# Úřední věstník C 161/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.161.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 161 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 566. června 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.161.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 161

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 566. června 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013 |
| 2013/C 161/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Potřeby a způsoby zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné (stanovisko z vlastní iniciativy) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh a regionální státní podpora (stanovisko z vlastní iniciativy) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytváření pracovních míst prostřednictvím učňovské přípravy a celoživotního odborného vzdělávání: úloha podnikatelské sféry ve vzdělávání v EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Účast a zapojení zaměstnanců jakožto nosný prvek řádného řízení podniků a vyvážené cesty z krize (stanovisko z vlastní iniciativy) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog v zemích Východního partnerství | 40 |
| 2013/C 161/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti ke strategii pro prevenci a omezování potravinových ztrát a plýtvání potravinami (stanovisko z vlastní iniciativy) | 46 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013

2013/C 161/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Potřeby a způsoby zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky (průzkumné stanovisko)

1

2013/C 161/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

2013/C 161/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné (stanovisko z vlastní iniciativy)

14

2013/C 161/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh a regionální státní podpora (stanovisko z vlastní iniciativy)

20

2013/C 161/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytváření pracovních míst prostřednictvím učňovské přípravy a celoživotního odborného vzdělávání: úloha podnikatelské sféry ve vzdělávání v EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

27

2013/C 161/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Účast a zapojení zaměstnanců jakožto nosný prvek řádného řízení podniků a vyvážené cesty z krize (stanovisko z vlastní iniciativy)

35

2013/C 161/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog v zemích Východního partnerství

40

2013/C 161/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti ke strategii pro prevenci a omezování potravinových ztrát a plýtvání potravinami (stanovisko z vlastní iniciativy)

46

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013 |
| 2013/C 161/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Nejvzdálenější regiony Evropské unie – Na cestě k partnerství pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění COM(2012) 287 final | 52 |
| 2013/C 161/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Integrovaný trh doručování balíků pro růst elektronického obchodu v EU COM(2012) 698 final | 60 |
| 2013/C 161/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020 COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zapojení mladých lidí do zaměstnání COM(2012) 727 final | 67 |
| 2013/C 161/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání v Unii COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 Spokojený život v mezích naší planetyCOM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie COM(2012) 446 final | 82 |
| 2013/C 161/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví COM(2012) 494 final | 87 |
| 2013/C 161/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o námořním zařízení a zrušení směrnice 96/98/ES COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD) | 93 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013

2013/C 161/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Nejvzdálenější regiony Evropské unie – Na cestě k partnerství pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění COM(2012) 287 final

COM(2012) 287 final

52

2013/C 161/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

58

2013/C 161/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Integrovaný trh doručování balíků pro růst elektronického obchodu v EU COM(2012) 698 final

COM(2012) 698 final

60

2013/C 161/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020 COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

64

2013/C 161/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zapojení mladých lidí do zaměstnání COM(2012) 727 final

COM(2012) 727 final

67

2013/C 161/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání v Unii COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

73

2013/C 161/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 Spokojený život v mezích naší planetyCOM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

77

2013/C 161/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie COM(2012) 446 final

COM(2012) 446 final

82

2013/C 161/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví COM(2012) 494 final

COM(2012) 494 final

87

2013/C 161/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o námořním zařízení a zrušení směrnice 96/98/ES COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

93

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Potřeby a způsoby zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky (průzkumné stanovisko)

2013/C 161/01

Zpravodaj: pan ADAMS

Dne 13. listopadu 2012 se Evropská komise v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Potřeby a způsoby zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 183 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod a doporučení

| 1.1 | Evropská komise uvítala návrh prozkoumat možnosti navázání dialogu s občanskou společností o energetických otázkách, jejž předložil Evropský hospodářský a sociální výbor. Zapojení veřejnosti a její pochopení a přijetí různých změn, jimiž bude náš energetický systém muset projít v nadcházejících desetiletích, je naprosto nezbytné. Proto je dialog s občanskou společností velmi důležitý. EHSV má vzhledem ke své členské a voličské základně, která odráží evropskou společnost, dobrou pozici k tomu, aby oslovil občany a zúčastněné strany v členských státech a připravil obsáhlý program zahrnující participativní demokracii a praktickou činnost. |
| --- | --- |

1.1

Evropská komise uvítala návrh prozkoumat možnosti navázání dialogu s občanskou společností o energetických otázkách, jejž předložil Evropský hospodářský a sociální výbor. Zapojení veřejnosti a její pochopení a přijetí různých změn, jimiž bude náš energetický systém muset projít v nadcházejících desetiletích, je naprosto nezbytné. Proto je dialog s občanskou společností velmi důležitý. EHSV má vzhledem ke své členské a voličské základně, která odráží evropskou společnost, dobrou pozici k tomu, aby oslovil občany a zúčastněné strany v členských státech a připravil obsáhlý program zahrnující participativní demokracii a praktickou činnost.

| 1.2 | Na základě předběžné konzultace členských států, místních a regionálních orgánů, organizací zastupujících sociální partnery, nevládních organizací, subjektů z energetiky a občanských organizací na nejnižší úrovni doporučuje EHSV přistoupit k návrhům, jež uvádí v kapitole 7 tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

1.2

Na základě předběžné konzultace členských států, místních a regionálních orgánů, organizací zastupujících sociální partnery, nevládních organizací, subjektů z energetiky a občanských organizací na nejnižší úrovni doporučuje EHSV přistoupit k návrhům, jež uvádí v kapitole 7 tohoto stanoviska.

| 1.3 | Ve stručnosti:






  — | EHSV bude stát v čele při navazování evropského energetického dialogu, tj. koordinované víceúrovňové konverzace v členských státech a mezi nimi, která bude zaměřená na konkrétní kroky. |
| --- | --- | --- |

1.3

Ve stručnosti:

—

EHSV bude stát v čele při navazování evropského energetického dialogu, tj. koordinované víceúrovňové konverzace v členských státech a mezi nimi, která bude zaměřená na konkrétní kroky.

| — | Program bude ambiciózní a profesionální, budou ho podporovat a financovat zúčastněné strany z energetického řetězce, bude navazovat na stávající iniciativy a získávat uznání jako důvěryhodná „sociální značka“ reagující na potřeby a obavy veřejnosti. |
| --- | --- |

—

Program bude ambiciózní a profesionální, budou ho podporovat a financovat zúčastněné strany z energetického řetězce, bude navazovat na stávající iniciativy a získávat uznání jako důvěryhodná „sociální značka“ reagující na potřeby a obavy veřejnosti.

| — | Dialog bude synonymem pro spolehlivé informace o energetice a bude nabízet „prostor pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky. |
| --- | --- |

—

Dialog bude synonymem pro spolehlivé informace o energetice a bude nabízet „prostor pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky.

| — | Hlavním ukazatelem úspěchu programu bude jeho přijetí členskými státy, měřitelný vliv na stanovení postupu u všech forem energie a uznávaná úloha při stimulaci konvergence na úrovni EU se silnými vazbami na rámec pro opatření v energetice a v oblasti klimatu po roce 2020. |
| --- | --- |

—

Hlavním ukazatelem úspěchu programu bude jeho přijetí členskými státy, měřitelný vliv na stanovení postupu u všech forem energie a uznávaná úloha při stimulaci konvergence na úrovni EU se silnými vazbami na rámec pro opatření v energetice a v oblasti klimatu po roce 2020.

| — | EHSV proto doporučuje, aby se navrhovanému dialogu dostalo silné politické a administrativní podpory a aby Evropská komise uzpůsobila svůj interní přístup a zdůraznila dialog a konverzaci. |
| --- | --- |

—

EHSV proto doporučuje, aby se navrhovanému dialogu dostalo silné politické a administrativní podpory a aby Evropská komise uzpůsobila svůj interní přístup a zdůraznila dialog a konverzaci.

| — | EHSV doporučuje vyčlenit v nadcházejícím rozpočtovém období 2014–2020 finanční podporu na činnost dialogu. |
| --- | --- |

—

EHSV doporučuje vyčlenit v nadcházejícím rozpočtovém období 2014–2020 finanční podporu na činnost dialogu.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Pro dosažení nízkouhlíkových cílů stanovených na rok 2050 je zásadní energetická účinnost, bez ohledu na konkrétní volbu skladby zdrojů energie. Pokud mají mít členské státy i nadále otevřené, flexibilní možnosti ve své skladbě zdrojů energie, jsou rovněž velmi důležité včasné investice do modernizace, zlepšení a dobrého propojení vnitřního trhu. Tyto investice jsou spolu s vyšším používáním elektřiny v podstatě nespornými prvky energetické politiky EU, ačkoli otázky nákladů, financování, rychlosti provádění a dopadu zůstávají nevyřešeny. Zároveň jsou otázky ohledně skladby zdrojů energie a způsobů, jakými dosáhnout energetické účinnosti a potřebné výše investic, stále častěji podrobně zkoumány v členských státech. I když je pravděpodobné, že vytvoření evropského přístupu povede k nižším nákladům a jistějším dodávkám, ve srovnání s odlišnými, jednostrannými vnitrostátními systémy, veřejná diskuse se i nadále z velké části zaměřuje na stále rostoucí spotřebitelské ceny a zvyšující se dopad infrastruktury a výrobních postupů. Ve výjimečných případech mohou členské státy pořádat vnitrostátní diskuse o aspektech energetického přechodu, tyto diskuse však neproběhnou samy od sebe a bude třeba je stimulovat. |
| --- | --- |

2.1

Pro dosažení nízkouhlíkových cílů stanovených na rok 2050 je zásadní energetická účinnost, bez ohledu na konkrétní volbu skladby zdrojů energie. Pokud mají mít členské státy i nadále otevřené, flexibilní možnosti ve své skladbě zdrojů energie, jsou rovněž velmi důležité včasné investice do modernizace, zlepšení a dobrého propojení vnitřního trhu. Tyto investice jsou spolu s vyšším používáním elektřiny v podstatě nespornými prvky energetické politiky EU, ačkoli otázky nákladů, financování, rychlosti provádění a dopadu zůstávají nevyřešeny. Zároveň jsou otázky ohledně skladby zdrojů energie a způsobů, jakými dosáhnout energetické účinnosti a potřebné výše investic, stále častěji podrobně zkoumány v členských státech. I když je pravděpodobné, že vytvoření evropského přístupu povede k nižším nákladům a jistějším dodávkám, ve srovnání s odlišnými, jednostrannými vnitrostátními systémy, veřejná diskuse se i nadále z velké části zaměřuje na stále rostoucí spotřebitelské ceny a zvyšující se dopad infrastruktury a výrobních postupů. Ve výjimečných případech mohou členské státy pořádat vnitrostátní diskuse o aspektech energetického přechodu, tyto diskuse však neproběhnou samy od sebe a bude třeba je stimulovat.

| 2.2 | Vzhledem k tomu, že hodnoty veřejnosti ve vztahu k energetické budoucnosti se mění a že příslušná opatření budou z velké části přijata na úrovni EU, musí se instituce EU zapojit do budování důvěry ve vztahu mezi statutárními a nestatutárními zúčastněnými stranami občanské společnosti z energetiky a politickými aktéry. Proto je nutné zapojit veřejnost do strukturovaného dialogu. Doplněním tohoto prvku se učiní důležitý krok, když se rozliší mezi tím, co je technicky a ekonomicky možné, a tím, co je proveditelné a sociálně přijatelné pro zúčastněné strany. Uvede se také do praxe příklad participativní demokracie týkající se záležitosti, která má význam pro všechny. |
| --- | --- |

2.2

Vzhledem k tomu, že hodnoty veřejnosti ve vztahu k energetické budoucnosti se mění a že příslušná opatření budou z velké části přijata na úrovni EU, musí se instituce EU zapojit do budování důvěry ve vztahu mezi statutárními a nestatutárními zúčastněnými stranami občanské společnosti z energetiky a politickými aktéry. Proto je nutné zapojit veřejnost do strukturovaného dialogu. Doplněním tohoto prvku se učiní důležitý krok, když se rozliší mezi tím, co je technicky a ekonomicky možné, a tím, co je proveditelné a sociálně přijatelné pro zúčastněné strany. Uvede se také do praxe příklad participativní demokracie týkající se záležitosti, která má význam pro všechny.

| 2.3 | Toto průzkumné stanovisko týkající se potřeb a způsobů zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky popisuje, jak by se mohl takový široký a inkluzivní dialog na rozhraní mezi evropskou, celostátní a místní úrovní koncipovat a rozvíjet. Tento dialog by měl rovněž poukázat na praktické kroky, které mohou učinit všichni občané, a stimulovat inovativní kroky a reakce dodavatelů a orgánů. |
| --- | --- |

2.3

Toto průzkumné stanovisko týkající se potřeb a způsobů zapojení veřejnosti v oblasti energetické politiky popisuje, jak by se mohl takový široký a inkluzivní dialog na rozhraní mezi evropskou, celostátní a místní úrovní koncipovat a rozvíjet. Tento dialog by měl rovněž poukázat na praktické kroky, které mohou učinit všichni občané, a stimulovat inovativní kroky a reakce dodavatelů a orgánů.

3.   Rámec politiky

| 3.1 | Rámec energetické politiky EU je nastaven tak, aby posílil a zachoval energetickou bezpečnost, konkurenceschopnost a udržitelnost. Plán snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů o nejméně 80 % oproti roku 1990 zůstává nadále pevným kvantitativním, i když zatím ne právně závazným cílem, další prvky udržitelnosti (např. podíl obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie) však dosud nebyly vyřešeny, co se týče období po roce 2020. Podobně asi nebude kvantifikována ani přípustná míra energetické závislosti nebo odlišnost od cen energie hlavních konkurentů na světovém trhu. Politika EU se těmto nejistotám musí nějak přizpůsobit. I z nedávných událostí je jasné, že globální volatilita cen energie a dopad neočekávaných událostí vyžadují energetickou politiku, která bude flexibilní a schopná vypořádat se se složitými vnějšími podmínkami. |
| --- | --- |

3.1

Rámec energetické politiky EU je nastaven tak, aby posílil a zachoval energetickou bezpečnost, konkurenceschopnost a udržitelnost. Plán snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů o nejméně 80 % oproti roku 1990 zůstává nadále pevným kvantitativním, i když zatím ne právně závazným cílem, další prvky udržitelnosti (např. podíl obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie) však dosud nebyly vyřešeny, co se týče období po roce 2020. Podobně asi nebude kvantifikována ani přípustná míra energetické závislosti nebo odlišnost od cen energie hlavních konkurentů na světovém trhu. Politika EU se těmto nejistotám musí nějak přizpůsobit. I z nedávných událostí je jasné, že globální volatilita cen energie a dopad neočekávaných událostí vyžadují energetickou politiku, která bude flexibilní a schopná vypořádat se se složitými vnějšími podmínkami.

| 3.2 | Členské státy se často ne tak úplně ztotožňují s přípravou politiky EU v oblasti energetického přechodu, do níž nejsou zapojeni občané, pokud jde o vysvětlení kompromisů a preferencí. Přístup tvorby scénářů zaujatý v energetickém plánu do roku 2050 je rozumným způsobem řešení nestabilní situace. Používání této techniky pro budování základů pro přípravu politiky však zadrhává právě na malém ztotožnění ze strany členských států a na pochybách veřejnosti, která je obecně méně informována o většině energetických otázek kromě cen a v některých zemích energetické bezpečnosti, nebo se o tyto otázky málo zajímá. Politické dokumenty EU jsou určeny zejména členským státům a hlavním zúčastněným stranám z řad institucí a z průmyslu a nedaří se jim vždy zohlednit zájmy veřejnosti a ztotožnit se s nimi. Součástí procesu zapojení veřejnosti, který je popsán v tomto stanovisku, je nutně „přetlumočení“ složitých energetických koncepcí. Úloha poznatků, názorů a hodnot veřejnosti bude hlavní hnací silou, která všem stranám pomůže přehodnotit nejistoty světa, zvyknout si na ně a uzpůsobit se jim. Tři pilíře energetické politiky, tj. zabezpečení dodávek, konkurenceschopnost a udržitelnost, by se měly doplnit o čtvrtý pilíř – účast. |
| --- | --- |

3.2

Členské státy se často ne tak úplně ztotožňují s přípravou politiky EU v oblasti energetického přechodu, do níž nejsou zapojeni občané, pokud jde o vysvětlení kompromisů a preferencí. Přístup tvorby scénářů zaujatý v energetickém plánu do roku 2050 je rozumným způsobem řešení nestabilní situace. Používání této techniky pro budování základů pro přípravu politiky však zadrhává právě na malém ztotožnění ze strany členských států a na pochybách veřejnosti, která je obecně méně informována o většině energetických otázek kromě cen a v některých zemích energetické bezpečnosti, nebo se o tyto otázky málo zajímá. Politické dokumenty EU jsou určeny zejména členským státům a hlavním zúčastněným stranám z řad institucí a z průmyslu a nedaří se jim vždy zohlednit zájmy veřejnosti a ztotožnit se s nimi. Součástí procesu zapojení veřejnosti, který je popsán v tomto stanovisku, je nutně „přetlumočení“ složitých energetických koncepcí. Úloha poznatků, názorů a hodnot veřejnosti bude hlavní hnací silou, která všem stranám pomůže přehodnotit nejistoty světa, zvyknout si na ně a uzpůsobit se jim. Tři pilíře energetické politiky, tj. zabezpečení dodávek, konkurenceschopnost a udržitelnost, by se měly doplnit o čtvrtý pilíř – účast.

| 3.3 | Nebude to lehké. Dosavadní snahy o soulad solidarity a spolupráce v rámci EU s právem členských států stanovit si vlastní energetickou strategii vyústily v zastřenou politiku a nejen pro občany nejasná sdělení a tedy i v hluboká nedorozumění. |
| --- | --- |

3.3

Nebude to lehké. Dosavadní snahy o soulad solidarity a spolupráce v rámci EU s právem členských států stanovit si vlastní energetickou strategii vyústily v zastřenou politiku a nejen pro občany nejasná sdělení a tedy i v hluboká nedorozumění.

| 3.4 | Jedním ze způsobů, jak odstranit tuto nesrovnalost a přinést jasnost, je zapojit občany na vnitrostátní úrovni a poté stanovit národní energetickou politiku zasazenou do širší unijní perspektivy (všechny připravované iniciativy, např. Débat national sur la transition énergétique ve Francii, Energiewende v Německu a španělské fórum o skladbě zdrojů energie, by měly prospěch z většího propojení s evropským rozměrem). Státní představitelé potřebují demokratický mandát, voliče, kteří budou informováni o této klíčové otázce a připraveni vydat se v partnerství se svými politiky cestou, jež bude obtížná. Pokud nedojde k inkluzivní veřejné diskusi o společné energetické budoucnosti celé Evropy, bude i nadále přetrvávat domnění, že společensky přijatelné jsou pouze národní postoje. Toto upřednostňování národních zájmů již vedlo k tomu, že se určité zúčastněné strany vyjádřily o energetické politice EU jako o nesoudržné a nedůvěryhodné. Tato nejasnost omezuje možnost zavést soudržnou nízkouhlíkovou energetickou politiku, která by čelila tlaku klimatické změny. A čas se krátí. |
| --- | --- |

3.4

Jedním ze způsobů, jak odstranit tuto nesrovnalost a přinést jasnost, je zapojit občany na vnitrostátní úrovni a poté stanovit národní energetickou politiku zasazenou do širší unijní perspektivy (všechny připravované iniciativy, např. Débat national sur la transition énergétique ve Francii, Energiewende v Německu a španělské fórum o skladbě zdrojů energie, by měly prospěch z většího propojení s evropským rozměrem). Státní představitelé potřebují demokratický mandát, voliče, kteří budou informováni o této klíčové otázce a připraveni vydat se v partnerství se svými politiky cestou, jež bude obtížná. Pokud nedojde k inkluzivní veřejné diskusi o společné energetické budoucnosti celé Evropy, bude i nadále přetrvávat domnění, že společensky přijatelné jsou pouze národní postoje. Toto upřednostňování národních zájmů již vedlo k tomu, že se určité zúčastněné strany vyjádřily o energetické politice EU jako o nesoudržné a nedůvěryhodné. Tato nejasnost omezuje možnost zavést soudržnou nízkouhlíkovou energetickou politiku, která by čelila tlaku klimatické změny. A čas se krátí.

| 3.5 | Občané v celé Evropě vyjadřují nespokojenost s fungováním trhu s energií (viz. srovnávací přehled situace na spotřebitelských trzích – http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), což maří další úsilí o zavedení společného postupu EU v oblasti energetického přechodu. Je tedy třeba se tím zabývat. Je nutné účinněji občany zapojit do strategického plánování hlavních směrů politiky, a to způsobem přesahujícím jejich úlohu spotřebitelů energie, neboť příprava energetického přechodu sahá za hranice důležitých otázek souvisejících s trhem. V mnoha členských státech podobně roste nespokojenost s politickým procesem – „politikou“. Na rozhodující úrovni, tedy na úrovni EU se „politika“ buď nedělá nebo nepřináší výsledky a dimenze EU byla v mnoha případech převedena na neřízené diskuse o národní energetické politice. Aby se tato situace změnila, musí společná odpovědnost za naši společnou energetickou budoucnost spočívat v iniciativě, již budou sdílet občané, klíčové zúčastněné strany a politikové. |
| --- | --- |

3.5

Občané v celé Evropě vyjadřují nespokojenost s fungováním trhu s energií (viz. srovnávací přehled situace na spotřebitelských trzích – http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), což maří další úsilí o zavedení společného postupu EU v oblasti energetického přechodu. Je tedy třeba se tím zabývat. Je nutné účinněji občany zapojit do strategického plánování hlavních směrů politiky, a to způsobem přesahujícím jejich úlohu spotřebitelů energie, neboť příprava energetického přechodu sahá za hranice důležitých otázek souvisejících s trhem. V mnoha členských státech podobně roste nespokojenost s politickým procesem – „politikou“. Na rozhodující úrovni, tedy na úrovni EU se „politika“ buď nedělá nebo nepřináší výsledky a dimenze EU byla v mnoha případech převedena na neřízené diskuse o národní energetické politice. Aby se tato situace změnila, musí společná odpovědnost za naši společnou energetickou budoucnost spočívat v iniciativě, již budou sdílet občané, klíčové zúčastněné strany a politikové.

| 3.6 | Přestože probíhá řada místních, regionálních a celostátních iniciativ, v jejichž rámci je veřejnost zapojena do různých aspektů energetického plánování, je z praktických důvodů skutečně potřeba usměrňovat a zaměřovat současné zapojení veřejnosti, její odborné poznatky a schopnosti. Dosud neexistuje řádný rámec pro dialog s občany / zúčastněnými stranami / organizacemi občanské společnosti o zajišťování zdrojů energie, přenosu energie a jejím využívání. Tento dialog naléhavě nutný. Může totiž poskytnout informace pro politiku EU a zpětně vnést evropský rozměr do vnitrostátních diskusí. Široký, ambiciózní a koordinovaný program zapojení veřejnosti by měl stimulovat informovanou diskusi, zvýšit úroveň debaty a porozumění a zvýšit sebevědomí politiků (kteří by zase měli naslouchat a reagovat) pro další postup. Při popisu podmínek a kroků nutných pro tento program vychází toto průzkumné stanovisko z předběžné průzkumné studie, již EHSV zadal. Tato studie byla zveřejněna v prosinci 2012 pod názvem Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere (Scénáře budoucí skladby zdrojů energie v jednotlivých státech – zaagnažování veřejnosti v EU a jinde) a je k dispozici na internetové stránce http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Přestože probíhá řada místních, regionálních a celostátních iniciativ, v jejichž rámci je veřejnost zapojena do různých aspektů energetického plánování, je z praktických důvodů skutečně potřeba usměrňovat a zaměřovat současné zapojení veřejnosti, její odborné poznatky a schopnosti. Dosud neexistuje řádný rámec pro dialog s občany / zúčastněnými stranami / organizacemi občanské společnosti o zajišťování zdrojů energie, přenosu energie a jejím využívání. Tento dialog naléhavě nutný. Může totiž poskytnout informace pro politiku EU a zpětně vnést evropský rozměr do vnitrostátních diskusí. Široký, ambiciózní a koordinovaný program zapojení veřejnosti by měl stimulovat informovanou diskusi, zvýšit úroveň debaty a porozumění a zvýšit sebevědomí politiků (kteří by zase měli naslouchat a reagovat) pro další postup. Při popisu podmínek a kroků nutných pro tento program vychází toto průzkumné stanovisko z předběžné průzkumné studie, již EHSV zadal. Tato studie byla zveřejněna v prosinci 2012 pod názvem Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere (Scénáře budoucí skladby zdrojů energie v jednotlivých státech – zaagnažování veřejnosti v EU a jinde) a je k dispozici na internetové stránce http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   Zlepšení stávajících mechanismů zapojení jakožto východiska

| 4.1 | Od roku 1997 bylo založeno několik energetických fór, na nichž se diskutuje o technických, regulačních, spotřebitelských a regulačních otázkách. Jsou to tři fóra o regulaci (florentské fórum o elektřině, madridské fórum o zemním plynu, londýnské občanské fórum o energetice), berlínské fórum o fosilních palivech, bukurešťské fórum o udržitelné energetice a evropské jaderné fórum. Účelem všech je zlepšit fungování vnitřního trhu s energií, žádné z nich však nemá širší kompetence jako dialog o energetice navržený v tomto stanovisku. Občanské fórum o energetice, jak již název napovídá, se snaží o realizaci konkurenčních, energeticky účinných a spravedlivých trhů pro spotřebitele, a nabízí se tak jako platforma pro pokrok v otázkách posílení postavení spotřebitele a zájmů spotřebitele v otázkách regulace. Všechna tato fóra hrají v dialogu o energetice svoji úlohu a bylo by nanejvýš vhodné lépe je propojit prostřednictvím specifické koordinační platformy nebo specifického koordinačního orgánu. Tento orgán by rovněž mohl zastupovat energetické zájmy Evropské komise ve struktuře níže popsaného ambiciózního evropského dialogu o energetice. |
| --- | --- |

4.1

Od roku 1997 bylo založeno několik energetických fór, na nichž se diskutuje o technických, regulačních, spotřebitelských a regulačních otázkách. Jsou to tři fóra o regulaci (florentské fórum o elektřině, madridské fórum o zemním plynu, londýnské občanské fórum o energetice), berlínské fórum o fosilních palivech, bukurešťské fórum o udržitelné energetice a evropské jaderné fórum. Účelem všech je zlepšit fungování vnitřního trhu s energií, žádné z nich však nemá širší kompetence jako dialog o energetice navržený v tomto stanovisku. Občanské fórum o energetice, jak již název napovídá, se snaží o realizaci konkurenčních, energeticky účinných a spravedlivých trhů pro spotřebitele, a nabízí se tak jako platforma pro pokrok v otázkách posílení postavení spotřebitele a zájmů spotřebitele v otázkách regulace. Všechna tato fóra hrají v dialogu o energetice svoji úlohu a bylo by nanejvýš vhodné lépe je propojit prostřednictvím specifické koordinační platformy nebo specifického koordinačního orgánu. Tento orgán by rovněž mohl zastupovat energetické zájmy Evropské komise ve struktuře níže popsaného ambiciózního evropského dialogu o energetice.

| 4.2 | Existují rovněž možnosti zapojení sousedních třetích zemí, zejména těch, které jsou již součástí energetického společenství. Podpořil by se tím přístup navržený ve sdělení Energetická politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi (COM(2011) 539). |
| --- | --- |

4.2

Existují rovněž možnosti zapojení sousedních třetích zemí, zejména těch, které jsou již součástí energetického společenství. Podpořil by se tím přístup navržený ve sdělení Energetická politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi (COM(2011) 539).

| 4.3 | EHSV jako poradní instituce orgánů EU, jejímž primárním posláním je větší měrou zapojit organizace občanské společnosti do evropského podniku, má dobré postavení k tomu, aby mohl pomoci koncipovat a plánovat příspěvek občanské společnosti k přípravě politik. Výbor předložil stanoviska ke všem hlavním právním předpisům a práci na přípravě politiky EU v oblasti energetiky, uspořádal pro občanskou společnost řadu konferencí o energetických otázkách a prostřednictvím přímých návštěv v členských státech navázal styky se všemi úrovněmi zúčastněných stran z energetiky. Ve společném prohlášení se skupinou Notre Europe – Institut Jacques Delors (http://www.eesc.europa.eu/eec) pak vyjádřil svůj základní postoj k potřebě vytvoření evropského energetického společenství a zásadní význam podpůrného společenského dialogu. |
| --- | --- |

4.3

EHSV jako poradní instituce orgánů EU, jejímž primárním posláním je větší měrou zapojit organizace občanské společnosti do evropského podniku, má dobré postavení k tomu, aby mohl pomoci koncipovat a plánovat příspěvek občanské společnosti k přípravě politik. Výbor předložil stanoviska ke všem hlavním právním předpisům a práci na přípravě politiky EU v oblasti energetiky, uspořádal pro občanskou společnost řadu konferencí o energetických otázkách a prostřednictvím přímých návštěv v členských státech navázal styky se všemi úrovněmi zúčastněných stran z energetiky. Ve společném prohlášení se skupinou Notre Europe – Institut Jacques Delors (http://www.eesc.europa.eu/eec) pak vyjádřil svůj základní postoj k potřebě vytvoření evropského energetického společenství a zásadní význam podpůrného společenského dialogu.

| 4.4 | Základním prvkem rozvíjení produktivního dialogu bude důvěra. S důvěrou v zúčastněné strany a mezi nimi nelze počítat, právě naopak. Jedním z cílů dialogu proto bude vytvořit důvěru mezi jeho účastníky. Aby se to podařilo, musí být EHSV otevřený a důvěryhodný a zastávat vyvážený postoj, pokud chce v tomto procesu sehrát formativní úlohu. |
| --- | --- |

4.4

Základním prvkem rozvíjení produktivního dialogu bude důvěra. S důvěrou v zúčastněné strany a mezi nimi nelze počítat, právě naopak. Jedním z cílů dialogu proto bude vytvořit důvěru mezi jeho účastníky. Aby se to podařilo, musí být EHSV otevřený a důvěryhodný a zastávat vyvážený postoj, pokud chce v tomto procesu sehrát formativní úlohu.

| 4.5 | Postoje vůči energetice jsou v členských státech zakořeněny ve společenských hodnotách. Z lidského hlediska sem bude patřit bezpečnost, energetická chudoba a přístup ohrožených skupin k dodávkám za rozumnou cenu. Co se týče států, existují obavy o energetickou nezávislost a vystavení vnějším vlivům. Diskuse tedy musí mít silný etický i ekonomický rozměr, jak je uvedeno i ve stanovisku Evropské skupiny pro etické aspekty skladby zdrojů energie v Evropě, které bylo přijato v lednu 2013. Mělo by být uznáno jako hlavní nástroj diskuse. EHSV vyzývá, aby se pro všechny zdroje energie a pro postupy rozhodování ohledně jejich skladby stanovil etický rámec, a žádá o zapojení občanské společnosti prostřednictvím demokratické účasti a transparentnosti. Je zapotřebí dále pracovat na zavádění těchto koncepcí na úrovni členských států a jedním z úkolů EHSV bude rozpoznat témata citlivá pro jednotlivé státy a nabídnout postup směřující ke sbližování a spolupráci. |
| --- | --- |

4.5

Postoje vůči energetice jsou v členských státech zakořeněny ve společenských hodnotách. Z lidského hlediska sem bude patřit bezpečnost, energetická chudoba a přístup ohrožených skupin k dodávkám za rozumnou cenu. Co se týče států, existují obavy o energetickou nezávislost a vystavení vnějším vlivům. Diskuse tedy musí mít silný etický i ekonomický rozměr, jak je uvedeno i ve stanovisku Evropské skupiny pro etické aspekty skladby zdrojů energie v Evropě, které bylo přijato v lednu 2013. Mělo by být uznáno jako hlavní nástroj diskuse. EHSV vyzývá, aby se pro všechny zdroje energie a pro postupy rozhodování ohledně jejich skladby stanovil etický rámec, a žádá o zapojení občanské společnosti prostřednictvím demokratické účasti a transparentnosti. Je zapotřebí dále pracovat na zavádění těchto koncepcí na úrovni členských států a jedním z úkolů EHSV bude rozpoznat témata citlivá pro jednotlivé státy a nabídnout postup směřující ke sbližování a spolupráci.

| 4.6 | Příkladem integrálního prvku globálního sociálně přijatelného a etického přístupu k energetice je koncept neznevýhodňování „němých“ částí světa, tj. těch, které jsou v konkurenčním boji o zdroje energie bezbranné. EU by tento prvek měla ve své politice podporovat. |
| --- | --- |

4.6

Příkladem integrálního prvku globálního sociálně přijatelného a etického přístupu k energetice je koncept neznevýhodňování „němých“ částí světa, tj. těch, které jsou v konkurenčním boji o zdroje energie bezbranné. EU by tento prvek měla ve své politice podporovat.

| 4.7 | Skutečné zapojení funguje nejlépe, když jsou neformální nestatutární sítě občanské společnosti zmocněny k interakci s formálnějšími statutárními sítěmi. Inovace vedené zapojením mohou být mocným způsobem, jak schválit či plnit celostátní, regionální, městské či obecní strategické cíle, a to s nižšími výdaji z veřejných prostředků a menší byrokracií než u tradičních postupů. V současnosti existuje málo mechanismů propojení účasti měst, států a EU na definování „energetické budoucnosti“, iniciativy jako například Pakt starostů a primátorů podporující lepší energetickou účinnost a více obnovitelných zdrojů energie však ukazují, co je možné. Propojení této účasti s politickými a rozhodovacími strukturami zatím v členskými státech nebo mezi nimi neexistuje. |
| --- | --- |

4.7

Skutečné zapojení funguje nejlépe, když jsou neformální nestatutární sítě občanské společnosti zmocněny k interakci s formálnějšími statutárními sítěmi. Inovace vedené zapojením mohou být mocným způsobem, jak schválit či plnit celostátní, regionální, městské či obecní strategické cíle, a to s nižšími výdaji z veřejných prostředků a menší byrokracií než u tradičních postupů. V současnosti existuje málo mechanismů propojení účasti měst, států a EU na definování „energetické budoucnosti“, iniciativy jako například Pakt starostů a primátorů podporující lepší energetickou účinnost a více obnovitelných zdrojů energie však ukazují, co je možné. Propojení této účasti s politickými a rozhodovacími strukturami zatím v členskými státech nebo mezi nimi neexistuje.

5.   Jak docílit zapojení veřejnosti: evropský dialog o energetice

| 5.1 | Výše uvedený proces má pracovní název evropský dialog o energetice. Aby se zdůraznila potřeba přijmout konkrétní kroky, lze však rovněž uvažovat o variantách názvu evropská opatření v energetice. Evropský dialog by nezdvojoval již existující orgány, spíše by vycházel ze současných iniciativ a doplňoval je o účast dotčených zúčastněných stran a občanů. Jedním z důležitých cílů bude zlepšit přípravu politiky, a to pomocí navazování interakce, poskytování náležitých informací, podpory ztotožnění a budování legitimity a podpory pro politická rozhodnutí na státní a evropské úrovni. Do jeho záběru by měly spadat v podstatě všechny otázky související s energetikou, včetně infrastruktury, zdrojů energie, trhů, spotřebitelských otázek, technologií, politických a environmentálních otázek atd. |
| --- | --- |

5.1

Výše uvedený proces má pracovní název evropský dialog o energetice. Aby se zdůraznila potřeba přijmout konkrétní kroky, lze však rovněž uvažovat o variantách názvu evropská opatření v energetice. Evropský dialog by nezdvojoval již existující orgány, spíše by vycházel ze současných iniciativ a doplňoval je o účast dotčených zúčastněných stran a občanů. Jedním z důležitých cílů bude zlepšit přípravu politiky, a to pomocí navazování interakce, poskytování náležitých informací, podpory ztotožnění a budování legitimity a podpory pro politická rozhodnutí na státní a evropské úrovni. Do jeho záběru by měly spadat v podstatě všechny otázky související s energetikou, včetně infrastruktury, zdrojů energie, trhů, spotřebitelských otázek, technologií, politických a environmentálních otázek atd.

| 5.2 | Dialog se musí zabývat potřebami a obavami statutárních i nestatutárních zúčastněných stran, tj. těch seskupení zapojených do dodavatelského řetězce v energetice a také investorů, zákazníků, regulačních orgánů a zákonodárců. V kontextu vnitrostátních, unijních a globálně stanovených priorit musí za kategorii zúčastněných stran považovat rovněž zástupce mezigeneračních otázek, mezi než patří zejména využívání zdrojů a jejich ubývání, regulace znečišťování a změna klimatu. |
| --- | --- |

5.2

Dialog se musí zabývat potřebami a obavami statutárních i nestatutárních zúčastněných stran, tj. těch seskupení zapojených do dodavatelského řetězce v energetice a také investorů, zákazníků, regulačních orgánů a zákonodárců. V kontextu vnitrostátních, unijních a globálně stanovených priorit musí za kategorii zúčastněných stran považovat rovněž zástupce mezigeneračních otázek, mezi než patří zejména využívání zdrojů a jejich ubývání, regulace znečišťování a změna klimatu.

| 5.3 | Mělo by se poukázat na to, že dialog by neovlivňoval operační nebo technické provádění, ale měl by spíše úlohu „prostoru pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky. Měl by však týkat velmi konkrétních opatření, do nichž se lidé mohou zapojit, jako jsou např. inteligentní měření spotřeby a energetická účinnost. Teorie, osvěta a praxe musí jít v ruku v ruce. |
| --- | --- |

5.3

Mělo by se poukázat na to, že dialog by neovlivňoval operační nebo technické provádění, ale měl by spíše úlohu „prostoru pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky. Měl by však týkat velmi konkrétních opatření, do nichž se lidé mohou zapojit, jako jsou např. inteligentní měření spotřeby a energetická účinnost. Teorie, osvěta a praxe musí jít v ruku v ruce.

6.   Uskutečnění evropského dialogu o energetice

| 6.1 | Zpočátku by cíle byly následující:






  — | určit opatření, pomocí nichž bude občanská společnost informována o energetických otázkách a bude posíleno její postavení v těchto otázkách, a dát jim prioritu; |
| --- | --- | --- |

6.1

Zpočátku by cíle byly následující:

—

určit opatření, pomocí nichž bude občanská společnost informována o energetických otázkách a bude posíleno její postavení v těchto otázkách, a dát jim prioritu;

| — | určit zúčastněné strany (včetně uživatelů energie z průmyslu i individuálních uživatelů, energetických podniků, pracovníků, odborových svazů a jiných zájmových skupin) podle druhu zájmu, úrovně znalostí a kapacity zdrojů; |
| --- | --- |

—

určit zúčastněné strany (včetně uživatelů energie z průmyslu i individuálních uživatelů, energetických podniků, pracovníků, odborových svazů a jiných zájmových skupin) podle druhu zájmu, úrovně znalostí a kapacity zdrojů;

| — | koncipovat klíčové otázky tak, aby se každodenní poznatky a zkušenosti mohly vzájemně prolínat s odbornými poznatky a jedny k druhým přispívat; |
| --- | --- |

—

koncipovat klíčové otázky tak, aby se každodenní poznatky a zkušenosti mohly vzájemně prolínat s odbornými poznatky a jedny k druhým přispívat;

| — | vytvořit přijatelnou strukturu „konverzace“, která bude přijatelná ve všech členských státech a posune občany blíž k rozhodování. |
| --- | --- |

—

vytvořit přijatelnou strukturu „konverzace“, která bude přijatelná ve všech členských státech a posune občany blíž k rozhodování.

| 6.2 | K úspěšnému energetickému přechodu jsou nezbytné mechanismy posílené konzultace a účasti. Informovaný, strukturovaný, inkluzivní a odpovědný dialog na úrovni EU je rovněž potřebný k zajištění toho, aby příprava politiky a její provádění byly strategické, důsledné a inkluzivní, a tudíž uznány za důvěryhodné a účinné. |
| --- | --- |

6.2

K úspěšnému energetickému přechodu jsou nezbytné mechanismy posílené konzultace a účasti. Informovaný, strukturovaný, inkluzivní a odpovědný dialog na úrovni EU je rovněž potřebný k zajištění toho, aby příprava politiky a její provádění byly strategické, důsledné a inkluzivní, a tudíž uznány za důvěryhodné a účinné.

| 6.3 | Angažovanost veřejnosti musí dále pomoci položit do roku 2050 základy na znalostech založeného participativního a efektivního přechodu k nízkouhlíkovému energetickému systému. Měla by potenciál zvýšit legitimitu opatření EU týkajících se energetických otázek a občané by měli možnost vyjádřit své názory a preference na celostátní a celoevropské úrovni. |
| --- | --- |

6.3

Angažovanost veřejnosti musí dále pomoci položit do roku 2050 základy na znalostech založeného participativního a efektivního přechodu k nízkouhlíkovému energetickému systému. Měla by potenciál zvýšit legitimitu opatření EU týkajících se energetických otázek a občané by měli možnost vyjádřit své názory a preference na celostátní a celoevropské úrovni.

| 6.4 | Každé určené skupině zúčastněných stran by na recipročním základě měla být položena otázka:






  — | co každá z nich požaduje od účasti na dialogu; |
| --- | --- | --- |

6.4

Každé určené skupině zúčastněných stran by na recipročním základě měla být položena otázka:

—

co každá z nich požaduje od účasti na dialogu;

| — | co se požaduje od nich jako příspěvek k dialogu. |
| --- | --- |

—

co se požaduje od nich jako příspěvek k dialogu.

| 6.5 | Má-li být dialog dlouhodobě úspěšný, musí se ve svém průběhu snažit pochopit obavy, poznatky a hodnoty členských států a evropské společnosti a reagovat na ně. Tato reakce bude pravděpodobně vyžadovat, aby mezi sebou zúčastněné strany vytvořily






  — | strategie, které splní to, co tyto strany požadují (přičemž se v případě potřeby dohodnou na uzpůsobení a kompromisu); |
| --- | --- | --- |

6.5

Má-li být dialog dlouhodobě úspěšný, musí se ve svém průběhu snažit pochopit obavy, poznatky a hodnoty členských států a evropské společnosti a reagovat na ně. Tato reakce bude pravděpodobně vyžadovat, aby mezi sebou zúčastněné strany vytvořily

—

strategie, které splní to, co tyto strany požadují (přičemž se v případě potřeby dohodnou na uzpůsobení a kompromisu);

| — | postup pro provedení těchto strategií; |
| --- | --- |

—

postup pro provedení těchto strategií;

| — | schopnost tento postup podpořit. |
| --- | --- |

—

schopnost tento postup podpořit.

| 6.6 | Aby dialog splnil své úkoly, je třeba si položit řadu základních otázek:






  — | strategie: Jaké strategie se musí zavést, aby se usnadnilo zapojení zúčastněných stran z energetiky a občanské společnosti? |
| --- | --- | --- |

6.6

Aby dialog splnil své úkoly, je třeba si položit řadu základních otázek:

—

strategie: Jaké strategie se musí zavést, aby se usnadnilo zapojení zúčastněných stran z energetiky a občanské společnosti?

| — | postupy: Jaké nepostradatelné postupy se musí zavést nebo změnit, aby se tyto strategie mohly provést? |
| --- | --- |

—

postupy: Jaké nepostradatelné postupy se musí zavést nebo změnit, aby se tyto strategie mohly provést?

| — | schopnosti: Jaké schopnosti jsou v dialogu zapotřebí, aby tyto postupy fungovaly a dále se rozvíjely? |
| --- | --- |

—

schopnosti: Jaké schopnosti jsou v dialogu zapotřebí, aby tyto postupy fungovaly a dále se rozvíjely?

| — | příspěvek zúčastněných stran z energetiky a občanské společnosti: Jaký příspěvek zúčastněných stran a občanů k rozvoji, udržování a posilování těchto schopností by se měl v dialogu očekávat? |
| --- | --- |

—

příspěvek zúčastněných stran z energetiky a občanské společnosti: Jaký příspěvek zúčastněných stran a občanů k rozvoji, udržování a posilování těchto schopností by se měl v dialogu očekávat?

