för företaget än om det hade samarbetat.

Underskrift av bemyndigad tjänsteman:

Bemyndigad tjänstemans namn och befattning:

Datum:

(1) Enligt artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part direkt eller indirekt äger, kontrollerar eller innehar minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem direkt eller indirekt kontrollerar den andra, f) båda två direkt eller indirekt kontrolleras av en tredje person, g) de tillsammans direkt eller indirekt kontrollerar en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

BILAGA II

Image

☐ Version ”Limited” (1)

☐ Version ”For inspection by interested parties”

(Kryssa för det alternativ som gäller)

ANTISUBVENTIONSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE IMPORT AV BIODIESEL MED URSPRUNG I ARGENTINA

UPPGIFTER FÖR URVALET AV ICKE-NÄRSTÅENDE IMPORTÖRER

Detta formulär är avsett att hjälpa icke-närstående importörer att lämna de uppgifter för stickprovsförfarande som avses i punkt 5.2.2 i tillkännagivandet om inledande.

Både versionen märkt ”Limited” (för begränsad spridning) och versionen märkt ”For inspection by interested parties” (för granskning av berörda parter) ska lämnas in till kommissionen per e-post till TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu

1. NAMN OCH KONTAKTUPPGIFTER

Fyll i följande uppgifter om företaget:

Företagets namn

Adress

Kontaktperson

E-postadress

Telefonnummer

Webbplats

2. OMSÄTTNING OCH FÖRSÄLJNINGSVOLYM

Uppge företagets totala omsättning i euro samt omsättning och vikt eller volym för importen till unionen (2) samt för återförsäljningen på unionsmarknaden efter import från Indien under undersökningsperioden (1 januari 2017–31 december 2017) av biodiesel enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande och motsvarande vikt eller volym.

ton

Värde i euro

Företagets totala omsättning i euro

Import av den undersökta produkten från Argentina till unionen

Återförsäljning av den undersökta produkten på unionsmarknaden efter import från Argentina

(1) Detta dokument är endast för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55) och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

(2) Europeiska unionens 28 medlemsstater är Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike

Image

3. FÖRETAGETS OCH NÄRSTÅENDE FÖRETAGS VERKSAMHET (1)

Redogör för den verksamhet som bedrivs av företaget och alla de närstående företag (ange namn och i vilket förhållande de står till företaget) som ägnar sig åt tillverkning och/eller försäljning (på export och/eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten. Det kan till exempel röra sig om anskaffning av, tillverkning på entreprenad av, bearbetning av eller handel med den undersökta produkten m.m.

Företagets namn och adress

Verksamhet

Förhållande

4. ÖVRIGA UPPGIFTER

Lämna övriga relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

5. INTYGANDE

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet innebär detta att det måste besvara ett frågeformulär och tillåta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen.

Underskrift av bemyndigad tjänsteman:

Bemyndigad tjänstemans namn och befattning:

Datum:

(1) Enligt artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part direkt eller indirekt äger, kontrollerar eller innehar minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem direkt eller indirekt kontrollerar den andra, f) båda två direkt eller indirekt kontrolleras av en tredje person, g) de tillsammans direkt eller indirekt kontrollerar en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/48

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/12)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 24 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).
  Denna anmälan berör följande företag:






  — | Bain Capital Investors LLC (Bain Capital, Förenta staterna). |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 24 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Denna anmälan berör följande företag:

—

Bain Capital Investors LLC (Bain Capital, Förenta staterna).

| — | Fedrigoni SpA (Fedrigoni, Italien). |
| --- | --- |

—

Fedrigoni SpA (Fedrigoni, Italien).

Bain Capital förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, fullständig kontroll över Fedrigoni.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Bain Capital: riskkapitalbolag som investerar i företag inom ett flertal branscher, bland annat informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och konsumentprodukter, kommunikation, finanssektorn samt industrisektorn/tillverkning.
  —   Fedrigoni: italienskt företag som är verksamt inom tillverkning och försäljning av olika typer av papper, bland annat grafiskt papper eller finpapper, säkerhetspapper och säkerhetslösningar (t.ex. papper för sedlar, handlade värdepapper och säkerhetsdetaljer), självhäftande etiketter och kontorsmateriel. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Bain Capital: riskkapitalbolag som investerar i företag inom ett flertal branscher, bland annat informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och konsumentprodukter, kommunikation, finanssektorn samt industrisektorn/tillverkning.

—   Fedrigoni: italienskt företag som är verksamt inom tillverkning och försäljning av olika typer av papper, bland annat grafiskt papper eller finpapper, säkerhetspapper och säkerhetslösningar (t.ex. papper för sedlar, handlade värdepapper och säkerhetsdetaljer), självhäftande etiketter och kontorsmateriel.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/50

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8775 – Shell/Impello)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/13)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 22 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).
  Denna anmälan berör följande företag:






  — | The Shell Petroleum Company Limited (Shell Petroleum, Förenade kungariket), som tillhör Shellkoncernen, kontrollerad av Royal Dutch Shell plc. (Shell, Förenade kungariket). |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 22 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Denna anmälan berör följande företag:

—

The Shell Petroleum Company Limited (Shell Petroleum, Förenade kungariket), som tillhör Shellkoncernen, kontrollerad av Royal Dutch Shell plc. (Shell, Förenade kungariket).

| — | Impello Limited (Impello, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Impello Limited (Impello, Förenade kungariket).

Shell förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, fullständig kontroll över Impello.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Shell: global koncern bestående av energi- och petrokemiföretag med verksamhet inom olje- och gasutvinning, produktion, tillverkning, marknadsföring och leverans av oljeprodukter och kemikalier samt förnybara energiprodukter. Shell är också verksamt inom handel och grossistförsäljning av el och gas, bland annat i Förenade kungariket och Tyskland.
  —   Impello: oberoende energileverantör till hushållskunder i Förenade kungariket och Tyskland (under namnet First Utility). |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Shell: global koncern bestående av energi- och petrokemiföretag med verksamhet inom olje- och gasutvinning, produktion, tillverkning, marknadsföring och leverans av oljeprodukter och kemikalier samt förnybara energiprodukter. Shell är också verksamt inom handel och grossistförsäljning av el och gas, bland annat i Förenade kungariket och Tyskland.

—   Impello: oberoende energileverantör till hushållskunder i Förenade kungariket och Tyskland (under namnet First Utility).

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8775 – Shell/Impello
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8775 – Shell/Impello

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/51

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8783 – Repsol/Kia/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 34/14)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 24 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).
  Denna anmälan berör följande företag:






  — | Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA, (Repsol, Spanien). |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 24 januari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Denna anmälan berör följande företag:

—

Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA, (Repsol, Spanien).

| — | Kia Motors Iberia, SLU (Kia, Spanien). |
| --- | --- |

—

Kia Motors Iberia, SLU (Kia, Spanien).

Repsol och Kia förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV).

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Repsol: börsnoterat integrerat energibolag.
  —   Kia: bildistribution i Spanien. Kia är ett helägt dotterbolag till Kia Motors Company, holdingbolaget för Kiakoncernen, och kontrolleras ytterst av Hyundai Motor Company.
  —   JV: bildelning i Madrid. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Repsol: börsnoterat integrerat energibolag.

—   Kia: bildistribution i Spanien. Kia är ett helägt dotterbolag till Kia Motors Company, holdingbolaget för Kiakoncernen, och kontrolleras ytterst av Hyundai Motor Company.

—   JV: bildelning i Madrid.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8783 – Repsol/Kia/JV
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8783 – Repsol/Kia/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---