7.   Praktické kroky a doporučení

| 7.1 | Navrhuje se, aby do roku 2016 byly zúčastněné strany z energetiky, občané a organizace občanské společnosti zapojeny do evropského dialogu o energetice ve formě koordinované víceúrovňové konverzace v členských státech a mezi nimi. V souladu se záběrem, rozsahem a naléhavostí této záležitosti musí být navržený postup zapojení zúčastněných stran z energetiky a veřejnosti ambiciózní, dobře zajištěný a efektivní. Měl by se řídit taktickým přístupem uvedeným v kapitole 6. Musí budovat důvěru mezi účastníky a reputaci otevřeného dialogu a postupně řešit či přijímat řadu názorů, které budou vyjádřeny. Měl by být:






  — | celoevropský v tom smyslu, že se bude sbíhat a propojovat na úrovni EU; |
| --- | --- | --- |

7.1

Navrhuje se, aby do roku 2016 byly zúčastněné strany z energetiky, občané a organizace občanské společnosti zapojeny do evropského dialogu o energetice ve formě koordinované víceúrovňové konverzace v členských státech a mezi nimi. V souladu se záběrem, rozsahem a naléhavostí této záležitosti musí být navržený postup zapojení zúčastněných stran z energetiky a veřejnosti ambiciózní, dobře zajištěný a efektivní. Měl by se řídit taktickým přístupem uvedeným v kapitole 6. Musí budovat důvěru mezi účastníky a reputaci otevřeného dialogu a postupně řešit či přijímat řadu názorů, které budou vyjádřeny. Měl by být:

—

celoevropský v tom smyslu, že se bude sbíhat a propojovat na úrovni EU;

| — | celostátní v tom smyslu, že bude probíhat mezi různými kulturními sférami a různými scénáři energetické budoucnosti; |
| --- | --- |

—

celostátní v tom smyslu, že bude probíhat mezi různými kulturními sférami a různými scénáři energetické budoucnosti;

| — | víceúrovňový v rámci jednoho státu v tom smyslu, že bude propojovat celostátní, regionální, metropolitní a místní úroveň a bude uznávat zásadní význam vlivu občanů a spotřebitelů na politiku; |
| --- | --- |

—

víceúrovňový v rámci jednoho státu v tom smyslu, že bude propojovat celostátní, regionální, metropolitní a místní úroveň a bude uznávat zásadní význam vlivu občanů a spotřebitelů na politiku;

| — | zaměřený na konkrétní kroky. Všichni jeho účastníci by si měli položit otázku „Jaká opatření lze přijmout pro zajištění lepší energetické budoucnosti?“ a klást ji i ostatním. |
| --- | --- |

—

zaměřený na konkrétní kroky. Všichni jeho účastníci by si měli položit otázku „Jaká opatření lze přijmout pro zajištění lepší energetické budoucnosti?“ a klást ji i ostatním.

| 7.2 | Evropský dialog o energetice nenahrazuje diskusi, která musí probíhat v rámci institucí reprezentativní demokracie, ale je jejím posílením, neboť se v něm prolínají poznatky, zkušenosti a porozumění z každodenního života s technickými a odbornými informacemi. Participativní demokracie zde představuje nezbytný doplněk reprezentativní demokracie. |
| --- | --- |

7.2

Evropský dialog o energetice nenahrazuje diskusi, která musí probíhat v rámci institucí reprezentativní demokracie, ale je jejím posílením, neboť se v něm prolínají poznatky, zkušenosti a porozumění z každodenního života s technickými a odbornými informacemi. Participativní demokracie zde představuje nezbytný doplněk reprezentativní demokracie.

| 7.3 | EHSV by mohl sestavit tříletý program, který by reagoval na vnitrostátní iniciativy a prolínal se s nimi a nakonec by vedl k nezávislému evropskému dialogu o energetice. Tento postup bude zahrnovat:






  — | výzkum: rozšiřování současného výzkumu, který slouží jako základ, na zapojení veřejnosti a zásadní složité energetické otázky, které je občanům třeba vyjasnit; |
| --- | --- | --- |

7.3

EHSV by mohl sestavit tříletý program, který by reagoval na vnitrostátní iniciativy a prolínal se s nimi a nakonec by vedl k nezávislému evropskému dialogu o energetice. Tento postup bude zahrnovat:

—

výzkum: rozšiřování současného výzkumu, který slouží jako základ, na zapojení veřejnosti a zásadní složité energetické otázky, které je občanům třeba vyjasnit;

| — | vytváření sdružení se všemi zainteresovanými stranami (členské státy a rotující předsednictví EU, organizace občanské společnosti, průmysl, odborové svazy, nadace, akademické instituce atd.) za účelem vybudování stabilní zdrojové základny souměřitelné s ambicemi programu; |
| --- | --- |

—

vytváření sdružení se všemi zainteresovanými stranami (členské státy a rotující předsednictví EU, organizace občanské společnosti, průmysl, odborové svazy, nadace, akademické instituce atd.) za účelem vybudování stabilní zdrojové základny souměřitelné s ambicemi programu;

| — | hlavní zahajovací akci, na níž budou až v pěti členských státech uvedeny aktivní pilotní/demonstrační programy provádění vnitrostátních dialogů, které budou zahájeny v roce 2014 vnitrostátní akcí; |
| --- | --- |

—

hlavní zahajovací akci, na níž budou až v pěti členských státech uvedeny aktivní pilotní/demonstrační programy provádění vnitrostátních dialogů, které budou zahájeny v roce 2014 vnitrostátní akcí;

| — | vytvoření vazeb mezi evropským dialogem o energetice a stávajícími fóry tam, kde je to možné a vhodné, včetně energetického společenství (jihovýchodní Evropa) a Východního partnerství; |
| --- | --- |

—

vytvoření vazeb mezi evropským dialogem o energetice a stávajícími fóry tam, kde je to možné a vhodné, včetně energetického společenství (jihovýchodní Evropa) a Východního partnerství;

| — | prezentaci a diskusi o evropském dialogu jako součást občanského energetického fóra v listopadu 2013 a v náležitém případě v rámci jiných fór a akcí týkajících se energetiky; |
| --- | --- |

—

prezentaci a diskusi o evropském dialogu jako součást občanského energetického fóra v listopadu 2013 a v náležitém případě v rámci jiných fór a akcí týkajících se energetiky;

| — | přehled vývoje dialogu, který vypracuje stálá studijní skupina EHSV Směrem k evropskému energetickému společenství, a vytvoření reprezentativní řídící skupiny. |
| --- | --- |

—

přehled vývoje dialogu, který vypracuje stálá studijní skupina EHSV Směrem k evropskému energetickému společenství, a vytvoření reprezentativní řídící skupiny.

| 7.4 | Při strukturování veřejného dialogu fungují dobře nástroje podporující rozhodování, a to zejména při řešení otázek typu „co kdyby“ a z nich vyplývajících možností kompromisu, rizik a výsledků. Příklady některých specifických nástrojů jsou: tvorba scénářů a modelování, participativní multikritériová analýza, virtuální techniky (včetně třírozměrné vizualizace a mapování založeného na geografických informačních systémech (GIS)), analýza životního cyklu a kvantitativní posuzování vlivů na životní prostředí. Jako nejpřístupnějším a nejinteraktivnějším nástrojem se ukázala tvorba scénářů, neboť lidem umožňuje pochopit rozsah problému, zabývat se vlastními řešeními, testovat preferovaná řešení a realizovat je. V energetickém plánu do roku 2050 byla tvorba scénářů použita jako způsob, jak lidi lépe informovat o možných politických opatřeních a zapojit je do nich. |
| --- | --- |

7.4

Při strukturování veřejného dialogu fungují dobře nástroje podporující rozhodování, a to zejména při řešení otázek typu „co kdyby“ a z nich vyplývajících možností kompromisu, rizik a výsledků. Příklady některých specifických nástrojů jsou: tvorba scénářů a modelování, participativní multikritériová analýza, virtuální techniky (včetně třírozměrné vizualizace a mapování založeného na geografických informačních systémech (GIS)), analýza životního cyklu a kvantitativní posuzování vlivů na životní prostředí. Jako nejpřístupnějším a nejinteraktivnějším nástrojem se ukázala tvorba scénářů, neboť lidem umožňuje pochopit rozsah problému, zabývat se vlastními řešeními, testovat preferovaná řešení a realizovat je. V energetickém plánu do roku 2050 byla tvorba scénářů použita jako způsob, jak lidi lépe informovat o možných politických opatřeních a zapojit je do nich.

| 7.5 | Aby se diskuse o energetice změnila z okrajového témata na jedno z hlavních témat a aby se o energii hovořilo v kavárnách, klubech, domácnostech a školách, budou zapotřebí sofistikované metody zaangažování. Svoji roli sehrají i významné výstavy a jiné akce a zájem vědecké obce a vnitrostátních sdělovacích prostředků. To bude vyžadovat profesionální plánování a zavedení dialogu jako evropské „sociální značky“, která si získá uznání a důvěru. |
| --- | --- |

7.5

Aby se diskuse o energetice změnila z okrajového témata na jedno z hlavních témat a aby se o energii hovořilo v kavárnách, klubech, domácnostech a školách, budou zapotřebí sofistikované metody zaangažování. Svoji roli sehrají i významné výstavy a jiné akce a zájem vědecké obce a vnitrostátních sdělovacích prostředků. To bude vyžadovat profesionální plánování a zavedení dialogu jako evropské „sociální značky“, která si získá uznání a důvěru.

| 7.6 | Dialog o energetické budoucnosti bude vyžadovat jasné, transparentní a zodpovědné postupy řízení. Všichni jeho účastníci musí mít důvěru v orgán, který ho bude organizovat, musí ho považovat za spolehlivý a směrodatný. Tento orgán nebude závislý na žádné existující zúčastněné straně, instituci nebo zájmové skupině a bude založen na souboru sociálních a etických zásad odrážejících společné hodnoty. |
| --- | --- |

7.6

Dialog o energetické budoucnosti bude vyžadovat jasné, transparentní a zodpovědné postupy řízení. Všichni jeho účastníci musí mít důvěru v orgán, který ho bude organizovat, musí ho považovat za spolehlivý a směrodatný. Tento orgán nebude závislý na žádné existující zúčastněné straně, instituci nebo zájmové skupině a bude založen na souboru sociálních a etických zásad odrážejících společné hodnoty.

| 7.7 | EHSV má formativní úlohu. Připraví půdu pro realizaci evropského dialogu o energetice. Počínaje současnou fází úvodního plánování a dialogu zúčastněných stran a poté jako člen skupiny podílející se na zásadně důležitých stěžejních úkolech spojených se zahájením dialogu bude EHSV i nadále podporovat jeho samostatný vývoj a chovat se jako katalyzátor uvolňování zdrojů, jichž bude potřeba velký objem. |
| --- | --- |

7.7

EHSV má formativní úlohu. Připraví půdu pro realizaci evropského dialogu o energetice. Počínaje současnou fází úvodního plánování a dialogu zúčastněných stran a poté jako člen skupiny podílející se na zásadně důležitých stěžejních úkolech spojených se zahájením dialogu bude EHSV i nadále podporovat jeho samostatný vývoj a chovat se jako katalyzátor uvolňování zdrojů, jichž bude potřeba velký objem.

| 7.8 | Evropský dialog o energetice bude vykonávat tyto zásadní úkoly:






  — | vytvářet společný rámec pro dialogy o energetice; |
| --- | --- | --- |

7.8

Evropský dialog o energetice bude vykonávat tyto zásadní úkoly:

—

vytvářet společný rámec pro dialogy o energetice;

| — | vytvářet obecnou evropskou „sociální značku“ pro dialog a doprovodné mechanismy licencí a řízení; |
| --- | --- |

—

vytvářet obecnou evropskou „sociální značku“ pro dialog a doprovodné mechanismy licencí a řízení;

| — | budovat dohodnutou „knihovnu“ praktických otázek souvisejících s energetikou založenou na znalostech; |
| --- | --- |

—

budovat dohodnutou „knihovnu“ praktických otázek souvisejících s energetikou založenou na znalostech;

| — | hostit fórum pro otevřenou politickou diskusi o energetice mezi členskými státy a EU; |
| --- | --- |

—

hostit fórum pro otevřenou politickou diskusi o energetice mezi členskými státy a EU;

| — | poskytovat financování nebo základní podporu pro státní nebo regionální iniciativy; |
| --- | --- |

—

poskytovat financování nebo základní podporu pro státní nebo regionální iniciativy;

| — | provádět nebo zdávat výzkum s cílem zaplnit mezery ve znalostech; |
| --- | --- |

—

provádět nebo zdávat výzkum s cílem zaplnit mezery ve znalostech;

| — | shromažďovat pokyny k současným nebo nadcházejícím energetickým otázkám, v nichž se zohlední společenské, environmentální, etické a ekonomické záležitosti; |
| --- | --- |

—

shromažďovat pokyny k současným nebo nadcházejícím energetickým otázkám, v nichž se zohlední společenské, environmentální, etické a ekonomické záležitosti;

| — | spolupracovat s národními a regionálními organizacemi; |
| --- | --- |

—

spolupracovat s národními a regionálními organizacemi;

| — | pomáhat vzniku sítě organizací v každém členském státu. |
| --- | --- |

—

pomáhat vzniku sítě organizací v každém členském státu.

| 7.9 | Evropský dialog o energetice lze rovněž považovat za praktické uplatnění participativní demokracie ve velkém měřítku, která se skutečně prolíná se zastupitelskou demokracií u tématu, které má zásadní význam pro všechny. Řídící zásadou bude zásada subsidiarity uplatňovaná v rámci, pro který bude vydáno povolení/licence, tzn. že dialog bude vycházet z toho, co již existuje a vylepšovat to. V rámci zahajovací fáze evropského dialogu se budou prostřednictvím účasti otevřené všem občanům a zúčastněným stranám rozvíjet dohodnuté postupy dialogu, které bude možné kopírovat na celostátní, regionální a místní úrovni. Tímto způsobem budou moci sehrát svoji úlohu zdroje, znalosti a dovednosti organizací mnoha druhů, které jsou již aktivní v energetických otázkách. Patří sem například: obecní úřady, regulační orgány, energetické společnosti, podniky obecně, odborové svazy, nevládní organizace, organizace spotřebitelů a instituce EU (Evropská komise, Evropský parlament a Výbor regionů). Účelem bude vytvořit „prostor pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky. V tomto prostoru by se prezentovaly objektivní informace a na jejich základě a na základě vlastních zkušeností občanů by se zkoumalo, do jaké míry by bylo možné dosáhnout shody, co se týče hlavních energetických otázek. |
| --- | --- |

7.9

Evropský dialog o energetice lze rovněž považovat za praktické uplatnění participativní demokracie ve velkém měřítku, která se skutečně prolíná se zastupitelskou demokracií u tématu, které má zásadní význam pro všechny. Řídící zásadou bude zásada subsidiarity uplatňovaná v rámci, pro který bude vydáno povolení/licence, tzn. že dialog bude vycházet z toho, co již existuje a vylepšovat to. V rámci zahajovací fáze evropského dialogu se budou prostřednictvím účasti otevřené všem občanům a zúčastněným stranám rozvíjet dohodnuté postupy dialogu, které bude možné kopírovat na celostátní, regionální a místní úrovni. Tímto způsobem budou moci sehrát svoji úlohu zdroje, znalosti a dovednosti organizací mnoha druhů, které jsou již aktivní v energetických otázkách. Patří sem například: obecní úřady, regulační orgány, energetické společnosti, podniky obecně, odborové svazy, nevládní organizace, organizace spotřebitelů a instituce EU (Evropská komise, Evropský parlament a Výbor regionů). Účelem bude vytvořit „prostor pro vyjednávání“, v němž by se otázky provádění mohly řešit s ohledem na společenský dopad a přijetí společností, investiční strategii, strategii v oblasti zdrojů a další faktory politiky. V tomto prostoru by se prezentovaly objektivní informace a na jejich základě a na základě vlastních zkušeností občanů by se zkoumalo, do jaké míry by bylo možné dosáhnout shody, co se týče hlavních energetických otázek.

| 7.10 | Pro tento dialog je třeba stanovit soubor společných zásad. Výzvou bude to, jak převést řadu „univerzálních“ závazků, které uznávají a podporují hodnotu našeho společného lidství, na něco, co může sloužit jako základ pro energetickou politiku a konkrétní kroky v energetice. Tyto závazky jsou již obsaženy ve Smlouvě o Evropské unii, která potvrzuje oddanost členských států základním lidským a sociálním právům. Tato solidarita mezi státy a národy, která je jednou ze základních zásad EU, je z etického hlediska relevantní pro celosvětovou úroveň, pro niž musí být relevantní i každá energetická politika EU. |
| --- | --- |

7.10

Pro tento dialog je třeba stanovit soubor společných zásad. Výzvou bude to, jak převést řadu „univerzálních“ závazků, které uznávají a podporují hodnotu našeho společného lidství, na něco, co může sloužit jako základ pro energetickou politiku a konkrétní kroky v energetice. Tyto závazky jsou již obsaženy ve Smlouvě o Evropské unii, která potvrzuje oddanost členských států základním lidským a sociálním právům. Tato solidarita mezi státy a národy, která je jednou ze základních zásad EU, je z etického hlediska relevantní pro celosvětovou úroveň, pro niž musí být relevantní i každá energetická politika EU.

| 7.11 | Čtyři etické zásady uvedené ve zprávě evropské skupiny pro etiku (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm), tj. přístup k energii, udržitelnost, jistota a bezpečnost, se jasně překrývají se třemi pilíři energetické politiky EU a bude třeba je důkladně prošetřit. Ve zprávě skupiny se rovněž zdůrazňuje, že účast je jádrem sociálním a politické spravedlnosti, což potvrzuje přístup zaujatý v energetickém plánu do roku 2050, tj. že „zapojení veřejnosti je rozhodující“ (viz kapitola 3.4). |
| --- | --- |

7.11

Čtyři etické zásady uvedené ve zprávě evropské skupiny pro etiku (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm), tj. přístup k energii, udržitelnost, jistota a bezpečnost, se jasně překrývají se třemi pilíři energetické politiky EU a bude třeba je důkladně prošetřit. Ve zprávě skupiny se rovněž zdůrazňuje, že účast je jádrem sociálním a politické spravedlnosti, což potvrzuje přístup zaujatý v energetickém plánu do roku 2050, tj. že „zapojení veřejnosti je rozhodující“ (viz kapitola 3.4).

| 7.12 | Definování zásadového přístupu k účasti veřejnosti bude nezbytným předpokladem zahájení dialogu o energetice a považuje se za jeden z úkolů, s jejichž přípravou může EHSV pomoci. Nabízíme předběžně pět otázek, jež mohou k tomuto úkolu přispět:






  — | Jak zajistíme, aby si všichni (jednotlivci i průmysl) mohli dovolit energii, již potřebují? |
| --- | --- | --- |

7.12

Definování zásadového přístupu k účasti veřejnosti bude nezbytným předpokladem zahájení dialogu o energetice a považuje se za jeden z úkolů, s jejichž přípravou může EHSV pomoci. Nabízíme předběžně pět otázek, jež mohou k tomuto úkolu přispět:

—

Jak zajistíme, aby si všichni (jednotlivci i průmysl) mohli dovolit energii, již potřebují?

| — | Zohledňuje naše výroba a využití energie potřeby budoucích generací a dopad na ně? |
| --- | --- |

—

Zohledňuje naše výroba a využití energie potřeby budoucích generací a dopad na ně?

| — | Posoudili jsme a vyvážili všechna krátkodobá a střednědobá rizika výroby a využívání energie? |
| --- | --- |

—

Posoudili jsme a vyvážili všechna krátkodobá a střednědobá rizika výroby a využívání energie?

| — | Jsme si jisti, že jsou naše dodávky energie dost stabilní a jisté, vzhledem k tomu, jak životně důležitou úlohu energie hraje? |
| --- | --- |

—

Jsme si jisti, že jsou naše dodávky energie dost stabilní a jisté, vzhledem k tomu, jak životně důležitou úlohu energie hraje?

| — | Jak můžeme tyto otázky řešit my sami? |
| --- | --- |

—

Jak můžeme tyto otázky řešit my sami?

| 7.13 | Aby trhy s energií fungovaly i v delším než krátkodobém horizontu, je zapotřebí zvýšit jistotu a efektivně spolupracovat. Pokračování „v zajetých kolejích“ nepřinese dostatečnou změnu tempa a rozsahu potřebných k dosažení cílů politiky. Bude potřeba, aby občané a zúčastněné strany z energetiky a správy sehráli svoji úlohu v přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. Evropský dialog o energetice nabídne způsob, jak budovat důvěru. Zapojí občany na celostátní úrovni a poté stanoví národní energetické politiky zasazené do širší unijní perspektivy. |
| --- | --- |

7.13

Aby trhy s energií fungovaly i v delším než krátkodobém horizontu, je zapotřebí zvýšit jistotu a efektivně spolupracovat. Pokračování „v zajetých kolejích“ nepřinese dostatečnou změnu tempa a rozsahu potřebných k dosažení cílů politiky. Bude potřeba, aby občané a zúčastněné strany z energetiky a správy sehráli svoji úlohu v přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. Evropský dialog o energetice nabídne způsob, jak budovat důvěru. Zapojí občany na celostátní úrovni a poté stanoví národní energetické politiky zasazené do širší unijní perspektivy.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/02

Zpravodajka: paní DARMANIN

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 svého jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy ve věci

Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 69 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Digitální vnitřní trh má obrovský potenciál k podpoře růstu, pracovních míst i prosperity obecně. Mnoho občanů je však z využívání těchto možností v současnosti vyloučeno. Důvody tohoto vyloučení sahají od sociologických a kulturních až k legislativním. EHSV vidí řadu problémů a překážek, které v současnosti brání občanům v tom, aby byli skutečně ve středu zájmu digitálního jednotného trhu. Jsou to:






  a) | problémy s infrastrukturou, |
| --- | --- | --- |

1.1

Digitální vnitřní trh má obrovský potenciál k podpoře růstu, pracovních míst i prosperity obecně. Mnoho občanů je však z využívání těchto možností v současnosti vyloučeno. Důvody tohoto vyloučení sahají od sociologických a kulturních až k legislativním. EHSV vidí řadu problémů a překážek, které v současnosti brání občanům v tom, aby byli skutečně ve středu zájmu digitálního jednotného trhu. Jsou to:

a)

problémy s infrastrukturou,

| b) | nejasný právní rámec, |
| --- | --- |

b)

nejasný právní rámec,

| c) | nedostatečné vymezení občanských práv, |
| --- | --- |

c)

nedostatečné vymezení občanských práv,

| d) | neúplné provedení systémů pro řešení individuálních i kolektivních stížností, |
| --- | --- |

d)

neúplné provedení systémů pro řešení individuálních i kolektivních stížností,

| e) | rozdíly ve spotřebitelském prostředí v jednotlivých členských státech, |
| --- | --- |

e)

rozdíly ve spotřebitelském prostředí v jednotlivých členských státech,

| f) | kybernetická bezpečnost, |
| --- | --- |

f)

kybernetická bezpečnost,

| g) | doposud neúplné provádění elektronického zadávání veřejných zakázek a elektronických podpisů, |
| --- | --- |

g)

doposud neúplné provádění elektronického zadávání veřejných zakázek a elektronických podpisů,

| h) | neprovedení služeb elektronické veřejné správy, |
| --- | --- |

h)

neprovedení služeb elektronické veřejné správy,

| i) | uplatnění na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

i)

uplatnění na vnitřním trhu.

| 1.2 | K dosažení cíle, aby byli občané ve středu zájmu digitálního jednotného trhu, tedy EHSV navrhuje přijetí několika opatření:






  a) | volný a všeobecný přístup, |
| --- | --- | --- |

1.2

K dosažení cíle, aby byli občané ve středu zájmu digitálního jednotného trhu, tedy EHSV navrhuje přijetí několika opatření:

a)

volný a všeobecný přístup,

| b) | otevřený internet a neutralita sítí, |
| --- | --- |

b)

otevřený internet a neutralita sítí,

| c) | prevence zneužití, |
| --- | --- |

c)

prevence zneužití,

| d) | normalizace IKT, |
| --- | --- |

d)

normalizace IKT,

| e) | interoperabilita a interkonektivita, |
| --- | --- |

e)

interoperabilita a interkonektivita,

| f) | cloud computing, |
| --- | --- |

f)

cloud computing,

| g) | kontrola cen (tj. minimální sazby), |
| --- | --- |

g)

kontrola cen (tj. minimální sazby),

| h) | vzdělávání a odborná příprava, |
| --- | --- |

h)

vzdělávání a odborná příprava,

| i) | ochrana před kybernetickými podvody a kybernetickými trestnými činy (např. pirátství a padělání), |
| --- | --- |

i)

ochrana před kybernetickými podvody a kybernetickými trestnými činy (např. pirátství a padělání),

| j) | bezpečnost (včetně ochrany údajů a soukromí, ochrany dětí, starších a postižených osob) |
| --- | --- |

j)

bezpečnost (včetně ochrany údajů a soukromí, ochrany dětí, starších a postižených osob)

| k) | listina digitálních práv (1), |
| --- | --- |

k)

listina digitálních práv (1),

| l) | uplatnění směrnice o právech spotřebitelů na digitální obsah, |
| --- | --- |

l)

uplatnění směrnice o právech spotřebitelů na digitální obsah,

| m) | přezkum právních předpisů o elektronickém obchodu, o elektronických platbách, o mobilních telefonech atd., |
| --- | --- |

m)

přezkum právních předpisů o elektronickém obchodu, o elektronických platbách, o mobilních telefonech atd.,

| n) | přezkum politiky rozhlasového vysílání, |
| --- | --- |

n)

přezkum politiky rozhlasového vysílání,

| o) | informační kampaně, |
| --- | --- |

o)

informační kampaně,

| p) | účast a zapojení občanské společnosti na všech úrovních politického rozhodování, |
| --- | --- |

p)

účast a zapojení občanské společnosti na všech úrovních politického rozhodování,

| q) | publikace příručky EU k digitálním službám. |
| --- | --- |

q)

publikace příručky EU k digitálním službám.

2.   Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu – občan jako hospodářský, sociální a politický subjekt v souladu se čtyřmi základními svobodami vnitřního trhu

| 2.1 | Posílení občana jako hospodářského subjektu: V důsledku digitální revoluce zanikla řada pracovních míst. Na druhou stranu však, jak uvádí společnost McKinsey (2), umožnila to, aby za každé zaniklé pracovní místo vzniklo 2,6 nových pracovních míst. Společnost se tomu musí přizpůsobit a dnes k tomu má potenciál. Některá pracovní místa přestanou existovat. Mladší generace budou mít odlišnou perspektivu: bude se muset zapojit do digitální revoluce jako do poskytovatele zaměstnání. Takové iniciativy, jako je třeba program Scratch Massachusettského technologického institutu (MIT), přinášejí přidanou hodnotu díky tomu, že podporují sebedůvěru. Dalším příkladem jsou tzv. skunčí dílny (skunk labs) amerického Národního úřadu pro letectví a kosmonautiku (NASA), které po ukončení provozu raketoplánů vytvořily potřebné zázemí pro tvůrčí činnost. |
| --- | --- |

2.1

Posílení občana jako hospodářského subjektu: V důsledku digitální revoluce zanikla řada pracovních míst. Na druhou stranu však, jak uvádí společnost McKinsey (2), umožnila to, aby za každé zaniklé pracovní místo vzniklo 2,6 nových pracovních míst. Společnost se tomu musí přizpůsobit a dnes k tomu má potenciál. Některá pracovní místa přestanou existovat. Mladší generace budou mít odlišnou perspektivu: bude se muset zapojit do digitální revoluce jako do poskytovatele zaměstnání. Takové iniciativy, jako je třeba program Scratch Massachusettského technologického institutu (MIT), přinášejí přidanou hodnotu díky tomu, že podporují sebedůvěru. Dalším příkladem jsou tzv. skunčí dílny (skunk labs) amerického Národního úřadu pro letectví a kosmonautiku (NASA), které po ukončení provozu raketoplánů vytvořily potřebné zázemí pro tvůrčí činnost.

| 2.2 | Posílení občana jako politického subjektu: K tomu, aby lidé mohli předávat své myšlenky dál, potřebují svobodu, což do velké míry usnadňuje internet, mladá generace však navzdory neustálému napojení na internet mnohem více cestuje. Internet vyvolává chuť k interakci s lidmi. Digitální technologie přinesly novou svobodu pohybu. |
| --- | --- |

2.2

Posílení občana jako politického subjektu: K tomu, aby lidé mohli předávat své myšlenky dál, potřebují svobodu, což do velké míry usnadňuje internet, mladá generace však navzdory neustálému napojení na internet mnohem více cestuje. Internet vyvolává chuť k interakci s lidmi. Digitální technologie přinesly novou svobodu pohybu.

| 2.2.1 | V Evropě i za jejími hranicemi existují specifické případy, kdy se občané zmobilizovali, aby vyjádřili své názory a docílili demokratické změny v politice. Není pochyb o tom, že občané by se měli v politice prosazovat více. I demokratický proces se musí přizpůsobit digitalizaci. |
| --- | --- |

2.2.1

V Evropě i za jejími hranicemi existují specifické případy, kdy se občané zmobilizovali, aby vyjádřili své názory a docílili demokratické změny v politice. Není pochyb o tom, že občané by se měli v politice prosazovat více. I demokratický proces se musí přizpůsobit digitalizaci.

| 2.3 | Občan jako sociální subjekt: Počítačová gramotnost neznamená pouze naučit se používat internet – spočívá v tom, využívat ho ku prospěchu společenství a pro svůj osobní rozvoj. Společenství musí z tohoto důvodu potenciál internetu více využívat. Je však nezbytně nutné respektovat volbu každého jednotlivce, zda chce internet využívat či nikoli. |
| --- | --- |

2.3

Občan jako sociální subjekt: Počítačová gramotnost neznamená pouze naučit se používat internet – spočívá v tom, využívat ho ku prospěchu společenství a pro svůj osobní rozvoj. Společenství musí z tohoto důvodu potenciál internetu více využívat. Je však nezbytně nutné respektovat volbu každého jednotlivce, zda chce internet využívat či nikoli.

| 2.4 | Jak EP zdůrazňuje ve svých usneseních k dotvoření jednotného digitálního trhu (3) a k jednotnému trhu pro Evropany (4), co se týče zajištění postavení občana do skutečného středu zájmu jednotného trhu, existuje zde řada nedostatků. Mezi tyto nedostatky, jež nejsou pouze legislativní, ale i sociologické, patří přetrvávání řady překážek, které spotřebitelům brání v plném přístupu na vnitřní trh. |
| --- | --- |

2.4

Jak EP zdůrazňuje ve svých usneseních k dotvoření jednotného digitálního trhu (3) a k jednotnému trhu pro Evropany (4), co se týče zajištění postavení občana do skutečného středu zájmu jednotného trhu, existuje zde řada nedostatků. Mezi tyto nedostatky, jež nejsou pouze legislativní, ale i sociologické, patří přetrvávání řady překážek, které spotřebitelům brání v plném přístupu na vnitřní trh.

3.   Obecné úvahy a opatření, která mají být přijata k posílení využívání digitálního obsahu občany, úvahy k akčnímu plánu

Přístup, znalosti a důvěra patří mezi otázky, o něž se veřejnost při používání internetu a při počátečním využívání digitálního trhu nejvíce zajímá.

3.1   Přístup

Každému občanovi EU je nutné zajistit stejnou možnost přístupu. V této souvislosti se musí zvážit infrastruktura, hardware, software i organizační prostředky (tzv. orgware (5)).

Přístup prostřednictvím infrastruktury

| 3.1.1 | Každý občan EU by měl mít stejnou možnost přístupu k síti. (6) Kromě toho je nutné, aby byly maximální ceny za Mbps, u pevného i mobilního připojení, stanoveny a sjednoceny ve všech členských státech. |
| --- | --- |

3.1.1

Každý občan EU by měl mít stejnou možnost přístupu k síti. (6) Kromě toho je nutné, aby byly maximální ceny za Mbps, u pevného i mobilního připojení, stanoveny a sjednoceny ve všech členských státech.

| 3.1.1.1 | Podle sdružení BEREC (Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací) většina vnitrostátních regulačních orgánů dostává od spotřebitelů stížnosti týkající se rozporu mezi inzerovanou a skutečnou rychlostí připojení k internetu. Skutečný digitální vnitřní trh může vzniknout pouze tehdy, pokud všichni provozovatelé sítí v EU budou pod důkladným veřejným dohledem za účelem zajištění nominální šířky pásma v souladu s pilířem Digitálního programu pro Evropu týkajícím se širokopásmového přístupu. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Podle sdružení BEREC (Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací) většina vnitrostátních regulačních orgánů dostává od spotřebitelů stížnosti týkající se rozporu mezi inzerovanou a skutečnou rychlostí připojení k internetu. Skutečný digitální vnitřní trh může vzniknout pouze tehdy, pokud všichni provozovatelé sítí v EU budou pod důkladným veřejným dohledem za účelem zajištění nominální šířky pásma v souladu s pilířem Digitálního programu pro Evropu týkajícím se širokopásmového přístupu.

| 3.1.1.2 | Stávající heterogenita mobilního internetového připojení je jednou z největších překážek skutečného digitálního vnitřního trhu, zejména vzhledem ke skutečnosti, že rychlý nárůst používání smartphonů a tabletů posiluje hospodářský význam mobilních činností založených na internetu pro veřejnost (elektronické obchodování, elektronické zdravotnictví atd.). V tomto ohledu opatření 101 Digitálního programu pro Evropu jasně naznačuje, že rozdíly v roamingu a vnitrostátních tarifech by se do roku 2015 měly přiblížit nule. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Stávající heterogenita mobilního internetového připojení je jednou z největších překážek skutečného digitálního vnitřního trhu, zejména vzhledem ke skutečnosti, že rychlý nárůst používání smartphonů a tabletů posiluje hospodářský význam mobilních činností založených na internetu pro veřejnost (elektronické obchodování, elektronické zdravotnictví atd.). V tomto ohledu opatření 101 Digitálního programu pro Evropu jasně naznačuje, že rozdíly v roamingu a vnitrostátních tarifech by se do roku 2015 měly přiblížit nule.

| 3.1.1.3 | Infrastruktura by měla dále zajistit plné pokrytí celé Evropy, protože lidé nesmí být diskriminováni kvůli tomu, že žijí ve venkovské oblasti. EHSV uznává, že průmyslu se nemusí poskytování takovéto infrastruktury jevit jako ekonomicky životaschopné. Tuto překážku bychom však měli překonat. Mezi možná řešení mohou patřit partnerství veřejného a soukromého sektoru ve venkovských oblastech. Partnery investic do infrastruktury by mohli být i poskytovatelé obsahu, protože mají následně z pokrytí prospěch. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Infrastruktura by měla dále zajistit plné pokrytí celé Evropy, protože lidé nesmí být diskriminováni kvůli tomu, že žijí ve venkovské oblasti. EHSV uznává, že průmyslu se nemusí poskytování takovéto infrastruktury jevit jako ekonomicky životaschopné. Tuto překážku bychom však měli překonat. Mezi možná řešení mohou patřit partnerství veřejného a soukromého sektoru ve venkovských oblastech. Partnery investic do infrastruktury by mohli být i poskytovatelé obsahu, protože mají následně z pokrytí prospěch.

Wifi hotspoty ve městech

| 3.1.2 | Základní bezplatné připojení prostřednictvím wifi by mělo být základním právem každého evropského občana. EHSV se domnívá (7), že zavedení bezplatného veřejného internetového přístupu prostřednictvím hotspotů ve městech a poskytnutí přístupu k otevřeným datům 2.0 a otevřeným zdrojům by lidem umožnilo komunikovat a hledat zaměstnání. |
| --- | --- |

3.1.2

Základní bezplatné připojení prostřednictvím wifi by mělo být základním právem každého evropského občana. EHSV se domnívá (7), že zavedení bezplatného veřejného internetového přístupu prostřednictvím hotspotů ve městech a poskytnutí přístupu k otevřeným datům 2.0 a otevřeným zdrojům by lidem umožnilo komunikovat a hledat zaměstnání.

| 3.1.3 | Ačkoli geografické pokrytí by nemělo být striktním požadavkem, je nutné, aby každá jednotlivá obec zajistila existenci alespoň jednoho wifi hotspotu. Rozumné by bylo zaručit minimální počet bezplatných hotspotů v poměru k velikosti populace. Každý vnitrostátní regulační orgán by mohl určit místní pravidla, která by byla v souladu se směrnicemi EU. |
| --- | --- |

3.1.3

Ačkoli geografické pokrytí by nemělo být striktním požadavkem, je nutné, aby každá jednotlivá obec zajistila existenci alespoň jednoho wifi hotspotu. Rozumné by bylo zaručit minimální počet bezplatných hotspotů v poměru k velikosti populace. Každý vnitrostátní regulační orgán by mohl určit místní pravidla, která by byla v souladu se směrnicemi EU.

| 3.1.4 | I když se přístup k internetu a univerzální širokopásmová síť považují za nesmírně důležité, Komise upozorňuje (8) na to, že nebylo dosaženo žádné dohody o budoucí úloze „povinnosti poskytovat univerzální službu“ (universal service obligation, USO) při dosahování cílů týkajících se širokopásmového přístupu. |
| --- | --- |

3.1.4

I když se přístup k internetu a univerzální širokopásmová síť považují za nesmírně důležité, Komise upozorňuje (8) na to, že nebylo dosaženo žádné dohody o budoucí úloze „povinnosti poskytovat univerzální službu“ (universal service obligation, USO) při dosahování cílů týkajících se širokopásmového přístupu.

| 3.1.5 | Právní předpisy, které začleňují širokopásmové připojení do USO, doposud přijaly Finsko, Španělsko a Malta. Dne 5. července 2011 přijal Evropský parlament usnesení (9), které zdůraznilo význam USO jako záchranné sítě pro sociální začleňování. |
| --- | --- |

3.1.5

Právní předpisy, které začleňují širokopásmové připojení do USO, doposud přijaly Finsko, Španělsko a Malta. Dne 5. července 2011 přijal Evropský parlament usnesení (9), které zdůraznilo význam USO jako záchranné sítě pro sociální začleňování.

Hardware

| 3.1.6 | Být digitálním evropským občanem znamená schopnost připojit se k internetu, což na druhou stranu znamená vlastnit vhodný hardware a software, který umožňuje napojení na síť. |
| --- | --- |

3.1.6

Být digitálním evropským občanem znamená schopnost připojit se k internetu, což na druhou stranu znamená vlastnit vhodný hardware a software, který umožňuje napojení na síť.

| 3.1.6.1 | Základní hardware
   (10) by měl být pro všechny občany ve všech zemích EU cenově dostupný. EHSV proto důrazně vyzývá k tomu, aby byl v rámci Horizontu 2020 vypracován zvláštní projekt, díky němuž by se mohl základní hardware vyrábět v Evropě za skutečně přijatelné ceny. Rada bohužel nedávno rozpočet na Horizont 2020 snížila. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Základní hardware
   (10) by měl být pro všechny občany ve všech zemích EU cenově dostupný. EHSV proto důrazně vyzývá k tomu, aby byl v rámci Horizontu 2020 vypracován zvláštní projekt, díky němuž by se mohl základní hardware vyrábět v Evropě za skutečně přijatelné ceny. Rada bohužel nedávno rozpočet na Horizont 2020 snížila.

Software

| 3.1.6.2 | Software
   (11) by měl být společným, standardizovaným a nechráněným nástrojem pro úpravu a sdílení dokumentů s otevřeným zdrojem, který nebude vyžadovat dodatečné náklady. Tento software by rovněž měl být přístupný osobám se zdravotním postižením. Další mainstreamový software by měl doplňovat otevřený software. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Software
   (11) by měl být společným, standardizovaným a nechráněným nástrojem pro úpravu a sdílení dokumentů s otevřeným zdrojem, který nebude vyžadovat dodatečné náklady. Tento software by rovněž měl být přístupný osobám se zdravotním postižením. Další mainstreamový software by měl doplňovat otevřený software.

3.2   Ochrana otevřeného internetu a neutrality sítě

| 3.2.1 | Výbor již upozornil na to (12), že z pohledu občana EU je důležité, aby poskytovatelé internetových služeb zajišťovali, že se mohou lidé svobodně připojovat k veřejnému internetu, aniž by byli omezováni vládami či provozovateli sítí, pokud jde o obsah, stránky, platformy, druhy zařízení, jež mohou být připojena, a způsoby přípustné komunikace. Jde přímo o koncept „otevřeného internetu“ – jedno ze základních práv digitálního občana. |
| --- | --- |

3.2.1

Výbor již upozornil na to (12), že z pohledu občana EU je důležité, aby poskytovatelé internetových služeb zajišťovali, že se mohou lidé svobodně připojovat k veřejnému internetu, aniž by byli omezováni vládami či provozovateli sítí, pokud jde o obsah, stránky, platformy, druhy zařízení, jež mohou být připojena, a způsoby přípustné komunikace. Jde přímo o koncept „otevřeného internetu“ – jedno ze základních práv digitálního občana.

| 3.2.2 | Navíc by poskytovatelé internetového připojení v EU měli zacházet se všemi zdroji obdobných internetových údajů rovnoprávně a vyhnout se diskriminaci v rámci různých druhů provozu motivované ekonomickými důvody. |
| --- | --- |

3.2.2

Navíc by poskytovatelé internetového připojení v EU měli zacházet se všemi zdroji obdobných internetových údajů rovnoprávně a vyhnout se diskriminaci v rámci různých druhů provozu motivované ekonomickými důvody.

| 3.2.3 | Předběžná zjištění sdružení BEREC ohledně postupů v rámci řízení provozu v Evropě jasně ukazují, že je běžné blokování provozu VoIP (13)
   (14). |
| --- | --- |

3.2.3

Předběžná zjištění sdružení BEREC ohledně postupů v rámci řízení provozu v Evropě jasně ukazují, že je běžné blokování provozu VoIP (13)
   (14).

| 3.2.4 | Regulační orgány v EU zjistily, že služby VoIP jako Skype jsou blokovány zejména mobilními operátory. Provoz „peer-to-peer“ sítí, který umožňuje výměnu souborů mezi uživateli internetu, je také pravidelně zpomalován nebo blokován jak provozovateli pevných linek, tak mobilními operátory.
  S tím, jak se stále více služeb stěhuje na web, jsou provozovatelé stoupající měrou sváděni k diskriminaci jiných služeb, které konkurují jejich vlastním nebo nevykazují velký zisk, čímž dochází k faktickému vytváření rychlých a pomalých drah pro různé služby. Neutralita sítě by takto byla vážně ohrožena. |
| --- | --- |

3.2.4

Regulační orgány v EU zjistily, že služby VoIP jako Skype jsou blokovány zejména mobilními operátory. Provoz „peer-to-peer“ sítí, který umožňuje výměnu souborů mezi uživateli internetu, je také pravidelně zpomalován nebo blokován jak provozovateli pevných linek, tak mobilními operátory.

S tím, jak se stále více služeb stěhuje na web, jsou provozovatelé stoupající měrou sváděni k diskriminaci jiných služeb, které konkurují jejich vlastním nebo nevykazují velký zisk, čímž dochází k faktickému vytváření rychlých a pomalých drah pro různé služby. Neutralita sítě by takto byla vážně ohrožena.

| 3.2.5 | Na druhé straně neutralita sítě znamená, že žádný poskytovatel nemůže upřednostňovat různé provozy na síti na základě ekonomických důvodů. Místo toho by měli poskytovatelé každému uživateli poskytovat ty nejlepší služby.
  Pojem „neutralita sítě“ ve sdělení Evropské komise o Digitálním programu pro Evropu úplně schází, ale Výbor podtrhuje, že zásada neutrality sítě by měla být definována a zakotvena v evropském právu jako potvrzení práv občanů tak, jak jsou definována v Listině základních práv EU. |
| --- | --- |

3.2.5

Na druhé straně neutralita sítě znamená, že žádný poskytovatel nemůže upřednostňovat různé provozy na síti na základě ekonomických důvodů. Místo toho by měli poskytovatelé každému uživateli poskytovat ty nejlepší služby.

Pojem „neutralita sítě“ ve sdělení Evropské komise o Digitálním programu pro Evropu úplně schází, ale Výbor podtrhuje, že zásada neutrality sítě by měla být definována a zakotvena v evropském právu jako potvrzení práv občanů tak, jak jsou definována v Listině základních práv EU.

3.3   Organizační prostředky (orgware)

3.3.1   Technologie k využití potenciálu jednotného digitálního trhu nestačí. Stejně důležitý je tzv. orgware – znalosti, dovednosti a uvědomění uživatelů. EHSV proto klade důraz na znalosti (elektronické dovednosti) a staví se kriticky k výhodám používání internetu vzhledem k nebezpečím, která představuje.

3.3.2   Znalosti

Orgware má klíčovou úlohu pro to, abychom mohli internet využívat na maximum, a to díky tomu, že víme, jak ho používat nejen pro zábavu, ale i pro osobní rozvoj a rozvoj společenství.

3.4   Zajištění školení ohledně elektronických dovedností

| 3.4.1 | Aby byli občané EU skutečně ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu, musí naprosto nutně posílit své digitální schopnosti a mediální gramotnost s cílem účinně minimalizovat digitální propast a maximalizovat digitální začlenění. |
| --- | --- |

3.4.1

Aby byli občané EU skutečně ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu, musí naprosto nutně posílit své digitální schopnosti a mediální gramotnost s cílem účinně minimalizovat digitální propast a maximalizovat digitální začlenění.

| 3.4.1.1 | Digitální začlenění znamená především rovné příležitosti pro každého občana EU, zejména pro (15):






  — | seniory; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

Digitální začlenění znamená především rovné příležitosti pro každého občana EU, zejména pro (15):

—

seniory;

| — | osoby s postižením; |
| --- | --- |

—

osoby s postižením;

| — | osoby s nízkými příjmy; |
| --- | --- |

—

osoby s nízkými příjmy;

| — | osoby znevýhodněné pokud jde o vzdělání; |
| --- | --- |

—

osoby znevýhodněné pokud jde o vzdělání;

| — | příslušníky menšin. |
| --- | --- |

—

příslušníky menšin.

Je proto nutné navrhnout ukazatele platné v celé EU, pokud jde o digitální schopnosti a mediální gramotnost (16) a co nejdříve ve všech členských státech zavést dlouhodobé politiky týkající se elektronických dovedností a digitální gramotnosti. (17) Proto je naprosto nutné, aby byly fondy soudržnosti, především Evropský sociální fond, v regionech cíleně využívány subjekty tamějších občanských společností s cílem rozvíjet dovednosti související s počítačovou gramotností.

3.5   Digitální školy

| 3.5.1 | Proces evropské digitalizace musí zahrnovat školy – jak učitele, tak studenty. Je nutné poskytnout prostředky skutečným digitálním školám, které by mohly pokročit směrem k digitalizovanější správě a vyučování, čímž zároveň přispějí ke zlepšení životního prostředí. |
| --- | --- |

3.5.1

Proces evropské digitalizace musí zahrnovat školy – jak učitele, tak studenty. Je nutné poskytnout prostředky skutečným digitálním školám, které by mohly pokročit směrem k digitalizovanější správě a vyučování, čímž zároveň přispějí ke zlepšení životního prostředí.

| 3.5.2 | Studenti jsou obvykle více navyklí na používání nových technologií a potřebují pomoc a vedení při rozvíjení svých dovedností, zatímco ve starší generaci je velký podíl osob neovládajících IKT. Vytvoření digitální školy a digitální společnosti zvýrazňuje potřebu vyškolit učitele v dovednostech v oblasti IKT s cílem umožnit starším lidem přiblížit se mladší generaci. |
| --- | --- |

3.5.2

Studenti jsou obvykle více navyklí na používání nových technologií a potřebují pomoc a vedení při rozvíjení svých dovedností, zatímco ve starší generaci je velký podíl osob neovládajících IKT. Vytvoření digitální školy a digitální společnosti zvýrazňuje potřebu vyškolit učitele v dovednostech v oblasti IKT s cílem umožnit starším lidem přiblížit se mladší generaci.

| 3.5.3 | Vyučovací metody musí být tedy přezkoumány. Nalezení správné kombinace tradičních vyučovacích metod a nových technologií představuje pro učitele trvalou výzvu. |
| --- | --- |

3.5.3

Vyučovací metody musí být tedy přezkoumány. Nalezení správné kombinace tradičních vyučovacích metod a nových technologií představuje pro učitele trvalou výzvu.

| 3.5.4 | Navíc by měly být vytvořeny zdroje pro vyučování online, abychom překlenuli propast mezi tradičním vzděláváním a novými technologiemi tak, aby byly odpovídající a spolehlivé vzdělávací postupy přístupné kdekoliv komukoliv. Opatření 61 (18) a 68 (19) Digitálního programu pro Evropu vypadají v tomto smyslu jako plánovací opatření. Je však důležité pamatovat na to, že ne všichni budoucí koncoví uživatelé mají dovednosti v oblasti IKT na stejné úrovni. Rozhraní a obsah by tedy mělo být možné přizpůsobit různým úrovním, aby byly vstřícné vůči uživatelům začátečníkům a náročnější a zajímavější pro pokročilé uživatele. |
| --- | --- |

3.5.4

Navíc by měly být vytvořeny zdroje pro vyučování online, abychom překlenuli propast mezi tradičním vzděláváním a novými technologiemi tak, aby byly odpovídající a spolehlivé vzdělávací postupy přístupné kdekoliv komukoliv. Opatření 61 (18) a 68 (19) Digitálního programu pro Evropu vypadají v tomto smyslu jako plánovací opatření. Je však důležité pamatovat na to, že ne všichni budoucí koncoví uživatelé mají dovednosti v oblasti IKT na stejné úrovni. Rozhraní a obsah by tedy mělo být možné přizpůsobit různým úrovním, aby byly vstřícné vůči uživatelům začátečníkům a náročnější a zajímavější pro pokročilé uživatele.

3.6   Evropský počítačový řidičský průkaz

| 3.6.1 | Evropský počítačový řidičský průkaz (ECDL) by měl být oficiálně rozšířen na všechny členské státy a měl by být neustále aktualizován na nejmodernější dostupné softwarové a hardwarové nástroje. |
| --- | --- |

3.6.1

Evropský počítačový řidičský průkaz (ECDL) by měl být oficiálně rozšířen na všechny členské státy a měl by být neustále aktualizován na nejmodernější dostupné softwarové a hardwarové nástroje.

| 3.6.1.1 | ECDL by měl být založen na otevřeném softwaru a k jeho udělení by mělo docházet pouze po vykonání zkoušky standardizované na úrovni EU. Měl by být součástí všech osnov veřejných středních škol s cílem poskytnout běžné základní znalosti v oblasti IT všem studentům EU. |
| --- | --- |

3.6.1.1

ECDL by měl být založen na otevřeném softwaru a k jeho udělení by mělo docházet pouze po vykonání zkoušky standardizované na úrovni EU. Měl by být součástí všech osnov veřejných středních škol s cílem poskytnout běžné základní znalosti v oblasti IT všem studentům EU.

| 3.6.2 | V závislosti na tom, jaké jsou dostupné prostředky, je nutné realizovat obsah. Ve své snaze o digitalizaci Evropy by EU měla zvýšit dostupnost zdrojů v digitálním formátu, jako jsou např. elektronické knihy. V tomto smyslu EHSV vítá snahu Komise o další rozvoj Evropské digitální knihovny
   (20), ale zároveň se obává, že tato potenciálně revoluční služba je mnohým neznámá a měla by být lépe propagována, zejména ve školství. |
| --- | --- |

3.6.2

V závislosti na tom, jaké jsou dostupné prostředky, je nutné realizovat obsah. Ve své snaze o digitalizaci Evropy by EU měla zvýšit dostupnost zdrojů v digitálním formátu, jako jsou např. elektronické knihy. V tomto smyslu EHSV vítá snahu Komise o další rozvoj Evropské digitální knihovny
   (20), ale zároveň se obává, že tato potenciálně revoluční služba je mnohým neznámá a měla by být lépe propagována, zejména ve školství.

3.7   Důvěra

| 3.7.1 | Pro to, aby bylo možné zajistit, aby byl potenciál internetu uvnitř vnitřního trhu co nejvyšší, má rozhodující význam důvěra. Lidé proto musí mít jistotu, že existují adekvátní systémy prevence, které zajišťují, aby nedocházelo k poškozování jednotlivců či společenství; adekvátní míra ochrany; stíhání pachatelů kybernetických trestných činů podobně jako u fyzických trestných činů a náležitá regulace internetu a její vymáhání. |
| --- | --- |

3.7.1

Pro to, aby bylo možné zajistit, aby byl potenciál internetu uvnitř vnitřního trhu co nejvyšší, má rozhodující význam důvěra. Lidé proto musí mít jistotu, že existují adekvátní systémy prevence, které zajišťují, aby nedocházelo k poškozování jednotlivců či společenství; adekvátní míra ochrany; stíhání pachatelů kybernetických trestných činů podobně jako u fyzických trestných činů a náležitá regulace internetu a její vymáhání.

3.8   Prevence

| 3.8.1 | Zásadní je osvěta týkající se hlavních možností, které internet nabízí, ale i nebezpečí, která představuje. K prevenci mohou účinně přispět i jasné vzdělávací kampaně zaměřené na různé úrovně odborných znalostí. |
| --- | --- |

3.8.1

Zásadní je osvěta týkající se hlavních možností, které internet nabízí, ale i nebezpečí, která představuje. K prevenci mohou účinně přispět i jasné vzdělávací kampaně zaměřené na různé úrovně odborných znalostí.

| 3.8.2 | Klíčovým aspektem při zajišťování prevence je také regulace. Zatímco regulace internetu je velmi obtížný úkol, ochrana před jakýmkoliv druhem rizika je pro Evropany nesmírně důležitá. Proto EHSV důrazně doporučuje, aby byl vytvořen vymahatelný základní regulační rámec na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.8.2

Klíčovým aspektem při zajišťování prevence je také regulace. Zatímco regulace internetu je velmi obtížný úkol, ochrana před jakýmkoliv druhem rizika je pro Evropany nesmírně důležitá. Proto EHSV důrazně doporučuje, aby byl vytvořen vymahatelný základní regulační rámec na evropské úrovni.

| 3.8.3 | Poskytovatelé internetu by prostřednictvím samoregulace mohli nést více odpovědnosti – např. v souladu s Listinou základních práv – tak, jak to s úspěchem dělají taková odvětví, jako je reklama. Tato možnost, jež by napravila současný stav deregulace, vyžaduje pravidelné posuzování a sledování zákonodárcem a také sankce. |
| --- | --- |

3.8.3

Poskytovatelé internetu by prostřednictvím samoregulace mohli nést více odpovědnosti – např. v souladu s Listinou základních práv – tak, jak to s úspěchem dělají taková odvětví, jako je reklama. Tato možnost, jež by napravila současný stav deregulace, vyžaduje pravidelné posuzování a sledování zákonodárcem a také sankce.

3.9   Ochrana

| 3.9.1 | Občané potřebují při vstupu do digitálního prostředí cítit adekvátní ochranu. Elektronické služby by proto měly jasně signalizovat, jakou míru ochrany nabízejí. Poskytovatelé obsahu by mohli v tomto směru prokazovat úroveň ochrany tím, že budou dodržovat speciální zásady (21). |
| --- | --- |

3.9.1

Občané potřebují při vstupu do digitálního prostředí cítit adekvátní ochranu. Elektronické služby by proto měly jasně signalizovat, jakou míru ochrany nabízejí. Poskytovatelé obsahu by mohli v tomto směru prokazovat úroveň ochrany tím, že budou dodržovat speciální zásady (21).

| 3.9.2 | Uživatelé mají mimo jiné velkou obavu z tzv. krádeže identity. Doporučujeme proto, aby byl proveden výzkum, díky němuž by bylo možné zaručit na internetu ochranu osobních dat. |
| --- | --- |

3.9.2

Uživatelé mají mimo jiné velkou obavu z tzv. krádeže identity. Doporučujeme proto, aby byl proveden výzkum, díky němuž by bylo možné zaručit na internetu ochranu osobních dat.

| 3.9.3 | Pro občany EU je navíc zásadně důležité, aby k rozvoji digitálních širokopásmových sítí nedocházelo na úkor veřejného zdraví. Každý členský stát by měl především v tom samém regulačním rámci EU zajistit tyto základní požadavky:






  — | bezpečná expozice elektromagnetickým polím; |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Pro občany EU je navíc zásadně důležité, aby k rozvoji digitálních širokopásmových sítí nedocházelo na úkor veřejného zdraví. Každý členský stát by měl především v tom samém regulačním rámci EU zajistit tyto základní požadavky:

—

bezpečná expozice elektromagnetickým polím;

| — | zákaz nebezpečných chemických komponentů v produktech IKT; |
| --- | --- |

—

zákaz nebezpečných chemických komponentů v produktech IKT;

| — | rozvoj sítí v souladu s životním prostředím; |
| --- | --- |

—

rozvoj sítí v souladu s životním prostředím;

| — | požadavek na produkty s nízkou spotřebou energie ve veřejných zakázkách. |
| --- | --- |

—

požadavek na produkty s nízkou spotřebou energie ve veřejných zakázkách.

3.10   Stíhání

| 3.10.1 | Kybernetická trestná činnost je stejně závažná jako fyzická trestná činnost a mělo by se s ní zacházet podobně. Je nutné, aby členské státy navýšily své prostředky a byly schopny kontrolovat a stíhat kybernetickou trestnou činnost efektivně, účinně a včas. |
| --- | --- |

3.10.1

Kybernetická trestná činnost je stejně závažná jako fyzická trestná činnost a mělo by se s ní zacházet podobně. Je nutné, aby členské státy navýšily své prostředky a byly schopny kontrolovat a stíhat kybernetickou trestnou činnost efektivně, účinně a včas.

3.11   Listina digitálních práv

| 3.11.1 | EHSV žádá Komisi, aby vypracovala „Listinu digitálních práv“ občanů (22), která by byla prostředkem k zajištění skutečné ochrany občanů a zvýšila by důvěru na digitálním vnitřním trhu. |
| --- | --- |

3.11.1

EHSV žádá Komisi, aby vypracovala „Listinu digitálních práv“ občanů (22), která by byla prostředkem k zajištění skutečné ochrany občanů a zvýšila by důvěru na digitálním vnitřním trhu.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Služby elektronické veřejné správy (e-government)

| 4.1.1 | E-Government nepochybně usnadňuje využívání služeb správy, a to zejména pro občany a malé a střední podniky. Nezbytnou podmínkou efektivních a účinných služeb elektronické veřejné správy je interoperabilita. Občané musí mít v tomto ohledu plnou kontrolu a přístup ke svým vlastním údajům, bez možnosti je měnit, ale s možností poznat, kdo měl přístup byť jen k části z nich, a zda to bylo oprávněné. Je však zásadní, aby měli lidé svobodnou volbu mezi využíváním služeb v elektronické či v tradiční formě. |
| --- | --- |

4.1.1

E-Government nepochybně usnadňuje využívání služeb správy, a to zejména pro občany a malé a střední podniky. Nezbytnou podmínkou efektivních a účinných služeb elektronické veřejné správy je interoperabilita. Občané musí mít v tomto ohledu plnou kontrolu a přístup ke svým vlastním údajům, bez možnosti je měnit, ale s možností poznat, kdo měl přístup byť jen k části z nich, a zda to bylo oprávněné. Je však zásadní, aby měli lidé svobodnou volbu mezi využíváním služeb v elektronické či v tradiční formě.

| 4.1.2 | Kompletní služby elektronické veřejné správy jsou ale žádoucí, protože přinášejí výhody v podobě snížení nákladů a byrokracie a vyšší efektivity. Všechny členské státy by měly zavést elektronické služby a přispět tak k usnadnění mobility občanů. |
| --- | --- |

4.1.2

Kompletní služby elektronické veřejné správy jsou ale žádoucí, protože přinášejí výhody v podobě snížení nákladů a byrokracie a vyšší efektivity. Všechny členské státy by měly zavést elektronické služby a přispět tak k usnadnění mobility občanů.

4.2   Malé a střední podniky a síť Enterprise Europe Network

| 4.2.1 | Ve svém stanovisku Malé podniky, velký svět (23) Výbor žádal „opatření na podporu elektronického obchodu, který by se mohl stát významnou oblastí pro internacionalizaci MSP“. Provádění digitální strategie EU je i pro malé a střední podniky naprostou prioritou. Vzhledem k tomu a také s ohledem na potenciál tvorby pracovních míst, který malé a střední podniky mají, má strategický význam to, aby se zřizovala jednotná kontaktní místa pro DPH a aby se prosazovaly elektronické faktury a cloud computing. Inteligentní využívání IKT, rozvoj elektronických dovedností v malých a středních podnicích, zvýšení účasti malých a středních podniků v elektronickém zadávání veřejných zakázek i jejich plný přístup k širokopásmovému internetu, to vše má stejně zásadní význam, jako takové nástroje, jakým je Evropská síť na podporu elektronického podnikání (eBSN), Program pro konkurenceschopnost a inovace a Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME). |
| --- | --- |

4.2.1

Ve svém stanovisku Malé podniky, velký svět (23) Výbor žádal „opatření na podporu elektronického obchodu, který by se mohl stát významnou oblastí pro internacionalizaci MSP“. Provádění digitální strategie EU je i pro malé a střední podniky naprostou prioritou. Vzhledem k tomu a také s ohledem na potenciál tvorby pracovních míst, který malé a střední podniky mají, má strategický význam to, aby se zřizovala jednotná kontaktní místa pro DPH a aby se prosazovaly elektronické faktury a cloud computing. Inteligentní využívání IKT, rozvoj elektronických dovedností v malých a středních podnicích, zvýšení účasti malých a středních podniků v elektronickém zadávání veřejných zakázek i jejich plný přístup k širokopásmovému internetu, to vše má stejně zásadní význam, jako takové nástroje, jakým je Evropská síť na podporu elektronického podnikání (eBSN), Program pro konkurenceschopnost a inovace a Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME).

| 4.2.2 | Výbor vítá záměr Komise přezkoumat správu sítě Enterprise Europe Network (EEN) a umístit evropské malé a střední podniky do digitálního prostředí. I zde hraje velkou roli důvěra v digitální jednotný trh a přístup zdola nahoru se zapojením sociálních partnerů by mohl mít didaktickou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

4.2.2

Výbor vítá záměr Komise přezkoumat správu sítě Enterprise Europe Network (EEN) a umístit evropské malé a střední podniky do digitálního prostředí. I zde hraje velkou roli důvěra v digitální jednotný trh a přístup zdola nahoru se zapojením sociálních partnerů by mohl mít didaktickou přidanou hodnotu.

| 4.2.3 | Enterprise Europe Network (EEN) byla vytvořena, aby podporovala evropské malé a střední podniky při rozvíjení nových trhů, zavádění nových technologií a přístupu k fondům EU. |
| --- | --- |

4.2.3

Enterprise Europe Network (EEN) byla vytvořena, aby podporovala evropské malé a střední podniky při rozvíjení nových trhů, zavádění nových technologií a přístupu k fondům EU.

| 4.2.4 | Úloha EEN by měla být posílena s cílem zaručit všeobecné digitální začlenění všem evropským malým a středním podnikům a umožnit každému občanovi EU přístup ke všem dostupným otevřeným datům, což by mohlo postupně vést k vytvoření unijní digitální sítě připojení. |
| --- | --- |

4.2.4

Úloha EEN by měla být posílena s cílem zaručit všeobecné digitální začlenění všem evropským malým a středním podnikům a umožnit každému občanovi EU přístup ke všem dostupným otevřeným datům, což by mohlo postupně vést k vytvoření unijní digitální sítě připojení.

| 4.2.5 | Účinnost opatření EEN by měla být trvale monitorována Komisí prostřednictvím pravidelného získávání zpětné vazby od malých a středních podniků EU a od všech občanů EU, kteří této služby využívají. |
| --- | --- |

4.2.5

Účinnost opatření EEN by měla být trvale monitorována Komisí prostřednictvím pravidelného získávání zpětné vazby od malých a středních podniků EU a od všech občanů EU, kteří této služby využívají.

4.3   Přirozené překážky jednotného digitálního trhu

| 4.3.1 | Jednou z nejvýraznějších přirozených překážek jednotného trhu (až již digitálního či nikoli) je jazyk. |
| --- | --- |

4.3.1

Jednou z nejvýraznějších přirozených překážek jednotného trhu (až již digitálního či nikoli) je jazyk.

| 4.3.2 | Překážkou je také přání některých občanů zůstat mimo digitální jednotný trh a jeho výhody, třebaže na to mají právo. |
| --- | --- |

4.3.2

Překážkou je také přání některých občanů zůstat mimo digitální jednotný trh a jeho výhody, třebaže na to mají právo.

| 4.3.3 | Ačkoli digitální jednotný trh eliminuje zeměpisné překážky a izolaci, zeměpisné umístění a izolace stále představuje přírodní překážku, a to kvůli rozhraní s reálným světem, jako je například přeprava zboží. |
| --- | --- |

4.3.3

Ačkoli digitální jednotný trh eliminuje zeměpisné překážky a izolaci, zeměpisné umístění a izolace stále představuje přírodní překážku, a to kvůli rozhraní s reálným světem, jako je například přeprava zboží.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Evropská komise nedávno zveřejnila souhrn práv, jež v různých právních textech EU existují (https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights).

1

(2)  McKinsey (květen 2011): Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity (Na internetu záleží, pronikavý vliv internetu na růst, zaměstnanost a prosperitu).

2

Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity

(3)  Zpravodaj: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

3

(4)  Zpravodaj: António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

4

(5)  „Orgware se vztahuje k vytváření kapacit různých institucionálních subjektů zapojených do adaptačního procesu nové technologie.“ (Wikipedie).

5

„Orgware se vztahuje k vytváření kapacit různých institucionálních subjektů zapojených do adaptačního procesu nové technologie.“

(6)  Digitální program stanoví tří hlavní cíle, pokud jde o širokopásmovou kapacitu: 100 % občanů EU by mělo mít přístup k připojení s rychlostí 2 Mbps do roku 2013 a do roku 2020 by mělo mít 100 % občanů EU přístup k připojení s rychlostí 30 Mbps a 50 % evropských domácností by mělo mít předplacené připojení s rychlostí nad 100 Mbps.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 2.

7

(8)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –Univerzální služba v elektronických komunikacích: zpráva o výsledku veřejné konzultace a o třetím pravidelném přezkumu rozsahu v souladu s článkem 15 směrnice 2002/22/ES (23.11.2011).

8

(9)  Usnesení P7_TA(2011)0306.

9

(10)  Hardwarem se myslí stolní PC, laptop, netbook, smartphone, tablet nebo jakýkoliv jiný elektronický přístroj, který je schopen se připojit na síť.

10

(11)  Software: především webový prohlížeč a balíček pro úpravu dokumentů.

11

(12)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139.

12

(13)  Voice over IP.

13

(14)  Zjištění jsou výsledkem průzkumu, který provádělo sdružení BEREC po dobu několika měsíců, a zakládají se na informacích shromážděných od 250 provozovatelů pevných linek a mobilních operátorů napříč Evropou.

14

(15)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9.

15

(16)  Opatření 62 Digitální agendy pro Evropu.

16

(17)  Opatření 66 Digitální agendy pro Evropu.

17

(18)  Vyvinout on-line spotřebitelský nástroj pro technologie nových médií.

18

(19)  Členské státy by měly posílit úlohu elektronického učení (e-learning) ve vnitrostátních politikách.

19

(20)  Opatření 79 Digitální agendy pro Evropu – návrh na udržitelný model financování Evropské digitální knihovny.

20

(21)  Tam, kde neexistují právní předpisy, by mohli poskytovatelé obsahu vypracovat kodexy chování, tak jak je tomu v řadě jiných odvětví (více viz http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  Viz pozn. pod čarou 1.

22

(23)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 49.

23

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/03

Zpravodaj: pan SIECKER

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 21. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 157 hlasy pro, 17 hlasů bylo proti a 35 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | V současnosti neexistuje žádná jednoznačná, celoevropská definice, jež by jasně rozlišovala mezi skutečnými samostatně výdělečně činnými osobami pracujícími na svůj vlastní účet, a fiktivními samostatně výdělečně činnými osobami. Každá odpovědná instituce a každý odpovědný orgán používá svůj vlastní právní nebo regulační rámec, jenž se může lišit podle jejich jurisdikce nebo oblasti působnosti (daňové předpisy, sociální zabezpečení, obchodní právo, trh práce, pojištění). Toto zneužívání sahá od neplacení příspěvků na sociální zabezpečení přes daňové úniky a obcházení pracovních práv až po nehlášenou práci. To znamená vážné narušení hospodářské soutěže pro skutečné samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.1

V současnosti neexistuje žádná jednoznačná, celoevropská definice, jež by jasně rozlišovala mezi skutečnými samostatně výdělečně činnými osobami pracujícími na svůj vlastní účet, a fiktivními samostatně výdělečně činnými osobami. Každá odpovědná instituce a každý odpovědný orgán používá svůj vlastní právní nebo regulační rámec, jenž se může lišit podle jejich jurisdikce nebo oblasti působnosti (daňové předpisy, sociální zabezpečení, obchodní právo, trh práce, pojištění). Toto zneužívání sahá od neplacení příspěvků na sociální zabezpečení přes daňové úniky a obcházení pracovních práv až po nehlášenou práci. To znamená vážné narušení hospodářské soutěže pro skutečné samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky.

| 1.2 | Evropská komise v roce 2006 v zelené knize Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století vznesla otázku, zda by měly být v členských státech ujasněny právní definice zaměstnaneckého poměru a samostatné výdělečné činnosti, aby se usnadnily v dobré víře uskutečňované obousměrné přechody mezi zaměstnaneckým poměrem a samostatnou výdělečnou činností. Z následných konzultací k zelené knize vyplynulo, že chybějící celoevropská definice by mohla přinášet problémy, a to zejména v situacích týkajících se přeshraniční práce (a poskytování služeb). |
| --- | --- |

1.2

Evropská komise v roce 2006 v zelené knize Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století vznesla otázku, zda by měly být v členských státech ujasněny právní definice zaměstnaneckého poměru a samostatné výdělečné činnosti, aby se usnadnily v dobré víře uskutečňované obousměrné přechody mezi zaměstnaneckým poměrem a samostatnou výdělečnou činností. Z následných konzultací k zelené knize vyplynulo, že chybějící celoevropská definice by mohla přinášet problémy, a to zejména v situacích týkajících se přeshraniční práce (a poskytování služeb).

| 1.3 | Doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP) z roku 2006 přistupuje k zaměstnaneckým poměrům z širšího hlediska, aby bylo možné postupovat proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti. Při určování toho, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr, bychom se měli soustředit především na skutečnosti týkající se činnosti a odměn zaměstnance, a to bez ohledu na to, jak je tento poměr popsán např. v podmínkách smlouvy. Skrytý zaměstnanecký poměr existuje tam, kde zaměstnavatel přistupuje k pracovníkovi způsobem, jenž zastírá jeho skutečný právní status coby zaměstnance, a kde mohou smluvní podmínky zaměstnanci odepřít ochranu, na niž má nárok. |
| --- | --- |

1.3

Doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP) z roku 2006 přistupuje k zaměstnaneckým poměrům z širšího hlediska, aby bylo možné postupovat proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti. Při určování toho, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr, bychom se měli soustředit především na skutečnosti týkající se činnosti a odměn zaměstnance, a to bez ohledu na to, jak je tento poměr popsán např. v podmínkách smlouvy. Skrytý zaměstnanecký poměr existuje tam, kde zaměstnavatel přistupuje k pracovníkovi způsobem, jenž zastírá jeho skutečný právní status coby zaměstnance, a kde mohou smluvní podmínky zaměstnanci odepřít ochranu, na niž má nárok.

| 1.4 | Několik členských států se již snažilo vypracovat vyčerpávající definici, jež by umožnila na základě předem stanovených kritérií rozlišovat mezi osobami samostatně výdělečně činnými a zaměstnanci. Z důvodu komplexity různých situací se však v praxi při pokusech o vyčerpávající definici a závěry často setkávají s problémy. EHSV si je této skutečnosti vědom, a navrhuje proto vyhodnotit různé zkušenosti získané v členských státech a na základě tohoto hodnocení přijmout závěry a formulovat doporučení pro cílenější přístup. |
| --- | --- |

1.4

Několik členských států se již snažilo vypracovat vyčerpávající definici, jež by umožnila na základě předem stanovených kritérií rozlišovat mezi osobami samostatně výdělečně činnými a zaměstnanci. Z důvodu komplexity různých situací se však v praxi při pokusech o vyčerpávající definici a závěry často setkávají s problémy. EHSV si je této skutečnosti vědom, a navrhuje proto vyhodnotit různé zkušenosti získané v členských státech a na základě tohoto hodnocení přijmout závěry a formulovat doporučení pro cílenější přístup.

| 1.5 | Spolehlivá regulace společně s definicí fiktivní samostatné výdělečné činnosti by prospěly skutečným osobám samostatně výdělečně činným i mikropodnikům. Proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti bychom měli bojovat lepší zaznamenáváním a sledováním skutečného postavení na trhu práce. Ekonomická závislost na zákazníkovi (často dřívějším zaměstnavateli) ukazuje na pokračování zaměstnaneckého poměru. |
| --- | --- |

1.5

Spolehlivá regulace společně s definicí fiktivní samostatné výdělečné činnosti by prospěly skutečným osobám samostatně výdělečně činným i mikropodnikům. Proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti bychom měli bojovat lepší zaznamenáváním a sledováním skutečného postavení na trhu práce. Ekonomická závislost na zákazníkovi (často dřívějším zaměstnavateli) ukazuje na pokračování zaměstnaneckého poměru.

| 1.6 | Vytvoření řádné sociální ochrany pro osoby samostatně výdělečně činné ve všech členských státech, jež zohlední specifika statusu osoby samostatně výdělečně činné, přispěje k boji s případným zneužíváním a k jeho předcházení. |
| --- | --- |

1.6

Vytvoření řádné sociální ochrany pro osoby samostatně výdělečně činné ve všech členských státech, jež zohlední specifika statusu osoby samostatně výdělečně činné, přispěje k boji s případným zneužíváním a k jeho předcházení.

| 1.7 | Zaměstnanci, kteří se stali skutečně samostatně výdělečně činnými osobami, jsou běžnou součástí trhu práce a hospodářství. Měli bychom proto věnovat pozornost tomu, jak mohou využívat výhod společných možností, jako je např. integrace do stávajících organizací malých a středních podniků, podnikatelských organizací, komor a organizací trhu práce a začleňování do různých částí systému sociálního zabezpečení a důchodového systému. Měly by pro ně v plné míře platit rovněž předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a měly by jim být zpřístupněny instituce odborné přípravy. |
| --- | --- |

1.7

Zaměstnanci, kteří se stali skutečně samostatně výdělečně činnými osobami, jsou běžnou součástí trhu práce a hospodářství. Měli bychom proto věnovat pozornost tomu, jak mohou využívat výhod společných možností, jako je např. integrace do stávajících organizací malých a středních podniků, podnikatelských organizací, komor a organizací trhu práce a začleňování do různých částí systému sociálního zabezpečení a důchodového systému. Měly by pro ně v plné míře platit rovněž předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a měly by jim být zpřístupněny instituce odborné přípravy.

| 1.8 | EHSV poukazuje na společenskou a socioekonomickou hodnotu a význam statusu osoby samostatně výdělečně činné. Je však důležité, aby si mohli občané status osoby samostatně výdělečně činné volit svobodně a se znalostí skutečností, anebo se rozhodli jej nepřijmout. |
| --- | --- |

1.8

EHSV poukazuje na společenskou a socioekonomickou hodnotu a význam statusu osoby samostatně výdělečně činné. Je však důležité, aby si mohli občané status osoby samostatně výdělečně činné volit svobodně a se znalostí skutečností, anebo se rozhodli jej nepřijmout.

| 1.9 | Některé modely vytvořené v členských státech za účelem rozvoje podnikání mohou způsobovat narušení hospodářské soutěže pro skutečné samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky. Je důležité vypracovat studii o dopadu na všechny tyto kategorie. EHSV přichází s tím, že by se členským státům mohlo navrhnout, aby určily zvláště problematické obory a aby prostřednictvím sociálního dialogu stanovily minimální ceny hodinové práce, jež by se mohly lišit dokonce i mezi regiony jednotlivých členských států.
  Je otázkou zásadního významu, aby byl při zadávání veřejných zakázek v členských státech tento krok respektován, a tím byl dán příklad k dalšímu řešení nerovných situací. |
| --- | --- |

1.9

Některé modely vytvořené v členských státech za účelem rozvoje podnikání mohou způsobovat narušení hospodářské soutěže pro skutečné samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky. Je důležité vypracovat studii o dopadu na všechny tyto kategorie. EHSV přichází s tím, že by se členským státům mohlo navrhnout, aby určily zvláště problematické obory a aby prostřednictvím sociálního dialogu stanovily minimální ceny hodinové práce, jež by se mohly lišit dokonce i mezi regiony jednotlivých členských států.

Je otázkou zásadního významu, aby byl při zadávání veřejných zakázek v členských státech tento krok respektován, a tím byl dán příklad k dalšímu řešení nerovných situací.

2.   Vývoj na trhu práce

| 2.1 | Samostatně výdělečná činnost je na trhu práce legitimním statusem a každý má právo být samostatně výdělečně činný. Tento názor vyjádřil EHSV v několika svých stanoviscích, jež k této problematice přijal. Existuje však i odvrácená strana tohoto jevu, jíž dosud Komise nevěnovala pozornost. Naše poslední stanovisko to říká jasně: „Naším úmyslem tedy není zabývat se otázkou nehlášené práce, dokonce ani pokud jde o tzv. „falešné samostatně výdělečně činné osoby“, ačkoliv jisté aspekty někdy mohou oba tyto jevy skutečně či zdánlivě spojovat s ekonomicky závislými osobami samostatně výdělečně činnými.“ (1) Toto stanovisko se zabývá právě těmito otázkami. |
| --- | --- |

2.1

Samostatně výdělečná činnost je na trhu práce legitimním statusem a každý má právo být samostatně výdělečně činný. Tento názor vyjádřil EHSV v několika svých stanoviscích, jež k této problematice přijal. Existuje však i odvrácená strana tohoto jevu, jíž dosud Komise nevěnovala pozornost. Naše poslední stanovisko to říká jasně: „Naším úmyslem tedy není zabývat se otázkou nehlášené práce, dokonce ani pokud jde o tzv. „falešné samostatně výdělečně činné osoby“, ačkoliv jisté aspekty někdy mohou oba tyto jevy skutečně či zdánlivě spojovat s ekonomicky závislými osobami samostatně výdělečně činnými.“ (1) Toto stanovisko se zabývá právě těmito otázkami.

| 2.2 | V posledních desetiletích došlo k významným změnám ve složení kategorie osob samostatně výdělečně činných, vedle „klasických“ typů nezávislých povolání a drobných podnikatelů. V současném období vyvstala nutnost posoudit, zda rámcové podmínky poskytují osobám samostatně výdělečně činným dostatečnou ochranu. EHSV poukazuje na jedno ze svých předchozích stanovisek (2), v němž doporučil:






  — | shromáždit údaje o tzv. ekonomicky závislé samostatné výdělečné činnosti v EU; |
| --- | --- | --- |

2.2

V posledních desetiletích došlo k významným změnám ve složení kategorie osob samostatně výdělečně činných, vedle „klasických“ typů nezávislých povolání a drobných podnikatelů. V současném období vyvstala nutnost posoudit, zda rámcové podmínky poskytují osobám samostatně výdělečně činným dostatečnou ochranu. EHSV poukazuje na jedno ze svých předchozích stanovisek (2), v němž doporučil:

—

shromáždit údaje o tzv. ekonomicky závislé samostatné výdělečné činnosti v EU;

| — | určit společné prvky definicí zaměstnance v jednotlivých členských státech EU a |
| --- | --- |

—

určit společné prvky definicí zaměstnance v jednotlivých členských státech EU a

| — | podpořit realizaci studií umožňujících dopodrobna zhodnotit vnitrostátní zkušenosti, zejména v příhraničních oblastech. |
| --- | --- |

—

podpořit realizaci studií umožňujících dopodrobna zhodnotit vnitrostátní zkušenosti, zejména v příhraničních oblastech.

| 2.3 | Samostatná výdělečná činnost se v jednotlivých členských státech liší. V některých zemích (např. v Nizozemsku) je definována jako činnost osoby pracující na svůj vlastní účet, a to převážně jako subdodavatel jiné společnosti. V jiných členských státech (např. ve Francii) je status samostatně výdělečně činné osoby vyhrazen podnikatelům, kteří nejsou zaměstnanci příslušných společností, a mohou nebo nemusí mít zaměstnance. Samostatná výdělečná činnost se neomezuje jen na subdodavatelství, protože zákazníky mohou být i spotřebitelé. Různé definice zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné mají velký význam nejen z hlediska pracovního práva, ale také z hlediska sociálního zabezpečení a daňových předpisů. |
| --- | --- |

2.3

Samostatná výdělečná činnost se v jednotlivých členských státech liší. V některých zemích (např. v Nizozemsku) je definována jako činnost osoby pracující na svůj vlastní účet, a to převážně jako subdodavatel jiné společnosti. V jiných členských státech (např. ve Francii) je status samostatně výdělečně činné osoby vyhrazen podnikatelům, kteří nejsou zaměstnanci příslušných společností, a mohou nebo nemusí mít zaměstnance. Samostatná výdělečná činnost se neomezuje jen na subdodavatelství, protože zákazníky mohou být i spotřebitelé. Různé definice zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné mají velký význam nejen z hlediska pracovního práva, ale také z hlediska sociálního zabezpečení a daňových předpisů.

| 2.4 | K vývoji uvedenému v odstavci 2.2 přispělo vytvoření jednotného trhu a související zavedení volného pohybu, jež přinesly také využívání samostatné výdělečné činnosti v nejzranitelnějších oblastech trhu práce. Mnoho pracovníků je dnes najímáno (přes agentury všeho druhu) ne jako pracovníci, ale jako „samostatně výdělečně činní poskytovatelé služeb“. Takto najatá osoba nedostává pracovní smlouvu, protože poskytuje svou nezávislou prací konkrétní službu na svůj vlastní účet. Na základě faktury tak může být poskytována levná pracovní síla, a to bez ohledu na vnitrostátní pracovní normy (3). Můžeme se právem ptát, zda se u tohoto nového typu jedná o skutečnou samostatnou výdělečnou činnost. |
| --- | --- |

2.4

K vývoji uvedenému v odstavci 2.2 přispělo vytvoření jednotného trhu a související zavedení volného pohybu, jež přinesly také využívání samostatné výdělečné činnosti v nejzranitelnějších oblastech trhu práce. Mnoho pracovníků je dnes najímáno (přes agentury všeho druhu) ne jako pracovníci, ale jako „samostatně výdělečně činní poskytovatelé služeb“. Takto najatá osoba nedostává pracovní smlouvu, protože poskytuje svou nezávislou prací konkrétní službu na svůj vlastní účet. Na základě faktury tak může být poskytována levná pracovní síla, a to bez ohledu na vnitrostátní pracovní normy (3). Můžeme se právem ptát, zda se u tohoto nového typu jedná o skutečnou samostatnou výdělečnou činnost.

| 2.5 | V pracovních vztazích existuje řada identifikovatelných problémů, a to zejména v přeshraničních případech (4). Takovéto vztahy jsou podobné postavení tradičních příležitostných nebo námezdních dělníků, onomu druhu práce za účasti zprostředkovatelů, o němž se všichni domnívali, že již patří minulosti (5). V některých zemích tak může osoba samostatně výdělečně činná pracující na svůj vlastní účet ze dne na den začít vykonávat činnost, pro niž se u lidí se stálým zaměstnáním obvykle vyžadují roky odborné přípravy. Vznikly speciální zprostředkovatelské a náborové agentury nabízející služby osob samostatně výdělečně činných. Podnikům to umožňuje snadno přejít na takové smlouvy, podle nichž osoby samostatně výdělečně činné dělají stejnou práci, již původně vykonávali zaměstnanci. Pro posouzení počtu dotčených pracovníků a nejkritičtějších hranic je zapotřebí spolehlivějších podkladů. Je tedy nutný rozsáhlejší odborný průzkum. |
| --- | --- |

2.5

V pracovních vztazích existuje řada identifikovatelných problémů, a to zejména v přeshraničních případech (4). Takovéto vztahy jsou podobné postavení tradičních příležitostných nebo námezdních dělníků, onomu druhu práce za účasti zprostředkovatelů, o němž se všichni domnívali, že již patří minulosti (5). V některých zemích tak může osoba samostatně výdělečně činná pracující na svůj vlastní účet ze dne na den začít vykonávat činnost, pro niž se u lidí se stálým zaměstnáním obvykle vyžadují roky odborné přípravy. Vznikly speciální zprostředkovatelské a náborové agentury nabízející služby osob samostatně výdělečně činných. Podnikům to umožňuje snadno přejít na takové smlouvy, podle nichž osoby samostatně výdělečně činné dělají stejnou práci, již původně vykonávali zaměstnanci. Pro posouzení počtu dotčených pracovníků a nejkritičtějších hranic je zapotřebí spolehlivějších podkladů. Je tedy nutný rozsáhlejší odborný průzkum.

| 2.6 | Stejně jako soukromí zadavatelé začínají osob samostatně výdělečně činných v rostoucí míře pravidelně využívat i velké podniky a veřejná sféra. Čtvrtina podniků, jež si osoby samostatně výdělečně činné najímají, označuje za hlavní důvod tohoto najímání jejich znalosti a zkušenosti. Bývají najímány i pro zvládání špiček ve výrobním procesu a při nedostatku kvalifikovaných zaměstnanců. Dalším významným důvodem je podle zaměstnavatelů flexibilita personální politiky. |
| --- | --- |

2.6

Stejně jako soukromí zadavatelé začínají osob samostatně výdělečně činných v rostoucí míře pravidelně využívat i velké podniky a veřejná sféra. Čtvrtina podniků, jež si osoby samostatně výdělečně činné najímají, označuje za hlavní důvod tohoto najímání jejich znalosti a zkušenosti. Bývají najímány i pro zvládání špiček ve výrobním procesu a při nedostatku kvalifikovaných zaměstnanců. Dalším významným důvodem je podle zaměstnavatelů flexibilita personální politiky.

| 2.7 | Pokud se osoby samostatně výdělečně činné dobrovolně rozhodnou provozovat podnikání na svůj vlastní účet, není to žádný problém. Jestliže však tato změna nevychází z opravdu dobrovolné volby statusu osoby samostatně výdělečně činné, pak se ve skutečnosti přesunou sociální rizika z podniku na jednotlivé pracovníky. To vede ke zneužívání, jež sahá od neplacení příspěvků na sociální zabezpečení přes daňové úniky a obcházení pracovních práv až po nehlášenou práci (6). To znamená vážné narušení hospodářské soutěže pro skutečně samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky. Některé modely vytvořené v členských státech na podporu rozvoje podnikání (např. osoby samostatně výdělečně činné ve Francii) mohou kromě toho způsobovat narušení hospodářské soutěže mezi skutečnými samostatně výdělečně činnými osobami a touto novou kategorií samostatné výdělečné činnosti. |
| --- | --- |

2.7

Pokud se osoby samostatně výdělečně činné dobrovolně rozhodnou provozovat podnikání na svůj vlastní účet, není to žádný problém. Jestliže však tato změna nevychází z opravdu dobrovolné volby statusu osoby samostatně výdělečně činné, pak se ve skutečnosti přesunou sociální rizika z podniku na jednotlivé pracovníky. To vede ke zneužívání, jež sahá od neplacení příspěvků na sociální zabezpečení přes daňové úniky a obcházení pracovních práv až po nehlášenou práci (6). To znamená vážné narušení hospodářské soutěže pro skutečně samostatně výdělečně činné osoby, mikropodniky a malé a střední podniky. Některé modely vytvořené v členských státech na podporu rozvoje podnikání (např. osoby samostatně výdělečně činné ve Francii) mohou kromě toho způsobovat narušení hospodářské soutěže mezi skutečnými samostatně výdělečně činnými osobami a touto novou kategorií samostatné výdělečné činnosti.

| 2.7.1 | EHSV přichází s tím, že by se členským státům mohlo navrhnout, aby určily zvláště problematické obory a aby prostřednictvím sociálního dialogu stanovily minimální ceny hodinové práce, jež by se mohly lišit dokonce i mezi regiony jednotlivých členských států.
  Je otázkou zásadního významu, aby byl při zadávání veřejných zakázek v členských státech tento krok respektován, a tím byl dán příklad k dalšímu řešení nerovných situací. |
| --- | --- |

2.7.1

EHSV přichází s tím, že by se členským státům mohlo navrhnout, aby určily zvláště problematické obory a aby prostřednictvím sociálního dialogu stanovily minimální ceny hodinové práce, jež by se mohly lišit dokonce i mezi regiony jednotlivých členských států.

Je otázkou zásadního významu, aby byl při zadávání veřejných zakázek v členských státech tento krok respektován, a tím byl dán příklad k dalšímu řešení nerovných situací.

| 2.8 | Podíl osob samostatně výdělečně činných vzrostl v celé Evropě v osmdesátých letech, poté v letech devadesátých mírně poklesl. V posledních desetiletích se začala situace v jednotlivých členských státech lišit. V některých zemích samostatná výdělečná činnost opět vzrostla, zatímco v jiných zůstal její podíl stabilní nebo vykazuje klesající tendenci (zpráva OECD Perspektivy zaměstnanosti 2005 – OECD Employment Outlook 2005, a OECD Factbook 2006). Od počátku finanční krize se podíl osob samostatně výdělečně činných celkově nezvýšil. Část osob samostatně výdělečně činných spadá nyní pod to, čemu se říká „flexibilní složka“ pracovní síly. To znamená zaměstnanecké poměry s nízkou stabilitou, jež lze v časech hospodářského útlumu rychle rozvázat a znovu obnovit, jakmile se pomalu znovu začne ukazovat perspektiva růstu. |
| --- | --- |

2.8

Podíl osob samostatně výdělečně činných vzrostl v celé Evropě v osmdesátých letech, poté v letech devadesátých mírně poklesl. V posledních desetiletích se začala situace v jednotlivých členských státech lišit. V některých zemích samostatná výdělečná činnost opět vzrostla, zatímco v jiných zůstal její podíl stabilní nebo vykazuje klesající tendenci (zpráva OECD Perspektivy zaměstnanosti 2005 – OECD Employment Outlook 2005, a OECD Factbook 2006). Od počátku finanční krize se podíl osob samostatně výdělečně činných celkově nezvýšil. Část osob samostatně výdělečně činných spadá nyní pod to, čemu se říká „flexibilní složka“ pracovní síly. To znamená zaměstnanecké poměry s nízkou stabilitou, jež lze v časech hospodářského útlumu rychle rozvázat a znovu obnovit, jakmile se pomalu znovu začne ukazovat perspektiva růstu.

| 2.9 | Bezpečnost a ochrana zdraví při práci, dodržování předpisů na ochranu životního prostředí jsou u osob samostatně výdělečně činných na nižší úrovni než u zaměstnanců. Jednou z možností, jak tento nedostatek překonat, by bylo vytvoření obslužných středisek pro osoby samostatně výdělečně činné, která by pro ně tyto úkoly a úkony zajišťovala. |
| --- | --- |

2.9

Bezpečnost a ochrana zdraví při práci, dodržování předpisů na ochranu životního prostředí jsou u osob samostatně výdělečně činných na nižší úrovni než u zaměstnanců. Jednou z možností, jak tento nedostatek překonat, by bylo vytvoření obslužných středisek pro osoby samostatně výdělečně činné, která by pro ně tyto úkoly a úkony zajišťovala.

3.   Definice osoby samostatně výdělečně činné

| 3.1 | V právních předpisech ani v nařízeních žádná jednotná definice osoby samostatně výdělečně činné neexistuje (7). Někdy se tohoto pojmu používá pro externí pracovníky, jindy pro všechny osoby samostatně výdělečně činné pracující nezávisle. Tento status naznačuje, že takové osoby nemají žádnou zaměstnaneckou smlouvu, ale poskytují služby zákazníkům nebo smluvním partnerům na základě obchodní smlouvy. |
| --- | --- |

3.1

V právních předpisech ani v nařízeních žádná jednotná definice osoby samostatně výdělečně činné neexistuje (7). Někdy se tohoto pojmu používá pro externí pracovníky, jindy pro všechny osoby samostatně výdělečně činné pracující nezávisle. Tento status naznačuje, že takové osoby nemají žádnou zaměstnaneckou smlouvu, ale poskytují služby zákazníkům nebo smluvním partnerům na základě obchodní smlouvy.

| 3.2 | Kategorie osob samostatně výdělečně činných se často dělí do dvou extrémů (Evropská nadace, 1996). Na jednom konci stojí vysoce kvalifikovaní a zkušení odborníci, kteří si jsou dobře vědomi svého postavení na trhu, znají svou cenu a chtějí podnikat na svůj vlastní účet. Tuto první skupinu tvoří hlavně starší, dobře placené osoby, jež si svou práci plánují a organizují samy. Na opačném konci se nacházejí osoby samostatně výdělečně činné, jejichž status nemá žádný jiný účel, než snížit zákazníkovi administrativní a finanční zátěž. Osoby v takové situaci jsou osoby fiktivně samostatně výdělečně činné, jež mají jen minimální nebo žádnou svobodu volby a jsou ekonomicky zcela závislé na svém zákazníkovi. Literatura uvádí, že se to často týká 2 z 5 kategorií osob samostatně výdělečně činných definovaných v nedávné studii (8). |
| --- | --- |

3.2

Kategorie osob samostatně výdělečně činných se často dělí do dvou extrémů (Evropská nadace, 1996). Na jednom konci stojí vysoce kvalifikovaní a zkušení odborníci, kteří si jsou dobře vědomi svého postavení na trhu, znají svou cenu a chtějí podnikat na svůj vlastní účet. Tuto první skupinu tvoří hlavně starší, dobře placené osoby, jež si svou práci plánují a organizují samy. Na opačném konci se nacházejí osoby samostatně výdělečně činné, jejichž status nemá žádný jiný účel, než snížit zákazníkovi administrativní a finanční zátěž. Osoby v takové situaci jsou osoby fiktivně samostatně výdělečně činné, jež mají jen minimální nebo žádnou svobodu volby a jsou ekonomicky zcela závislé na svém zákazníkovi. Literatura uvádí, že se to často týká 2 z 5 kategorií osob samostatně výdělečně činných definovaných v nedávné studii (8).

| 3.3 | Z právního hlediska nemají všechny osoby samostatně výdělečně činné v porovnání se zaměstnanci stejně dobré postavení. Studie, kterou vypracovalo v roce 2010 EIM pro nizozemské ministerstvo sociálních věcí a zaměstnanosti, ukázala, jak se osoby samostatně výdělečně činné vyrovnávají s riziky. Nemohou spadat pod kolektivní pojištění zaměstnanců, a měly by se tedy proti rizikům pojistit samy. To se však v mnoha případech neděje. Dosti často mají pojištění odpovědnosti (72 %), ale méně často jsou pojištěny pro případ nemoci (20 %) nebo pracovní neschopnosti (36 %). Jen polovina osob samostatně výdělečně činných si vytváří rezervu do důchodu. V důsledku toho jim hrozí, že při odchodu do důchodu se ocitnou ve stavu chudoby. V zemědělství a ve stavebnictví bývají oproti průměru častěji pojištěny proti rizikům, ve stavebnictví a v podnikatelských službách mívají častěji důchodové zabezpečení. EHSV doporučuje, aby osoby samostatně výdělečně činné byly při podání žádosti o získání statusu osoby samostatně výdělečně činné řádně informovány o důsledcích nízkých odvodů na sociální a zdravotní pojištění a o dalších podmínkách a povinnostech souvisejících s jejich vstupem do podnikání. |
| --- | --- |

3.3

Z právního hlediska nemají všechny osoby samostatně výdělečně činné v porovnání se zaměstnanci stejně dobré postavení. Studie, kterou vypracovalo v roce 2010 EIM pro nizozemské ministerstvo sociálních věcí a zaměstnanosti, ukázala, jak se osoby samostatně výdělečně činné vyrovnávají s riziky. Nemohou spadat pod kolektivní pojištění zaměstnanců, a měly by se tedy proti rizikům pojistit samy. To se však v mnoha případech neděje. Dosti často mají pojištění odpovědnosti (72 %), ale méně často jsou pojištěny pro případ nemoci (20 %) nebo pracovní neschopnosti (36 %). Jen polovina osob samostatně výdělečně činných si vytváří rezervu do důchodu. V důsledku toho jim hrozí, že při odchodu do důchodu se ocitnou ve stavu chudoby. V zemědělství a ve stavebnictví bývají oproti průměru častěji pojištěny proti rizikům, ve stavebnictví a v podnikatelských službách mívají častěji důchodové zabezpečení. EHSV doporučuje, aby osoby samostatně výdělečně činné byly při podání žádosti o získání statusu osoby samostatně výdělečně činné řádně informovány o důsledcích nízkých odvodů na sociální a zdravotní pojištění a o dalších podmínkách a povinnostech souvisejících s jejich vstupem do podnikání.

4.   Konflikty a zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné

| 4.1 | Otázky, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr a jaká práva a jaká ochrana se na tento status vztahují, se staly v posledních letech v řadě evropských zemí předmětem obnoveného zájmu. Důvodem jsou pronikavé změny ve způsobu, jímž podnikání funguje, kdy přibývá outsourcingu a vypisování nabídkových řízení, přičemž zákonodárci vyslyšeli volání po větší flexibilitě a snižování „administrativní“ zátěže, což vede k deregulaci a k politice směřující ke skoncování s „tradiční“ formou pracovních jistot. |
| --- | --- |

4.1

Otázky, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr a jaká práva a jaká ochrana se na tento status vztahují, se staly v posledních letech v řadě evropských zemí předmětem obnoveného zájmu. Důvodem jsou pronikavé změny ve způsobu, jímž podnikání funguje, kdy přibývá outsourcingu a vypisování nabídkových řízení, přičemž zákonodárci vyslyšeli volání po větší flexibilitě a snižování „administrativní“ zátěže, což vede k deregulaci a k politice směřující ke skoncování s „tradiční“ formou pracovních jistot.

| 4.2 | Z právního hlediska se některé evropské země pokusily stanovit hranice tím, že na základě nejrůznějších kritérií rozpracovaly definici „zaměstnaneckého poměru“. Takový poměr je charakterizován jako výkon placené činnosti za finanční odměnu, přičemž veškerý zisk z této placené činnosti náleží zákazníkovi. K významným kritériím zde patří skutečnost, že je práce vykonávána za řízení druhé strany, a že se po zaměstnanci vyžaduje, aby byl přítomen. Patří sem i skutečnost, že finanční odměna je pro zaměstnance jediným nebo hlavním zdrojem příjmu, a že zaměstnanec nenese hospodářské riziko. |
| --- | --- |

4.2

Z právního hlediska se některé evropské země pokusily stanovit hranice tím, že na základě nejrůznějších kritérií rozpracovaly definici „zaměstnaneckého poměru“. Takový poměr je charakterizován jako výkon placené činnosti za finanční odměnu, přičemž veškerý zisk z této placené činnosti náleží zákazníkovi. K významným kritériím zde patří skutečnost, že je práce vykonávána za řízení druhé strany, a že se po zaměstnanci vyžaduje, aby byl přítomen. Patří sem i skutečnost, že finanční odměna je pro zaměstnance jediným nebo hlavním zdrojem příjmu, a že zaměstnanec nenese hospodářské riziko.

| 4.3 | EHSV se omezuje na to, aby členským státům naznačil směr navržením modelů osvědčených postupů. Skvělým příkladem je model z Malty, který se velmi dobře osvědčil.
  Při posuzování statusu osoby, která je formálně samostatně výdělečně činná a na první pohled není považována za zaměstnance, se bude/může vycházet z předpokladu, že pracovní poměr existuje a že příjemce služby je zaměstnavatelem, je-li v souvislosti s osobou vykonávající práci splněno alespoň pět z následujících kritérií. Daná osoba:






  (a) | je závislá na jediném příjemci poskytovaných služeb alespoň ze 75 % svého příjmu za období jednoho roku; |
| --- | --- | --- |

4.3

EHSV se omezuje na to, aby členským státům naznačil směr navržením modelů osvědčených postupů. Skvělým příkladem je model z Malty, který se velmi dobře osvědčil.

Při posuzování statusu osoby, která je formálně samostatně výdělečně činná a na první pohled není považována za zaměstnance, se bude/může vycházet z předpokladu, že pracovní poměr existuje a že příjemce služby je zaměstnavatelem, je-li v souvislosti s osobou vykonávající práci splněno alespoň pět z následujících kritérií. Daná osoba:

(a)

je závislá na jediném příjemci poskytovaných služeb alespoň ze 75 % svého příjmu za období jednoho roku;

| (b) | je závislá na příjemci poskytovaných služeb, co se týče stanovení náplně, místa a způsobu provedení přidělené práce, která má být vykonána; |
| --- | --- |

(b)

je závislá na příjemci poskytovaných služeb, co se týče stanovení náplně, místa a způsobu provedení přidělené práce, která má být vykonána;

| (c) | vykonává práci s použitím zařízení, nástrojů nebo materiálů poskytovaných příjemcem služby; |
| --- | --- |

(c)

vykonává práci s použitím zařízení, nástrojů nebo materiálů poskytovaných příjemcem služby;

| (d) | podléhá systému pracovní doby nebo požadavku minimální odpracované doby, které určil příjemce služby; |
| --- | --- |

(d)

podléhá systému pracovní doby nebo požadavku minimální odpracované doby, které určil příjemce služby;

| (e) | nesmí při provádění práce využít náhradou za sebe jiné osoby jako subdodavatele; |
| --- | --- |

(e)

nesmí při provádění práce využít náhradou za sebe jiné osoby jako subdodavatele;

| (f) | je začleněná do struktury výrobního procesu, pracovní organizace nebo hierarchie podniku či jiné organizace; |
| --- | --- |

(f)

je začleněná do struktury výrobního procesu, pracovní organizace nebo hierarchie podniku či jiné organizace;

| (g) | činnost vykonávaná touto osobou je stěžejním prvkem pro organizaci a plnění cílů příjemce služeb; |
| --- | --- |

(g)

činnost vykonávaná touto osobou je stěžejním prvkem pro organizaci a plnění cílů příjemce služeb;

| (h) | plní úkoly podobné úkolům zadávaným stávajícím zaměstnancům nebo v případě subdodavatelství plní úkoly podobné úkolům dříve vykonávaným zaměstnanci. |
| --- | --- |

(h)

plní úkoly podobné úkolům zadávaným stávajícím zaměstnancům nebo v případě subdodavatelství plní úkoly podobné úkolům dříve vykonávaným zaměstnanci.

| 4.4 | Odlišné definice existují nejen v jednotlivých evropských zemích (9), ale i v právu EU. Tento nedostatek jasnosti přináší značné problémy v přeshraničních situacích. Chybějící vazba mezi právními rámci členských států a právním rámcem evropským v otázce odlišení výkonu zaměstnání a poskytování služeb znamená, že je pojetí samostatné výdělečné činnosti problematickým tématem, a to zejména pokud jde o přeshraniční práci. |
| --- | --- |

4.4

Odlišné definice existují nejen v jednotlivých evropských zemích (9), ale i v právu EU. Tento nedostatek jasnosti přináší značné problémy v přeshraničních situacích. Chybějící vazba mezi právními rámci členských států a právním rámcem evropským v otázce odlišení výkonu zaměstnání a poskytování služeb znamená, že je pojetí samostatné výdělečné činnosti problematickým tématem, a to zejména pokud jde o přeshraniční práci.

| 4.5 | Z mezinárodního hlediska je čím dál tím obtížnější určit, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr. To se ukazuje v situacích, kdy jsou práva a povinnosti smluvních stran nejasná a nejednoznačná, nebo tam, kde je kvůli větší flexibilitě a deregulaci obtížné ověřit možnost, že by se jednalo o zaměstnanecký poměr. Ukazuje se to i tam, kde zákonodárci vytvářejí různé druhy mezistupňů, nebo kde prostě považují možnost zahájit ze dne na den samostatnou výdělečnou činnosti za jeden z nových způsobů, jak provozovat podnikání. |
| --- | --- |

4.5

Z mezinárodního hlediska je čím dál tím obtížnější určit, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr. To se ukazuje v situacích, kdy jsou práva a povinnosti smluvních stran nejasná a nejednoznačná, nebo tam, kde je kvůli větší flexibilitě a deregulaci obtížné ověřit možnost, že by se jednalo o zaměstnanecký poměr. Ukazuje se to i tam, kde zákonodárci vytvářejí různé druhy mezistupňů, nebo kde prostě považují možnost zahájit ze dne na den samostatnou výdělečnou činnosti za jeden z nových způsobů, jak provozovat podnikání.

| 4.6 | MOP vydala v této souvislosti včasné varování před možným zneužíváním samostatné výdělečné činnosti, jež vede k obcházení práv zaměstnanců a právní ochrany, které se obvykle pojí se zaměstnaneckým poměrem. MOP uvedla, že zneužívání může vyplývat z kombinace několika faktorů: právní předpisy jsou buď příliš úzké, nebo jsou příliš úzce vykládány; znění právních předpisů je takové, že je jejich dosah a účinek minimální; i když existuje zaměstnanecký poměr, není jasné, kdo je zaměstnavatel; nejsou pokryty různé formy fiktivní samostatné výdělečné činnosti; celkově chybí kontrola dodržování předpisů. |
| --- | --- |

4.6

MOP vydala v této souvislosti včasné varování před možným zneužíváním samostatné výdělečné činnosti, jež vede k obcházení práv zaměstnanců a právní ochrany, které se obvykle pojí se zaměstnaneckým poměrem. MOP uvedla, že zneužívání může vyplývat z kombinace několika faktorů: právní předpisy jsou buď příliš úzké, nebo jsou příliš úzce vykládány; znění právních předpisů je takové, že je jejich dosah a účinek minimální; i když existuje zaměstnanecký poměr, není jasné, kdo je zaměstnavatel; nejsou pokryty různé formy fiktivní samostatné výdělečné činnosti; celkově chybí kontrola dodržování předpisů.

| 4.7 | Mezinárodní klasifikace postavení v zaměstnání definuje samostatnou výdělečnou činnost jako práci, při níž odměna přímo závisí na zisku pocházejícím z vyráběného zboží nebo poskytovaných služeb. Z historického pohledu se zde rozlišují tři hlavní skupiny osob samostatně výdělečně činných: mikropodniky, malé podniky a svobodná povolání. V červnu 2006 přijalo valné shromáždění doporučení týkající se zaměstnaneckého poměru (doporučení 198) (10). Hlavním smyslem tohoto doporučení bylo zlepšit vnitrostátní politiku ochrany práv zaměstnanců, kteří jsou v zaměstnaneckém poměru (článek 1.4). |
| --- | --- |

4.7

Mezinárodní klasifikace postavení v zaměstnání definuje samostatnou výdělečnou činnost jako práci, při níž odměna přímo závisí na zisku pocházejícím z vyráběného zboží nebo poskytovaných služeb. Z historického pohledu se zde rozlišují tři hlavní skupiny osob samostatně výdělečně činných: mikropodniky, malé podniky a svobodná povolání. V červnu 2006 přijalo valné shromáždění doporučení týkající se zaměstnaneckého poměru (doporučení 198) (10). Hlavním smyslem tohoto doporučení bylo zlepšit vnitrostátní politiku ochrany práv zaměstnanců, kteří jsou v zaměstnaneckém poměru (článek 1.4).

| 4.8 | MOP se zároveň mezi roky 2005 a 2007 zabývala dalším rozpracováním používaných pojmů. Kromě výše uvedeného doporučení bylo vypracováno několik dokumentů, jež mimo jiné podávají přehled existujících vnitrostátních předpisů. Z tohoto přehledu je zřejmé, že vzrůstá potřeba vypracovat jasné definice, tak aby bylo možné rozlišovat mezi legitimními formami samostatné výdělečné činnosti a podvodnými praktikami, jejichž jediným cílem je obejít nebo přelstít pracovní předpisy a další právní ustanovení. |
| --- | --- |

4.8

MOP se zároveň mezi roky 2005 a 2007 zabývala dalším rozpracováním používaných pojmů. Kromě výše uvedeného doporučení bylo vypracováno několik dokumentů, jež mimo jiné podávají přehled existujících vnitrostátních předpisů. Z tohoto přehledu je zřejmé, že vzrůstá potřeba vypracovat jasné definice, tak aby bylo možné rozlišovat mezi legitimními formami samostatné výdělečné činnosti a podvodnými praktikami, jejichž jediným cílem je obejít nebo přelstít pracovní předpisy a další právní ustanovení.

| 4.9 | EHSV doporučuje, aby řešení specifických problémů osob samostatně výdělečně činných bylo předmětem jednání sociálního dialogu jak na evropské, tak i národní úrovni a aby byla umožněna účast organizací zastupujících jejich zájmy na sociálním dialogu. |
| --- | --- |

4.9

EHSV doporučuje, aby řešení specifických problémů osob samostatně výdělečně činných bylo předmětem jednání sociálního dialogu jak na evropské, tak i národní úrovni a aby byla umožněna účast organizací zastupujících jejich zájmy na sociálním dialogu.

V Bruselu dne 21. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 44.

1

(2)  Tamtéž.

2

(3)  Nedávno zveřejněné práce ukazují, že status osoby samostatně výdělečně činné se používá i pro obcházení zákazů na trhu práce souvisejících s procesem rozšíření. Béla Galgóczi (a kol.) uvádí: „Jedním z nejkontroverznějších témat diskuze o pracovní mobilitě v EU, a to hlavně v souvislosti s přechodnými opatřeními zavedenými některými členskými státy, je možné nahrazení zaměstnanců samostatně výdělečně činnými pracovníky využitím svobody poskytování služeb k obcházení zákazů zavedených jako přechodná opatření týkající se zaměstnanců.“ (s. 23). V celkovém měřítku sice k žádnému nadměrnému využívání (fiktivní) samostatné výdělečné činnosti nedochází, nicméně v zemích, kde platí zákazy vyplývající z přechodných opatření, „je to zjevně strategie přizpůsobení, jíž se využívá“ (s. 25). Podíl samostatně výdělečně činných pracovníků ze zemí EU-2 od roku 2008 vzrostl a v Německu, Belgii a Rakousku se v roce 2011 v porovnání se samostatně výdělečně činnými pracovníky místními a z EU-8 silně lišil. V důsledku omezení, jež dosud uplatňuje Spojené království na rumunské pracovníky, jich vysoké procento přichází za využití statusu osoby samostatně výdělečně činné (téměř 45 %). U pracovníků ze zemí EU-8, které již nepotřebují povolení, je dnes míra osob samostatně výdělečně činných taková, že klesla na průměr Spojeného království. Jako důkaz obcházení může posloužit příklad Itálie, kde je díky absenci zákazů v odvětví pečovatelských služeb a stavebnictví pro migrující pracovníky ze zemí EU-2, a to převážně rumunské, kteří pracují hlavně v těchto odvětvích, v průměru nižší procento samostatné výdělečné činnosti než v případě místních občanů nebo jiných migrantů ze zemí EU i mimo EU (EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses, Béla Galgóczi, Janine Leschke, Andrew Watt (eds.), Ashgate, 2012).

3

EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses

(4)  Již Supiotova zpráva z roku 1999 zaznamenala vznikání „nových“ osob samostatně výdělečně činných v různých členských státech EU a označila ho za problematické ze dvou důvodů: samostatná výdělečná činnost může sloužit jako prostředek, jak se vyhnout povinnostem zaměstnavatele, a tím, že se mladí pracovníci s kvalitním vzděláním rozhodnou pro podnikání, se neúčastní systémů sociálního zabezpečení zaměstnanců založených na solidaritě. Jev „nových“ osob samostatně výdělečně činných má zároveň i svou pozitivní stránku: Samostatná výdělečná činnost může poskytnout širší prostor schopnostem opravdu samostatných, obvykle vysoce kvalifikovaných pracovníků, a může proto přispívat ke zlepšování kvality práce a k inovacím při organizaci práce. Označení jako „fiktivní“ nebo „závislá“ se používají ke zdůraznění odvrácené strany tohoto typu samostatné výdělečné činnosti. „Fiktivní“ naznačuje, že osobu zde lze jen stěží označit za samostatně výdělečně činnou, a „závislá“ poukazuje na to, že tyto takzvané osoby samostatně výdělečně činné nejsou nezávislé, a to ani ekonomicky, ani při určování doby a podmínek svého zaměstnání (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

(5)  Ve Francii je pro tento archaický typ výraz „marchandage de main-d'œuvre“. První právní předpisy pro zamezení tomuto druhu najímání pouhé práce byly ve Francii vytvořeny již v polovině 19. století.

5

(6)  Evropská komise mluví o několika druzích zneužívání: „Ve Francii využívají někteří zaměstnavatelé „nový“ status osoby samostatně výdělečně činné k tomu, aby mohli platit nižší odvody za zaměstnance, kteří jsou nuceni tento nový status přijmout. V některých členských státech, mj. v Nizozemsku a Belgii, existuje „fiktivní samostatná výdělečná činnost“, a to v případě domněle samostatně výdělečně činných pracovníků, jejichž status (osoby samostatně výdělečně činné, nebo zaměstnanci) je nejasný. Teoreticky jsou samostatně výdělečně činní (zaměstnavatel odvádí jen paušální částku, protože pracovník si musí sám platit pojištění a další výdaje), ale v praxi se nijak neliší od jiných zaměstnanců vykonávajících stejnou práci“ (Evropská komise, zpráva Evropské agentury pro sledování zaměstnanosti Samostatná výdělečná činnost v Evropě 2010, s. 29).

6

Samostatná výdělečná činnost v Evropě 2010

(7)  Evropská komise konstatuje (tamtéž, s. 6), že chápání a definice samostatné výdělečné činnosti se v jednotlivých zemích liší, a že existuje řada různých podkategorií: například podle právního statusu podniku, zda má podnik zaměstnance nebo ne (zaměstnavatelé versus osoby samostatně výdělečně činné) a/nebo podle odvětví, v němž podnik působí (např. zemědělství). Některé země rozlišují rovněž mezi statusem osoby samostatně výdělečně činné a „závislé osoby samostatně výdělečně činné“ (např. Španělsko, Itálie), pokud osoba samostatně výdělečně činná pracuje jen pro jednoho zákazníka. Jiné země rozlišují samostatnou výdělečnou činnost, jež je vykonávána vedle placeného zaměstnání (např. Belgie).

7

(8)  Self employed workers: industrial relations and working conditions (Osoby samostatně výdělečně činné: pracovněprávní vztahy a pracovní podmínky), EIRO, 2009.

8

Self employed workers: industrial relations and working conditions

(9)  Z právního hlediska existuje v členských státech EU pro definici pracovního vztahu řada kritérií: podřízenost uživateli vykonávané činnosti; podřízenost příkazům a pokynům při výkonu práce; začlenění do (kolektivního) systému plánování, provádění a řízení navrženého někým jiným; ekonomická a sociální závislost pracovníka na práci vykonávané pro podnik a organizované podnikem, jenž patří někomu jinému; finanční závislost na (jediném) zaměstnavateli (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, s. 35).

9

(10)  Doporučení bylo přijato 71 % odevzdaných hlasů. Je třeba zmínit, že na přípravě doporučení se podílela delegace zaměstnavatelů, která se nakonec rozhodla zdržet hlasování.

10

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy byly v diskusi zamítnuty, získaly však alespoň čtvrtinu odevzdaných hlasů pro (čl. 54 odst. 3 jednacího řádu):

Odstavec 1.3

Změnit

| „1.3 | Doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP) z roku 2006 přistupuje k zaměstnaneckým poměrům z širšího hlediska, aby bylo možné postupovat proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti. Při určování toho, zda jde či nejde o zaměstnanecký poměr, bychom se měli soustředit především na skutečnosti týkající se činnosti a odměn zaměstnance, a to bez ohledu na to, jak je tento poměr popsán např. v podmínkách smlouvy. Skrytý zaměstnanecký poměr existuje tam, kde zaměstnavatel přistupuje k pracovníkovi způsobem, jenž zastírá jeho skutečný právní status coby zaměstnance, a kde mohou smluvní podmínky zaměstnanci odepřít ochranu, na niž má nárok. Je však nutné poznamenat, že doporučení MOP směřují k vládám jednotlivých států, nikoli k EU.“ |
| --- | --- |

„1.3

Odstavec 4.6

Odstavec 4.6

Změnit

| „4.6 | MOP vydala vládám jednotlivých států v této souvislosti včasné varování před možným zneužíváním samostatné výdělečné činnosti, jež vede k obcházení práv zaměstnanců a právní ochrany, které se obvykle pojí se zaměstnaneckým poměrem. MOP uvedla, že zneužívání může vyplývat z kombinace několika faktorů: právní předpisy jsou buď příliš úzké, nebo jsou příliš úzce vykládány; znění právních předpisů je takové, že je jejich dosah a účinek minimální; i když existuje zaměstnanecký poměr, není jasné, kdo je zaměstnavatel; nejsou pokryty různé formy fiktivní samostatné výdělečné činnosti; celkově chybí kontrola dodržování předpisů.“ |
| --- | --- |

„4.6

Odůvodnění

Odůvodnění

Zpravodaj při argumentaci ve prospěch opatření na unijní úrovni zčásti vychází z doporučení MOP z roku 2006 týkajícího se pracovněprávních vztahů. MOP ovšem explicitně vymezuje platnost svých doporučení na vnitrostátní politiky a vnitrostátní právní předpisy. Je navíc třeba poznamenat, že toto doporučení nebylo zdaleka přijato na základě konsenzu (což je běžnou praxí v MOP) – naopak návrh podpořilo pouze 71 % hlasů, proti byla celá skupina zaměstnavatelů.

V souladu s čl. 51 odst. 4 jednacího řádu byly oba pozměňovací návrhy projednány společně.

Výsledek hlasování

Výsledek hlasování

| Pro | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 122 |
| Hlasování se zdrželi | : | 12 |

Pro

:

73

Proti

:

122

Hlasování se zdrželi

:

12

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/20

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh a regionální státní podpora (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/04

Zpravodaj: pan IOZIA

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Vnitřní trh a regionální státní podpora.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 21. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 156 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV považuje v souvislosti s blížící se změnou systému státní podpory za vhodné předložit stanovisko z vlastní iniciativy zabývající se tematikou regionální státní podpory z pohledu občanské společnosti a jejím začleněním do základních zásad vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV považuje v souvislosti s blížící se změnou systému státní podpory za vhodné předložit stanovisko z vlastní iniciativy zabývající se tematikou regionální státní podpory z pohledu občanské společnosti a jejím začleněním do základních zásad vnitřního trhu.

| 1.2 | Toto nesmírně důležité téma má zásadní význam v době krize a rozsáhlé hospodářské recese, kdy jsou zapotřebí flexibilní nástroje podpory a zásahu, které budou respektovat pravidla hospodářské soutěže. Komise v posledních letech přijala dočasné rámce zásahu právě proto, aby bankám a podnikům zajistila náležitou podporu. |
| --- | --- |

1.2

Toto nesmírně důležité téma má zásadní význam v době krize a rozsáhlé hospodářské recese, kdy jsou zapotřebí flexibilní nástroje podpory a zásahu, které budou respektovat pravidla hospodářské soutěže. Komise v posledních letech přijala dočasné rámce zásahu právě proto, aby bankám a podnikům zajistila náležitou podporu.

| 1.3 | Regionální státní podpora je zaměřena na odstranění nevýhod znevýhodněných regionů, a tím na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a celé Evropské unie. Jako taková je tedy cenným nástrojem k překonání krize a k oživení ekonomik evropských regionů. Zejména pro malé a střední podniky je velmi důležité, aby tyto nástroje byly účinné a efektivní. Měl by se podpořit přístup k tomuto konkrétnímu systému podpory tím, že se zjednoduší podmínky tohoto přístupu, nástroj se zpružní a podniky budou náležitě informovány o možnostech, které se jim nabízejí. |
| --- | --- |

1.3

Regionální státní podpora je zaměřena na odstranění nevýhod znevýhodněných regionů, a tím na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a celé Evropské unie. Jako taková je tedy cenným nástrojem k překonání krize a k oživení ekonomik evropských regionů. Zejména pro malé a střední podniky je velmi důležité, aby tyto nástroje byly účinné a efektivní. Měl by se podpořit přístup k tomuto konkrétnímu systému podpory tím, že se zjednoduší podmínky tohoto přístupu, nástroj se zpružní a podniky budou náležitě informovány o možnostech, které se jim nabízejí.

| 1.4 | EHSV tedy vítá, že Evropská komise v rámci modernizace státní podpory (1), již zahájil komisař Almunia, začala aktualizovat a modernizovat i tento soubor pravidel, jehož účelem je směřovat veřejné zásahy ve prospěch podniků sídlících ve znevýhodněných oblastech, a považuje za nezbytné, aby tento přezkum proběhl ve znamení souladu mezi regionální politikou a politikou hospodářské soutěže a byla v něm respektována zásada subsidiarity. |
| --- | --- |

1.4

EHSV tedy vítá, že Evropská komise v rámci modernizace státní podpory (1), již zahájil komisař Almunia, začala aktualizovat a modernizovat i tento soubor pravidel, jehož účelem je směřovat veřejné zásahy ve prospěch podniků sídlících ve znevýhodněných oblastech, a považuje za nezbytné, aby tento přezkum proběhl ve znamení souladu mezi regionální politikou a politikou hospodářské soutěže a byla v něm respektována zásada subsidiarity.

| 1.5 | EHSV proto Evropské komisi doporučuje, aby zvýšila soulad mezi politikami Unie a politikou hospodářské soutěže, aby tato politika nebyla překážkou dosažení cílů společného evropského zájmu, jakým je i harmonický a integrovaný rozvoj evropských regionů, ale příležitostí k oživení regionálních ekonomik na vnitřním trhu po krizi. |
| --- | --- |

1.5

EHSV proto Evropské komisi doporučuje, aby zvýšila soulad mezi politikami Unie a politikou hospodářské soutěže, aby tato politika nebyla překážkou dosažení cílů společného evropského zájmu, jakým je i harmonický a integrovaný rozvoj evropských regionů, ale příležitostí k oživení regionálních ekonomik na vnitřním trhu po krizi.

| 1.6 | Dne 14. ledna 2013 zahájila Komise veřejnou konzultaci k dokumentu obsahujícímu návrh nových pokynů pro regionální státní podporu na období 2014–2020 (2). Tento dokument odráží ve velké míře přístup zaujatý ve vydaném neformálním dokumentu, který byl členským státům předán v prosinci 2011, a byl již projednán na první mnohostranné schůzi, na níž Komise naznačila případná uvolnění vzhledem k některým žádostem předloženým členskými státy, např. co se týče maximálního podílu (%) obyvatelstva, jemuž bude na evropské úrovni poskytnuta podpora Stanovisko EHSV má v této souvislosti strategický význam, jelikož Komisi předá jeho postoj. |
| --- | --- |

1.6

Dne 14. ledna 2013 zahájila Komise veřejnou konzultaci k dokumentu obsahujícímu návrh nových pokynů pro regionální státní podporu na období 2014–2020 (2). Tento dokument odráží ve velké míře přístup zaujatý ve vydaném neformálním dokumentu, který byl členským státům předán v prosinci 2011, a byl již projednán na první mnohostranné schůzi, na níž Komise naznačila případná uvolnění vzhledem k některým žádostem předloženým členskými státy, např. co se týče maximálního podílu (%) obyvatelstva, jemuž bude na evropské úrovni poskytnuta podpora Stanovisko EHSV má v této souvislosti strategický význam, jelikož Komisi předá jeho postoj.

| 1.7 | EHSV za tímto účelem žádá, aby nové pokyny k regionální státní podpoře byly pro členské státy flexibilním nástrojem horizontální podpory dosahování cílů strategie Evropa 2020 prostřednictvím maximálního využití regionální špičkové kvality, bez ohledu na odvětví nebo na velikost podniků zapojených do investičních projektů na rozvoj znevýhodněných oblastí. |
| --- | --- |

1.7

EHSV za tímto účelem žádá, aby nové pokyny k regionální státní podpoře byly pro členské státy flexibilním nástrojem horizontální podpory dosahování cílů strategie Evropa 2020 prostřednictvím maximálního využití regionální špičkové kvality, bez ohledu na odvětví nebo na velikost podniků zapojených do investičních projektů na rozvoj znevýhodněných oblastí.

| 1.8 | Stávající systém vychází ze zeměpisného mapování území Unie, více než 40 let se nezmínil, je nevhodný a rigidní. Pokud se bude v nové hospodářské a společenské situaci používat stávající metoda, mohlo by dojít k zabrzdění rozvoje vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.8

Stávající systém vychází ze zeměpisného mapování území Unie, více než 40 let se nezmínil, je nevhodný a rigidní. Pokud se bude v nové hospodářské a společenské situaci používat stávající metoda, mohlo by dojít k zabrzdění rozvoje vnitřního trhu.

| 1.9 | EHSV doporučuje Komisi, aby přijala flexibilnější referenční hodnoty, které budou adekvátnější výrazně se měnící hospodářské situaci. Tyto hodnoty by měly vycházet z výběru oblastí zásahu podle priorit, potřeb, územního rozložení hospodářské neúčinnosti a pastí sociálního vyloučení v institucionálním kontextu, který by však byl nezávislý na administrativních hranicích. |
| --- | --- |

1.9

EHSV doporučuje Komisi, aby přijala flexibilnější referenční hodnoty, které budou adekvátnější výrazně se měnící hospodářské situaci. Tyto hodnoty by měly vycházet z výběru oblastí zásahu podle priorit, potřeb, územního rozložení hospodářské neúčinnosti a pastí sociálního vyloučení v institucionálním kontextu, který by však byl nezávislý na administrativních hranicích.

| 1.10 | EHSV proto zdůrazňuje, že je potřeba v rámci širšího procesu modernizace aktualizovat nástroj regionální státní podpory, a to vzhledem k dynamice a rytmu vývoje hospodářství po krizi, v jejichž důsledku je třeba zvýšit flexibilitu při určování regionálních znevýhodnění a zeměpisná mapa určující neměnným způsobem znevýhodněné oblasti na celou dobu trvání programového období (7 let) se ukazuje jako nevhodná. |
| --- | --- |

1.10

EHSV proto zdůrazňuje, že je potřeba v rámci širšího procesu modernizace aktualizovat nástroj regionální státní podpory, a to vzhledem k dynamice a rytmu vývoje hospodářství po krizi, v jejichž důsledku je třeba zvýšit flexibilitu při určování regionálních znevýhodnění a zeměpisná mapa určující neměnným způsobem znevýhodněné oblasti na celou dobu trvání programového období (7 let) se ukazuje jako nevhodná.

| 1.11 | EHSV za tímto účelem žádá, aby se znevýhodněné oblasti ve smyslu výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. c) nevymezovaly pouze na základě odečtení počtu obyvatel, jimž se poskytuje podpora podle výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a), od celkového počtu obyvatel, jimž se poskytuje podpora, uvedeného jako procentní podíl evropského obyvatelstva, ale nepodloženého. Členské státy by naproti tomu měly mít k dispozici širokou sadu parametrů pro určování znevýhodněných oblastí. |
| --- | --- |

1.11

EHSV za tímto účelem žádá, aby se znevýhodněné oblasti ve smyslu výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. c) nevymezovaly pouze na základě odečtení počtu obyvatel, jimž se poskytuje podpora podle výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a), od celkového počtu obyvatel, jimž se poskytuje podpora, uvedeného jako procentní podíl evropského obyvatelstva, ale nepodloženého. Členské státy by naproti tomu měly mít k dispozici širokou sadu parametrů pro určování znevýhodněných oblastí.

| 1.12 | EHSV považuje za chybné vyloučit z podpory investičních projektů na regionální rozvoj a regionální soudržnost velké podniky. Vzniká tak velké riziko, že dojde ke ztrátě rozvojového potenciálu, který má pouze součinnost a horizontální integrace celého podnikatelského systému bez ohledu na velikost podniku. |
| --- | --- |

1.12

EHSV považuje za chybné vyloučit z podpory investičních projektů na regionální rozvoj a regionální soudržnost velké podniky. Vzniká tak velké riziko, že dojde ke ztrátě rozvojového potenciálu, který má pouze součinnost a horizontální integrace celého podnikatelského systému bez ohledu na velikost podniku.

| 1.13 | EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla mechanismus, který by předem zohlednil negativní externality, jež mohou být spojeny s vnitrostátní regionální podporou, např. značnou ztrátu pracovních míst v oblastech na území EU, a to nejen na základě srovnávacího hodnocení, jež vypracovává v rámci oznamovací povinnosti a jež si v současné době vyhrazuje pouze pro velké investiční projekty (3), ale i prostřednictvím obecného nařízení o výjimkách. |
| --- | --- |

1.13

EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla mechanismus, který by předem zohlednil negativní externality, jež mohou být spojeny s vnitrostátní regionální podporou, např. značnou ztrátu pracovních míst v oblastech na území EU, a to nejen na základě srovnávacího hodnocení, jež vypracovává v rámci oznamovací povinnosti a jež si v současné době vyhrazuje pouze pro velké investiční projekty (3), ale i prostřednictvím obecného nařízení o výjimkách.

| 1.14 | EHSV podtrhuje potřebu toho, aby nástroj regionální státní podpory obsahoval nezbytná obezřetnostní ustanovení, aby nedošlo k vytěsňování a přesouvání v důsledku příliš vysokých rozdílů v intenzitě podpory v sousedících a zeměpisně blízkých regionech, které vznikají „soupeřením v poskytování dotaci“ a vedou k tříštění vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.14

EHSV podtrhuje potřebu toho, aby nástroj regionální státní podpory obsahoval nezbytná obezřetnostní ustanovení, aby nedošlo k vytěsňování a přesouvání v důsledku příliš vysokých rozdílů v intenzitě podpory v sousedících a zeměpisně blízkých regionech, které vznikají „soupeřením v poskytování dotaci“ a vedou k tříštění vnitřního trhu.

| 1.15 | EHSV navrhuje, aby Komise:






  — | znovu zvážila svůj záměr snížit intenzitu podpory u velkých podniků ze 40 % na 35 % a 25 %. Navrhované snížení by ve skutečnosti vedlo ke ztrátě přitažlivosti pro zahraniční investice; |
| --- | --- | --- |

1.15

EHSV navrhuje, aby Komise:

—

znovu zvážila svůj záměr snížit intenzitu podpory u velkých podniků ze 40 % na 35 % a 25 %. Navrhované snížení by ve skutečnosti vedlo ke ztrátě přitažlivosti pro zahraniční investice;

| — | neomezovala intenzitu podpory na částku dodatečných nákladů a nezpřísňovala postup prokazování existence pobídkového účinku u velkých podniků; |
| --- | --- |

—

neomezovala intenzitu podpory na částku dodatečných nákladů a nezpřísňovala postup prokazování existence pobídkového účinku u velkých podniků;

| — | zabránila tomu, aby byly ochromeny schopnosti oblastí podle písmene a) přitahovat zahraniční investice a vytvářet nové pracovní příležitosti a tyto oblasti se dostaly do konkurenčně nevýhodného postavení vůči jiným mimoevropským regionům, jejichž investiční programy jsou v mnoha případech daleko velkorysejší. |
| --- | --- |

—

zabránila tomu, aby byly ochromeny schopnosti oblastí podle písmene a) přitahovat zahraniční investice a vytvářet nové pracovní příležitosti a tyto oblasti se dostaly do konkurenčně nevýhodného postavení vůči jiným mimoevropským regionům, jejichž investiční programy jsou v mnoha případech daleko velkorysejší.

| 1.16 | EHSV dále navrhuje, aby Komise zavedla ochrannou doložku, která by zavazovala zejména velké podniky, jež dostávají regionální podporu na zřizování nových provozoven nebo na nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou, aby po dobu pěti let od jejího poskytnutí zaručily:






  — | že zachovají míru zaměstnanosti v provozovnách se sídlem v jiných členských státech než ve státě, kde podnik zažádal o příspěvek na regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), nebo |
| --- | --- | --- |

1.16

EHSV dále navrhuje, aby Komise zavedla ochrannou doložku, která by zavazovala zejména velké podniky, jež dostávají regionální podporu na zřizování nových provozoven nebo na nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou, aby po dobu pěti let od jejího poskytnutí zaručily:

—

že zachovají míru zaměstnanosti v provozovnách se sídlem v jiných členských státech než ve státě, kde podnik zažádal o příspěvek na regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), nebo

| — | že snížení míry zaměstnanosti v provozovnách se sídlem v jiných členských státech než ve státě, kde podnik zažádal o příspěvek na regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), proběhne v návaznosti na dohodu se sociálními partnery na příslušné regionální či celostátní úrovni v zainteresovaných členských státech a v souladu s touto dohodou. |
| --- | --- |

—

že snížení míry zaměstnanosti v provozovnách se sídlem v jiných členských státech než ve státě, kde podnik zažádal o příspěvek na regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), proběhne v návaznosti na dohodu se sociálními partnery na příslušné regionální či celostátní úrovni v zainteresovaných členských státech a v souladu s touto dohodou.

| 1.17 | EHSV žádá Komisi, aby snižovala intenzitu podpory postupněji a vyváženěji, než je navrženo. Snížení by mělo být v souladu s snížením podpory, které se má stanovit pro prostředky, které regiony obdrží v oblasti politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

1.17

EHSV žádá Komisi, aby snižovala intenzitu podpory postupněji a vyváženěji, než je navrženo. Snížení by mělo být v souladu s snížením podpory, které se má stanovit pro prostředky, které regiony obdrží v oblasti politiky soudržnosti.

| 1.18 | EHSV navrhuje doplnit HDP na jednoho obyvatele, což je v současnosti jediný parametr, který navíc neodráží skutečný stav regionální ekonomiky, o další parametry, např. míru nezaměstnanosti, poměr mezi propuštěnými zaměstnanci a celkovým počtem zaměstnaných a jiné, jež by lépe vystihovaly skutečnou situaci. |
| --- | --- |

1.18

EHSV navrhuje doplnit HDP na jednoho obyvatele, což je v současnosti jediný parametr, který navíc neodráží skutečný stav regionální ekonomiky, o další parametry, např. míru nezaměstnanosti, poměr mezi propuštěnými zaměstnanci a celkovým počtem zaměstnaných a jiné, jež by lépe vystihovaly skutečnou situaci.

2.   Nová ekonomická situace po krizi

| 2.1 | V rámci politiky hospodářské soutěže je kontrola státní podpory nástrojem potřebným k zaručení toho, aby se jednotný trh řídil efektivními zásadami volného obchodu a hospodářské soutěže, a naplňuje potřebu zaručit rovné podmínky pro všechny podniky působící na jednotném evropském trhu. Článek 107 SFEU nicméně členským státům zakazuje poskytovat podnikům takovou podporu, která by ovlivňovala obchod mezi členskými státy, narušovala nebo mohla narušit hospodářskou soutěž tím, že by některým podnikům poskytovala neopodstatněné selektivní výhody, čímž by bránila, aby nejvíce konkurenceschopné společnosti měly prospěch z působení trhu, což by v důsledku snižovalo konkurenceschopnost evropského hospodářství jako celku. |
| --- | --- |

2.1

V rámci politiky hospodářské soutěže je kontrola státní podpory nástrojem potřebným k zaručení toho, aby se jednotný trh řídil efektivními zásadami volného obchodu a hospodářské soutěže, a naplňuje potřebu zaručit rovné podmínky pro všechny podniky působící na jednotném evropském trhu. Článek 107 SFEU nicméně členským státům zakazuje poskytovat podnikům takovou podporu, která by ovlivňovala obchod mezi členskými státy, narušovala nebo mohla narušit hospodářskou soutěž tím, že by některým podnikům poskytovala neopodstatněné selektivní výhody, čímž by bránila, aby nejvíce konkurenceschopné společnosti měly prospěch z působení trhu, což by v důsledku snižovalo konkurenceschopnost evropského hospodářství jako celku.

| 2.2 | Navzdory tomu dává Smlouva možnost výjimky z tohoto zákazu v případě, že podpora sleduje cíle společného evropského zájmu, jichž nemohou tržní síly samy o sobě dosáhnout. V čl. 107 odst. 2 a 3 jsou určena hlavní selhání trhu a vyjmenovány výjimky pro určité podpory, které jsou na základě kritérií výhradně stanovených Komisí „slučitelné“ s vnitřním trhem nebo za ně mohou být považovány. |
| --- | --- |

2.2

Navzdory tomu dává Smlouva možnost výjimky z tohoto zákazu v případě, že podpora sleduje cíle společného evropského zájmu, jichž nemohou tržní síly samy o sobě dosáhnout. V čl. 107 odst. 2 a 3 jsou určena hlavní selhání trhu a vyjmenovány výjimky pro určité podpory, které jsou na základě kritérií výhradně stanovených Komisí „slučitelné“ s vnitřním trhem nebo za ně mohou být považovány.

| 2.3 | Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) může Komise považovat za slučitelnou s vnitřním trhem státní podporu poskytovanou s cílem napomáhat hospodářskému rozvoji určitých znevýhodněných oblastí v Evropské unii, tj. regionální podporu. Jedná se o podporu, která může být určena zejména velkým podnikům za účelem podpory investic a tvorby pracovních míst, nebo za určitých zvláštních okolností o podporu na provoz. V obou případech jde o podporu určenou specifickým regionům s cílem vyvážit regionální nerovnosti, která stimuluje podniky, aby v těchto regionech založily nové závody. |
| --- | --- |

2.3

Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) může Komise považovat za slučitelnou s vnitřním trhem státní podporu poskytovanou s cílem napomáhat hospodářskému rozvoji určitých znevýhodněných oblastí v Evropské unii, tj. regionální podporu. Jedná se o podporu, která může být určena zejména velkým podnikům za účelem podpory investic a tvorby pracovních míst, nebo za určitých zvláštních okolností o podporu na provoz. V obou případech jde o podporu určenou specifickým regionům s cílem vyvážit regionální nerovnosti, která stimuluje podniky, aby v těchto regionech založily nové závody.

| 2.4 | Regionální státní podpora má odstranit nevýhody znevýhodněných regionů, a podporuje tedy hospodářskou, sociální a územní soudržnost členských států a celé Evropské unie. Její účely jsou v souladu s účely strukturálních fondů, jež jsou společně s rozpočty členských států jedním z možných zdrojů financování politiky regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

2.4

Regionální státní podpora má odstranit nevýhody znevýhodněných regionů, a podporuje tedy hospodářskou, sociální a územní soudržnost členských států a celé Evropské unie. Její účely jsou v souladu s účely strukturálních fondů, jež jsou společně s rozpočty členských států jedním z možných zdrojů financování politiky regionálního rozvoje.

| 2.5 | EHSV připomíná, že je naprosto nutné zachovat a některých případech posílit systém kontroly státní podpory, která může vážně poškodit řádné fungování vnitřního trhu, považuje však za nezbytné zaručit, aby pravidla státní podpory zabránila jeho fragmentaci a vysokému riziku narušení hospodářské soutěže a obchodu v důsledku různé schopnosti členských států poskytovat podporu na investice. |
| --- | --- |

2.5

EHSV připomíná, že je naprosto nutné zachovat a některých případech posílit systém kontroly státní podpory, která může vážně poškodit řádné fungování vnitřního trhu, považuje však za nezbytné zaručit, aby pravidla státní podpory zabránila jeho fragmentaci a vysokému riziku narušení hospodářské soutěže a obchodu v důsledku různé schopnosti členských států poskytovat podporu na investice.

| 2.6 | Současně považuje za nezbytné zefektivnit a zpružnit nástroje pro mimořádný zásah v krizových oblastech či situacích. |
| --- | --- |

2.6

Současně považuje za nezbytné zefektivnit a zpružnit nástroje pro mimořádný zásah v krizových oblastech či situacích.

| 2.7 | Stávající systém pokynů k regionální státní podpoře je evidentní nevhodný z důvodu rigidity své stavby vycházející ze zeměpisného mapování území Unie a plně neodpovídá cílům čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, čímž má potenciální rušivé dopady na hospodářskou soutěž. Pokud se stávající metoda použije v nové hospodářské a sociální situaci v Unii, vzniká riziko zpomalení rozvoje vnitřního trhu. |
| --- | --- |

2.7

Stávající systém pokynů k regionální státní podpoře je evidentní nevhodný z důvodu rigidity své stavby vycházející ze zeměpisného mapování území Unie a plně neodpovídá cílům čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, čímž má potenciální rušivé dopady na hospodářskou soutěž. Pokud se stávající metoda použije v nové hospodářské a sociální situaci v Unii, vzniká riziko zpomalení rozvoje vnitřního trhu.

| 2.8 | Modernizace státní podpory musí zahrnovat i tento důležitý nástroj, který doplňuje škálu možných zásahů ve znevýhodněných oblastech. Zdá se přinejmenším zvláštní, že Komise hodlá nejen potvrdit model existující od roku 1971 a jeho následné změny, ale dokonce zvyšuje jeho restriktivnost. Cílům růstu a rozvoje zaměstnanosti, jež Komise několikrát připomenula, odporují nedůsledné politiky, které objektivně omezují potenciál reformy pokynů. |
| --- | --- |

2.8

Modernizace státní podpory musí zahrnovat i tento důležitý nástroj, který doplňuje škálu možných zásahů ve znevýhodněných oblastech. Zdá se přinejmenším zvláštní, že Komise hodlá nejen potvrdit model existující od roku 1971 a jeho následné změny, ale dokonce zvyšuje jeho restriktivnost. Cílům růstu a rozvoje zaměstnanosti, jež Komise několikrát připomenula, odporují nedůsledné politiky, které objektivně omezují potenciál reformy pokynů.

| 2.9 | Sama Evropská komise ve strategii Evropa 2020 uznává, že hospodářská realita se vyvíjí rychleji než realita politická. K oživení udržitelnosti růstu a veřejných financí v období po krizi tedy Evropa potřebuje aktualizovaný přístup založený na tematickém a prioritním soustředění zdrojů, který, jak nedávno připomnělo GŘ pro hospodářskou soutěž v dokumentu ke konzultaci o modernizaci (4) z 23. února 2012, bude probíhat na základě vzájemně propojených reforem v různých odvětvích a spolupráce s členskými státy a zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout široké a vyvážené dohody o budoucím postupu. |
| --- | --- |

2.9

Sama Evropská komise ve strategii Evropa 2020 uznává, že hospodářská realita se vyvíjí rychleji než realita politická. K oživení udržitelnosti růstu a veřejných financí v období po krizi tedy Evropa potřebuje aktualizovaný přístup založený na tematickém a prioritním soustředění zdrojů, který, jak nedávno připomnělo GŘ pro hospodářskou soutěž v dokumentu ke konzultaci o modernizaci (4) z 23. února 2012, bude probíhat na základě vzájemně propojených reforem v různých odvětvích a spolupráce s členskými státy a zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout široké a vyvážené dohody o budoucím postupu.

| 2.10 | EHSV vítá tento přístup, nebo ho považuje za flexibilnější, dynamičtější a tedy i vhodnější v kontextu krize, která se v Unii rychle a neustále vyvíjí, a žádá, aby byl přijat také a zejména při řešení výjimek stanovených pro regionální státní podporu ve Smlouvě. |
| --- | --- |

2.10

EHSV vítá tento přístup, nebo ho považuje za flexibilnější, dynamičtější a tedy i vhodnější v kontextu krize, která se v Unii rychle a neustále vyvíjí, a žádá, aby byl přijat také a zejména při řešení výjimek stanovených pro regionální státní podporu ve Smlouvě.

3.   Soulad mezi regionální politikou soudržnosti a politikou hospodářské soutěže

| 3.1 | EHSV připomíná, že od první systemizace zásad, jimiž se řídí regionální státní podpora, k níž došlo v roce 1998 prostřednictvím pokynů (5), Komise neustále zdůrazňuje potřebu posílit soustředění regionální politiky a politiky hospodářské soutěže a jejich soulad (6). |
| --- | --- |

3.1

EHSV připomíná, že od první systemizace zásad, jimiž se řídí regionální státní podpora, k níž došlo v roce 1998 prostřednictvím pokynů (5), Komise neustále zdůrazňuje potřebu posílit soustředění regionální politiky a politiky hospodářské soutěže a jejich soulad (6).

| 3.2 | Tento přístup zaručoval soulad těchto dvou systémů až do programového období 2000–2006, kdy se z politických a ekonomických důvodů mapy regionů Unie způsobilých ke strukturální podpoře v rámci tehdejších cílů 1 a 2 shodovaly s mapami regionů spadajících do výjimek z regionální podpory. Od programového období 2007–2013 k tomu již nedošlo. |
| --- | --- |

3.2

Tento přístup zaručoval soulad těchto dvou systémů až do programového období 2000–2006, kdy se z politických a ekonomických důvodů mapy regionů Unie způsobilých ke strukturální podpoře v rámci tehdejších cílů 1 a 2 shodovaly s mapami regionů spadajících do výjimek z regionální podpory. Od programového období 2007–2013 k tomu již nedošlo.

| 3.3 | Na jedné straně jsme opravdu byli svědky rozvoje regionální politiky, k němuž došlo vlivem potřeby přijmout mezioborový či integrovaný přístup, pomocí něhož bude možné označit určité problémy vzniklé z odlišných zeměpisných podmínek, a vypracovat komplexní strategii, která vymezí rámec pro uskutečňování jednotlivých cílů a opatření, na něž je třeba vyčlenit prostředky
   (7). Nařízení (ES) č. 1083/2006 (8) poté definovalo nový model strukturálních zásahů na příslušné územní úrovni, již stanovuje každý členský stát na základě svého uspořádání a svých sociálních a ekonomických zvláštností a potřeb. |
| --- | --- |

3.3

Na jedné straně jsme opravdu byli svědky rozvoje regionální politiky, k němuž došlo vlivem potřeby přijmout mezioborový či integrovaný přístup, pomocí něhož bude možné označit určité problémy vzniklé z odlišných zeměpisných podmínek, a vypracovat komplexní strategii, která vymezí rámec pro uskutečňování jednotlivých cílů a opatření, na něž je třeba vyčlenit prostředky
   (7). Nařízení (ES) č. 1083/2006 (8) poté definovalo nový model strukturálních zásahů na příslušné územní úrovni, již stanovuje každý členský stát na základě svého uspořádání a svých sociálních a ekonomických zvláštností a potřeb.

| 3.4 | Na druhé straně však politika hospodářské soutěže ustrnula na předběžném stanovení oblastí způsobilých k udílení výjimky pro regionální podporu prostřednictvím sedmiletých map, které pro regionální politiku a politiku soudržnosti nebyly stejně flexibilním nástrojem hospodářské soutěže, čímž se narušila integrita vnitřního trhu a potvrdila odlišná povaha politik, které mají nicméně stejný cíl, tedy soudržnost. |
| --- | --- |

3.4

Na druhé straně však politika hospodářské soutěže ustrnula na předběžném stanovení oblastí způsobilých k udílení výjimky pro regionální podporu prostřednictvím sedmiletých map, které pro regionální politiku a politiku soudržnosti nebyly stejně flexibilním nástrojem hospodářské soutěže, čímž se narušila integrita vnitřního trhu a potvrdila odlišná povaha politik, které mají nicméně stejný cíl, tedy soudržnost.

| 3.5 | EHSV rovněž připomíná, že Komise v zelené knize o územní soudržnosti z roku 2008 (9) uznala, že způsobilost pro podporu strukturálních politik lze stanovovat pouze na regionální úrovni, a to s vědomím, že pro zlepšení řízení politiky soudržnosti je třeba ji „učinit pružnější, umožnit přizpůsobovat ji co nejvhodněji územní úrovni, místním prioritám a potřebám a zlepšit koordinaci s jinými politikami, a to na všech úrovních podle zásady subsidiarity“. |
| --- | --- |

3.5

EHSV rovněž připomíná, že Komise v zelené knize o územní soudržnosti z roku 2008 (9) uznala, že způsobilost pro podporu strukturálních politik lze stanovovat pouze na regionální úrovni, a to s vědomím, že pro zlepšení řízení politiky soudržnosti je třeba ji „učinit pružnější, umožnit přizpůsobovat ji co nejvhodněji územní úrovni, místním prioritám a potřebám a zlepšit koordinaci s jinými politikami, a to na všech úrovních podle zásady subsidiarity“.

| 3.6 | Komise dále usoudila, že pro účinné řešení problémů spojených s hospodářským růstem Unie v globalizovaném světovém hospodářství „jsou nezbytná politická opatření v různém geografickém rozsahu“ (10). |
| --- | --- |

3.6

Komise dále usoudila, že pro účinné řešení problémů spojených s hospodářským růstem Unie v globalizovaném světovém hospodářství „jsou nezbytná politická opatření v různém geografickém rozsahu“ (10).

| 3.7 | Pokud, jak tvrdí Komise, „politika v oblasti hospodářské soutěže ovlivňuje geografické rozmístění hospodářské činnosti tím, že zajišťuje, aby regionální podpora byla soustředěna do nejvíce znevýhodněných oblastí, a přizpůsobuje míru poskytované podpory charakteru a rozsahu problémů“ (11), nelze ji oddělit od již probíhajícího vývoje regionální politiky, která je založena na opatřeních prováděných pod hlavičkou tematického soustředění na priority Unie a geografického soustředění ve variabilním měřítku. Proto je nutné přezkoumat metodu stanovování oblastí způsobilých k udělení výjimek pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

3.7

Pokud, jak tvrdí Komise, „politika v oblasti hospodářské soutěže ovlivňuje geografické rozmístění hospodářské činnosti tím, že zajišťuje, aby regionální podpora byla soustředěna do nejvíce znevýhodněných oblastí, a přizpůsobuje míru poskytované podpory charakteru a rozsahu problémů“ (11), nelze ji oddělit od již probíhajícího vývoje regionální politiky, která je založena na opatřeních prováděných pod hlavičkou tematického soustředění na priority Unie a geografického soustředění ve variabilním měřítku. Proto je nutné přezkoumat metodu stanovování oblastí způsobilých k udělení výjimek pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy.

4.   Důvody nevhodnosti stávající metody mapování znevýhodněných oblastí

| 4.1 | EHSV upozorňuje na to, že metoda, již Komise používá pro stanovení oblastí Unie způsobilých k udělení výjimek pro regionální podporu uvedených v čl. 107 odst. 3, která dává prioritu regionům zasaženým vážnými problémy (viz písmeno a)), které se stanovují na základě HDP/PPS porovnávaného s průměrem Unie. Tato metoda by se měla doplnit o další kritéria měření kritických úrovní podzaměstnanosti, na něž odkazuje Smlouva. Podle kritéria, jež používá Komise, se totiž určuje abnormálně nízká životní úroveň, ale vážné formy podzaměstnanosti se vždy neprojeví. Míra nezaměstnanosti by mohla být dobrým faktorem pro korekci HDP. EHSV se ptá se Evropské komise, z jakého důvodu se znevýhodněné oblasti ve smyslu písmene c) určují pouhým odečtením počtu obyvatel oblastí spadajících pod písmeno a) od celkového počtu obyvatel přiděleného danému státu. To znamená, že skutečná možnost zásahu ve znevýhodněných oblastech ve smyslu písmene c) závisí na velikosti znevýhodněných oblastí ve smyslu písmene a), čímž vznikají závažné rozdíly mezi členskými státy, aniž by se zakládaly na komparativní analýze potíží vybraných regionů. |
| --- | --- |

4.1

EHSV upozorňuje na to, že metoda, již Komise používá pro stanovení oblastí Unie způsobilých k udělení výjimek pro regionální podporu uvedených v čl. 107 odst. 3, která dává prioritu regionům zasaženým vážnými problémy (viz písmeno a)), které se stanovují na základě HDP/PPS porovnávaného s průměrem Unie. Tato metoda by se měla doplnit o další kritéria měření kritických úrovní podzaměstnanosti, na něž odkazuje Smlouva. Podle kritéria, jež používá Komise, se totiž určuje abnormálně nízká životní úroveň, ale vážné formy podzaměstnanosti se vždy neprojeví. Míra nezaměstnanosti by mohla být dobrým faktorem pro korekci HDP. EHSV se ptá se Evropské komise, z jakého důvodu se znevýhodněné oblasti ve smyslu písmene c) určují pouhým odečtením počtu obyvatel oblastí spadajících pod písmeno a) od celkového počtu obyvatel přiděleného danému státu. To znamená, že skutečná možnost zásahu ve znevýhodněných oblastech ve smyslu písmene c) závisí na velikosti znevýhodněných oblastí ve smyslu písmene a), čímž vznikají závažné rozdíly mezi členskými státy, aniž by se zakládaly na komparativní analýze potíží vybraných regionů.

| 4.2 | Vzniká tak situace, která je fakticky narušující: v některých zemích jsou způsobilé regiony, jejichž úroveň rozvoje značně převyšuje úroveň rozvoje regionů v jiných zemích, jimž by však regionální podporu nebylo možné přiznat, nebo se nacházejí v zemích s nízkým stropem pro čl. 107 odst. 3 písm. c). Narušení obchodu, způsobené stanovením jakékoliv podpory, pro které lze stěží nalézt odůvodnění ve společném zájmu, by tedy bylo úplné a neospravedlněné. |
| --- | --- |

4.2

Vzniká tak situace, která je fakticky narušující: v některých zemích jsou způsobilé regiony, jejichž úroveň rozvoje značně převyšuje úroveň rozvoje regionů v jiných zemích, jimž by však regionální podporu nebylo možné přiznat, nebo se nacházejí v zemích s nízkým stropem pro čl. 107 odst. 3 písm. c). Narušení obchodu, způsobené stanovením jakékoliv podpory, pro které lze stěží nalézt odůvodnění ve společném zájmu, by tedy bylo úplné a neospravedlněné.

| 4.3 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité používat pro označování oblastí ve smyslu písmene c) i nadále srovnání jejich úrovně rozvoje s celostátní úrovní, jelikož pouze parametr vnitřního srovnávání umožňuje členským státům řešit vnitřní regionální rozdíly na jejich území a provádět národní regionální politiky schopné odstranit fragmentaci vnitřního trhu. |
| --- | --- |

4.3

EHSV zdůrazňuje, že je důležité používat pro označování oblastí ve smyslu písmene c) i nadále srovnání jejich úrovně rozvoje s celostátní úrovní, jelikož pouze parametr vnitřního srovnávání umožňuje členským státům řešit vnitřní regionální rozdíly na jejich území a provádět národní regionální politiky schopné odstranit fragmentaci vnitřního trhu.

| 4.4 | V současném velmi globalizovaném světě a za situace, kdy v Evropě dochází k postupnému a rychlému odstraňování vnitřních bariér, lze pozorovat vnitřní rozdíly v Unii stále více na regionální spíše než na celostátní úrovni, a to v oblastech, kde socioekonomické potíže překračují administrativní hranice a spočívají v konkrétních strukturálních a systémových slabinách s ekonomickým, spíše než politickým významem. |
| --- | --- |

4.4

V současném velmi globalizovaném světě a za situace, kdy v Evropě dochází k postupnému a rychlému odstraňování vnitřních bariér, lze pozorovat vnitřní rozdíly v Unii stále více na regionální spíše než na celostátní úrovni, a to v oblastech, kde socioekonomické potíže překračují administrativní hranice a spočívají v konkrétních strukturálních a systémových slabinách s ekonomickým, spíše než politickým významem.

| 4.5 | Určovat „slabé územní celky“ na základě zeměpisné mapy sestavené podle údajů vztažených k průměru za období 2008–2010 a na sedm let je programová ustrnulost, která je v neustále a rychle se měnící hospodářské a sociální situaci zcela anachronická. |
| --- | --- |

4.5

Určovat „slabé územní celky“ na základě zeměpisné mapy sestavené podle údajů vztažených k průměru za období 2008–2010 a na sedm let je programová ustrnulost, která je v neustále a rychle se měnící hospodářské a sociální situaci zcela anachronická.

| 4.6 | Mimoto se ve snaze „vyvážit“ prostorové rozmístění ekonomické činnosti prostřednictvím investic do nejvíce znevýhodněných oblastí silně riskuje, že dojde ke zkreslení skutečného potenciálu těchto oblastí, čímž se budou omezovat efektivní aglomerace v oblastech ve smyslu písmena c) a zvýhodňovat tzv. „místní lovci příjmů“ v oblastech ve smyslu písmene a). Statické předurčení znevýhodněných oblastí vytváří zcela nevýhodné podmínky pro hospodářskou soutěž a inovace a brzdí rozvoj inovačních klastrů, které jsou ve strategii Evropa 2020 označeny za klíčové prvky strategií inteligentní specializace pro regionální rozvoj a jejichž podporu a rozvoj Komise prosazuje s tím, že se musí soustředit na odvětví s komparativní výhodou (12), tj. hospodářská odvětví v nichž existuje nejlepší vztah mezi náklady a přínosy. |
| --- | --- |

4.6

Mimoto se ve snaze „vyvážit“ prostorové rozmístění ekonomické činnosti prostřednictvím investic do nejvíce znevýhodněných oblastí silně riskuje, že dojde ke zkreslení skutečného potenciálu těchto oblastí, čímž se budou omezovat efektivní aglomerace v oblastech ve smyslu písmena c) a zvýhodňovat tzv. „místní lovci příjmů“ v oblastech ve smyslu písmene a). Statické předurčení znevýhodněných oblastí vytváří zcela nevýhodné podmínky pro hospodářskou soutěž a inovace a brzdí rozvoj inovačních klastrů, které jsou ve strategii Evropa 2020 označeny za klíčové prvky strategií inteligentní specializace pro regionální rozvoj a jejichž podporu a rozvoj Komise prosazuje s tím, že se musí soustředit na odvětví s komparativní výhodou (12), tj. hospodářská odvětví v nichž existuje nejlepší vztah mezi náklady a přínosy.

| 4.7 | Bylo rozsáhle prokázáno (13), že politika regionálního rozvoje, jež je založená hlavně na vyrovnávání regionálních rozdílů souvisejících s rozdílnou produktivitou, a omezuje se tedy na přerozdělování finančních prostředků z nejbohatších do nejchudších regionů, do velké míry omezuje mobilitu a efektivní procesy seskupování. Toto uspořádání musí nutně ponechat prostor pro lokálně definovanou strategii rozvoje, v níž se hranice regionů a menších celků neshodují s administrativními hranicemi a mohou se v čase měnit. |
| --- | --- |

4.7

Bylo rozsáhle prokázáno (13), že politika regionálního rozvoje, jež je založená hlavně na vyrovnávání regionálních rozdílů souvisejících s rozdílnou produktivitou, a omezuje se tedy na přerozdělování finančních prostředků z nejbohatších do nejchudších regionů, do velké míry omezuje mobilitu a efektivní procesy seskupování. Toto uspořádání musí nutně ponechat prostor pro lokálně definovanou strategii rozvoje, v níž se hranice regionů a menších celků neshodují s administrativními hranicemi a mohou se v čase měnit.

5.   Návrhy na nutnou změnu v určování znevýhodněných oblastí

| 5.1 | EHSV se tedy domnívá, že mapování tzv. znevýhodněných oblastí by mělo každému správnímu regionu umožnit zasáhnout ve všech oblastech, které během plánování vykáží na základě předem stanovených, uznaných a společně schválených paramentů známky znevýhodnění. |
| --- | --- |

5.1

EHSV se tedy domnívá, že mapování tzv. znevýhodněných oblastí by mělo každému správnímu regionu umožnit zasáhnout ve všech oblastech, které během plánování vykáží na základě předem stanovených, uznaných a společně schválených paramentů známky znevýhodnění.

| 5.2 | EHSV souhlasí s modelem, jejž Fabrizio Barca doporučuje pro modernizaci regionální politiky ve zprávě o politice soudržnosti z roku 2009 (14) a který je založen na výběru oblastí zásahu podle priorit, potřeb, územního rozložení hospodářské neúčinnosti a pastí sociálního vyloučení v institucionálním kontextu, který je však nezávislý na administrativních hranicích. |
| --- | --- |

5.2

EHSV souhlasí s modelem, jejž Fabrizio Barca doporučuje pro modernizaci regionální politiky ve zprávě o politice soudržnosti z roku 2009 (14) a který je založen na výběru oblastí zásahu podle priorit, potřeb, územního rozložení hospodářské neúčinnosti a pastí sociálního vyloučení v institucionálním kontextu, který je však nezávislý na administrativních hranicích.

| 5.3 | EHSV navrhuje Komisi, aby k politice hospodářské soutěže zaujala stejný přístup a používala k určení „hospodářských oblastí“ ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) novou metodu nezávislou na geograficko-administrativních hranicích, která však bude zároveň schopná zohlednit skutečné podmínky, v nichž se různé regiony čas od času nacházejí. |
| --- | --- |

5.3

EHSV navrhuje Komisi, aby k politice hospodářské soutěže zaujala stejný přístup a používala k určení „hospodářských oblastí“ ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) novou metodu nezávislou na geograficko-administrativních hranicích, která však bude zároveň schopná zohlednit skutečné podmínky, v nichž se různé regiony čas od času nacházejí.

| 5.4 | EHSV se domnívá, že s tímto modelem bude možné zaručit jak cíle regionálního rozvoje prostřednictvím tematického soustředění, tak zásady hospodářské soutěže a integritu trhu prostřednictvím omezení objemu zdrojů určených na regionální státní podporu, o niž rozhoduje členských stát a nadřazený region NUTS II (Nomenclature of Territorial Units for Statistics). K tomu již dochází např. u mechanismu vnitrostátního stropu de minimis pro rybolov a zemědělství. |
| --- | --- |

5.4

EHSV se domnívá, že s tímto modelem bude možné zaručit jak cíle regionálního rozvoje prostřednictvím tematického soustředění, tak zásady hospodářské soutěže a integritu trhu prostřednictvím omezení objemu zdrojů určených na regionální státní podporu, o niž rozhoduje členských stát a nadřazený region NUTS II (Nomenclature of Territorial Units for Statistics). K tomu již dochází např. u mechanismu vnitrostátního stropu de minimis pro rybolov a zemědělství.

| 5.5 | EHSV navrhuje, aby bylo stanovení stropu provázeno určením parametrů pro posouzení krizové situace, které by zaručily, že podpora podniků bude v souladu s cílem rozvoje slabých regionů, a aby území, na nichž se mají zahájit opatření pro poskytování regionální podpory, byla určována na základě širokého souboru ukazatelů a souvisejících minimálních prahových hodnot, který předem schválí Evropská komise. |
| --- | --- |

5.5

EHSV navrhuje, aby bylo stanovení stropu provázeno určením parametrů pro posouzení krizové situace, které by zaručily, že podpora podniků bude v souladu s cílem rozvoje slabých regionů, a aby území, na nichž se mají zahájit opatření pro poskytování regionální podpory, byla určována na základě širokého souboru ukazatelů a souvisejících minimálních prahových hodnot, který předem schválí Evropská komise.

| 5.6 | EHSV považuje za logičtější a vhodnější používat pro vymezení znevýhodněných oblastí metodu, která by zohlednila skutečnou hospodářskou a sociální situaci území. Ta se stanoví na základě překročení vnitrostátního průměru ukazatelů nezaměstnanosti na úrovni NUTS III. Dále by se počet obyvatel žijících v těchto zvolených regionech NUTS III prostřednictvím koeficientu, jenž se dohodne s Komisí, převedl na maximální strop podpory, kterou by mohly získat podniky usazené v těchto regionech NUTS III. |
| --- | --- |

5.6

EHSV považuje za logičtější a vhodnější používat pro vymezení znevýhodněných oblastí metodu, která by zohlednila skutečnou hospodářskou a sociální situaci území. Ta se stanoví na základě překročení vnitrostátního průměru ukazatelů nezaměstnanosti na úrovni NUTS III. Dále by se počet obyvatel žijících v těchto zvolených regionech NUTS III prostřednictvím koeficientu, jenž se dohodne s Komisí, převedl na maximální strop podpory, kterou by mohly získat podniky usazené v těchto regionech NUTS III.

| 5.7 | EHSV se domnívá, že tato metoda umožní Komisi chránit hospodářskou soutěž účinněji než metoda stávající, jelikož v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v pokynech zavádí skutečný kvantitativní limit pro podporu, již mohou státy poskytnout na určitém území, a zamezují tak situaci, kdy by země s většími zdroji poskytovaly svým podnikům ve vztahu k jiným zemím neúměrně velký objem prostředků. Stávající pravidla naproti tomu státům umožňují vyčlenit pro určitý územní celek způsobilý pro státní podporu tak vysokou částku, která by mohla narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

5.7

EHSV se domnívá, že tato metoda umožní Komisi chránit hospodářskou soutěž účinněji než metoda stávající, jelikož v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v pokynech zavádí skutečný kvantitativní limit pro podporu, již mohou státy poskytnout na určitém území, a zamezují tak situaci, kdy by země s většími zdroji poskytovaly svým podnikům ve vztahu k jiným zemím neúměrně velký objem prostředků. Stávající pravidla naproti tomu státům umožňují vyčlenit pro určitý územní celek způsobilý pro státní podporu tak vysokou částku, která by mohla narušovat hospodářskou soutěž.

6.   Nutnost zachovat podporu i pro velké podniky v oblastech ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c)

| 6.1 | EHSV připomíná, že regionální státní podpora se zrodila jako podpora velkým podnikům, jejichž strategickou úlohu v rozvoji regionálních ekonomik Komise důrazně zmínila ve sdělení o regionální politice a politice hospodářské soutěže z roku 1998 (15), kde je podtržena potřeba souladu mezi těmito dvěma politikami právě s cílem přitáhnout investice velkých podniků, což „by to bylo z hlediska regionálního rozvoje velmi žádoucí, protože by to působilo jako impuls a otevřelo by to přístup ke světovým trhům“. |
| --- | --- |

6.1

EHSV připomíná, že regionální státní podpora se zrodila jako podpora velkým podnikům, jejichž strategickou úlohu v rozvoji regionálních ekonomik Komise důrazně zmínila ve sdělení o regionální politice a politice hospodářské soutěže z roku 1998 (15), kde je podtržena potřeba souladu mezi těmito dvěma politikami právě s cílem přitáhnout investice velkých podniků, což „by to bylo z hlediska regionálního rozvoje velmi žádoucí, protože by to působilo jako impuls a otevřelo by to přístup ke světovým trhům“.

| 6.2 | S ohledem na výše uvedené považuje za nezbytné, aby byla možnost poskytovat regionální podporu také velkým podnikům v oblastech ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) zachována za podmínek stanovených v platných pokynech. |
| --- | --- |

6.2

S ohledem na výše uvedené považuje za nezbytné, aby byla možnost poskytovat regionální podporu také velkým podnikům v oblastech ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) zachována za podmínek stanovených v platných pokynech.

| 6.3 | EHSV upozorňuje Komisi, že s vyloučením velkých podniků v oblastech ve smyslu písmene c) může v některých zemích, které mají nejen značně vysokou maximální úroveň podpory, ale zejména jsou příjemci zdrojů Unie a mají mnohem nižší náklady na pracovní sílu, vést k nebezpečnému vychýlení veřejných zdrojů v oblastech ve smyslu písmene a) z rovnováhy, což by nevyhnutelně vedlo k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

6.3

EHSV upozorňuje Komisi, že s vyloučením velkých podniků v oblastech ve smyslu písmene c) může v některých zemích, které mají nejen značně vysokou maximální úroveň podpory, ale zejména jsou příjemci zdrojů Unie a mají mnohem nižší náklady na pracovní sílu, vést k nebezpečnému vychýlení veřejných zdrojů v oblastech ve smyslu písmene a) z rovnováhy, což by nevyhnutelně vedlo k narušení hospodářské soutěže.

| 6.4 | Liberalizace finančních trhů a rozšiřování jednotného trhu dnes podnikům umožňují uskutečňovat strategie minimalizace zdanění a provádět spekulativní výběr jurisdikce ve snaze o nalezení daňově co možná nejvýhodnějšího umístění (16). EHSV se v očekávání daňové harmonizace, která by minimalizovala škodlivou daňovou soutěž, domnívá, že by Komise nyní měla preferovat takové formy pomoci a takové režimy podpory (např. dlouhodobé daňové úlevy založené na dostatečně „závazných“ podmínkách), které pomohou minimalizovat narušování trhu lépe než snižování podpory. Normativní rámec nového plánování by měl posílit pravidla bránící přemísťování a zaručil přítomnost kanálů, jež umožní náležitým způsobem koordinovat financování EU určené na soudržnost a svolení k udělení státní podpory týkající se stejného podniku. |
| --- | --- |

6.4

Liberalizace finančních trhů a rozšiřování jednotného trhu dnes podnikům umožňují uskutečňovat strategie minimalizace zdanění a provádět spekulativní výběr jurisdikce ve snaze o nalezení daňově co možná nejvýhodnějšího umístění (16). EHSV se v očekávání daňové harmonizace, která by minimalizovala škodlivou daňovou soutěž, domnívá, že by Komise nyní měla preferovat takové formy pomoci a takové režimy podpory (např. dlouhodobé daňové úlevy založené na dostatečně „závazných“ podmínkách), které pomohou minimalizovat narušování trhu lépe než snižování podpory. Normativní rámec nového plánování by měl posílit pravidla bránící přemísťování a zaručil přítomnost kanálů, jež umožní náležitým způsobem koordinovat financování EU určené na soudržnost a svolení k udělení státní podpory týkající se stejného podniku.

| 6.5 | EHSV vřele doporučuje Komisi, aby se pozorně zabývala předpisovým modelem pro podporu rozvoje ekonomik znevýhodněných oblastí jednoho z našich největších konkurentů, tj. USA (Code of Federal Regulation, hlava 13 – Business Credit and Assistance). Mechanismus určování oblastí veřejného zásahu vychází z určování distriktů hospodářského rozvoje (economic development districts) a hospodářsky znevýhodněných oblastí (economic distressed areas) a na výběru projektů zaměřených na jejich rozvoj. Základem však již není zeměpisné či administrativní vymezení, ale priority a účel zásahu a soubor parametrů, jež se obecně stanovují na federální úrovni, které však poté každý stát v podrobnostech přizpůsobuje své hospodářské struktuře. |
| --- | --- |

6.5

EHSV vřele doporučuje Komisi, aby se pozorně zabývala předpisovým modelem pro podporu rozvoje ekonomik znevýhodněných oblastí jednoho z našich největších konkurentů, tj. USA (Code of Federal Regulation, hlava 13 – Business Credit and Assistance). Mechanismus určování oblastí veřejného zásahu vychází z určování distriktů hospodářského rozvoje (economic development districts) a hospodářsky znevýhodněných oblastí (economic distressed areas) a na výběru projektů zaměřených na jejich rozvoj. Základem však již není zeměpisné či administrativní vymezení, ale priority a účel zásahu a soubor parametrů, jež se obecně stanovují na federální úrovni, které však poté každý stát v podrobnostech přizpůsobuje své hospodářské struktuře.

7.   Stanovisko zúčastněných stran

| 7.1 | Dne 29. ledna 2013 proběhlo veřejné slyšení o státní podpoře rozvoje evropských regionů, na němž vystoupili zástupci některých evropských regionů (ze Španělska (Andalusie), Německa (Bavorsko) a Itálie (Emilia-Romagna)), místních a celostátních podnikových sdružení, Evropského parlamentu a rovněž zpravodaj Výboru regionů, který popsal stanovisko, jež tato poradní instituce EU přijala 1. února 2013 (17) a v němž Komisi klade otázky a předkládá návrhy z velké části zaměřené na potřebu modernizace pravidel regionální státní podpory. |
| --- | --- |

7.1

Dne 29. ledna 2013 proběhlo veřejné slyšení o státní podpoře rozvoje evropských regionů, na němž vystoupili zástupci některých evropských regionů (ze Španělska (Andalusie), Německa (Bavorsko) a Itálie (Emilia-Romagna)), místních a celostátních podnikových sdružení, Evropského parlamentu a rovněž zpravodaj Výboru regionů, který popsal stanovisko, jež tato poradní instituce EU přijala 1. února 2013 (17) a v němž Komisi klade otázky a předkládá návrhy z velké části zaměřené na potřebu modernizace pravidel regionální státní podpory.

| 7.2 | Přes různost úhlů pohledu regiony i podniky upozornily na nedostatky návrhu Komise, která nedává dostatečné a přijatelné odpovědi na řadu otázek souvisejících s modernizací a zlepšením systému regionální státní podpory, zejména v období současné vážné krize. Zástupce Evropského parlamentu podpořil návrh uvedený v tomto stanovisku, který je podle něj vhodnější pro potřeby vytvoření územní rovnováhy a lépe jim odpovídá. Byly předneseny zajímavé návrhy na doplnění HDP, který je nyní jediným kritériem, na jehož základě se posuzuje odstup od evropského průměru a způsobilost pro regionální podporu ve smyslu výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a), o další ukazatele, např. míru nezaměstnanosti v regionu. EHSV tyto návrhy plně podpořil. |
| --- | --- |

7.2

Přes různost úhlů pohledu regiony i podniky upozornily na nedostatky návrhu Komise, která nedává dostatečné a přijatelné odpovědi na řadu otázek souvisejících s modernizací a zlepšením systému regionální státní podpory, zejména v období současné vážné krize. Zástupce Evropského parlamentu podpořil návrh uvedený v tomto stanovisku, který je podle něj vhodnější pro potřeby vytvoření územní rovnováhy a lépe jim odpovídá. Byly předneseny zajímavé návrhy na doplnění HDP, který je nyní jediným kritériem, na jehož základě se posuzuje odstup od evropského průměru a způsobilost pro regionální podporu ve smyslu výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a), o další ukazatele, např. míru nezaměstnanosti v regionu. EHSV tyto návrhy plně podpořil.

| 7.3 | Podniky, ať už z místního či celostátního pohledu, zdůraznily potřebu flexibilního nástroje. Přístup k regionální podpoře by se měl posuzovat podle kvality investic, předpokládaného dopadu na hospodářství a jejích dopadů na hospodářskou soutěž, ne podle velikosti podniku. Dále bylo připomenuto, že k tomu, aby bylo možné účinněji posuzovat dopad podpory přidělené podnikům větším než malé a střední podniky na hospodářskou soutěž, by bylo třeba aktualizovat definici parametrů velikosti podniku uvedenou v doporučení Komise z roku 2003 (18), jelikož kategorie podniků mimo malé a střední podniky zahrnuje mnoho podniků, které nejsou velké nadnárodní podniky, a s kterými vzhledem k jejich mnohem menší velikosti tedy nelze zacházet stejně. |
| --- | --- |

7.3

Podniky, ať už z místního či celostátního pohledu, zdůraznily potřebu flexibilního nástroje. Přístup k regionální podpoře by se měl posuzovat podle kvality investic, předpokládaného dopadu na hospodářství a jejích dopadů na hospodářskou soutěž, ne podle velikosti podniku. Dále bylo připomenuto, že k tomu, aby bylo možné účinněji posuzovat dopad podpory přidělené podnikům větším než malé a střední podniky na hospodářskou soutěž, by bylo třeba aktualizovat definici parametrů velikosti podniku uvedenou v doporučení Komise z roku 2003 (18), jelikož kategorie podniků mimo malé a střední podniky zahrnuje mnoho podniků, které nejsou velké nadnárodní podniky, a s kterými vzhledem k jejich mnohem menší velikosti tedy nelze zacházet stejně.

8.   Nutnost zachovat míru podpory pro velké podniky v oblastech uvedených v čl. 107 odst. 3 písm. a)

| 8.1 | Výbor vyzývá Komisi, aby přehodnotila svůj záměr snížit míru podpory pro velké podniky ze 40 % na 35 % a 25 %. Argumenty Komise ve prospěch snížení této podpory nejsou opodstatněné. Navrhované snížení by ve skutečnosti vedlo k rozvrácení stávajících režimů v oblastech podle písmene a) zavedených s cílem přilákat zahraniční investice. |
| --- | --- |

8.1

Výbor vyzývá Komisi, aby přehodnotila svůj záměr snížit míru podpory pro velké podniky ze 40 % na 35 % a 25 %. Argumenty Komise ve prospěch snížení této podpory nejsou opodstatněné. Navrhované snížení by ve skutečnosti vedlo k rozvrácení stávajících režimů v oblastech podle písmene a) zavedených s cílem přilákat zahraniční investice.

| 8.2 | Výbor je rovněž vážně znepokojen záměrem Komise omezit míru podpory do výše dodatečných nákladů a zpřísnit postup prokazování existence pobídkového účinku u velkých podniků. |
| --- | --- |

8.2

Výbor je rovněž vážně znepokojen záměrem Komise omezit míru podpory do výše dodatečných nákladů a zpřísnit postup prokazování existence pobídkového účinku u velkých podniků.

| 8.3 | Výše uvedená opatření by ve skutečnosti ochromila schopnost oblastí podle písmene a) přilákat zahraniční investice a vytvářet nová pracovní místa a hodnoty a uvrhla tyto oblasti do konkurenční nevýhody oproti jiným mimoevropským regionům, jejichž investiční programy jsou v mnoha případech mnohem velkorysejší. |
| --- | --- |

8.3

Výše uvedená opatření by ve skutečnosti ochromila schopnost oblastí podle písmene a) přilákat zahraniční investice a vytvářet nová pracovní místa a hodnoty a uvrhla tyto oblasti do konkurenční nevýhody oproti jiným mimoevropským regionům, jejichž investiční programy jsou v mnoha případech mnohem velkorysejší.

V Bruselu dne 21. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 49.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_cs.pdf.

2

(3)  Úř. věst. C 223/02, 16.9.2009, s. 54.

3

(4)  Comp/DG/2012/012588, 23. února 2012.

4

(5)  Úř. věst. C 90, 26.3.1998, s. 3 (není k dispozici v češtině).

5

(6)  Sdělení Komise členským státům o regionální politice a politice hospodářské soutěže – posílit soustředění a soulad těchto politik, 98/C 90/03, odstavec 1 (není k dispozici v češtině).

6

(7)  Sdělení Komise Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013, COM(2005) 299, 5.7.2005, bod 5.

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999, článek 12.

8

(9)  COM(2008) 616 final, 6.10. 2008, bod 1.

9

(10)  Tamtéž, bod 2.3.

10

(11)  Tamtéž, bod 3.1.

11

(12)  COM(2010) 553 final ze dne 6.10.2010 – Příspěvek regionální politiky k inteligentnímu růstu v rámci strategie Evropa 2020, odstavec 3.1.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou č. 14.

13

(14)  Agenda pro reformovanou politiku soudržnosti – místní přístup k naplnění výzev a očekávání Evropské unie, nezávislá zpráva, již na žádost komisařky pro regionální politiku Danuty Hübner vypracoval Fabrizio Barca, duben 2009.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

15

(16)  Nová strategie pro jednotný trh – ve službách evropského hospodářství a společnosti – zpráva Maria Montiho pro předsedu Evropské komise Josého Manuela Barrosa, 9. května 2010.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (úplné znění aktu), Úř. věst. L 124, 20.5.2003(není k dispozici v češtině).

18

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/27

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytváření pracovních míst prostřednictvím učňovské přípravy a celoživotního odborného vzdělávání: úloha podnikatelské sféry ve vzdělávání v EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/05

Zpravodajka: paní Vladimíra DRBALOVÁ

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Vytváření pracovních míst prostřednictvím učňovské přípravy a celoživotního odborného vzdělávání: úloha byznysu ve vzdělávání v EU.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 83 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vnímá aktivní přístup zaměstnavatelů a podnikatelů k celoevropské mobilizaci na podporu rozvoje dovedností a jejich sladění s potřebami trhu práce v zájmu obnovy růstu, tvorby pracovních míst, a zejména zlepšení situace mladých lidí na trhu práce. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vnímá aktivní přístup zaměstnavatelů a podnikatelů k celoevropské mobilizaci na podporu rozvoje dovedností a jejich sladění s potřebami trhu práce v zájmu obnovy růstu, tvorby pracovních míst, a zejména zlepšení situace mladých lidí na trhu práce.

| 1.2 | Vzdělávání a odborná příprava jsou nákladné činnosti, do nichž je zapojen větší počet příjemců. Existuje řada modelů k tomu, jak lze v Evropě zavést systémy pro sdílení nákladů. Zaměstnavatelé by se jich měli účastnit v souladu s vnitrostátními postupy a podmínkami. |
| --- | --- |

1.2

Vzdělávání a odborná příprava jsou nákladné činnosti, do nichž je zapojen větší počet příjemců. Existuje řada modelů k tomu, jak lze v Evropě zavést systémy pro sdílení nákladů. Zaměstnavatelé by se jich měli účastnit v souladu s vnitrostátními postupy a podmínkami.

| 1.3 | Výbor apeluje na zaměstnavatele a podnikatele, aby podpořili princip partnerství a spolupráci všech zúčastněných stran na reformách vzdělávacích systémů, systémů odborné přípravy a rozvoji strategií celoživotního učení. V této souvislosti výbor uznává úlohu sociálního dialogu a dosavadní výsledky spolupráce sociálních partnerů na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.3

Výbor apeluje na zaměstnavatele a podnikatele, aby podpořili princip partnerství a spolupráci všech zúčastněných stran na reformách vzdělávacích systémů, systémů odborné přípravy a rozvoji strategií celoživotního učení. V této souvislosti výbor uznává úlohu sociálního dialogu a dosavadní výsledky spolupráce sociálních partnerů na všech úrovních.

| 1.4 | Výbor apeluje na zaměstnavatele a podnikatele, aby v zájmu udržení a posílení postavení průmyslu v Evropě přispěli ke zlepšení image průmyslu, technických oborů a STEM (1) dovedností, analyzovali, předvídali a komunikovali potřeby jednotlivých odvětví a aktivně tak přispěli k lepšímu sladění dovedností a potřeb trhu práce. |
| --- | --- |

1.4

Výbor apeluje na zaměstnavatele a podnikatele, aby v zájmu udržení a posílení postavení průmyslu v Evropě přispěli ke zlepšení image průmyslu, technických oborů a STEM (1) dovedností, analyzovali, předvídali a komunikovali potřeby jednotlivých odvětví a aktivně tak přispěli k lepšímu sladění dovedností a potřeb trhu práce.

| 1.5 | Zaměstnavatelé a organizace podniků by měli současně respektovat zvláštní potřeby mikropodniků a malých podniků, s ohledem na jejich velký potenciál vytvářet pracovní příležitosti, a pomáhat jim s vytvářením vlastních přehledů, jež by podrobně ukázaly, jak tyto flexibilnější a dynamičtější podniky fungují. |
| --- | --- |

1.5

Zaměstnavatelé a organizace podniků by měli současně respektovat zvláštní potřeby mikropodniků a malých podniků, s ohledem na jejich velký potenciál vytvářet pracovní příležitosti, a pomáhat jim s vytvářením vlastních přehledů, jež by podrobně ukázaly, jak tyto flexibilnější a dynamičtější podniky fungují.

| 1.6 | Výbor doporučuje podnikům, aby společně s dalšími subjekty trhu práce úzce spolupracovaly se školami a vzdělávacími institucemi a aktivně se podílely na tvorbě osnov a výukových programů odborné přípravy z hlediska očekávaných výsledků. Tato spolupráce by se měla promítnout i do přípravy učitelů a mistrů odborného výcviku v odborném vzdělávání. |
| --- | --- |

1.6

Výbor doporučuje podnikům, aby společně s dalšími subjekty trhu práce úzce spolupracovaly se školami a vzdělávacími institucemi a aktivně se podílely na tvorbě osnov a výukových programů odborné přípravy z hlediska očekávaných výsledků. Tato spolupráce by se měla promítnout i do přípravy učitelů a mistrů odborného výcviku v odborném vzdělávání.

| 1.7 | Výbor se domnívá, že účinnější spolupráce podniků s veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti povede k vyšší provázanosti firemního učení s principy aktivní politiky zaměstnanosti a tím i k vyšší účasti na celoživotním vzdělávání. |
| --- | --- |

1.7

Výbor se domnívá, že účinnější spolupráce podniků s veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti povede k vyšší provázanosti firemního učení s principy aktivní politiky zaměstnanosti a tím i k vyšší účasti na celoživotním vzdělávání.

| 1.8 | V rámci navrhované Aliance pro učňovskou přípravu by zaměstnavatelé a podnikatelé měli usilovat o podporu kvality, zlepšení image a zvýšení atraktivnosti učňovské přípravy v Evropě. Měli by také přijmout odpovědnost za vytváření dostatečného množství míst pro stážisty a učně na bázi duálních systémů, propojujících školní výuku s podnikovou praxí, a dalších forem získávání praktických zkušeností a dovedností. Nicméně je třeba, aby k tomu byly pro podniky na národních úrovních vytvořeny vhodné podmínky a motivační nástroje. |
| --- | --- |

1.8

V rámci navrhované Aliance pro učňovskou přípravu by zaměstnavatelé a podnikatelé měli usilovat o podporu kvality, zlepšení image a zvýšení atraktivnosti učňovské přípravy v Evropě. Měli by také přijmout odpovědnost za vytváření dostatečného množství míst pro stážisty a učně na bázi duálních systémů, propojujících školní výuku s podnikovou praxí, a dalších forem získávání praktických zkušeností a dovedností. Nicméně je třeba, aby k tomu byly pro podniky na národních úrovních vytvořeny vhodné podmínky a motivační nástroje.

| 1.9 | Výbor bere na vědomí podíl zaměstnavatelů v rámci sociálního partnerství na rozvoji a implementaci evropských nástrojů, jako jsou EQF (2), ESCO (3) a ECVET (4), Europas a další, na národních úrovních a opakovaně upozorňuje na nezbytnost uzpůsobení těchto nástrojů podmínkám mikropodniků, malých podniků a řemesel. |
| --- | --- |

1.9

Výbor bere na vědomí podíl zaměstnavatelů v rámci sociálního partnerství na rozvoji a implementaci evropských nástrojů, jako jsou EQF (2), ESCO (3) a ECVET (4), Europas a další, na národních úrovních a opakovaně upozorňuje na nezbytnost uzpůsobení těchto nástrojů podmínkám mikropodniků, malých podniků a řemesel.

| 1.10 | Výbor také vyzývá zaměstnavatele a podnikatele, aby rozvinuli potenciál žen a podpořili je zejména ve studiu STEM oborů, aby tak zvýšili jejich zaměstnatelnost a usnadnili jejich přechody na trhu práce. |
| --- | --- |

1.10

Výbor také vyzývá zaměstnavatele a podnikatele, aby rozvinuli potenciál žen a podpořili je zejména ve studiu STEM oborů, aby tak zvýšili jejich zaměstnatelnost a usnadnili jejich přechody na trhu práce.

| 1.11 | Výbor vybízí zaměstnavatele a podnikatele, aby účinněji využili evropských strukturálních fondů – ERDF, EAFRD, a především ESF nové generace (5) a Erasmu pro všechny. Současně volá po navýšení prostředků na programy COSME a HORIZONT. |
| --- | --- |

1.11

Výbor vybízí zaměstnavatele a podnikatele, aby účinněji využili evropských strukturálních fondů – ERDF, EAFRD, a především ESF nové generace (5) a Erasmu pro všechny. Současně volá po navýšení prostředků na programy COSME a HORIZONT.

2.   Úvodní část

| 2.1 | Stanovisko navazuje bezprostředně na stanoviska výboru věnovaná strategii Evropa 2020 a relevantním stěžejním iniciativám (6) a na stanoviska věnovaná rozvoji dovedností, úloze vzdělávání a odborné přípravy. (7) |
| --- | --- |

2.1

Stanovisko navazuje bezprostředně na stanoviska výboru věnovaná strategii Evropa 2020 a relevantním stěžejním iniciativám (6) a na stanoviska věnovaná rozvoji dovedností, úloze vzdělávání a odborné přípravy. (7)

| 2.2 | Stanovisko přistupuje pozitivně k apelu EK (8) na vytvoření silných partnerství založených na důvěře mezi všemi zúčastněnými stranami, respektuje úlohu občanské společnosti i autonomii sociálních partnerů (9) a je komplementární ke stanoviskům výboru s tímto zaměřením (10). |
| --- | --- |

2.2

Stanovisko přistupuje pozitivně k apelu EK (8) na vytvoření silných partnerství založených na důvěře mezi všemi zúčastněnými stranami, respektuje úlohu občanské společnosti i autonomii sociálních partnerů (9) a je komplementární ke stanoviskům výboru s tímto zaměřením (10).

| 2.3 | Cílem stanoviska EHSV ukázat aktivní příspěvek zaměstnavatelů a podnikatelů k realizaci opatření přijatých na úrovni EU v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a příležitostí pro mladé. Půjde tedy o určitou konfrontaci přijatých politik a opatření s podmínkami a požadavky podnikové praxe. Podniky v Evropě mají klíčový význam pro překonání krize na trhu práce (11). |
| --- | --- |

2.3

Cílem stanoviska EHSV ukázat aktivní příspěvek zaměstnavatelů a podnikatelů k realizaci opatření přijatých na úrovni EU v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a příležitostí pro mladé. Půjde tedy o určitou konfrontaci přijatých politik a opatření s podmínkami a požadavky podnikové praxe. Podniky v Evropě mají klíčový význam pro překonání krize na trhu práce (11).

| 2.4 | Evropa musí aktivizovat všechny zdroje růstu a jedním z nich je kvalifikovaná pracovní síla, odpovídající strukturou a množstvím aktuálním potřebám trhu práce. Pozornost se proto musí obrátit i k praktickým pracovním dovednostem (výsledkům), k odbornému vzdělávání, učňovskému školství a technickým oborům. |
| --- | --- |

2.4

Evropa musí aktivizovat všechny zdroje růstu a jedním z nich je kvalifikovaná pracovní síla, odpovídající strukturou a množstvím aktuálním potřebám trhu práce. Pozornost se proto musí obrátit i k praktickým pracovním dovednostem (výsledkům), k odbornému vzdělávání, učňovskému školství a technickým oborům.

| 2.5 | EHSV v posledních letech zvýšil svoji aktivitu na podporu účinnějšího propojení vzdělávacích systémů s potřebami světa práce (12) za účelem zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků, zlepšení přístupu podniků k lépe kvalifikované pracovní síle a hladších přesunů ze škol do pracovního procesu a adresoval řadu doporučení zaměstnavatelům a podnikatelům:






  — | podílet se v rámci tripartitních vyjednávání s vládou a sociálního dialogu na reformách trhu práce a modernizaci vzdělávacích systémů, |
| --- | --- | --- |

2.5

EHSV v posledních letech zvýšil svoji aktivitu na podporu účinnějšího propojení vzdělávacích systémů s potřebami světa práce (12) za účelem zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků, zlepšení přístupu podniků k lépe kvalifikované pracovní síle a hladších přesunů ze škol do pracovního procesu a adresoval řadu doporučení zaměstnavatelům a podnikatelům:

—

podílet se v rámci tripartitních vyjednávání s vládou a sociálního dialogu na reformách trhu práce a modernizaci vzdělávacích systémů,

| — | spolupodílet se na predikcích budoucích potřeb trhů práce, |
| --- | --- |

—

spolupodílet se na predikcích budoucích potřeb trhů práce,

| — | přispět k vytváření efektivních strategií celoživotního učení, |
| --- | --- |

—

přispět k vytváření efektivních strategií celoživotního učení,

| — | společně s dalšími subjekty trhu práce iniciovat a upevňovat spolupráci podniků se školami a vzdělávacími institucemi, |
| --- | --- |

—

společně s dalšími subjekty trhu práce iniciovat a upevňovat spolupráci podniků se školami a vzdělávacími institucemi,

| — | podporovat uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání, |
| --- | --- |

—

podporovat uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání,

| — | spolupracovat s institucemi trhu práce, zejména veřejnými i soukromými službami zaměstnanosti a zapojit se aktivně do systémů kariérního poradenství pro mládež a uchazeče o zaměstnání, |
| --- | --- |

—

spolupracovat s institucemi trhu práce, zejména veřejnými i soukromými službami zaměstnanosti a zapojit se aktivně do systémů kariérního poradenství pro mládež a uchazeče o zaměstnání,

| — | zlepšit image zejména průmyslových odvětví a nabízet více míst pro učňovské vzdělávání a možností praktického výcviku a stáží, |
| --- | --- |

—

zlepšit image zejména průmyslových odvětví a nabízet více míst pro učňovské vzdělávání a možností praktického výcviku a stáží,

| — | zajistit stáže pro učitele a školitele v podnicích, |
| --- | --- |

—

zajistit stáže pro učitele a školitele v podnicích,

| — | spolupracovat s rodinami a jedinci a přispět ke sladění jejich ambicí s reálnými potřebami podniků, |
| --- | --- |

—

spolupracovat s rodinami a jedinci a přispět ke sladění jejich ambicí s reálnými potřebami podniků,

| — | vytvářet struktury a podmínky umožňující zaměstnancům, aby předávali znalosti a zkušenosti učňům a praktikantům, či se stali dočasnými učiteli v rámci odborného vzdělávání a přípravy, |
| --- | --- |

—

vytvářet struktury a podmínky umožňující zaměstnancům, aby předávali znalosti a zkušenosti učňům a praktikantům, či se stali dočasnými učiteli v rámci odborného vzdělávání a přípravy,

| — | napomáhat při zvyšování mobility zaměstnanců, studujících a vyučujících mezi různými vzdělávacími systémy a systémy odborné přípravy a mezi jednotlivými zeměmi (aplikací nástrojů EQF, ECVET, EQAVET, Europass atd.), |
| --- | --- |

—

napomáhat při zvyšování mobility zaměstnanců, studujících a vyučujících mezi různými vzdělávacími systémy a systémy odborné přípravy a mezi jednotlivými zeměmi (aplikací nástrojů EQF, ECVET, EQAVET, Europass atd.),

| — | stát se součástí iniciativ pro zavádění Národních soustav kvalifikací (NSK) a Národních soustav povolání (NSP), |
| --- | --- |

—

stát se součástí iniciativ pro zavádění Národních soustav kvalifikací (NSK) a Národních soustav povolání (NSP),

| — | využívat evropské fondy na podporu vzdělávání a mobility žáků v Evropě, |
| --- | --- |

—

využívat evropské fondy na podporu vzdělávání a mobility žáků v Evropě,

| — | podporovat dobrovolnictví ve vzdělávání a přípravě učňů, |
| --- | --- |

—

podporovat dobrovolnictví ve vzdělávání a přípravě učňů,

| — | využívat efektivně prostředky ze strukturálních fondů, zejména ESF. |
| --- | --- |

—

využívat efektivně prostředky ze strukturálních fondů, zejména ESF.

3.   Probíhající iniciativy na úrovni EU

| 3.1 | Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa klade důraz na potřebu investic do systémů vzdělávání a odborné přípravy, předvídání požadovaných dovednosti a zlepšení celoživotního učení a navrhuje vypracování komplexních strategií celoživotního učení. |
| --- | --- |

3.1

Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa klade důraz na potřebu investic do systémů vzdělávání a odborné přípravy, předvídání požadovaných dovednosti a zlepšení celoživotního učení a navrhuje vypracování komplexních strategií celoživotního učení.

| 3.2 | Iniciativa Mládež v pohybu
   (13) klade důraz na kvalitní vzdělávání, úspěšné začleňování na trh práce a větší mobilitu a navrhuje zvýšit přitažlivost, rozmanitost poskytování a kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, zlepšit přístup k vysoce kvalitním stážím a motivovat podniky, aby se staly dobrými hostitelskými podniky. |
| --- | --- |

3.2

Iniciativa Mládež v pohybu
   (13) klade důraz na kvalitní vzdělávání, úspěšné začleňování na trh práce a větší mobilitu a navrhuje zvýšit přitažlivost, rozmanitost poskytování a kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, zlepšit přístup k vysoce kvalitním stážím a motivovat podniky, aby se staly dobrými hostitelskými podniky.

| 3.3 | Sdělení Směrem k růstu bohatému na pracovní místa
   (14) cílí na tvorbu pracovních míst, zejména v odvětvích s vysokým potenciálem růstu, obnovení dynamických trhů práce, rozvoj celoživotního vzdělávání jako jistoty zaměstnanosti a vytváření příležitostí pro mladé. |
| --- | --- |

3.3

Sdělení Směrem k růstu bohatému na pracovní místa
   (14) cílí na tvorbu pracovních míst, zejména v odvětvích s vysokým potenciálem růstu, obnovení dynamických trhů práce, rozvoj celoživotního vzdělávání jako jistoty zaměstnanosti a vytváření příležitostí pro mladé.

| 3.4 | V době rostoucí nezaměstnanosti a nedostatečného hospodářského růstu je naléhavě nutné umět využít nové příležitosti k učení i mimo formální systém. Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (15) je proto příspěvkem na úrovni EU k urychlení reforem. |
| --- | --- |

3.4

V době rostoucí nezaměstnanosti a nedostatečného hospodářského růstu je naléhavě nutné umět využít nové příležitosti k učení i mimo formální systém. Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (15) je proto příspěvkem na úrovni EU k urychlení reforem.

| 3.5 | Sdělení Komise Přehodnocení vzdělávání: Investovat do dovedností pro lepší socio-ekonomické výsledky (16), přináší řadu konkrétních návrhů a inovativních postupů také v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, učňovského školství a podpory podnikatelského vzdělávání a mobility. Evropský systém odborného vzdělávání a přípravy musí usilovat o to, aby se stal světovou špičkou, a to jak v oblasti standardů, tak i svým skutečným výkonem (17). |
| --- | --- |

3.5

Sdělení Komise Přehodnocení vzdělávání: Investovat do dovedností pro lepší socio-ekonomické výsledky (16), přináší řadu konkrétních návrhů a inovativních postupů také v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, učňovského školství a podpory podnikatelského vzdělávání a mobility. Evropský systém odborného vzdělávání a přípravy musí usilovat o to, aby se stal světovou špičkou, a to jak v oblasti standardů, tak i svým skutečným výkonem (17).

| 3.6 | Sdělení Komise Zapojení mladých lidí do zaměstnání
   (18) vychází z dosud předložených návrhů, jako je Evropský rámec kvality (19) stáží a Garance pro mladé, a vybízí k vytvoření Evropské aliance pro učňovskou přípravu (20). |
| --- | --- |

3.6

Sdělení Komise Zapojení mladých lidí do zaměstnání
   (18) vychází z dosud předložených návrhů, jako je Evropský rámec kvality (19) stáží a Garance pro mladé, a vybízí k vytvoření Evropské aliance pro učňovskou přípravu (20).

| 3.7 | Akční plán pro podnikání 2020 „Přehodnocení podnikatelského ducha v Evropě“ se dotýká vzdělávání a přípravy podnikatelů a vytvoření celoevropské iniciativy podnikatelského učení (21) zaměřeného na rozvoj podnikatelských znalostí, dovedností a přístupů. |
| --- | --- |

3.7

Akční plán pro podnikání 2020 „Přehodnocení podnikatelského ducha v Evropě“ se dotýká vzdělávání a přípravy podnikatelů a vytvoření celoevropské iniciativy podnikatelského učení (21) zaměřeného na rozvoj podnikatelských znalostí, dovedností a přístupů.

4.   Úloha zaměstnavatelů a podnikatelů

| 4.1 | Snaha o posílení postavení průmyslu a souvisejících služeb v Evropě si vyžádá změnu kvalifikační struktury a odpovídající dovednosti napříč všemi odvětvími založených na jasně definovaných výsledcích. |
| --- | --- |

4.1

Snaha o posílení postavení průmyslu a souvisejících služeb v Evropě si vyžádá změnu kvalifikační struktury a odpovídající dovednosti napříč všemi odvětvími založených na jasně definovaných výsledcích.

| 4.2 | Restrukturalizace řady odvětví, jako přirozený rys dynamických ekonomik, s sebou přináší ztrátu pracovních míst i jejich tvorbu. Avšak počet nových míst výrazně zaostává za počtem zaniklých pracovních míst (22). Pro zaměstnavatele to znamená ve spolupráci s vládami a v kontextu sociálního dialogu umět předvídat a řídit změny, aby se omezily sociální dopady a zvýšil pozitivní přínos restrukturalizace. To znamená podílet se významně na investicích do vzdělávání a rekvalifikací. |
| --- | --- |

4.2

Restrukturalizace řady odvětví, jako přirozený rys dynamických ekonomik, s sebou přináší ztrátu pracovních míst i jejich tvorbu. Avšak počet nových míst výrazně zaostává za počtem zaniklých pracovních míst (22). Pro zaměstnavatele to znamená ve spolupráci s vládami a v kontextu sociálního dialogu umět předvídat a řídit změny, aby se omezily sociální dopady a zvýšil pozitivní přínos restrukturalizace. To znamená podílet se významně na investicích do vzdělávání a rekvalifikací.

| 4.3 | Je proto třeba předvídat budoucí potřeby trhu práce. I když mezinárodní odborné studie dokladují, že věrohodné předvídání dlouhodobých potřeb trhu práce je velice obtížné vzhledem k velké dynamice globálního vývoje, zaměstnavatelské a podnikatelské organizace by si měly dělat krátkodobé a střednědobé analýzy jednotlivých odvětví, identifikovat disparity v regionech, reagovat na měnící se potřeby podniků na kvalifikovanou pracovní sílu. Tyto analýzy a predikce se týkají všech ekonomických subjektů včetně družstev a řemesel. |
| --- | --- |

4.3

Je proto třeba předvídat budoucí potřeby trhu práce. I když mezinárodní odborné studie dokladují, že věrohodné předvídání dlouhodobých potřeb trhu práce je velice obtížné vzhledem k velké dynamice globálního vývoje, zaměstnavatelské a podnikatelské organizace by si měly dělat krátkodobé a střednědobé analýzy jednotlivých odvětví, identifikovat disparity v regionech, reagovat na měnící se potřeby podniků na kvalifikovanou pracovní sílu. Tyto analýzy a predikce se týkají všech ekonomických subjektů včetně družstev a řemesel.

| 4.3.1 | Optimální cestou je stanovení strategických cílů a tvorba akčních plánů. Součástí takových plánů bývá posílení marketingu daného oboru, navržení koncepce vzdělávání a definování požadavků, sdílená spoluodpovědnost a ekonomické zapojení státu a ostatních zainteresovaných stran do vzdělávání a výchovy absolventů, rozvíjení spolupráce mezi podniky, školami, a dalšími zainteresovanými stranami v zájmu provázání teorie a praxe, koncepce přípravy studentů v podnicích a budování kultury podnikové mobility. |
| --- | --- |

4.3.1

Optimální cestou je stanovení strategických cílů a tvorba akčních plánů. Součástí takových plánů bývá posílení marketingu daného oboru, navržení koncepce vzdělávání a definování požadavků, sdílená spoluodpovědnost a ekonomické zapojení státu a ostatních zainteresovaných stran do vzdělávání a výchovy absolventů, rozvíjení spolupráce mezi podniky, školami, a dalšími zainteresovanými stranami v zájmu provázání teorie a praxe, koncepce přípravy studentů v podnicích a budování kultury podnikové mobility.

| 4.3.1.1 | Koncepce vzdělávání může obsahovat vyhodnocení kvality absolventů jednotlivých oborů, vhodných pro daný sektor, specifikace profesí, které mohou být zajištěny rekvalifikací, mezioborovou spolupráci s ostatními průmyslovými odvětvími, vytváření seznamu spolupracujících středních a základních škol, zapojení kariérních poradců, dotazníkové šetření o motivaci a představě o profesní kariéře studentů posledních ročníků. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Koncepce vzdělávání může obsahovat vyhodnocení kvality absolventů jednotlivých oborů, vhodných pro daný sektor, specifikace profesí, které mohou být zajištěny rekvalifikací, mezioborovou spolupráci s ostatními průmyslovými odvětvími, vytváření seznamu spolupracujících středních a základních škol, zapojení kariérních poradců, dotazníkové šetření o motivaci a představě o profesní kariéře studentů posledních ročníků.

| 4.3.1.2 | Důležitá je koncepce přípravy studentů v podnicích. To obnáší nastavení programů pro přípravu studentů, vytvoření prostředí pro jejich zapojení do činnosti podniků a nastavení pravidel pro vyhodnocování účinnosti přípravy studentů. Podniky by měly podporovat mobilitu studentů a učňů a organizovat výměnné pobyty. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Důležitá je koncepce přípravy studentů v podnicích. To obnáší nastavení programů pro přípravu studentů, vytvoření prostředí pro jejich zapojení do činnosti podniků a nastavení pravidel pro vyhodnocování účinnosti přípravy studentů. Podniky by měly podporovat mobilitu studentů a učňů a organizovat výměnné pobyty.

| 4.3.1.3 | Vzdělávání a odborná příprava jsou nákladné činnosti, do nichž je zapojen větší počet příjemců (23). Státní orgány mají vysokou finanční spoluodpovědnost za podporu dospělých při nabývání základních dovedností i kvalifikací a kompetencí nutných k tomu, aby mohli (znovu) vstoupit na trh práce. Od zaměstnavatelů se očekává, že převezmou primární odpovědnost za financování rozvoje dovedností specifických pro daná pracovní místa. I jednotlivci by měli nést odpovědnost za získání a rozvoj své zaměstnatelnosti a osobních dovedností. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Vzdělávání a odborná příprava jsou nákladné činnosti, do nichž je zapojen větší počet příjemců (23). Státní orgány mají vysokou finanční spoluodpovědnost za podporu dospělých při nabývání základních dovedností i kvalifikací a kompetencí nutných k tomu, aby mohli (znovu) vstoupit na trh práce. Od zaměstnavatelů se očekává, že převezmou primární odpovědnost za financování rozvoje dovedností specifických pro daná pracovní místa. I jednotlivci by měli nést odpovědnost za získání a rozvoj své zaměstnatelnosti a osobních dovedností.

| 4.3.1.4 | V mnoha členských státech se stát spolupodílí na realizaci vzdělávacích a rekvalifikačních programů včetně finanční účasti. Tato veřejná odpovědnost je nezbytná a mohla by být zlepšena zajištěním možnosti financování z evropských fondů nebo možnosti využít a napojit se na realizované projekty. Financování z veřejných zdrojů však nikdy nemůže nahradit odpovědnost všech zainteresovaných stran včetně zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

4.3.1.4

V mnoha členských státech se stát spolupodílí na realizaci vzdělávacích a rekvalifikačních programů včetně finanční účasti. Tato veřejná odpovědnost je nezbytná a mohla by být zlepšena zajištěním možnosti financování z evropských fondů nebo možnosti využít a napojit se na realizované projekty. Financování z veřejných zdrojů však nikdy nemůže nahradit odpovědnost všech zainteresovaných stran včetně zaměstnavatelů.

| 4.4 | V kontextu sociálního dialogu by měli být zaměstnavatelé efektivněji zapojeni do vytváření a provádění národních vzdělávacích politik zaměřených na zlepšování dostupnosti předškolní výchovy a modernizaci a rehabilitaci odborného vzdělávání a přípravy v základním a středním vzdělávání. |
| --- | --- |

4.4

V kontextu sociálního dialogu by měli být zaměstnavatelé efektivněji zapojeni do vytváření a provádění národních vzdělávacích politik zaměřených na zlepšování dostupnosti předškolní výchovy a modernizaci a rehabilitaci odborného vzdělávání a přípravy v základním a středním vzdělávání.

| 4.4.1 | Kvalitní a dostupná předškolní péče o děti je součástí počátečního vzdělávání. Zaměstnavatelé mohou spolupracovat s předškolními zařízeními a podporovat rozvoj talentů, (např. pomocí technických hraček) v nejrůznějších oborech ve spolupráci s odbornými institucemi a rodiči. |
| --- | --- |

4.4.1

Kvalitní a dostupná předškolní péče o děti je součástí počátečního vzdělávání. Zaměstnavatelé mohou spolupracovat s předškolními zařízeními a podporovat rozvoj talentů, (např. pomocí technických hraček) v nejrůznějších oborech ve spolupráci s odbornými institucemi a rodiči.

| 4.4.2 | Součástí výuky již od základních škol by mělo být i seznámení se základními praktickými dovednostmi nejrůznějších profesí, včetně technických, s perspektivami jednotlivých odvětví průmyslu i služeb a současnými požadavky na znalosti a dovednosti. Pokud nedojde k pokroku v dovednostech STEM a praktických dovednostech, bude obtížné zlepšit odborné vzdělávání a přípravu i učňovskou přípravu. Mohla by to být jedna z možností, jak usnadnit uplatnění mladých lidí na současném trhu práce. |
| --- | --- |

4.4.2

Součástí výuky již od základních škol by mělo být i seznámení se základními praktickými dovednostmi nejrůznějších profesí, včetně technických, s perspektivami jednotlivých odvětví průmyslu i služeb a současnými požadavky na znalosti a dovednosti. Pokud nedojde k pokroku v dovednostech STEM a praktických dovednostech, bude obtížné zlepšit odborné vzdělávání a přípravu i učňovskou přípravu. Mohla by to být jedna z možností, jak usnadnit uplatnění mladých lidí na současném trhu práce.

| 4.4.3 | Nejnovější studie Cedefop (24) ukázala, že řada evropských zemí již přijala opatření na zvýšení atraktivity odborného vzdělávání a přípravy, nicméně šetření vykazuje nedostatek úsilí v řadě rozhodujících oblastí – zlepšení přechodu z odborného vzdělávání a přípravy do vyššího vzdělávání, revize a modernizace osnov, zlepšení infrastruktury škol odborného vzdělávání a přípravy, přístup ke speciálním skupinám, provádění strukturálních změn a zlepšení spolupráce mezi různými úrovněmi, zlepšení systému učňovského školství, a zejména vyšší zapojení zaměstnavatelů a sociálních partnerů. |
| --- | --- |

4.4.3

Nejnovější studie Cedefop (24) ukázala, že řada evropských zemí již přijala opatření na zvýšení atraktivity odborného vzdělávání a přípravy, nicméně šetření vykazuje nedostatek úsilí v řadě rozhodujících oblastí – zlepšení přechodu z odborného vzdělávání a přípravy do vyššího vzdělávání, revize a modernizace osnov, zlepšení infrastruktury škol odborného vzdělávání a přípravy, přístup ke speciálním skupinám, provádění strukturálních změn a zlepšení spolupráce mezi různými úrovněmi, zlepšení systému učňovského školství, a zejména vyšší zapojení zaměstnavatelů a sociálních partnerů.

| 4.4.4 | Potenciál evropských vysokoškolských institucí plnit jejich úlohu ve společnosti a přispívat k prosperitě Evropy je nedostatečně využíván (25). Znalostní ekonomika potřebuje osoby s vhodnou kombinací dovedností, mezi něž patří průřezové dovednosti, elektronické dovednosti pro digitální éru, tvořivost a flexibilita a důkladné porozumění zvolené oblasti. Vhodně vybrané školy a podniky proto musí spolupracovat i na úrovni vysokého školství. Zaměstnavatelé nemohou čekat, že jim školy budou produkovat absolventy na míru. Zaměstnavatelé by měli, přiměřeně svým kompetencím, spolupracovat na výukových plánech, zvyšovat úroveň vybavenosti škol. Současně je však třeba respektovat autonomii škol, které plní další celospolečensky důležitá poslání. |
| --- | --- |

4.4.4

Potenciál evropských vysokoškolských institucí plnit jejich úlohu ve společnosti a přispívat k prosperitě Evropy je nedostatečně využíván (25). Znalostní ekonomika potřebuje osoby s vhodnou kombinací dovedností, mezi něž patří průřezové dovednosti, elektronické dovednosti pro digitální éru, tvořivost a flexibilita a důkladné porozumění zvolené oblasti. Vhodně vybrané školy a podniky proto musí spolupracovat i na úrovni vysokého školství. Zaměstnavatelé nemohou čekat, že jim školy budou produkovat absolventy na míru. Zaměstnavatelé by měli, přiměřeně svým kompetencím, spolupracovat na výukových plánech, zvyšovat úroveň vybavenosti škol. Současně je však třeba respektovat autonomii škol, které plní další celospolečensky důležitá poslání.

| 4.5 | Nedostatek dovedností STEM se stane jednou z největších překážek ekonomického růstu. Pracovní síla stárne, v řadě profesí typu STEM dochází ke generační obměně, kdy z podniků odcházejí zkušení zaměstnanci do důchodu a v příštích letech nebudou školské systémy ještě nastaveny tak, aby se na trh práce dostávali akutně potřební technicky vzdělaní pracovníci. |
| --- | --- |

4.5

Nedostatek dovedností STEM se stane jednou z největších překážek ekonomického růstu. Pracovní síla stárne, v řadě profesí typu STEM dochází ke generační obměně, kdy z podniků odcházejí zkušení zaměstnanci do důchodu a v příštích letech nebudou školské systémy ještě nastaveny tak, aby se na trh práce dostávali akutně potřební technicky vzdělaní pracovníci.

| 4.5.1 | Zaměstnavatelé proto musí bojovat proti mýtům, že dovednosti STEM nemají budoucnost, naopak se musí prokázat, že rozšíření předmětů STEM ve školách všech stupňů znamená v budoucnu vyšší šance a flexibilitu při budování kariéry. Musí lépe informovat o budoucích dovednostech, které podniky potřebují, a musí přispět k celoživotnímu učení učitelů (26). |
| --- | --- |

4.5.1

Zaměstnavatelé proto musí bojovat proti mýtům, že dovednosti STEM nemají budoucnost, naopak se musí prokázat, že rozšíření předmětů STEM ve školách všech stupňů znamená v budoucnu vyšší šance a flexibilitu při budování kariéry. Musí lépe informovat o budoucích dovednostech, které podniky potřebují, a musí přispět k celoživotnímu učení učitelů (26).

| 4.5.2 | Chybu však nelze hledat jen ve vzdělávacích systémech samotných. Zaměstnavatelé musí včas předvídat budoucí vývoj, reagovat na globální a technologické výzvy, modernizovat provozy a vytvářet pracovní příležitosti pro absolventy k získání dovedností světové úrovně. |
| --- | --- |

4.5.2

Chybu však nelze hledat jen ve vzdělávacích systémech samotných. Zaměstnavatelé musí včas předvídat budoucí vývoj, reagovat na globální a technologické výzvy, modernizovat provozy a vytvářet pracovní příležitosti pro absolventy k získání dovedností světové úrovně.

| 4.5.3 | Zaměstnavatelé by měli bojovat také proti mýtům, že ženy se do některých oborů nehodí, a lépe využít potenciálu žen, například cestou podpory kariérního rozvoje talentů, mentorství, sponzorování, odborné přípravy a příklady osvědčených postupů. Přetrvávají velké rozdíly v typu vzdělávání žen a mužů. Ženy jsou stále nedostatečně zastoupeny v oborech STEM. |
| --- | --- |

4.5.3

Zaměstnavatelé by měli bojovat také proti mýtům, že ženy se do některých oborů nehodí, a lépe využít potenciálu žen, například cestou podpory kariérního rozvoje talentů, mentorství, sponzorování, odborné přípravy a příklady osvědčených postupů. Přetrvávají velké rozdíly v typu vzdělávání žen a mužů. Ženy jsou stále nedostatečně zastoupeny v oborech STEM.

| 4.5.4 | S technickými školami mizí i mistři odborného výcviku. Je proto třeba zajistit dostatek kvalitních učitelů a školitelů. Měli by být seznámeni s měnícími se potřebami pracovního trhu a umět předat technické poznatky žákům. Celoživotnímu učení a stážím pro učitele a školitele v podnicích by se mělo dostat podpory. Zaměstnavatelé by měli proto umožňovat vhodným zájemcům z řad zaměstnanců stát se vnitropodnikovými školiteli učňů a praktikantů a zajistit jim odpovídají pedagogicko-psychologickou přípravu. |
| --- | --- |

4.5.4

S technickými školami mizí i mistři odborného výcviku. Je proto třeba zajistit dostatek kvalitních učitelů a školitelů. Měli by být seznámeni s měnícími se potřebami pracovního trhu a umět předat technické poznatky žákům. Celoživotnímu učení a stážím pro učitele a školitele v podnicích by se mělo dostat podpory. Zaměstnavatelé by měli proto umožňovat vhodným zájemcům z řad zaměstnanců stát se vnitropodnikovými školiteli učňů a praktikantů a zajistit jim odpovídají pedagogicko-psychologickou přípravu.

| 4.6 | Zaměstnavatelé v kontextu sociálního partnerství musí být především zapojeni do vytváření národních strategií celoživotního učení a vytváření podmínek pro uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání. Kompetence a dovednosti získané cestou neformálního a informálního vzdělávání by měly být podporovány a uznávány v zájmu zvýšení kapacity mladých lidí a jejich role na trhu práce (27)
   (28). Strategie celoživotního učení v souladu se strategiemi rozvoje venkova by měly pamatovat i na dostupnost dalšího vzdělávání a rekvalifikací pro zájemce z venkovských oblastí. |
| --- | --- |

4.6

Zaměstnavatelé v kontextu sociálního partnerství musí být především zapojeni do vytváření národních strategií celoživotního učení a vytváření podmínek pro uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání. Kompetence a dovednosti získané cestou neformálního a informálního vzdělávání by měly být podporovány a uznávány v zájmu zvýšení kapacity mladých lidí a jejich role na trhu práce (27)
   (28). Strategie celoživotního učení v souladu se strategiemi rozvoje venkova by měly pamatovat i na dostupnost dalšího vzdělávání a rekvalifikací pro zájemce z venkovských oblastí.

| 4.6.1 | Zaměstnavatelé od vzdělávacího systému právem očekávají, že absolventi budou ochotni se dále vzdělávat a budou mít dostatek široce použitelných kompetencí, aby jejich pracovní zaučení nebylo ani dlouhé ani nákladné a zároveň se dalo průběžně doplňovat formou dalšího vzdělávání. |
| --- | --- |

4.6.1

Zaměstnavatelé od vzdělávacího systému právem očekávají, že absolventi budou ochotni se dále vzdělávat a budou mít dostatek široce použitelných kompetencí, aby jejich pracovní zaučení nebylo ani dlouhé ani nákladné a zároveň se dalo průběžně doplňovat formou dalšího vzdělávání.

| 4.6.2 | Zaměstnavatelé musí nést svůj podíl odpovědnosti za tu část profesní přípravy, která je firemně specifická nebo se váže k časově omezené poptávce po dovednostech v úžeji definovaných profesích. |
| --- | --- |

4.6.2

Zaměstnavatelé musí nést svůj podíl odpovědnosti za tu část profesní přípravy, která je firemně specifická nebo se váže k časově omezené poptávce po dovednostech v úžeji definovaných profesích.

| 4.6.3 | Mikropodniky a malé podniky a řemesla navíc potřebují dynamičtější a flexibilnější systém vzdělávání, který bude v souladu s realitou reagovat jak na potřeby nových pracovníků, tak těch starších pracovníků, kteří budou chtít nebo potřebovat další vzdělávání a přípravu (celoživotní učení). |
| --- | --- |

4.6.3

Mikropodniky a malé podniky a řemesla navíc potřebují dynamičtější a flexibilnější systém vzdělávání, který bude v souladu s realitou reagovat jak na potřeby nových pracovníků, tak těch starších pracovníků, kteří budou chtít nebo potřebovat další vzdělávání a přípravu (celoživotní učení).

| 4.6.4 | Nízká míra účasti v celoživotním vzdělávání je také dána neprovázaností firemního vzdělávání s principy aktivní politiky zaměstnanosti a současnými metodikami pro rekvalifikace s potřebami zaměstnavatelů. Nedostatky v dalším vzdělávání omezují možnost přizpůsobit se zrychlujícímu tempu technologických změn, které mění technologickou vybavenost podniků i relativní komparativní ekonomické výhody. |
| --- | --- |

4.6.4

Nízká míra účasti v celoživotním vzdělávání je také dána neprovázaností firemního vzdělávání s principy aktivní politiky zaměstnanosti a současnými metodikami pro rekvalifikace s potřebami zaměstnavatelů. Nedostatky v dalším vzdělávání omezují možnost přizpůsobit se zrychlujícímu tempu technologických změn, které mění technologickou vybavenost podniků i relativní komparativní ekonomické výhody.

| 4.6.5 | Průběžná spolupráce zaměstnavatelů se službami zaměstnanosti je nezbytná. Kapacita, infrastruktura a metodiky služeb zaměstnanosti jsou významným prvkem podpory poptávky po dalším vzdělávání a mají dopad i na nabídku dalšího vzdělávání. |
| --- | --- |

4.6.5

Průběžná spolupráce zaměstnavatelů se službami zaměstnanosti je nezbytná. Kapacita, infrastruktura a metodiky služeb zaměstnanosti jsou významným prvkem podpory poptávky po dalším vzdělávání a mají dopad i na nabídku dalšího vzdělávání.

| 4.7 | Cesta k posílení vlivu zaměstnavatelů na efektivnost vzdělávacího systému pro posílení růstu a zaměstnanosti a jeho přizpůsobení potřebám trhu práce je různá podle možností a národní praxe. |
| --- | --- |

4.7

Cesta k posílení vlivu zaměstnavatelů na efektivnost vzdělávacího systému pro posílení růstu a zaměstnanosti a jeho přizpůsobení potřebám trhu práce je různá podle možností a národní praxe.

| 4.7.1 | Zaměstnavatelé v kontextu sociálního partnerství buď spolupracují se veřejnými či soukromými školami v regionu či lokalitě formou společných fór škol a podniků či regionálních nebo sektorových rad a dohod na podporu zaměstnanosti a dovedností, vytvářejí asociace zaměstnavatelů pro zřízení školních a učňovských zařízení, nebo zakládají vlastní podnikové školy či učiliště. |
| --- | --- |

4.7.1

Zaměstnavatelé v kontextu sociálního partnerství buď spolupracují se veřejnými či soukromými školami v regionu či lokalitě formou společných fór škol a podniků či regionálních nebo sektorových rad a dohod na podporu zaměstnanosti a dovedností, vytvářejí asociace zaměstnavatelů pro zřízení školních a učňovských zařízení, nebo zakládají vlastní podnikové školy či učiliště.

| 4.7.2 | To platí pro všechny typy ekonomických subjektů včetně mikropodniků, malých podniků, družstev a řemesel. Tyto iniciativy by tedy být měly rozvíjeny na úrovni nejúčinnější pro posílení jejich vlivu a musí probíhat v součinnosti se státními a samosprávnými orgány, neboť stále je třeba respektovat i veřejný zájem, účast na aktivní politice zaměstnanosti, jak zachovat kvalitní a udržitelná pracovní místa. |
| --- | --- |

4.7.2

To platí pro všechny typy ekonomických subjektů včetně mikropodniků, malých podniků, družstev a řemesel. Tyto iniciativy by tedy být měly rozvíjeny na úrovni nejúčinnější pro posílení jejich vlivu a musí probíhat v součinnosti se státními a samosprávnými orgány, neboť stále je třeba respektovat i veřejný zájem, účast na aktivní politice zaměstnanosti, jak zachovat kvalitní a udržitelná pracovní místa.

| 4.8 | Stáže v podnicích jsou důležitou součástí procesu učení. |
| --- | --- |

4.8

Stáže v podnicích jsou důležitou součástí procesu učení.

| 4.8.1 | Zaměstnavatelé chápou stáže jako proces, jehož cílem je vybavit mladé lidi praktickými pracovními zkušenostmi a návyky. Je v zájmu podniků usnadnit mladým lidem přechod ze vzdělávacího systému na trh práce, nezneužívat jejich postavení stážistů, zadávat jim práci v souladu s cílem praktické výuky a vytvářet jim odpovídající pracovní podmínky. |
| --- | --- |

4.8.1

Zaměstnavatelé chápou stáže jako proces, jehož cílem je vybavit mladé lidi praktickými pracovními zkušenostmi a návyky. Je v zájmu podniků usnadnit mladým lidem přechod ze vzdělávacího systému na trh práce, nezneužívat jejich postavení stážistů, zadávat jim práci v souladu s cílem praktické výuky a vytvářet jim odpovídající pracovní podmínky.

| 4.8.2 | EHSV proto vítá přípravu Akčního plánu pro zaměstnanost mládeže v rámci společného programu Evropských sociálních partnerů (29), který se v rámci svých společně definovaných priorit bude zabývat i stážemi, zkušenostmi na pracovišti a učňovským školstvím. |
| --- | --- |

4.8.2

EHSV proto vítá přípravu Akčního plánu pro zaměstnanost mládeže v rámci společného programu Evropských sociálních partnerů (29), který se v rámci svých společně definovaných priorit bude zabývat i stážemi, zkušenostmi na pracovišti a učňovským školstvím.

| 4.9 | Znalosti a zkušenosti získané formou neformálního a informálního učení v kontextu dobrovolnictví mohou zvýšit kreativitu a inovativní kapacitu pracovníků, která pomůže zvýšit jejich zaměstnatelnost a usnadnit jejich přechody na trhu práce. Podniky v rámci svých strategií sociální odpovědnosti podporují dobrovolné aktivity svých zaměstnanců. Neexistence právního rámce, nástrojů pro hodnocení a uznávání dovedností získaných prostřednictvím dobrovolnictví, a především finanční a daňové překážky brání zaměstnavatelům realizovat systematickou podporu dobrovolnictví (30). |
| --- | --- |

4.9

Znalosti a zkušenosti získané formou neformálního a informálního učení v kontextu dobrovolnictví mohou zvýšit kreativitu a inovativní kapacitu pracovníků, která pomůže zvýšit jejich zaměstnatelnost a usnadnit jejich přechody na trhu práce. Podniky v rámci svých strategií sociální odpovědnosti podporují dobrovolné aktivity svých zaměstnanců. Neexistence právního rámce, nástrojů pro hodnocení a uznávání dovedností získaných prostřednictvím dobrovolnictví, a především finanční a daňové překážky brání zaměstnavatelům realizovat systematickou podporu dobrovolnictví (30).

5.   Příspěvek zaměstnavatelů k aplikaci evropských nástrojů na národní úrovni

| 5.1 | Zaměstnavatelé jsou v kontextu sociálního partnerství zapojeni do vytváření a zavádění společných evropských zásad (poradenství, identifikace a uznávání neformálního a informálního vzdělávání) a nástrojů (31) (EQF, ECVET, EQAVET, Europass). Cílem těchto zásad a nástrojů je napomáhat zvyšování mobility zaměstnanců, studujících a vyučujících mezi různými vzdělávacími systémy a systémy odborné přípravy a mezi jednotlivými zeměmi. |
| --- | --- |

5.1

Zaměstnavatelé jsou v kontextu sociálního partnerství zapojeni do vytváření a zavádění společných evropských zásad (poradenství, identifikace a uznávání neformálního a informálního vzdělávání) a nástrojů (31) (EQF, ECVET, EQAVET, Europass). Cílem těchto zásad a nástrojů je napomáhat zvyšování mobility zaměstnanců, studujících a vyučujících mezi různými vzdělávacími systémy a systémy odborné přípravy a mezi jednotlivými zeměmi.

| 5.2 | Členskými zeměmi EU byl přijat evropský rámec kvalifikací (EQF)
   (32) definující osm úrovní kvalifikací pomocí zobecněných znalostí, dovedností a kompetencí. Každá členská země má za úkol zařadit každou svou kvalifikaci do jedné z těchto osmi úrovní.






  — | Zástupci zaměstnavatelů mohou například prostřednictvím sektorových rad spolu s dalšími aktéry zpracovávat popisy kvalifikací, které odpovídají pracovním pozicím v jejich oboru. Tyto národní rámce (soustavy) kvalifikací, resp. jejich standardy jsou zdrojem pro vzdělávání a kritériem pro uznávání kvalifikací. Jsou zdrojem pro tvorbu národních vzdělávacích programů středních škol i vzdělávacích programů dalších vzdělavatelů. Návazně mohou být vytvářeny národní soustavy povolání, které monitorují a evidují požadavky na výkon jednotlivých povolání na trhu práce a stávají se tak významným zdrojem informací pro oblast lidských zdrojů a profesního vzdělávání ve všech jeho stupních. |
| --- | --- | --- |

5.2

Členskými zeměmi EU byl přijat evropský rámec kvalifikací (EQF)
   (32) definující osm úrovní kvalifikací pomocí zobecněných znalostí, dovedností a kompetencí. Každá členská země má za úkol zařadit každou svou kvalifikaci do jedné z těchto osmi úrovní.

—

Zástupci zaměstnavatelů mohou například prostřednictvím sektorových rad spolu s dalšími aktéry zpracovávat popisy kvalifikací, které odpovídají pracovním pozicím v jejich oboru. Tyto národní rámce (soustavy) kvalifikací, resp. jejich standardy jsou zdrojem pro vzdělávání a kritériem pro uznávání kvalifikací. Jsou zdrojem pro tvorbu národních vzdělávacích programů středních škol i vzdělávacích programů dalších vzdělavatelů. Návazně mohou být vytvářeny národní soustavy povolání, které monitorují a evidují požadavky na výkon jednotlivých povolání na trhu práce a stávají se tak významným zdrojem informací pro oblast lidských zdrojů a profesního vzdělávání ve všech jeho stupních.

| 5.3 | Jedním z opatření Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa bylo dokončit do konce roku 2012 evropskou klasifikaci dovedností, kompetencí a povolání (ESCO) jako sdílenou platformu pro oblast práce a oblast vzdělávání a odborné přípravy. Projekt ESCO by měl nahradit nebo doplnit existující národní i mezinárodní odvětvové klasifikace a stát se nástrojem, který bude usnadňovat vytváření dynamických trhů práce charakterizovaných hladkými přechody především z jednoho zaměstnání do druhého nebo ze vzdělávání do prvního zaměstnání. |
| --- | --- |

5.3

Jedním z opatření Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa bylo dokončit do konce roku 2012 evropskou klasifikaci dovedností, kompetencí a povolání (ESCO) jako sdílenou platformu pro oblast práce a oblast vzdělávání a odborné přípravy. Projekt ESCO by měl nahradit nebo doplnit existující národní i mezinárodní odvětvové klasifikace a stát se nástrojem, který bude usnadňovat vytváření dynamických trhů práce charakterizovaných hladkými přechody především z jednoho zaměstnání do druhého nebo ze vzdělávání do prvního zaměstnání.

| 5.3.1 | ESCO však není relevantní pro mikropodniky a malé podniky, neboť normy ESCO vycházejí z toho, že všechny osoby zastávající specifickou pracovní pozici a mající stejnou kvalifikaci vykonávají stejný soubor úkolů bez ohledu na to, v jakém podniku pracují. Při dnešních rychle se měnících pracovních podmínkách, různorodé technologii, požadavcích zákazníků, pracovních postupech a dostupnosti kvalifikovaných zaměstnanců je z rozdělení úkolů zadávaných pracovníkům zřejmé, že se od nich vyžaduje flexibilita v prováděné činnosti a ochota přizpůsobovat pracovní postupy požadavkům neustále se měnícího světa technologií a IKT, v němž skutečné podniky fungují. |
| --- | --- |

5.3.1

ESCO však není relevantní pro mikropodniky a malé podniky, neboť normy ESCO vycházejí z toho, že všechny osoby zastávající specifickou pracovní pozici a mající stejnou kvalifikaci vykonávají stejný soubor úkolů bez ohledu na to, v jakém podniku pracují. Při dnešních rychle se měnících pracovních podmínkách, různorodé technologii, požadavcích zákazníků, pracovních postupech a dostupnosti kvalifikovaných zaměstnanců je z rozdělení úkolů zadávaných pracovníkům zřejmé, že se od nich vyžaduje flexibilita v prováděné činnosti a ochota přizpůsobovat pracovní postupy požadavkům neustále se měnícího světa technologií a IKT, v němž skutečné podniky fungují.

| 5.3.2 | Je nezbytné, aby zaměstnavatelé a organizace podniků respektovali zvláštní potřeby mikropodniků a malých podniků a pomáhali jim s vytvářením vlastních přehledů, jež by podrobně ukázaly, jak tyto flexibilnější a dynamičtější podniky fungují. Tyto přehledy musí zajistit, aby jejich výstupem byl přehled úkolů, nikoli obecné funkce. Poté lze postavit koncepci odborné přípravy a kvalifikace na těchto přehledech úkolů a vytvořit jasnou auditní stopu od pracovního místa ke konečným kvalifikacím. |
| --- | --- |

5.3.2

Je nezbytné, aby zaměstnavatelé a organizace podniků respektovali zvláštní potřeby mikropodniků a malých podniků a pomáhali jim s vytvářením vlastních přehledů, jež by podrobně ukázaly, jak tyto flexibilnější a dynamičtější podniky fungují. Tyto přehledy musí zajistit, aby jejich výstupem byl přehled úkolů, nikoli obecné funkce. Poté lze postavit koncepci odborné přípravy a kvalifikace na těchto přehledech úkolů a vytvořit jasnou auditní stopu od pracovního místa ke konečným kvalifikacím.

| 5.4 | Zaměstnavatelé a podniky a ostatní ekonomičtí hráči by měli využívat všech projektů financovaných z národních zdrojů i ze strukturálních fondů EU, zejména z ESF, Erasmu pro všechny. V rámci aktivní politiky zaměstnanosti členské státy v současné době otevírají řadu projektů k udržení zaměstnanosti, aktualizaci a zvýšení dovedností pracovníků a podpory přechodu mladých lidí na trh práce (33). Také s přijetím nového víceletého finančního rámce se otevírá řada nových programů na podporu vzdělávání, mobility, inovací (Erasmus pro všechny, COSME, Horizont 2020). |
| --- | --- |

5.4

Zaměstnavatelé a podniky a ostatní ekonomičtí hráči by měli využívat všech projektů financovaných z národních zdrojů i ze strukturálních fondů EU, zejména z ESF, Erasmu pro všechny. V rámci aktivní politiky zaměstnanosti členské státy v současné době otevírají řadu projektů k udržení zaměstnanosti, aktualizaci a zvýšení dovedností pracovníků a podpory přechodu mladých lidí na trh práce (33). Také s přijetím nového víceletého finančního rámce se otevírá řada nových programů na podporu vzdělávání, mobility, inovací (Erasmus pro všechny, COSME, Horizont 2020).

6.   Perspektivy a výzvy duálních systémů v Evropě

| 6.1 | Evropa nyní zcela oprávněně vkládá své naděje do podpory a rozvoje duálních systémů. Je naprosto evidentní, že členské státy, které tyto systémy dlouhodobě realizují, mají dobré výsledky a jejich míra nezaměstnanosti mládeže je hluboko pod průměrem EU (34). |
| --- | --- |

6.1

Evropa nyní zcela oprávněně vkládá své naděje do podpory a rozvoje duálních systémů. Je naprosto evidentní, že členské státy, které tyto systémy dlouhodobě realizují, mají dobré výsledky a jejich míra nezaměstnanosti mládeže je hluboko pod průměrem EU (34).

| 6.2 | EHSV ve svém stanovisku k balíčku zaměstnanosti jasně říká, že jednou z cest, jak překlenout propast mezi potřebami trhu práce, vzděláváním a očekáváním mladých, je podporovat rozvoj těchto vysoce kvalitních systémů učňovského školství. |
| --- | --- |

6.2

EHSV ve svém stanovisku k balíčku zaměstnanosti jasně říká, že jednou z cest, jak překlenout propast mezi potřebami trhu práce, vzděláváním a očekáváním mladých, je podporovat rozvoj těchto vysoce kvalitních systémů učňovského školství.

| 6.3 | Studie Evropské komise zaměřená na situaci učňovského školství v EU (35) upozorňuje i na některé výzvy, kterým tato schémata učňovského vzdělávání čelí. Například že výhoda rychlého přesunu ze školy do práce je spíše přechodná, z dlouhodobého hlediska jsou perspektivy zaměstnanosti již méně jasné. Otázkou je i míra „přenositelnosti“ nabytých dovedností a kvalifikací do jiného podniku (ve stejném či jiném odvětví). |
| --- | --- |

6.3

Studie Evropské komise zaměřená na situaci učňovského školství v EU (35) upozorňuje i na některé výzvy, kterým tato schémata učňovského vzdělávání čelí. Například že výhoda rychlého přesunu ze školy do práce je spíše přechodná, z dlouhodobého hlediska jsou perspektivy zaměstnanosti již méně jasné. Otázkou je i míra „přenositelnosti“ nabytých dovedností a kvalifikací do jiného podniku (ve stejném či jiném odvětví).

| 6.4 | Studie upozorňuje také na to, že jako důsledek globální hospodářské krize v roce 2008 vzrostl počet studentů v odborném vzdělávání a přípravě, ale počet nabízených učňovských míst a stáží klesl v řadě členských států z důvodu nejistého podnikatelského klimatu. Tato skutečnost je proto impulsem k mobilizaci všech aktérů a sdílené odpovědnosti, aby vznikala nová učňovská místa v podnicích nebo alternativní řešení podporovaná státem. |
| --- | --- |

6.4

Studie upozorňuje také na to, že jako důsledek globální hospodářské krize v roce 2008 vzrostl počet studentů v odborném vzdělávání a přípravě, ale počet nabízených učňovských míst a stáží klesl v řadě členských států z důvodu nejistého podnikatelského klimatu. Tato skutečnost je proto impulsem k mobilizaci všech aktérů a sdílené odpovědnosti, aby vznikala nová učňovská místa v podnicích nebo alternativní řešení podporovaná státem.

| 6.5 | Šetření BUSINESSEUROPE (36) o konkrétní praxi na národních úrovních poukázalo na rozdílné přístupy k vytváření schémat propojujících školní výuku s podnikovou praxí. Vyústilo v řadu doporučení, včetně doporučení adresovaných zaměstnavatelům samým:






  — | podílet se na řízení duálního výukového učňovského systému a přispět k tvorbě osnov a jejich adaptaci v čase, což je důležitý faktor pro zajištění jejich souladu s potřebami trhu práce, při současném omezení byrokracie pro podniky, |
| --- | --- | --- |

6.5

Šetření BUSINESSEUROPE (36) o konkrétní praxi na národních úrovních poukázalo na rozdílné přístupy k vytváření schémat propojujících školní výuku s podnikovou praxí. Vyústilo v řadu doporučení, včetně doporučení adresovaných zaměstnavatelům samým:

—

podílet se na řízení duálního výukového učňovského systému a přispět k tvorbě osnov a jejich adaptaci v čase, což je důležitý faktor pro zajištění jejich souladu s potřebami trhu práce, při současném omezení byrokracie pro podniky,

| — | informovat a motivovat podniky, aby se zapojily do duálních systémů, radit jim a organizovat spolupráci mezi podniky. |
| --- | --- |

—

informovat a motivovat podniky, aby se zapojily do duálních systémů, radit jim a organizovat spolupráci mezi podniky.

| 6.6 | Zaměstnavatelé proto přijímají pozitivně výzvu Komise k vytvoření aliance za účelem podpory rozvoje kvality, zlepšení image a zvýšení atraktivnosti učňovské přípravy v Evropě a jsou připraveni nést svůj díl odpovědnosti za vytváření učňovských míst na bázi duálních systémů, propojujících školní výuku s podnikovou praxí (37). |
| --- | --- |

6.6

Zaměstnavatelé proto přijímají pozitivně výzvu Komise k vytvoření aliance za účelem podpory rozvoje kvality, zlepšení image a zvýšení atraktivnosti učňovské přípravy v Evropě a jsou připraveni nést svůj díl odpovědnosti za vytváření učňovských míst na bázi duálních systémů, propojujících školní výuku s podnikovou praxí (37).

| 6.7 | Podpora učňovské přípravy představuje pro zaměstnavatele výhodný způsob, jak si před přijímáním nových zaměstnanců prověřit potenciální kandidáty a kromě toho s sebou přináší výrazné hospodářské přínosy v dlouhodobém horizontu a je zároveň i vyjádřením sociální odpovědnosti. |
| --- | --- |

6.7

Podpora učňovské přípravy představuje pro zaměstnavatele výhodný způsob, jak si před přijímáním nových zaměstnanců prověřit potenciální kandidáty a kromě toho s sebou přináší výrazné hospodářské přínosy v dlouhodobém horizontu a je zároveň i vyjádřením sociální odpovědnosti.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  STEM obory (přírodní vědy, technologie, inženýrské obory a matematika).

1

(2)  Evropský rámec kvalifikací.

2

(3)  Evropská klasifikace dovedností, kompetencí a povolání.

3

(4)  Evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu – pomáhá ověřovat, uznávat a shromažďovat pracovní dovednosti a znalosti.

4

(5)  Evropský regionální rozvojový fond, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský sociální fond.

5

(6)  COM(2010) 682 final, 23.11.2010, COM(2010) 477 final, 15.9.2010, COM(2010) 614 final, 28.10.2010, atd.

6

(7)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 1, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 142, Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 11, Úř. věst. C 132/55, 3.5.2011.

7

(8)  COM(2012) 727 final.

8

(9)  Rámcová dohoda o inkluzivních trzích práce, 2010, a Akční rámec celoživotního rozvoje kompetencí a kvalifikací, 2002.

9

(10)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 94, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 69, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 65.

10

(11)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 65.

11

(12)  EHSV inicioval řadu akcí zaměřených na dobré příklady spolupráce škol a podniků, propojení odborného vzdělávání a přípravy s praxí, a podporu mladých podnikatelů: Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde, Dánsko, 6.2.2012„Ze školy do práce“, Polytechnika Guarda, Portugalsko5.6.2012„Fórum pro nové tisíciletí“. ESC Versaille Francie, 29.8.2012 tematická konference „Evropská mládež: Naděje nebo rozčarování nové generace?“, či fóra na podporu mladých podnikatelů a žen podnikatelek.

12

Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde,

Ze školy do práce

Polytechnika Guarda, Portugalsko

Fórum pro nové tisíciletí

ESC Versaille Francie, 29.8.2012

Evropská mládež: Naděje nebo rozčarování nové generace?

(13)  COM(2010) 477 final, 15.9.2011.

13

(14)  COM(2012) 173 final, 18.4.2012.

14

(15)  Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení, COM(2012) 485 final, 5.9.2012.

15

(16)  Přehodnotit vzdělávání: Investovat do dovedností pro lepší socio-ekonomické výsledky, COM(2012) 669 final.

16

(17)  Odborné vzdělávání a příprava pro lepší dovednosti, růst a pracovní místa, SWD(2012) 375.

17

(18)  Zapojení mladých lidí do zaměstnání, COM(2012) 727 final, včetně SWD(2012) 406 k rámci kvality stáží.

18

(19)  Dne 5. 12. 2012 byla zahájena druhá etapa konzultací s Evropskými sociálními partnery v souladu s čl. 153 odst. 5 SFEU.

19

(20)  Ministři pro vzdělávání se sešli ve dnech 10.–11. prosince 2012 v Berlíně a přijali na podporu aliance memorandum s deseti konkrétními návrhy na zvýšení atraktivnosti a kvality odborného vzdělávání a přípravy a rozvoje duálních systémů.

20

(21)  Akční plán podnikání 2020 – Opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě, COM(2012) 795, 9.1.2013.

21

(22)  Evropský monitor restrukturalizace (EMR) Eurofound eviduje od července 2012 do září 2012 274 případů restrukturalizace představující ztrátu 105 076 pracovních míst a vytvoření 30 520 nových pracovních míst.

22

(23)  http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf.

23

(24)  Workshop 9.–10.10.2012, Brusel, k atraktivnosti IVET, studie SKOPE, Oxfordská univerzita, www.cedefop.org.

24

(25)  Podpora růstu a zaměstnanosti: Plán modernizace evropských systémů vysokoškolského vzdělávání, COM(2011) 567 final, 20.9.2012.

25

(26)  BUSINESSEUROPE publikace Plugging the skills gap: the clock is ticking (2011).

26

Plugging the skills gap: the clock is ticking

(27)  CEDEFOP Guidelines on validation of non-formal and informal learning (Pokyny pro uznávání neformálnícho a informálního vzdělávání).

27

Guidelines on validation of non-formal and informal learning

(28)  Úř. věst. C 181/154, 21.6.2012: „EHSV vyzývá k tomu, aby byla formulována funkční a jednoznačná definice celoživotního učení a aby byla navržena cílená opatření ke zlepšení přístupu všech skupin k učení.“

28

(29)  Víceletý společný program Evropských sociálních partnerů 2012–2014, jehož součástí je i vypracování Akčního rámce zaměstnanosti mládeže.

29

(30)  Sdělení o politikách EU a dobrovolnictví, COM(2011) 568 final, 20.9.2011.

30

(31)  EQF (evropský rámec kvalifikací), ECVET (evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu), EQAVET (evropský referenční rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy), EUROPASS (soubor dokladů na podporu profesní a geografické mobility).

31

(32)  Nedávná zpráva (z roku 2012) o provádění Boloňského procesu ukazuje, že pouze menší část zemí EU již plně zavedla vnitrostátní kvalifikace v souladu s evropským rámcem.

32

(33)  V České republice to byly například projekty Vzdělání je šance, Vzdělávejte se pro růst, Stáže v podnicích.

33

Vzdělání je šance, Vzdělávejte se pro růst, Stáže v podnicích

(34)  Přiklad osvědčeného postupu: společný seminář Stálého zastoupení Rakouska při EU a Rakouské obchodní komory (WKO) „Duální systém-funkční modely“ konaný v Bruselu dne 3. prosince 2012 jako příspěvek zaměstnavatelů k evropské a národní diskusi o perspektivách zaměstnanosti mládeže v Evropě.

34

(35)  Studie Evropské komise Nabídka učňovských míst v členských zemích EU, leden 2012, IKEI Research & Consultancy, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en.

35

Nabídka učňovských míst v členských zemích EU

(36)  Publikace BUSINESSEUROPE Vytváření příležitostí pro mladé: Jak zvýšit atraktivitu a image učňovského školství, březen 2012.

36

Vytváření příležitostí pro mladé: Jak zvýšit atraktivitu a image učňovského školství

(37)  V globálním měřítku může tento závazek představovat společný projekt, IOE a BIAC „Globální aliance pro učňovskou přípravu“.

37

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/35

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Účast a zapojení zaměstnanců jakožto nosný prvek řádného řízení podniků a vyvážené cesty z krize (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/06

Zpravodaj: pan GREIF

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Účast a zapojení zaměstnanců jakožto nosný prvek řádného řízení podniků a vyvážené cesty z krize

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 85 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Shrnutí

| 1.1 | Finanční krize dorazila do podniků. Její překonání v zájmu všech skupin, investorů, zaměstnavatelů, zaměstnanců a regionů (zásada většího počtu zainteresovaných stran), jež postihla, vyžaduje společné úsilí a shodně chápané cíle (jako je např. snaha o dlouhodobý rozvoj podniků), fungující sociální dialog v atmosféře důvěry či pozitivní přístup. EHSV by chtěl dát podnět k tomu, aby se v tomto ohledu hledaly nové možnosti, a to i co se týče evropského rámce pro řízení podniků (corporate governance). |
| --- | --- |

1.1

Finanční krize dorazila do podniků. Její překonání v zájmu všech skupin, investorů, zaměstnavatelů, zaměstnanců a regionů (zásada většího počtu zainteresovaných stran), jež postihla, vyžaduje společné úsilí a shodně chápané cíle (jako je např. snaha o dlouhodobý rozvoj podniků), fungující sociální dialog v atmosféře důvěry či pozitivní přístup. EHSV by chtěl dát podnět k tomu, aby se v tomto ohledu hledaly nové možnosti, a to i co se týče evropského rámce pro řízení podniků (corporate governance).

| 1.2 | EHSV je přesvědčen, že „dobré“ a v tomto smyslu i „udržitelné“ řízení podniků se musí opírat o takové právní struktury a postupy zapojení zaměstnanců prostřednictvím jejich informování a projednávání s nimi a případně i jejich spolurozhodování, jež se na vnitřním trhu osvědčily. |
| --- | --- |

1.2

EHSV je přesvědčen, že „dobré“ a v tomto smyslu i „udržitelné“ řízení podniků se musí opírat o takové právní struktury a postupy zapojení zaměstnanců prostřednictvím jejich informování a projednávání s nimi a případně i jejich spolurozhodování, jež se na vnitřním trhu osvědčily.

| 1.3 | Udržitelnosti se při tom má dosáhnout slučitelností hospodářské účinnosti se sociálními a ekologickými cíli. Předpokladem je to, že je podnik chápán jako instituce, v níž různé zainteresované strany spolupracují a všichni zúčastnění společně usilují o trvalé obchodní perspektivy, hospodářskou konkurenceschopnost a sociální vyváženost a podle toho i jednají. EHSV za tímto účelem navrhuje koncepci řízení podniku nazvanou „udržitelná společnost“ (sustainable company). Ta zahrnuje i skutečnost, že se v podniku při rozhodování bere zřetel na „hlas“ zaměstnanců. |
| --- | --- |

1.3

Udržitelnosti se při tom má dosáhnout slučitelností hospodářské účinnosti se sociálními a ekologickými cíli. Předpokladem je to, že je podnik chápán jako instituce, v níž různé zainteresované strany spolupracují a všichni zúčastnění společně usilují o trvalé obchodní perspektivy, hospodářskou konkurenceschopnost a sociální vyváženost a podle toho i jednají. EHSV za tímto účelem navrhuje koncepci řízení podniku nazvanou „udržitelná společnost“ (sustainable company). Ta zahrnuje i skutečnost, že se v podniku při rozhodování bere zřetel na „hlas“ zaměstnanců.

| 1.4 | Podniky lze na základě této koncepce vést úspěšně tehdy, pokud se jejich vedení bude řídit zásadou spravedlivých vztahů mezi zaměstnanci, vedením a vlastníky, a poskytne tak všem zainteresovaným stranám zaručené možnosti zasahovat do změn tak, aby jejich účast byla účelná a přínosná pro řešení problémů a aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Pro to je již nyní k dispozici balíček opatření k povinnému zapojení zástupců zaměstnanců na vnitrostátní i evropské úrovni, jež je třeba účinně uplatňovat. Právě v dobách krize tak lze prokazatelně lépe zvládat a předjímat restrukturalizace v podnicích. |
| --- | --- |

1.4

Podniky lze na základě této koncepce vést úspěšně tehdy, pokud se jejich vedení bude řídit zásadou spravedlivých vztahů mezi zaměstnanci, vedením a vlastníky, a poskytne tak všem zainteresovaným stranám zaručené možnosti zasahovat do změn tak, aby jejich účast byla účelná a přínosná pro řešení problémů a aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Pro to je již nyní k dispozici balíček opatření k povinnému zapojení zástupců zaměstnanců na vnitrostátní i evropské úrovni, jež je třeba účinně uplatňovat. Právě v dobách krize tak lze prokazatelně lépe zvládat a předjímat restrukturalizace v podnicích.

| 1.5 | Má-li být popsaný model v praxi zakotven a posílen, musí podle EHSV evropská politika také v rámci svých pravomocí v oblasti utváření vnitřního trhu poskytnout odpovídající podněty a zdokonalit k tomu nezbytný evropský právní rámec, aniž by jakkoli zasahovala do pravomocí jednotlivých členských států. V tomto smyslu EHSV doporučuje provést evropské základní právo na zapojení zaměstnanců do vnitrostátního práva a lépe ho upravit v rámci evropského práva. |
| --- | --- |

1.5

Má-li být popsaný model v praxi zakotven a posílen, musí podle EHSV evropská politika také v rámci svých pravomocí v oblasti utváření vnitřního trhu poskytnout odpovídající podněty a zdokonalit k tomu nezbytný evropský právní rámec, aniž by jakkoli zasahovala do pravomocí jednotlivých členských států. V tomto smyslu EHSV doporučuje provést evropské základní právo na zapojení zaměstnanců do vnitrostátního práva a lépe ho upravit v rámci evropského práva.

| 1.6 | Možnosti zaměstnanců zapojit se do strategického nasměrování podniku by se v tomto ohledu měly stát obecnou součástí evropských předpisů o obchodních společnostech, které by podle plánů Evropské komise měly být v blízké budoucnosti dále rozpracovány. Kromě toho by na základě docílených standardů měly být v legislativě EU shrnuty a zobecněny předpisy o povinné spoluúčasti zaměstnanců, a zejména by měly být sjednoceny definice informování, projednávání a účasti. |
| --- | --- |

1.6

Možnosti zaměstnanců zapojit se do strategického nasměrování podniku by se v tomto ohledu měly stát obecnou součástí evropských předpisů o obchodních společnostech, které by podle plánů Evropské komise měly být v blízké budoucnosti dále rozpracovány. Kromě toho by na základě docílených standardů měly být v legislativě EU shrnuty a zobecněny předpisy o povinné spoluúčasti zaměstnanců, a zejména by měly být sjednoceny definice informování, projednávání a účasti.

| 1.7 | Znamením prozatímní nové etapy těchto diskusí je usnesení EP z 15. ledna 2013. Velkou většinou se v něm požaduje mj. právní rámec s minimálními standardy při restrukturalizacích, který přispěje k minimalizaci sociálních a ekonomických nákladů a k podpoře předjímání změn. K tomu mají patřit mj. povinnost strategického plánování a preventivních opatření ve vzdělávání a odborné přípravě, tedy opatření zaměřená na zachování pracovních míst a udržení pracovních sil při restrukturalizacích, a ustanovení, která podniky v případě restrukturalizací pobízejí k preventivní součinnosti s regionálními orgány (především správními orgány a úřady práce) a místními dodavatelskými řetězci. |
| --- | --- |

1.7

Znamením prozatímní nové etapy těchto diskusí je usnesení EP z 15. ledna 2013. Velkou většinou se v něm požaduje mj. právní rámec s minimálními standardy při restrukturalizacích, který přispěje k minimalizaci sociálních a ekonomických nákladů a k podpoře předjímání změn. K tomu mají patřit mj. povinnost strategického plánování a preventivních opatření ve vzdělávání a odborné přípravě, tedy opatření zaměřená na zachování pracovních míst a udržení pracovních sil při restrukturalizacích, a ustanovení, která podniky v případě restrukturalizací pobízejí k preventivní součinnosti s regionálními orgány (především správními orgány a úřady práce) a místními dodavatelskými řetězci.

2.   Úvod

| 2.1 | Tímto stanoviskem chce EHSV upozornit na to, jak mohou podniky a investoři spolu se svými zaměstnanci nalézt vyvážené a udržitelné způsoby překonání finanční a hospodářské krize a zvládnutí změny klimatu. Dále v něm popisuje, jaké společenské a právní rámcové podmínky k tomu tito aktéři potřebují a kde je za tímto účelem případně třeba zlepšit i evropský právní rámec s přihlédnutím k různým podmínkám a úpravám na národní úrovni. |
| --- | --- |

2.1

Tímto stanoviskem chce EHSV upozornit na to, jak mohou podniky a investoři spolu se svými zaměstnanci nalézt vyvážené a udržitelné způsoby překonání finanční a hospodářské krize a zvládnutí změny klimatu. Dále v něm popisuje, jaké společenské a právní rámcové podmínky k tomu tito aktéři potřebují a kde je za tímto účelem případně třeba zlepšit i evropský právní rámec s přihlédnutím k různým podmínkám a úpravám na národní úrovni.

| 2.2 | Řízení podniků zaměřené na dlouhodobý rozvoj vychází z právně zajištěného dialogu mezi vedením a zaměstnanci založeného na důvěře. EHSV zde spatřuje politický konsensus vlád, sociálních partnerů a občanské společnosti, který je hluboce zakořeněn v dějinách evropské integrace. Povinné zapojení zaměstnanců do hospodářského dění je i v souladu s tím, co stanoví četné evropské směrnice, nepostradatelnou součástí společensky odpovědného hospodaření. Tisíce zainteresovaných osob v evropských podnicích a společnostech a zhruba 17 000 zainteresovaných osob v přibližně 1 000 evropských rad zaměstnanců ukazují, že zásada řízení podniků za spoluúčasti zaměstnanců je v praxi běžná. |
| --- | --- |

2.2

Řízení podniků zaměřené na dlouhodobý rozvoj vychází z právně zajištěného dialogu mezi vedením a zaměstnanci založeného na důvěře. EHSV zde spatřuje politický konsensus vlád, sociálních partnerů a občanské společnosti, který je hluboce zakořeněn v dějinách evropské integrace. Povinné zapojení zaměstnanců do hospodářského dění je i v souladu s tím, co stanoví četné evropské směrnice, nepostradatelnou součástí společensky odpovědného hospodaření. Tisíce zainteresovaných osob v evropských podnicích a společnostech a zhruba 17 000 zainteresovaných osob v přibližně 1 000 evropských rad zaměstnanců ukazují, že zásada řízení podniků za spoluúčasti zaměstnanců je v praxi běžná.

| 2.3 | Různé evropské prameny práva vzniklé v různých fázích dějin tento politický konsensus odrážejí. Informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci zaručuje právo EU nejen na národní úrovni (a to i v malých a středních podnicích) (1), ale i na úrovni nadnárodní (2), kde je navíc potenciálně možné zapojovat zaměstnance na úrovni podniku, jak je obvyklé v evropských akciových společnostech (SE) a v evropských družstevních společnostech (SCE) (3). Informování a projednávání stanoví i četné jiné směrnice EU (4) také v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a evropské předpisy o obchodních společnostech. Článek 27 Listiny základních práv Evropské unie činí z individuálního základního práva na informování a na projednávání nedílnou součást práva EU. Povinné zapojení zaměstnanců do hospodářského dění tak bezpochyby patří k základnímu právnímu vybavení evropské demokracie. |
| --- | --- |

2.3

Různé evropské prameny práva vzniklé v různých fázích dějin tento politický konsensus odrážejí. Informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci zaručuje právo EU nejen na národní úrovni (a to i v malých a středních podnicích) (1), ale i na úrovni nadnárodní (2), kde je navíc potenciálně možné zapojovat zaměstnance na úrovni podniku, jak je obvyklé v evropských akciových společnostech (SE) a v evropských družstevních společnostech (SCE) (3). Informování a projednávání stanoví i četné jiné směrnice EU (4) také v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a evropské předpisy o obchodních společnostech. Článek 27 Listiny základních práv Evropské unie činí z individuálního základního práva na informování a na projednávání nedílnou součást práva EU. Povinné zapojení zaměstnanců do hospodářského dění tak bezpochyby patří k základnímu právnímu vybavení evropské demokracie.

| 2.4 | Tento ustálený zdroj, jenž prokázal svou efektivitu v každodenní hospodářské realitě, musí být v zájmu hospodářského úspěchu, ale i – a především – v zájmu společenské soudržnosti Evropy posílen, aby bylo možné překonat současnou krizi. Podniky, které slouží nejen svým investorům, ale mají být i přínosem pro společnost, se totiž dnes pohybují v méně jistých rámcových podmínkách:






  — | Hodnotové řetězce získaly kvůli potřebě konkurenceschopnosti na světových trzích nadnárodní charakter. Podniky je tak obtížnější řídit. Restrukturalizace či přemístění podniku jsou pro dotčené jedince, především pro zaměstnance, hůře pochopitelné. |
| --- | --- | --- |

2.4

Tento ustálený zdroj, jenž prokázal svou efektivitu v každodenní hospodářské realitě, musí být v zájmu hospodářského úspěchu, ale i – a především – v zájmu společenské soudržnosti Evropy posílen, aby bylo možné překonat současnou krizi. Podniky, které slouží nejen svým investorům, ale mají být i přínosem pro společnost, se totiž dnes pohybují v méně jistých rámcových podmínkách:

—

Hodnotové řetězce získaly kvůli potřebě konkurenceschopnosti na světových trzích nadnárodní charakter. Podniky je tak obtížnější řídit. Restrukturalizace či přemístění podniku jsou pro dotčené jedince, především pro zaměstnance, hůře pochopitelné.

| — | Účelem financování podniků čistě finančními investory je většinou dosažení zisku během krátké doby, což omezuje dlouhodobé plánování budoucnosti v podnicích. To značně ztěžuje partnerské vztahy mezi vedením podniku a jeho zaměstnanci založené na důvěře. |
| --- | --- |

—

Účelem financování podniků čistě finančními investory je většinou dosažení zisku během krátké doby, což omezuje dlouhodobé plánování budoucnosti v podnicích. To značně ztěžuje partnerské vztahy mezi vedením podniku a jeho zaměstnanci založené na důvěře.

| — | Ambiciózní cíle v oblasti klimatu vyžadují inovace a zcela nové produkty a služby. To si vynucuje často radikální strukturální změny, které v dotčených zaměstnancích a podnicích vyvolávají velké napětí a staví je před úkoly nového druhu. |
| --- | --- |

—

Ambiciózní cíle v oblasti klimatu vyžadují inovace a zcela nové produkty a služby. To si vynucuje často radikální strukturální změny, které v dotčených zaměstnancích a podnicích vyvolávají velké napětí a staví je před úkoly nového druhu.

| — | Pro podniky, vybavené evropskými předpisy o obchodních společnostech a finančním trhu, je v dnešní době stále snazší dostat se přes hranice států na evropský vnitřní trh. Právo na účast v podnikových orgánech dané na úrovni státu a praktiky spolupráce založené na důvěře by tak při tom mohly přijít zkrátka, pokud také nebudou platit nadnárodně. |
| --- | --- |

—

Pro podniky, vybavené evropskými předpisy o obchodních společnostech a finančním trhu, je v dnešní době stále snazší dostat se přes hranice států na evropský vnitřní trh. Právo na účast v podnikových orgánech dané na úrovni státu a praktiky spolupráce založené na důvěře by tak při tom mohly přijít zkrátka, pokud také nebudou platit nadnárodně.

| 2.5 | To vše umocňuje nutnost nalézt prostředek proti tomuto rozkladu podnikových hodnot způsobenému myšlením v krátkodobém horizontu. Je nutné ukázat cesty, kterými může evropská politika překonat v současné době převládající přístup jednostranné transparentnosti podniků vůči akcionářům prostřednictvím širšího chápání podniku jako udržitelné společnosti v zájmu jeho dlouhodobého rozvoje (5). |
| --- | --- |

2.5

To vše umocňuje nutnost nalézt prostředek proti tomuto rozkladu podnikových hodnot způsobenému myšlením v krátkodobém horizontu. Je nutné ukázat cesty, kterými může evropská politika překonat v současné době převládající přístup jednostranné transparentnosti podniků vůči akcionářům prostřednictvím širšího chápání podniku jako udržitelné společnosti v zájmu jeho dlouhodobého rozvoje (5).

| 2.6 | Překonání krize, dlouhodobé zaměření, řádné řízení podniku, inovační schopnost a spolupráce zaměstnavatelů a zaměstnanců založená na důvěře na základě práv na povinnou účast patří do téhož scénáře budoucnosti Evropy. EHSV navrhuje zakotvit koncepci „udržitelné společnosti“ do evropské politiky jako nový model a posílit ji. Tím se mají otevřít nové obzory pro legislativu a pro podniková a politická opatření s cílem poskytnout subjektům v praxi motivaci a orientaci k provádění udržitelného řízení podniků. Je třeba se shodnout na náležitostech udržitelného podniku. Jejich konkrétní podoba musí odpovídat příslušné situaci v podniku. V praxi se budou v jednotlivých zemích lišit. |
| --- | --- |

2.6

Překonání krize, dlouhodobé zaměření, řádné řízení podniku, inovační schopnost a spolupráce zaměstnavatelů a zaměstnanců založená na důvěře na základě práv na povinnou účast patří do téhož scénáře budoucnosti Evropy. EHSV navrhuje zakotvit koncepci „udržitelné společnosti“ do evropské politiky jako nový model a posílit ji. Tím se mají otevřít nové obzory pro legislativu a pro podniková a politická opatření s cílem poskytnout subjektům v praxi motivaci a orientaci k provádění udržitelného řízení podniků. Je třeba se shodnout na náležitostech udržitelného podniku. Jejich konkrétní podoba musí odpovídat příslušné situaci v podniku. V praxi se budou v jednotlivých zemích lišit.

3.   Model „udržitelné společnosti“

| 3.1 | Model „udržitelné společnosti“ (6) může přeměnit požadavky evropské politiky v jednotnou metodu řízení podniků, která v rámci soudržné koncepce kombinuje cíle hospodářské účinnosti se sociálními a ekologickými cíli. Udržitelná společnost je založena na pojetí, že podniky jsou „sociální organizace“, v nichž musí být „hlas“ zaměstnanců respektován. To oběma stranám – a také zákazníkům – umožňuje lépe odhadnout podniková rozhodnutí. Jsou méně náchylné vůči zásahům zvnějšku, které směřují pouze k očekávanému rychlému zisku. |
| --- | --- |

3.1

Model „udržitelné společnosti“ (6) může přeměnit požadavky evropské politiky v jednotnou metodu řízení podniků, která v rámci soudržné koncepce kombinuje cíle hospodářské účinnosti se sociálními a ekologickými cíli. Udržitelná společnost je založena na pojetí, že podniky jsou „sociální organizace“, v nichž musí být „hlas“ zaměstnanců respektován. To oběma stranám – a také zákazníkům – umožňuje lépe odhadnout podniková rozhodnutí. Jsou méně náchylné vůči zásahům zvnějšku, které směřují pouze k očekávanému rychlému zisku.

| 3.2 | Udržitelnou společnost lze popsat na základě následujících klíčových aspektů (7):






  1) | koncepce vychází ze zásady většího počtu zainteresovaných stran: vlastníci podniku spolupracují s ostatními důležitými subjekty, jako jsou zaměstnanci nebo subjekty z regionu, v němž je podnik činný; |
| --- | --- | --- |

3.2

Udržitelnou společnost lze popsat na základě následujících klíčových aspektů (7):

1)

koncepce vychází ze zásady většího počtu zainteresovaných stran: vlastníci podniku spolupracují s ostatními důležitými subjekty, jako jsou zaměstnanci nebo subjekty z regionu, v němž je podnik činný;

| 2) | popis cílů podnikání a jejich uskutečňování jsou výsledkem společného úsilí zaměstnanců a vedení podniku, aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Pro tento účel jsou k dispozici nejrůznější formy zapojení zaměstnanců, které se osvědčily v praxi; |
| --- | --- |

2)

popis cílů podnikání a jejich uskutečňování jsou výsledkem společného úsilí zaměstnanců a vedení podniku, aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Pro tento účel jsou k dispozici nejrůznější formy zapojení zaměstnanců, které se osvědčily v praxi;

| 3) | pro řízení podniků jsou důležitá dlouhodobá hlediska. Cíle podniku jsou v souladu s jeho cílem udržitelnosti; |
| --- | --- |

3)

pro řízení podniků jsou důležitá dlouhodobá hlediska. Cíle podniku jsou v souladu s jeho cílem udržitelnosti;

| 4) | vedení podniku potřebuje mít k řízení udržitelné společnosti úplný přehled o podniku. Požadavky na systém podávání zpráv musí zahrnovat různé aspekty udržitelného řízení podniku (8); |
| --- | --- |

4)

vedení podniku potřebuje mít k řízení udržitelné společnosti úplný přehled o podniku. Požadavky na systém podávání zpráv musí zahrnovat různé aspekty udržitelného řízení podniku (8);

| 5) | odměny ředitelů a vedoucích pracovníků musí být podmíněny jejich snahou úspěšně naplňovat cíle udržitelnosti. K tomu patří i úsilí v sociální oblasti, například při bezpečnosti a ochraně zdraví při práci, odborném vzdělávání a přípravě či rovných příležitostech; |
| --- | --- |

5)

odměny ředitelů a vedoucích pracovníků musí být podmíněny jejich snahou úspěšně naplňovat cíle udržitelnosti. K tomu patří i úsilí v sociální oblasti, například při bezpečnosti a ochraně zdraví při práci, odborném vzdělávání a přípravě či rovných příležitostech;

| 6) | udržitelná společnost potřebuje investory, které zajímá spíše dlouhodobé dosahování zisku. |
| --- | --- |

6)

udržitelná společnost potřebuje investory, které zajímá spíše dlouhodobé dosahování zisku.

| 3.3 | Udržitelná společnost může úspěšně fungovat jen tehdy, pokud se řídí zvláštní zásadou „spravedlivých vztahů“. Všichni zúčastnění (vedení, zástupci zaměstnanců, investoři a příslušné regiony) mají možnost zasahovat do změn v podnicích tak, aby jejich účast byla účelná a přínosná pro řešení problémů a aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Právě v dobách krize tak lze lépe zvládat a předjímat restrukturalizace. |
| --- | --- |

3.3

Udržitelná společnost může úspěšně fungovat jen tehdy, pokud se řídí zvláštní zásadou „spravedlivých vztahů“. Všichni zúčastnění (vedení, zástupci zaměstnanců, investoři a příslušné regiony) mají možnost zasahovat do změn v podnicích tak, aby jejich účast byla účelná a přínosná pro řešení problémů a aniž by existovaly snahy zasahovat do řídící pravomoci vedení. Právě v dobách krize tak lze lépe zvládat a předjímat restrukturalizace.

| 3.4 | Toto pojetí spravedlivých vztahů spočívá při prodeji a převzetí podniku na závazných úmluvách mezi dotčenými stranami o dlouhodobých obchodních perspektivách a o sociálním rozměru, jenž v co největší míře zajišťuje zachování lokalit a pracovních míst. Právě v případech přeshraniční koupě a prodeje podniku popř. podílu v podniku a při restrukturalizacích platí následující body:






  — | jasná, dlouhodobě pojatá ekonomická a průmyslová koncepce, |
| --- | --- | --- |

3.4

Toto pojetí spravedlivých vztahů spočívá při prodeji a převzetí podniku na závazných úmluvách mezi dotčenými stranami o dlouhodobých obchodních perspektivách a o sociálním rozměru, jenž v co největší míře zajišťuje zachování lokalit a pracovních míst. Právě v případech přeshraniční koupě a prodeje podniku popř. podílu v podniku a při restrukturalizacích platí následující body:

—

jasná, dlouhodobě pojatá ekonomická a průmyslová koncepce,

| — | závazné přísliby investic, zachování lokality a zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

závazné přísliby investic, zachování lokality a zaměstnanosti,

| — | v případě restrukturalizace zvážení všech alternativ k propouštění, |
| --- | --- |

—

v případě restrukturalizace zvážení všech alternativ k propouštění,

| — | zachování již dosažených sociálních vymožeností a kolektivních smluv, |
| --- | --- |

—

zachování již dosažených sociálních vymožeností a kolektivních smluv,

| — | možnost kontrolovat, zda jsou dohody a přísliby dodržovány. |
| --- | --- |

—

možnost kontrolovat, zda jsou dohody a přísliby dodržovány.

| 3.5 | Uskutečnění udržitelné společnosti jde ruku v ruce s povinným zapojením zaměstnanců prostřednictvím jejich informování a projednávání s nimi a případně i jejich účasti v podnikových orgánech na národní a nadnárodní úrovni. Zkušenosti v tomto směru rovněž ukázaly, že země s rozsáhlými právy zaměstnanců na účast a s fungujícími vztahy mezi sociálními partnery překonaly poslední krizi lépe než jiné země. Využití těchto zkušeností k dlouhodobému rozvoji podniků předpokládá, že evropská politika poskytne v rámci svých pravomocí v oblasti utváření vnitřního trhu odpovídající pobídky a určí právní povinnosti v oblasti řízení podniků. |
| --- | --- |

3.5

Uskutečnění udržitelné společnosti jde ruku v ruce s povinným zapojením zaměstnanců prostřednictvím jejich informování a projednávání s nimi a případně i jejich účasti v podnikových orgánech na národní a nadnárodní úrovni. Zkušenosti v tomto směru rovněž ukázaly, že země s rozsáhlými právy zaměstnanců na účast a s fungujícími vztahy mezi sociálními partnery překonaly poslední krizi lépe než jiné země. Využití těchto zkušeností k dlouhodobému rozvoji podniků předpokládá, že evropská politika poskytne v rámci svých pravomocí v oblasti utváření vnitřního trhu odpovídající pobídky a určí právní povinnosti v oblasti řízení podniků.

4.   Nezbytná evropská opatření – politická doporučení

4.1   Zlepšit právní rámec v duchu udržitelného řízení podniků

| 4.1.1 | Práce, investice a podnikání se v Evropě musejí vyplácet. Udržitelná společnost je v tomto ohledu vhodným modelem. Sleduje dlouhodobě stejnou měrou ekonomické, sociální i ekologické cíle. Udržitelná společnost se řídí zásadou spravedlivých vztahů, v jejichž rámci jsou změny považovány za výzvu a výnosný podnikatelský úkol a nejsou při tom zpochybňovány sociální vymoženosti a práva zaměstnanců. |
| --- | --- |

4.1.1

Práce, investice a podnikání se v Evropě musejí vyplácet. Udržitelná společnost je v tomto ohledu vhodným modelem. Sleduje dlouhodobě stejnou měrou ekonomické, sociální i ekologické cíle. Udržitelná společnost se řídí zásadou spravedlivých vztahů, v jejichž rámci jsou změny považovány za výzvu a výnosný podnikatelský úkol a nejsou při tom zpochybňovány sociální vymoženosti a práva zaměstnanců.

| 4.1.2 | EHSV zastává názor, že evropská politika musí i nadále upevňovat základ pro součinnost nejdůležitějších ekonomických skupin, a uvítal by, kdyby Evropská komise začala být znovu aktivní a na základě standardů docílených v oblasti zapojení zaměstnanců v Evropě přizpůsobila práva zaměstnanců a jejich zástupců skutečným podmínkám na evropském vnitřním trhu a tato práva upevnila. Sem patří i zákonodárné iniciativy směřující ke zlepšení základu pro uplatňování zmíněného nového modelu. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV zastává názor, že evropská politika musí i nadále upevňovat základ pro součinnost nejdůležitějších ekonomických skupin, a uvítal by, kdyby Evropská komise začala být znovu aktivní a na základě standardů docílených v oblasti zapojení zaměstnanců v Evropě přizpůsobila práva zaměstnanců a jejich zástupců skutečným podmínkám na evropském vnitřním trhu a tato práva upevnila. Sem patří i zákonodárné iniciativy směřující ke zlepšení základu pro uplatňování zmíněného nového modelu.

| 4.1.3 | Podniky, v nichž je zásada spravedlivých vztahů samozřejmostí, jsou velmi dobře schopné předjímat a utvářet strukturální změny. Větší zapojení zaměstnanců do utváření a předjímání změn je proto nutné i z ekonomického pohledu. Za tím účelem je třeba zlepšit evropský právní rámec. Ve smyslu strategie Evropa 2020 a jejího cíle udržitelného rozvoje by tato opatření usnadnila součinnost nejdůležitějších ekonomických skupin v zájmu evropské demokracie a úspěšné konkurenceschopnosti evropského hospodářství. |
| --- | --- |

4.1.3

Podniky, v nichž je zásada spravedlivých vztahů samozřejmostí, jsou velmi dobře schopné předjímat a utvářet strukturální změny. Větší zapojení zaměstnanců do utváření a předjímání změn je proto nutné i z ekonomického pohledu. Za tím účelem je třeba zlepšit evropský právní rámec. Ve smyslu strategie Evropa 2020 a jejího cíle udržitelného rozvoje by tato opatření usnadnila součinnost nejdůležitějších ekonomických skupin v zájmu evropské demokracie a úspěšné konkurenceschopnosti evropského hospodářství.

4.2   Shrnout a uplatňovat práva evropských zaměstnanců na účast

| 4.2.1 | Ke zlepšení svobody usazování a mobility podniků na vnitřním trhu se neustále zdokonalují evropské předpisy o obchodních společnostech. Na evropské úrovni se vytváří stále více pravidel pro řízení podniku (corporate governance). EHSV se domnívá, že evropská politika musí v evropské legislativě přiznat všem významným hospodářským subjektům (podnikům, investorům a zaměstnancům) totéž postavení pro jejich jednání na národní i nadnárodní úrovni (9). Kontrola kvality směrnic EU o povinném zapojení zaměstnanců, kterou Evropská komise avizovala, nesmí sloužit jako alibi pro opomíjení zásadních politických iniciativ. V této souvislosti se EHSV připojuje k názoru Evropského parlamentu, že je třeba vynaložit nové politické úsilí s cílem zvýšit na pracovištích a v podnicích možnosti účasti zaměstnanců na nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

4.2.1

Ke zlepšení svobody usazování a mobility podniků na vnitřním trhu se neustále zdokonalují evropské předpisy o obchodních společnostech. Na evropské úrovni se vytváří stále více pravidel pro řízení podniku (corporate governance). EHSV se domnívá, že evropská politika musí v evropské legislativě přiznat všem významným hospodářským subjektům (podnikům, investorům a zaměstnancům) totéž postavení pro jejich jednání na národní i nadnárodní úrovni (9). Kontrola kvality směrnic EU o povinném zapojení zaměstnanců, kterou Evropská komise avizovala, nesmí sloužit jako alibi pro opomíjení zásadních politických iniciativ. V této souvislosti se EHSV připojuje k názoru Evropského parlamentu, že je třeba vynaložit nové politické úsilí s cílem zvýšit na pracovištích a v podnicích možnosti účasti zaměstnanců na nadnárodní úrovni.

| 4.2.2 | V této souvislosti je z pohledu EHSV nezbytné provést evropské základní právo na zapojení zaměstnanců do vnitrostátního práva a lépe ho upravit v rámci evropského práva, a zejména na základě již učiněných kroků shrnout ustanovení o povinné spoluúčasti zaměstnanců v evropské legislativě (10).






  — | Evropský parlament nedávno zadal vypracování studie, v níž se navrhuje, aby byla rámcová směrnice EU o informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci (2002/14/ES) obecně doplněna o účast zástupců zaměstnanců v podnikových orgánech. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

V této souvislosti je z pohledu EHSV nezbytné provést evropské základní právo na zapojení zaměstnanců do vnitrostátního práva a lépe ho upravit v rámci evropského práva, a zejména na základě již učiněných kroků shrnout ustanovení o povinné spoluúčasti zaměstnanců v evropské legislativě (10).

—

Evropský parlament nedávno zadal vypracování studie, v níž se navrhuje, aby byla rámcová směrnice EU o informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci (2002/14/ES) obecně doplněna o účast zástupců zaměstnanců v podnikových orgánech.

| — | Již platné směrnice o zapojení zaměstnanců v případě převodů a převzetí podniků (11), o standardních postupech pro informování a projednání (12), o zřizování evropských rad zaměstnanců (13) a o zapojení zaměstnanců v evropské společnosti/evropské družstevní společnosti (SE/SCE) (14) vznikly v různé době. EHSV doporučuje, aby se seriózně přezkoumalo, do jaké míry by konsolidace do jedné rámcové směrnice EU umožnila alespoň sjednocení různých definic informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci a případně i definic účasti v podnikových orgánech. |
| --- | --- |

—

Již platné směrnice o zapojení zaměstnanců v případě převodů a převzetí podniků (11), o standardních postupech pro informování a projednání (12), o zřizování evropských rad zaměstnanců (13) a o zapojení zaměstnanců v evropské společnosti/evropské družstevní společnosti (SE/SCE) (14) vznikly v různé době. EHSV doporučuje, aby se seriózně přezkoumalo, do jaké míry by konsolidace do jedné rámcové směrnice EU umožnila alespoň sjednocení různých definic informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci a případně i definic účasti v podnikových orgánech.

| 4.2.3 | Tato opatření by zlepšila evropský právní rámec. Bylo by snazší v Evropě investovat, vyrábět a pracovat. EHSV proto tato doporučení výslovně vítá a očekává, že evropské instituce brzy podniknou kroky směřující k provedení těchto návrhů.






  — | Stávající práva povinné účasti by tedy mohla být standardně zobecněna i v budoucích právních předpisech a měla by být provedena do vnitrostátního práva (15). Podniky by tak měly větší právní jistotu. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Tato opatření by zlepšila evropský právní rámec. Bylo by snazší v Evropě investovat, vyrábět a pracovat. EHSV proto tato doporučení výslovně vítá a očekává, že evropské instituce brzy podniknou kroky směřující k provedení těchto návrhů.

—

Stávající práva povinné účasti by tedy mohla být standardně zobecněna i v budoucích právních předpisech a měla by být provedena do vnitrostátního práva (15). Podniky by tak měly větší právní jistotu.

| — | Tím by se mohlo pomoci prosadit i potřebnou soudržnost evropské legislativy. Zásada zapojení zaměstnanců se totiž odrazila v několika směrnicích EU. Ty vznikly v různé době a obsahují odlišné definice informování zaměstnanců, projednávání se zaměstnanci a případně i definic spolurozhodování zaměstnanců v podnikových orgánech. |
| --- | --- |

—

Tím by se mohlo pomoci prosadit i potřebnou soudržnost evropské legislativy. Zásada zapojení zaměstnanců se totiž odrazila v několika směrnicích EU. Ty vznikly v různé době a obsahují odlišné definice informování zaměstnanců, projednávání se zaměstnanci a případně i definic spolurozhodování zaměstnanců v podnikových orgánech.

| 4.2.4 | EHSV se zasazuje o konsolidaci ustanovení o spoluúčasti zaměstnanců ve veškeré legislativě EU, přičemž je třeba zohlednit jednotlivá témata. V souvislosti s obsahem těchto práv se musí brát jako měřítko tyto právní akty: přepracovaná směrnice 2009/38/ES o evropských radách zaměstnanců (především s ohledem na definici informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci a na změny ve struktuře) a rámcová směrnice 2002/14/ES o zapojení zaměstnanců v evropské společnosti (v souvislosti se spolurozhodováním v podnikových orgánech). |
| --- | --- |

4.2.4

EHSV se zasazuje o konsolidaci ustanovení o spoluúčasti zaměstnanců ve veškeré legislativě EU, přičemž je třeba zohlednit jednotlivá témata. V souvislosti s obsahem těchto práv se musí brát jako měřítko tyto právní akty: přepracovaná směrnice 2009/38/ES o evropských radách zaměstnanců (především s ohledem na definici informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci a na změny ve struktuře) a rámcová směrnice 2002/14/ES o zapojení zaměstnanců v evropské společnosti (v souvislosti se spolurozhodováním v podnikových orgánech).

| 4.2.5 | U všech těchto opatření musí být podle EHSV v evropském právu zaručeny a zakotveny stávající vnitrostátní práva spoluúčasti a stávající evropské předpisy. To se týká především účasti zaměstnanců v podnikových orgánech. Vzhledem k různým podmínkám a úpravám na národní úrovni by však bylo nevhodné a kontraproduktivní zavádět pro zapojení zaměstnanců jednotný evropský model.






  — | Evropské právo upravující přeshraniční změnu sídla společnosti resp. fúze a formy evropských společností nesmí vést k „úprku od spolurozhodování na úrovni podniku“. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

U všech těchto opatření musí být podle EHSV v evropském právu zaručeny a zakotveny stávající vnitrostátní práva spoluúčasti a stávající evropské předpisy. To se týká především účasti zaměstnanců v podnikových orgánech. Vzhledem k různým podmínkám a úpravám na národní úrovni by však bylo nevhodné a kontraproduktivní zavádět pro zapojení zaměstnanců jednotný evropský model.

—

Evropské právo upravující přeshraniční změnu sídla společnosti resp. fúze a formy evropských společností nesmí vést k „úprku od spolurozhodování na úrovni podniku“.

| — | Existují dobré důvody k tomu, aby se povinné zapojení zaměstnanců stalo obecnou standardní součástí evropských předpisů o obchodních společnostech, přičemž je třeba zohlednit rozdíly ve vnitrostátním právu obchodních společností. |
| --- | --- |

—

Existují dobré důvody k tomu, aby se povinné zapojení zaměstnanců stalo obecnou standardní součástí evropských předpisů o obchodních společnostech, přičemž je třeba zohlednit rozdíly ve vnitrostátním právu obchodních společností.

4.3   Určit závazné minimální standardy při restrukturalizacích

| 4.3.1 | Vzhledem ke stále častějším restrukturalizacím (16) a ke stále agresivnějšímu prostředí v oblasti financování podniků jsou z pohledu EHSV na vnitrostátní i evropské úrovni zapotřebí inovační řešení, která budou na jedné straně signalizovat otevřenost a přitažlivost Evropy pro investory, na druhé straně ale – jak se zdůrazňuje ve stanovisku EHSV k zelené knize Restrukturalizace a předjímání změn – připraví podniky i zaměstnance na zvládání nových výzev, aby byly minimalizovány negativní sociální dopady změn a maximalizovány vyhlídky na úspěšnou restrukturalizaci (17). |
| --- | --- |

4.3.1

Vzhledem ke stále častějším restrukturalizacím (16) a ke stále agresivnějšímu prostředí v oblasti financování podniků jsou z pohledu EHSV na vnitrostátní i evropské úrovni zapotřebí inovační řešení, která budou na jedné straně signalizovat otevřenost a přitažlivost Evropy pro investory, na druhé straně ale – jak se zdůrazňuje ve stanovisku EHSV k zelené knize Restrukturalizace a předjímání změn – připraví podniky i zaměstnance na zvládání nových výzev, aby byly minimalizovány negativní sociální dopady změn a maximalizovány vyhlídky na úspěšnou restrukturalizaci (17).

| 4.3.2 | Finanční krize ukázala, že má-li se v podnicích cíl udržitelné tvorby hodnot dostat na žebříčku před úsilí o krátkodobé dosažení zisku, je nezbytný nový přístup. K účinné odpovědi politiky na výzvy související s restrukturalizacemi je zapotřebí integrovaný přístup za účasti vícero oblastí politiky (např. zaměstnanosti, vzdělávání, inovací a průmyslové politiky). Přitom musí být zohledněny i zájmy zaměstnanců, pokud se jich podniková rozhodnutí dotýkají. Koncepce „udržitelné společnosti“ vychází z dlouhodobého hlediska a dává prakticky proveditelnou odpověď na požadavek evropské politiky, aby byly podniky podporovány ve vytváření „udržitelného růstu“. |
| --- | --- |

4.3.2

Finanční krize ukázala, že má-li se v podnicích cíl udržitelné tvorby hodnot dostat na žebříčku před úsilí o krátkodobé dosažení zisku, je nezbytný nový přístup. K účinné odpovědi politiky na výzvy související s restrukturalizacemi je zapotřebí integrovaný přístup za účasti vícero oblastí politiky (např. zaměstnanosti, vzdělávání, inovací a průmyslové politiky). Přitom musí být zohledněny i zájmy zaměstnanců, pokud se jich podniková rozhodnutí dotýkají. Koncepce „udržitelné společnosti“ vychází z dlouhodobého hlediska a dává prakticky proveditelnou odpověď na požadavek evropské politiky, aby byly podniky podporovány ve vytváření „udržitelného růstu“.

| 4.3.3 | Předjímat změny lze podle EHSV jen tehdy, bude-li vytvořeno prostředí vzájemné důvěry a budou-li cíleně zapojováni sociální partneři i organizovaná občanská společnost (18). S tím souvisí i to, že se zaměstnanci mohou zapojit již před přijetím podnikových rozhodnutí tím, že uplatní svá práva na informování a projednávání a využijí jich k efektivnímu řešení problémů v místních podmínkách (19). Směrnice o evropských radách zaměstnanců z roku 2009 v tomto smyslu ostatně připouští i včasnou účast na přeshraničních záležitostech. |
| --- | --- |

4.3.3

Předjímat změny lze podle EHSV jen tehdy, bude-li vytvořeno prostředí vzájemné důvěry a budou-li cíleně zapojováni sociální partneři i organizovaná občanská společnost (18). S tím souvisí i to, že se zaměstnanci mohou zapojit již před přijetím podnikových rozhodnutí tím, že uplatní svá práva na informování a projednávání a využijí jich k efektivnímu řešení problémů v místních podmínkách (19). Směrnice o evropských radách zaměstnanců z roku 2009 v tomto smyslu ostatně připouští i včasnou účast na přeshraničních záležitostech.

| 4.3.4 | Odpovídající přístup k restrukturalizacím je předmětem již dlouho trvajících diskusí na evropské úrovni, jichž se kromě Komise intenzivně účastní především evropští sociální partneři, ale i Evropský parlament a EHSV. |
| --- | --- |

4.3.4

Odpovídající přístup k restrukturalizacím je předmětem již dlouho trvajících diskusí na evropské úrovni, jichž se kromě Komise intenzivně účastní především evropští sociální partneři, ale i Evropský parlament a EHSV.

| 4.3.5 | Znamením prozatímní nové etapy těchto diskusí je usnesení EP z 15. ledna 2013. Velkou většinou se v něm požaduje mj. právní rámec s minimálními standardy při restrukturalizacích, který přispěje k minimalizaci sociálních a ekonomických nákladů a k podpoře předjímání změn (20). K tomu mají patřit mj. povinnost strategického plánování a preventivních opatření ve vzdělávání a odborné přípravě, tedy opatření zaměřená na zachování pracovních míst a udržení pracovních sil při restrukturalizacích, a ustanovení, která podniky v případě restrukturalizací pobízejí k preventivní součinnosti s regionálními orgány (především správními orgány a úřady práce) a místními dodavatelskými řetězci. |
| --- | --- |

4.3.5

Znamením prozatímní nové etapy těchto diskusí je usnesení EP z 15. ledna 2013. Velkou většinou se v něm požaduje mj. právní rámec s minimálními standardy při restrukturalizacích, který přispěje k minimalizaci sociálních a ekonomických nákladů a k podpoře předjímání změn (20). K tomu mají patřit mj. povinnost strategického plánování a preventivních opatření ve vzdělávání a odborné přípravě, tedy opatření zaměřená na zachování pracovních míst a udržení pracovních sil při restrukturalizacích, a ustanovení, která podniky v případě restrukturalizací pobízejí k preventivní součinnosti s regionálními orgány (především správními orgány a úřady práce) a místními dodavatelskými řetězci.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Směrnice 2002/14/ES.

1

(2)  Směrnice 2009/38/ES o evropských radách zaměstnanců.

2

(3)  Směrnice 2001/86/ES a směrnice 2003/72/ES (o zapojení zaměstnanců v evropských společnostech a evropských družstevních společnostech).

3

(4)  Mj. směrnice 77/187/EHS (hromadné propouštění) a směrnice 2001/23/ES (převod podniků).

4

(5)  Viz též komisař pro vnitřní trh a služby Barnier: „We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this.“ Úvodní proslov na 11. konferenci o řízení evropských podniků, Varšava, 15. listopadu 2011.

5

We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this.

(6)  Vitols, Sigurt/Norbert Kluge (2011), The Sustainable Company: a new approach to corporate governance, Brusel, ETUI.

6

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(7)  Viz Vitols, S. (2011): What is the Sustainable Company?, Vitols, S./Kluge, N.: The Sustainable Company: a new approach to corporate governance, Brusel, s. 15–37.

7

What is the Sustainable Company?

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(8)  Za ambiciózní příklad poslouží zpráva společnosti Volkswagen AG o udržitelnosti za rok 2011: http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

8

(9)  Viz usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. června 2012 o budoucnosti evropského práva obchodních společností.

9

(10)  Viz též návrh zprávy Evropského parlamentu 2012/2061.

10

(11)  (Směrnice 2001/23/ES).

11

(12)  (Směrnice 2002/14/ES).

12

(13)  (Směrnice 2009/38/ES).

13

(14)  (Směrnice 2001/86/ES a směrnice 2003/72/ES).

14

(15)  Viz též studie: Relations between company supervisory bodies and the management – National systems and proposed instruments at the European level with a view to improving legal efficiency (Evropský parlament (2012) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

Relations between company supervisory bodies and the management – National systems and proposed instruments at the European level with a view to improving legal efficiency

(16)  Zpráva Eurofoundu: ERM Report 2012 – After restructuring: labour markets: working conditions and life satisfaction.

16

ERM Report 2012

After restructuring: labour markets: working conditions and life satisfaction

(17)  Stanovisko EHSV ze dne 11. července 2012 k tématu Restrukturalizace a předjímání změn: poučení z nedávných zkušeností, (Úř. věst. C 299, 4.10.2012), odstavec 1.3.

17

(18)  Stanovisko EHSV ze dne 11. července 2012 k tématu Restrukturalizace a předjímání změn: poučení z nedávných zkušeností, (Úř. věst. C 299, 4.10.2012), odstavec 1.3.

18

(19)  Evropští sociální partneři: orientační příručka pro řízení změn a jejich sociálních důsledků, schválená dne 16. října 2003,

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2013 obsahující doporučení Komisi o informovanosti a konzultování pracovníků, předvídání a zvládání restrukturalizace, P7_TA-PROV(2013)005.

20

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog v zemích Východního partnerství

2013/C 161/07

Zpravodaj: pan MITOV

Na plenárním zasedání ve dnech 18. a 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Sociální dialog v zemích Východního partnerství.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. ledna 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 91 hlasy pro, 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Východní partnerství, jehož cílem je přispět k hospodářskému a sociálnímu rozvoji východních sousedů Evropy, upevnit demokratické instituce a prosazovat společný soubor norem a hodnot, na nichž spočívá společný evropský projekt, má podporu Výboru.
  Výbor v tomto světle připomíná význam účasti občanské společnosti a nezastupitelnou úlohu sociálního dialogu, protože do hledání konsenzu, který by dokázal sladit různé sociální a ekonomické zájmy podniků a zaměstnanců, zapojuje sociální partnery (organizace zaměstnavatelů a odbory). |
| --- | --- |

1.1

Východní partnerství, jehož cílem je přispět k hospodářskému a sociálnímu rozvoji východních sousedů Evropy, upevnit demokratické instituce a prosazovat společný soubor norem a hodnot, na nichž spočívá společný evropský projekt, má podporu Výboru.

Výbor v tomto světle připomíná význam účasti občanské společnosti a nezastupitelnou úlohu sociálního dialogu, protože do hledání konsenzu, který by dokázal sladit různé sociální a ekonomické zájmy podniků a zaměstnanců, zapojuje sociální partnery (organizace zaměstnavatelů a odbory).

| 1.2 | Výbor zdůrazňuje specifickou povahu sociálního dialogu, který musí probíhat na všech úrovních a v různých oblastech, kde mohou sociální partneři uplatňovat své oprávněné zájmy, a to souběžně a komplementárně k občanskému dialogu, jehož cílem je prosazování participativní demokracie v širším smyslu. Připomíná, že jak sociální, tak občanský dialog jsou založeny na nezávislosti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, a žádá dodržování této nezávislosti jako jednoho ze základních lidských a sociálních práv, jak je vymezily mezinárodní a evropské organizace. |
| --- | --- |

1.2

Výbor zdůrazňuje specifickou povahu sociálního dialogu, který musí probíhat na všech úrovních a v různých oblastech, kde mohou sociální partneři uplatňovat své oprávněné zájmy, a to souběžně a komplementárně k občanskému dialogu, jehož cílem je prosazování participativní demokracie v širším smyslu. Připomíná, že jak sociální, tak občanský dialog jsou založeny na nezávislosti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, a žádá dodržování této nezávislosti jako jednoho ze základních lidských a sociálních práv, jak je vymezily mezinárodní a evropské organizace.

| 1.3 | Výbor požaduje, aby bylo dodržování těchto základních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání – plně zohledňováno ve Východním partnerství. Vyzývá zúčastněné země, aby učinily nezbytné kroky k větší integraci evropských a mezinárodních norem, jak stanovují Listina základních práv Evropské unie, Evropská sociální charta Rady Evropy a Mezinárodní organizace práce (ILO), jakož i k zavedení „sociálního právního státu“. Dodržování těchto norem musí patřit ke kritériím, která se oficiálně využívají při vypracovávání a hodnocení dohod o přidružení. Východní partnerství by se zde mohlo inspirovat postupem, který přijala Komise pro vypracování tzv. všeobecného systému preferencí (GSP+) v oblasti obchodu. |
| --- | --- |

1.3

Výbor požaduje, aby bylo dodržování těchto základních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání – plně zohledňováno ve Východním partnerství. Vyzývá zúčastněné země, aby učinily nezbytné kroky k větší integraci evropských a mezinárodních norem, jak stanovují Listina základních práv Evropské unie, Evropská sociální charta Rady Evropy a Mezinárodní organizace práce (ILO), jakož i k zavedení „sociálního právního státu“. Dodržování těchto norem musí patřit ke kritériím, která se oficiálně využívají při vypracovávání a hodnocení dohod o přidružení. Východní partnerství by se zde mohlo inspirovat postupem, který přijala Komise pro vypracování tzv. všeobecného systému preferencí (GSP+) v oblasti obchodu.

| 1.4 | Výbor se domnívá, že Východní partnerství by mělo efektivně přispívat k posilování sociálního dialogu v partnerských zemích, a žádá, aby byly za tímto účelem pravidelně konzultovány stávající dohodovací struktury, a to jak v době vypracovávání, tak i při hodnocení dohod o přidružení. Výbor v této souvislosti připomíná, že akční plány navržené Východním partnerstvím pokrývají řadu otázek v oblastech, jako jsou energetika, různá odvětví hospodářské činnosti, role veřejných služeb atd., jež mají přímý dopad na zájmy zaměstnanců a hospodářských subjektů a jsou důvodem k dohodě nejen na úrovni celkové hospodářské politiky, ale také na úrovni různých dotčených odvětví a územních celků. |
| --- | --- |

1.4

Výbor se domnívá, že Východní partnerství by mělo efektivně přispívat k posilování sociálního dialogu v partnerských zemích, a žádá, aby byly za tímto účelem pravidelně konzultovány stávající dohodovací struktury, a to jak v době vypracovávání, tak i při hodnocení dohod o přidružení. Výbor v této souvislosti připomíná, že akční plány navržené Východním partnerstvím pokrývají řadu otázek v oblastech, jako jsou energetika, různá odvětví hospodářské činnosti, role veřejných služeb atd., jež mají přímý dopad na zájmy zaměstnanců a hospodářských subjektů a jsou důvodem k dohodě nejen na úrovni celkové hospodářské politiky, ale také na úrovni různých dotčených odvětví a územních celků.

| 1.5 | Výbor vítá rozhodnutí fóra občanské společnosti zřídit pátou pracovní skupinu věnovanou sociálnímu dialogu. Tato pracovní skupina se poprvé sešla v listopadu 2012 ve Stockholmu. |
| --- | --- |

1.5

Výbor vítá rozhodnutí fóra občanské společnosti zřídit pátou pracovní skupinu věnovanou sociálnímu dialogu. Tato pracovní skupina se poprvé sešla v listopadu 2012 ve Stockholmu.

| 1.6 | Výbor požaduje přezkum jednacího řádu a pravidel fóra občanské společnosti pro výběr organizací občanské společnosti takovým způsobem, který by zástupcům sociálních partnerů umožnil, aby se účastnili v souladu s tím, co jejich organizace v životě dotyčných zemí představují. Zdůrazňuje, že vyvážené zastoupení sociálních partnerů a ostatních organizací občanské společnosti – jako je tomu u tří základních skupin, které vedle sebe ve Výboru existují – by mělo umožnit, aby se zvýšila reprezentativnost a legitimita fóra jako partnera vnitrostátních i evropských orgánů, které se Východního partnerství účastní. |
| --- | --- |

1.6

Výbor požaduje přezkum jednacího řádu a pravidel fóra občanské společnosti pro výběr organizací občanské společnosti takovým způsobem, který by zástupcům sociálních partnerů umožnil, aby se účastnili v souladu s tím, co jejich organizace v životě dotyčných zemí představují. Zdůrazňuje, že vyvážené zastoupení sociálních partnerů a ostatních organizací občanské společnosti – jako je tomu u tří základních skupin, které vedle sebe ve Výboru existují – by mělo umožnit, aby se zvýšila reprezentativnost a legitimita fóra jako partnera vnitrostátních i evropských orgánů, které se Východního partnerství účastní.

| 1.7 | Výbor by si přál, aby došlo ke koordinaci mezi fórem, jeho vnitrostátními platformami a národními strukturami sociálního dialogu, což by zamezilo nežádoucí a škodlivé konkurenci mezi těmito subjekty. Kontakty mezi nimi a stávajícími bipartitními či tripartitními strukturami by mohli zajišťovat zástupci sociálních partnerů, kteří pracují na úrovni vnitrostátních platforem. |
| --- | --- |

1.7

Výbor by si přál, aby došlo ke koordinaci mezi fórem, jeho vnitrostátními platformami a národními strukturami sociálního dialogu, což by zamezilo nežádoucí a škodlivé konkurenci mezi těmito subjekty. Kontakty mezi nimi a stávajícími bipartitními či tripartitními strukturami by mohli zajišťovat zástupci sociálních partnerů, kteří pracují na úrovni vnitrostátních platforem.

| 1.8 | Výbor navrhuje, aby byl ve Východním partnerství zřízen zvláštní „panel“, který by se zaměřoval na sociální politiku a politiku zaměstnanosti. Tento panel, který by moderovalo GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování Komise, by měl okamžitě být pověřen plněním systematického programu, jehož cílem by byla stimulace výměn a určení osvědčených postupů mezi EU a partnerskými zeměmi v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti, pokud jde o cíle, které v tomto ohledu vytyčila tematická platforma 2 (Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU). Výbor by si z dlouhodobějšího hlediska přál, aby se tento panel stal tematickou platformou. Díky této páté platformě by bylo možné věnovat se plně otázkám sociální politiky a politiky zaměstnanosti a dát jim stejnou váhu jako čtyřem ostatním prioritám Východního partnerství. |
| --- | --- |

1.8

Výbor navrhuje, aby byl ve Východním partnerství zřízen zvláštní „panel“, který by se zaměřoval na sociální politiku a politiku zaměstnanosti. Tento panel, který by moderovalo GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování Komise, by měl okamžitě být pověřen plněním systematického programu, jehož cílem by byla stimulace výměn a určení osvědčených postupů mezi EU a partnerskými zeměmi v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti, pokud jde o cíle, které v tomto ohledu vytyčila tematická platforma 2 (Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU). Výbor by si z dlouhodobějšího hlediska přál, aby se tento panel stal tematickou platformou. Díky této páté platformě by bylo možné věnovat se plně otázkám sociální politiky a politiky zaměstnanosti a dát jim stejnou váhu jako čtyřem ostatním prioritám Východního partnerství.

| 1.9 | Výbor vítá vytvoření tzv. nástroje na podporu občanské společnosti a založení Evropské nadace pro demokracii a požaduje, aby tato nadace začala fungovat co možná nejdříve. Výbor by si přál, aby tyto fondy tím, že se vymezí objektivní a transparentní kritéria, efektivně přispívaly k posilování občanské společnosti a její činnosti a zejména k posílení sociálního dialogu v dotčených zemích. V programech Evropské nadace pro demokracii by mohlo najít své místo financování výzkumu o stavu sociálního dialogu v jednotlivých zemích, což by umožnilo stanovit cíle a ukazatele k měření pokroku v této oblasti. Výbor mimoto žádá, aby bylo možné v zemích Východního partnerství podle modelu iniciativy pro soudržnost v zemích jihovýchodní Evropy realizovat komplexní program. |
| --- | --- |

1.9

Výbor vítá vytvoření tzv. nástroje na podporu občanské společnosti a založení Evropské nadace pro demokracii a požaduje, aby tato nadace začala fungovat co možná nejdříve. Výbor by si přál, aby tyto fondy tím, že se vymezí objektivní a transparentní kritéria, efektivně přispívaly k posilování občanské společnosti a její činnosti a zejména k posílení sociálního dialogu v dotčených zemích. V programech Evropské nadace pro demokracii by mohlo najít své místo financování výzkumu o stavu sociálního dialogu v jednotlivých zemích, což by umožnilo stanovit cíle a ukazatele k měření pokroku v této oblasti. Výbor mimoto žádá, aby bylo možné v zemích Východního partnerství podle modelu iniciativy pro soudržnost v zemích jihovýchodní Evropy realizovat komplexní program.

2.   Východní partnerství a příspěvek občanské společnosti – dosavadní vývoj

| 2.1 | Východní partnerství bylo založeno k prohloubení evropské politiky sousedství ve vztahu k východním sousedům EU (Arménii, Ázerbájdžánu, Bělorusku, Gruzii, Moldavsku a Ukrajině) podobně, jako si Unie pro Středomoří vytyčila za cíl posílení evropské politiky sousedství ve vztahu k jižním sousedům EU, a má usilovat o „politické přidružování a hospodářskou integraci“ šesti partnerských zemí (1). Toto Východní partnerství bylo oficiálně zahájeno u příležitosti summitu státních představitelů všech šesti partnerských zemí, zástupců Evropské unie a členských států, který se konal 7. května 2009 v Praze. |
| --- | --- |

2.1

Východní partnerství bylo založeno k prohloubení evropské politiky sousedství ve vztahu k východním sousedům EU (Arménii, Ázerbájdžánu, Bělorusku, Gruzii, Moldavsku a Ukrajině) podobně, jako si Unie pro Středomoří vytyčila za cíl posílení evropské politiky sousedství ve vztahu k jižním sousedům EU, a má usilovat o „politické přidružování a hospodářskou integraci“ šesti partnerských zemí (1). Toto Východní partnerství bylo oficiálně zahájeno u příležitosti summitu státních představitelů všech šesti partnerských zemí, zástupců Evropské unie a členských států, který se konal 7. května 2009 v Praze.

| 2.2 | Východní partnerství navrhuje postup na dvou úrovních: 1) dvoustranná úroveň slouží k vytvoření užších vazeb mezi EU a každou partnerskou zemí; 2) mnohostranná úroveň slouží ke stanovení rámce, v němž je možné řešit společné výzvy. Komise za tímto účelem navrhla zřízení čtyř tematických platforem, které sdružují zástupce partnerských zemí, členských zemí EU a jejích institucí. Platformy se týkají: 1) demokracie, řádné správy věcí veřejných a stability; 2) hospodářské integrace a soudržnosti s politikami EU; 3) energetické bezpečnosti; 4) mezilidských kontaktů. Krom toho byly naplánovány tzv. stěžejní iniciativy a programy na budování institucí, které mají podpořit navrhovaný postup. |
| --- | --- |

2.2

Východní partnerství navrhuje postup na dvou úrovních: 1) dvoustranná úroveň slouží k vytvoření užších vazeb mezi EU a každou partnerskou zemí; 2) mnohostranná úroveň slouží ke stanovení rámce, v němž je možné řešit společné výzvy. Komise za tímto účelem navrhla zřízení čtyř tematických platforem, které sdružují zástupce partnerských zemí, členských zemí EU a jejích institucí. Platformy se týkají: 1) demokracie, řádné správy věcí veřejných a stability; 2) hospodářské integrace a soudržnosti s politikami EU; 3) energetické bezpečnosti; 4) mezilidských kontaktů. Krom toho byly naplánovány tzv. stěžejní iniciativy a programy na budování institucí, které mají podpořit navrhovaný postup.

| 2.3 | Východní partnerství plánovalo, že „kromě zástupců vlád a Evropské komise se na práci budou podílet i další instituce EU, mezinárodní organizace (jako např. OBSE a Rada Evropy), mezinárodní finanční instituce, parlamenty, zástupci podnikatelské sféry, místní orgány a celá řada účastníků z oblastí, které tematické platformy pokrývají“ (2). Navrhlo zejména zřízení fóra občanské společnosti na podporu vytváření kontaktů mezi organizacemi občanské společnosti a usnadnění jejich dialogu s veřejnými orgány. |
| --- | --- |

2.3

Východní partnerství plánovalo, že „kromě zástupců vlád a Evropské komise se na práci budou podílet i další instituce EU, mezinárodní organizace (jako např. OBSE a Rada Evropy), mezinárodní finanční instituce, parlamenty, zástupci podnikatelské sféry, místní orgány a celá řada účastníků z oblastí, které tematické platformy pokrývají“ (2). Navrhlo zejména zřízení fóra občanské společnosti na podporu vytváření kontaktů mezi organizacemi občanské společnosti a usnadnění jejich dialogu s veřejnými orgány.

| 2.4 | Úkolem tohoto fóra měla být podpora účasti široké škály subjektů včetně odborů, organizací zaměstnavatelů, profesních sdružení, nevládních organizací, skupin expertů, neziskových nadací, organizací občanské společnosti, vnitrostátních i mezinárodních sítí a všech ostatních vhodných subjektů občanské společnosti (3). Poté, co Komise a Rada zorganizovaly proces výběru občanských společností, jež projevily zájem o účast, se v listopadu 2009 v Bruselu fórum poprvé sešlo. Fórum přijalo svůj jednací řád, stanovilo své pracovní postupy a zvolilo si řídící výbor. Od té doby se každoročně schází na plenárním zasedání (Berlín – listopad 2010, Poznaň – listopad 2011, Stockholm – listopad 2012). Iniciovalo také vznik vnitrostátních platforem, jejichž posláním je decentralizace jeho činnosti v šesti partnerských zemích. |
| --- | --- |

2.4

Úkolem tohoto fóra měla být podpora účasti široké škály subjektů včetně odborů, organizací zaměstnavatelů, profesních sdružení, nevládních organizací, skupin expertů, neziskových nadací, organizací občanské společnosti, vnitrostátních i mezinárodních sítí a všech ostatních vhodných subjektů občanské společnosti (3). Poté, co Komise a Rada zorganizovaly proces výběru občanských společností, jež projevily zájem o účast, se v listopadu 2009 v Bruselu fórum poprvé sešlo. Fórum přijalo svůj jednací řád, stanovilo své pracovní postupy a zvolilo si řídící výbor. Od té doby se každoročně schází na plenárním zasedání (Berlín – listopad 2010, Poznaň – listopad 2011, Stockholm – listopad 2012). Iniciovalo také vznik vnitrostátních platforem, jejichž posláním je decentralizace jeho činnosti v šesti partnerských zemích.

| 2.5 | Východní partnerství, které Výbor již vítá již od fáze návrhu (4), existuje již čtyři roky a podpořilo řadu mimořádně důležitých reforem v oblasti hospodářství, obchodu, energetiky a volného pohybu osob. Pokud jde o příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství, zejména prostřednictvím fóra občanské společnosti, Výbor lituje, že účast zástupců občanské společnosti v členských zemích EU na aktivitách fóra klesá, a žádá, aby jak fórum, tak Komise promyslely, jakými opatřeními a pobídkami by se dala tato nerovnováha napravit. Ve stanovisku z 16. června 2011 (5) Výbor také vyjádřil politování nad tím, že zaměstnavatelé, odborové svazy a jiné socioekonomické organizace (zemědělci, spotřebitelé, zástupci MSP) nejsou na národní úrovni zapojováni do činnosti fóra buď vůbec, nebo jen ve velmi malé míře. |
| --- | --- |

2.5

Východní partnerství, které Výbor již vítá již od fáze návrhu (4), existuje již čtyři roky a podpořilo řadu mimořádně důležitých reforem v oblasti hospodářství, obchodu, energetiky a volného pohybu osob. Pokud jde o příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství, zejména prostřednictvím fóra občanské společnosti, Výbor lituje, že účast zástupců občanské společnosti v členských zemích EU na aktivitách fóra klesá, a žádá, aby jak fórum, tak Komise promyslely, jakými opatřeními a pobídkami by se dala tato nerovnováha napravit. Ve stanovisku z 16. června 2011 (5) Výbor také vyjádřil politování nad tím, že zaměstnavatelé, odborové svazy a jiné socioekonomické organizace (zemědělci, spotřebitelé, zástupci MSP) nejsou na národní úrovni zapojováni do činnosti fóra buď vůbec, nebo jen ve velmi malé míře.

| 2.6 | Výbor tak zohlednil určité obavy, které evropské a mezinárodní organizace zaměstnavatelů i odborů opakovaně vyjadřovaly. Předseda Výboru Mario Sepi proto ve svém dopise, který v květnu 2011 zaslal řídícímu výboru fóra, připomněl, že je nezbytné trvat na tom, aby pojem občanská společnost nezahrnoval jen nevládní organizace a komunitní organizace, ale i subjekty na trhu práce (odbory a zaměstnavatele), stejně jako organizace, které zastupují sociální a ekonomické subjekty, které nejsou sociálními partnery v užším smyslu (např. organizace spotřebitelů) (6). |
| --- | --- |

2.6

Výbor tak zohlednil určité obavy, které evropské a mezinárodní organizace zaměstnavatelů i odborů opakovaně vyjadřovaly. Předseda Výboru Mario Sepi proto ve svém dopise, který v květnu 2011 zaslal řídícímu výboru fóra, připomněl, že je nezbytné trvat na tom, aby pojem občanská společnost nezahrnoval jen nevládní organizace a komunitní organizace, ale i subjekty na trhu práce (odbory a zaměstnavatele), stejně jako organizace, které zastupují sociální a ekonomické subjekty, které nejsou sociálními partnery v užším smyslu (např. organizace spotřebitelů) (6).

| 2.7 | Fórum v reakci na to souhlasilo s těmito opatřeními: 1) určité změkčení pravidel pro výběr organizací občanské společnosti. Tato pravidla omezují účast organizací na shromáždění fóra na dva jednoleté mandáty, a tak by nakonec vedla k vyloučení organizací zaměstnavatelů či odborů, které jsou nejaktivnější; 2) zřízení páté pracovní skupiny v rámci fóra, která by se věnovala sociálnímu dialogu a byla by otevřená (ne však vyhrazená) zástupcům organizací zaměstnavatelů a odborů. Tato pracovní skupina se poprvé sešla během valného shromáždění fóra ve Stockholmu v listopadu 2012. |
| --- | --- |

2.7

Fórum v reakci na to souhlasilo s těmito opatřeními: 1) určité změkčení pravidel pro výběr organizací občanské společnosti. Tato pravidla omezují účast organizací na shromáždění fóra na dva jednoleté mandáty, a tak by nakonec vedla k vyloučení organizací zaměstnavatelů či odborů, které jsou nejaktivnější; 2) zřízení páté pracovní skupiny v rámci fóra, která by se věnovala sociálnímu dialogu a byla by otevřená (ne však vyhrazená) zástupcům organizací zaměstnavatelů a odborů. Tato pracovní skupina se poprvé sešla během valného shromáždění fóra ve Stockholmu v listopadu 2012.

| 2.8 | Fórum také již na svém shromáždění v listopadu 2011 (Poznaň) diskutovalo o tom, jakými prostředky by mohlo upevnit svoje postavení a posílit svou činnost. Rozhodlo tudíž, že bude zřízeno tzv. sdružení, které bude mít uznané právní postavení, jenž mu umožní účastnit se programů spolupráce, které Komise pro Východní partnerství otevře, a dále tzv. stálý sekretariát, který bude schopen zajišťovat koordinační činnost, která fóru přísluší. Fórum rovněž žádalo, aby byl vytvořen nástroj, kterým by bylo možné podporovat občanskou společnost a organizace občanské společnosti. Požadovalo i to, aby byla jeho zástupcům přiznána plnohodnotná účast na různých aktivitách Východního partnerství – od schůzí vícestranných platforem až po zasedání ministrů. |
| --- | --- |

2.8

Fórum také již na svém shromáždění v listopadu 2011 (Poznaň) diskutovalo o tom, jakými prostředky by mohlo upevnit svoje postavení a posílit svou činnost. Rozhodlo tudíž, že bude zřízeno tzv. sdružení, které bude mít uznané právní postavení, jenž mu umožní účastnit se programů spolupráce, které Komise pro Východní partnerství otevře, a dále tzv. stálý sekretariát, který bude schopen zajišťovat koordinační činnost, která fóru přísluší. Fórum rovněž žádalo, aby byl vytvořen nástroj, kterým by bylo možné podporovat občanskou společnost a organizace občanské společnosti. Požadovalo i to, aby byla jeho zástupcům přiznána plnohodnotná účast na různých aktivitách Východního partnerství – od schůzí vícestranných platforem až po zasedání ministrů.

3.   Doplňkovost sociálního dialogu a občanského dialogu

| 3.1 | Sociální dialog je dialog, který probíhá mezi reprezentativními organizacemi zaměstnavatelů a zaměstnanců, přímo mezi nimi navzájem nebo obecně mezi nimi a vládou či jejími představiteli (kam patří i místní nebo regionální orgány), a to s cílem prosazovat hospodářský a sociální pokrok a napomáhat konstruktivnímu řešení konfliktů mezi různými sociálními a hospodářskými zájmy. Cílem sociálního dialogu obvykle je, aby byl stanoven normativní rámec, a to ve formě zákonů nebo vyhlášek vlády či kolektivních smluv, které jsou závazné pro podpisující strany a jejich zmocněnce. Jejich působnost však může být rozhodnutím vlády a sociálních partnerů rozšířena na všechny subjekty socioekonomického života. Tento dialog probíhá na úrovni národních států podle pravidel a postupů, které státy stanoví. Ve většině zemí EU a jejích sousedů se opírá o existenci bipartitních či tripartitních konzultačních a vyjednávacích struktur. |
| --- | --- |

3.1

Sociální dialog je dialog, který probíhá mezi reprezentativními organizacemi zaměstnavatelů a zaměstnanců, přímo mezi nimi navzájem nebo obecně mezi nimi a vládou či jejími představiteli (kam patří i místní nebo regionální orgány), a to s cílem prosazovat hospodářský a sociální pokrok a napomáhat konstruktivnímu řešení konfliktů mezi různými sociálními a hospodářskými zájmy. Cílem sociálního dialogu obvykle je, aby byl stanoven normativní rámec, a to ve formě zákonů nebo vyhlášek vlády či kolektivních smluv, které jsou závazné pro podpisující strany a jejich zmocněnce. Jejich působnost však může být rozhodnutím vlády a sociálních partnerů rozšířena na všechny subjekty socioekonomického života. Tento dialog probíhá na úrovni národních států podle pravidel a postupů, které státy stanoví. Ve většině zemí EU a jejích sousedů se opírá o existenci bipartitních či tripartitních konzultačních a vyjednávacích struktur.

| 3.2 | Sociální dialog znamená uznání základních sociálních práv stanovených Mezinárodní organizací práce (ILO), Radou Evropy v Evropské sociální chartě a v Listině základních práv EU. V důsledku toho tedy zahrnuje uznání nezávislosti odborových organizací a organizací zaměstnavatelů i právo zaměstnanců či zaměstnavatelů vstoupit do organizace podle svého výběru (úmluva ILO č. 87). |
| --- | --- |

3.2

Sociální dialog znamená uznání základních sociálních práv stanovených Mezinárodní organizací práce (ILO), Radou Evropy v Evropské sociální chartě a v Listině základních práv EU. V důsledku toho tedy zahrnuje uznání nezávislosti odborových organizací a organizací zaměstnavatelů i právo zaměstnanců či zaměstnavatelů vstoupit do organizace podle svého výběru (úmluva ILO č. 87).

| 3.3 | Občanský dialog je dialog, který probíhá mezi organizacemi občanské společnosti a mezi nimi a vládou či jejími představiteli. Jeho cílem je prosazování participativní demokracie. Spočívá přitom na odborných znalostech a angažovanosti občanů prostřednictvím jimi založených organizací, a to buď za účelem obhajování určitých zájmů nebo za účelem propagace určitých cílů nebo určitých hodnot. V řadě zemí EU či jejích sousedů se občanský dialog uskutečňuje na celostátní úrovni prostřednictvím struktur typu „hospodářské a sociální rady“ nebo „poradního výboru občanské společnosti“. |
| --- | --- |

3.3

Občanský dialog je dialog, který probíhá mezi organizacemi občanské společnosti a mezi nimi a vládou či jejími představiteli. Jeho cílem je prosazování participativní demokracie. Spočívá přitom na odborných znalostech a angažovanosti občanů prostřednictvím jimi založených organizací, a to buď za účelem obhajování určitých zájmů nebo za účelem propagace určitých cílů nebo určitých hodnot. V řadě zemí EU či jejích sousedů se občanský dialog uskutečňuje na celostátní úrovni prostřednictvím struktur typu „hospodářské a sociální rady“ nebo „poradního výboru občanské společnosti“.

| 3.4 | Občanský dialog vyžaduje uznání základních občanských a lidských práv, zejména svobodu slova, sdružování a demonstrování. Tato práva jsou zakotvena v Listině základních práv EU. |
| --- | --- |

3.4

Občanský dialog vyžaduje uznání základních občanských a lidských práv, zejména svobodu slova, sdružování a demonstrování. Tato práva jsou zakotvena v Listině základních práv EU.

| 3.5 | Ačkoli se sociální a občanský dialog uskutečňují především na úrovni jednotlivých států, jejich význam byl uznán i na evropské úrovni, kde jsou uplatňovány různými způsoby. Evropský hospodářský a sociální výbor se vzhledem ke své roli poradní instituce evropské občanské společnosti, a zejména pak díky skutečnosti, že se skládá ze zástupců organizací zaměstnavatelů (skupina I), zaměstnanců (skupina II) a dalších organizací občanské společnosti (skupina III), „nachází na průsečíku sociálního a občanského dialogu“, a je proto v pozici, kdy může „napomáhat procesu společného vypracovávání postojů, do nichž jsou zahrnuty různé kategorie hospodářské, sociální a občanské činnosti, jež zastupuje“ (7). |
| --- | --- |

3.5

Ačkoli se sociální a občanský dialog uskutečňují především na úrovni jednotlivých států, jejich význam byl uznán i na evropské úrovni, kde jsou uplatňovány různými způsoby. Evropský hospodářský a sociální výbor se vzhledem ke své roli poradní instituce evropské občanské společnosti, a zejména pak díky skutečnosti, že se skládá ze zástupců organizací zaměstnavatelů (skupina I), zaměstnanců (skupina II) a dalších organizací občanské společnosti (skupina III), „nachází na průsečíku sociálního a občanského dialogu“, a je proto v pozici, kdy může „napomáhat procesu společného vypracovávání postojů, do nichž jsou zahrnuty různé kategorie hospodářské, sociální a občanské činnosti, jež zastupuje“ (7).

4.   Sociální dialog v šesti zemích Východního partnerství

| 4.1 | Výbor se zabýval situací sociálních partnerů a sociálního dialogu ve všech šesti zemích Východního partnerství v řadě svých stanovisek. Vzhledem k některým podstatným rozdílům, které mezi různými zeměmi existují, nebylo možné v rámci tohoto stanoviska analyzovat situaci v jednotlivých zemích. Výbor proto odkazuje na předchozí stanoviska, kde se těmto otázkám – leckdy i do hloubky – věnuje (8), a v následujících úvahách se hodlá omezit na to, vyzdvihnout společná témata jednotlivých zemí Východního partnerství. |
| --- | --- |

4.1

Výbor se zabýval situací sociálních partnerů a sociálního dialogu ve všech šesti zemích Východního partnerství v řadě svých stanovisek. Vzhledem k některým podstatným rozdílům, které mezi různými zeměmi existují, nebylo možné v rámci tohoto stanoviska analyzovat situaci v jednotlivých zemích. Výbor proto odkazuje na předchozí stanoviska, kde se těmto otázkám – leckdy i do hloubky – věnuje (8), a v následujících úvahách se hodlá omezit na to, vyzdvihnout společná témata jednotlivých zemí Východního partnerství.

| 4.2 | Ve všech šesti partnerských zemích existují organizace zaměstnavatelů a zaměstnanců. Některé z těchto organizací vznikly na základě sociálních či hospodářských organizací, které existovaly za sovětského režimu, a to po procesu reformy, která proběhla na počátku 90. let. Jiné byly zřízeny v průběhu procesu demokratizace a ekonomické liberalizace, které v těchto zemích započaly po pádu SSSR. V některých zemích bylo potřeba vytvořit několik organizací. V jiných reprezentuje zájmy zaměstnavatelů (Ázerbájdžán, Gruzie a Moldavsko) a zaměstnanců (Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie a Moldavsko) jediná organizace. |
| --- | --- |

4.2

Ve všech šesti partnerských zemích existují organizace zaměstnavatelů a zaměstnanců. Některé z těchto organizací vznikly na základě sociálních či hospodářských organizací, které existovaly za sovětského režimu, a to po procesu reformy, která proběhla na počátku 90. let. Jiné byly zřízeny v průběhu procesu demokratizace a ekonomické liberalizace, které v těchto zemích započaly po pádu SSSR. V některých zemích bylo potřeba vytvořit několik organizací. V jiných reprezentuje zájmy zaměstnavatelů (Ázerbájdžán, Gruzie a Moldavsko) a zaměstnanců (Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie a Moldavsko) jediná organizace.

| 4.3 | Nezávislost těchto organizací na vládě a veřejných orgánech se v jednotlivých zemích a u jednotlivých organizací liší. V Bělorusku současný režim nikdy neváhal a zasahoval do fungování a činnosti organizací zaměstnavatelů či odborů přímo. V některých zemích, kde existuje pouze jedna organizace zastupující zaměstnavatele nebo zaměstnance, dochází díky monopolu těchto organizací k leckdy významnému omezení plného využívání svobody sdružování a kolektivního vyjednávání. V neposlední řadě je třeba upozornit na opakující se problém vlád napříč všemi zeměmi této oblasti – včetně těch, které oficiálně deklarují demokracii a tržní ekonomiku – akceptovat nezávislost a vlastní legitimitu organizací zastupujících zaměstnavatele či zaměstnance. To se ostatně netýká pouze sociálních partnerů. Organizace občanské společnosti, jež jsou kritické k veřejným orgánům a jejich praktikám, se s tím také samy pravidelně setkávají. |
| --- | --- |

4.3

Nezávislost těchto organizací na vládě a veřejných orgánech se v jednotlivých zemích a u jednotlivých organizací liší. V Bělorusku současný režim nikdy neváhal a zasahoval do fungování a činnosti organizací zaměstnavatelů či odborů přímo. V některých zemích, kde existuje pouze jedna organizace zastupující zaměstnavatele nebo zaměstnance, dochází díky monopolu těchto organizací k leckdy významnému omezení plného využívání svobody sdružování a kolektivního vyjednávání. V neposlední řadě je třeba upozornit na opakující se problém vlád napříč všemi zeměmi této oblasti – včetně těch, které oficiálně deklarují demokracii a tržní ekonomiku – akceptovat nezávislost a vlastní legitimitu organizací zastupujících zaměstnavatele či zaměstnance. To se ostatně netýká pouze sociálních partnerů. Organizace občanské společnosti, jež jsou kritické k veřejným orgánům a jejich praktikám, se s tím také samy pravidelně setkávají.

| 4.4 | Ve všech zemích existují celostátní konzultační a dohodovací struktury, a to obvykle na tripartitní úrovni. Bipartitní struktury existují i na úrovni jednotlivých odvětví, ale jsou mnohem více roztříštěné. Hnací silou byla v tomto ohledu ILO, a to především díky tomu, že zavedla tzv. národní programy na podporu důstojné práce. Tyto struktury tedy existují, jejich fungování je však často třeba výrazně zlepšit. Sociální dialog je v těchto zemích podle názoru většiny organizací zatím příliš často jen formální a sporadický a kromě toho jsou otázky, jimž se věnuje, silně omezeny. Tripartitní struktury fungují prakticky nejčastěji jako místa, kde vláda sociální partnery informuje o rozhodnutích, která jsou v řadě případů již přijata a již je nelze změnit. Východní partnerství a jeho doprovodné programy se na program jednání těchto schůzek téměř nikdy nedostaly. |
| --- | --- |

4.4

Ve všech zemích existují celostátní konzultační a dohodovací struktury, a to obvykle na tripartitní úrovni. Bipartitní struktury existují i na úrovni jednotlivých odvětví, ale jsou mnohem více roztříštěné. Hnací silou byla v tomto ohledu ILO, a to především díky tomu, že zavedla tzv. národní programy na podporu důstojné práce. Tyto struktury tedy existují, jejich fungování je však často třeba výrazně zlepšit. Sociální dialog je v těchto zemích podle názoru většiny organizací zatím příliš často jen formální a sporadický a kromě toho jsou otázky, jimž se věnuje, silně omezeny. Tripartitní struktury fungují prakticky nejčastěji jako místa, kde vláda sociální partnery informuje o rozhodnutích, která jsou v řadě případů již přijata a již je nelze změnit. Východní partnerství a jeho doprovodné programy se na program jednání těchto schůzek téměř nikdy nedostaly.

| 4.5 | Všech šest partnerských zemí podepsalo základní úmluvy ILO a několik dalších významných úmluv, i když mezi nimi existují značné rozdíly, pokud jde o integraci těchto úmluv (například 61 z 69 úmluv ratifikovaných Ukrajinou je nyní v platnosti, zatímco Gruzie ratifikovala a uplatňuje pouze 16). Všech šest zemí také uplatňuje nejdůležitější doložky Evropské sociální charty (třebaže s určitými výhradami týkajícími se protokolu o kolektivních stížnostech, které by mělo být možné odstranit). To všechno však ani zdaleka neznamená, že základní sociální práva plně dodržují. Kromě Běloruska obdržela ILO několik stížností i z Moldavska, Ukrajiny a Gruzie. Potíže se zavedením sociálního právního státu a nedostatek ohledu na evropské a mezinárodní normy, jenž prokazují některé vlády, mají zcela přímý dopad na svobodu sdružování, sociální dialog, sociální práva a postavení zaměstnanců obecně. Ve všech těchto zemích je kromě toho nutno konstatovat pomalé a zhusta nefunkční soudnictví, které zjevně není schopno v sociální oblasti včas a dostatečně odrazujícím způsobem nastolit spravedlnost. |
| --- | --- |

4.5

Všech šest partnerských zemí podepsalo základní úmluvy ILO a několik dalších významných úmluv, i když mezi nimi existují značné rozdíly, pokud jde o integraci těchto úmluv (například 61 z 69 úmluv ratifikovaných Ukrajinou je nyní v platnosti, zatímco Gruzie ratifikovala a uplatňuje pouze 16). Všech šest zemí také uplatňuje nejdůležitější doložky Evropské sociální charty (třebaže s určitými výhradami týkajícími se protokolu o kolektivních stížnostech, které by mělo být možné odstranit). To všechno však ani zdaleka neznamená, že základní sociální práva plně dodržují. Kromě Běloruska obdržela ILO několik stížností i z Moldavska, Ukrajiny a Gruzie. Potíže se zavedením sociálního právního státu a nedostatek ohledu na evropské a mezinárodní normy, jenž prokazují některé vlády, mají zcela přímý dopad na svobodu sdružování, sociální dialog, sociální práva a postavení zaměstnanců obecně. Ve všech těchto zemích je kromě toho nutno konstatovat pomalé a zhusta nefunkční soudnictví, které zjevně není schopno v sociální oblasti včas a dostatečně odrazujícím způsobem nastolit spravedlnost.

| 4.6 | Fórum v roce 2010 podpořilo výzkumný projekt, který zkoumal stav sociálního dialogu v různých zemích a který navrhla nadace pro euroasijské partnerství. Výbor vyzdvihuje význam tohoto projektu, jenž doplňuje projekt nástroje pro občanskou společnost spočívající v mapování organizací, jež tvoří občanskou společnost v různých zemích. Původní projekt, do kterého by měli být úzce zapojeni zástupci občanské společnosti, by se měl stát součástí tohoto výzkumu zaměřeného na občanskou společnost. Měl být schopen pokrýt jednotlivé úrovně sociálního dialogu (celostátní, regionální, místní; tripartitní a bipartitní) a jeho hlavním cílem by mělo být rozpoznat brzdy a překážky při zavádění skutečného sociálního dialogu v těchto zemích. Výbor žádá, aby byl tento projekt zařazen mezi priority programů, k nimž by fórum mělo mít přístup. |
| --- | --- |

4.6

Fórum v roce 2010 podpořilo výzkumný projekt, který zkoumal stav sociálního dialogu v různých zemích a který navrhla nadace pro euroasijské partnerství. Výbor vyzdvihuje význam tohoto projektu, jenž doplňuje projekt nástroje pro občanskou společnost spočívající v mapování organizací, jež tvoří občanskou společnost v různých zemích. Původní projekt, do kterého by měli být úzce zapojeni zástupci občanské společnosti, by se měl stát součástí tohoto výzkumu zaměřeného na občanskou společnost. Měl být schopen pokrýt jednotlivé úrovně sociálního dialogu (celostátní, regionální, místní; tripartitní a bipartitní) a jeho hlavním cílem by mělo být rozpoznat brzdy a překážky při zavádění skutečného sociálního dialogu v těchto zemích. Výbor žádá, aby byl tento projekt zařazen mezi priority programů, k nimž by fórum mělo mít přístup.

| 4.7 | Fórum občanské společnosti s podporou organizací občanské společnosti vypracovalo tzv. index evropské integrace zemí Východního partnerství. Je to analytický nástroj, jehož účelem je měřit každoročně pokrok, jakého každá země Východního partnerství dosáhla, pokud jde o jejich vzájemnou spolupráci i jejich spolupráci s EU. Výbor však konstatuje, že třebaže je v tomto indexu zahrnuta řada cílů spojených s Východním partnerstvím, nedostatečně zohledňuje sociální rozměr, zaměstnanost, dodržování základních svobod a sociálních práv či pokroku směrem ke skutečnému sociálnímu dialogu. Výbor v důsledku toho žádá fórum občanské společnosti, aby tento index přezkoumalo a doplnilo a čerpalo přitom z odborných poznatků evropských institucí v této oblasti, zejména z poznatků Rady Evropy a kritérií, která Komise stanovila pro tzv. všeobecný systém preferencí (GSP+) v rámci své politiky obchodní spolupráce. |
| --- | --- |

4.7

Fórum občanské společnosti s podporou organizací občanské společnosti vypracovalo tzv. index evropské integrace zemí Východního partnerství. Je to analytický nástroj, jehož účelem je měřit každoročně pokrok, jakého každá země Východního partnerství dosáhla, pokud jde o jejich vzájemnou spolupráci i jejich spolupráci s EU. Výbor však konstatuje, že třebaže je v tomto indexu zahrnuta řada cílů spojených s Východním partnerstvím, nedostatečně zohledňuje sociální rozměr, zaměstnanost, dodržování základních svobod a sociálních práv či pokroku směrem ke skutečnému sociálnímu dialogu. Výbor v důsledku toho žádá fórum občanské společnosti, aby tento index přezkoumalo a doplnilo a čerpalo přitom z odborných poznatků evropských institucí v této oblasti, zejména z poznatků Rady Evropy a kritérií, která Komise stanovila pro tzv. všeobecný systém preferencí (GSP+) v rámci své politiky obchodní spolupráce.

5.   Diskuze o otázkách sociálního dialogu, sociální politiky a zaměstnanosti v rámci fóra občanské společnosti

| 5.1 | Výbor již od samého začátku zdůrazňoval, jak je důležité zapojit do projektu Východního partnerství občanskou společnost. V souladu s tím bylo vytvořeno fórum občanské společnosti. V roce 2009 byl proveden výběr organizací občanské společnosti, které o účast v něm projevily zájem. Výběr se řídil kritérii uvedenými v koncepčním dokumentu Komise (9) (geografický původ / státní příslušnost, rozmanitost a proporcionalita, zkušenosti s otázkami souvisejícími s EU, evropskou politikou sousedství a Východním partnerstvím). Výbor v tomto ohledu lituje, že zde chyběl zvláštní požadavek reprezentativnosti, což vedlo – přestože druhé kritérium výslovně zmiňuje organizace zaměstnavatelů, odborové organizace a profesní sdružení – k výrazně nedostatečnému zastoupení sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.1

Výbor již od samého začátku zdůrazňoval, jak je důležité zapojit do projektu Východního partnerství občanskou společnost. V souladu s tím bylo vytvořeno fórum občanské společnosti. V roce 2009 byl proveden výběr organizací občanské společnosti, které o účast v něm projevily zájem. Výběr se řídil kritérii uvedenými v koncepčním dokumentu Komise (9) (geografický původ / státní příslušnost, rozmanitost a proporcionalita, zkušenosti s otázkami souvisejícími s EU, evropskou politikou sousedství a Východním partnerstvím). Výbor v tomto ohledu lituje, že zde chyběl zvláštní požadavek reprezentativnosti, což vedlo – přestože druhé kritérium výslovně zmiňuje organizace zaměstnavatelů, odborové organizace a profesní sdružení – k výrazně nedostatečnému zastoupení sociálních partnerů.

| 5.2 | Fórum dosud nemělo ustavenou pracovní skupinu, jež by se zabývala otázkami sociálního dialogu, sociální politiky a zaměstnanosti a dodržováním základních sociálních práv. Některými z těchto témat se sice zabývala pracovní skupina II (Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU) nebo pracovní skupina I (Demokracie, lidská práva, řádná správa věcí veřejných a stabilita). Faktem však zůstává, že se těmto otázkám nad rámec již tak náročné agendy nedostalo veškeré pozornosti, jakou vyžadují. |
| --- | --- |

5.2

Fórum dosud nemělo ustavenou pracovní skupinu, jež by se zabývala otázkami sociálního dialogu, sociální politiky a zaměstnanosti a dodržováním základních sociálních práv. Některými z těchto témat se sice zabývala pracovní skupina II (Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU) nebo pracovní skupina I (Demokracie, lidská práva, řádná správa věcí veřejných a stabilita). Faktem však zůstává, že se těmto otázkám nad rámec již tak náročné agendy nedostalo veškeré pozornosti, jakou vyžadují.

| 5.3 | Výbor tedy vítá rozhodnutí fóra zřídit pátou pracovní skupinu, která by se věnovala sociálnímu dialogu. Neměla by se však omezovat na stimulaci sociálního dialogu v šesti partnerských zemích, ale měla by se zajímat především o hospodářskou a sociální politiku v širším smyslu, o úlohu veřejných služeb, o fungování trhu práce, o odborné vzdělávání, o pracovní podmínky, o pracovní vztahy jako takové, prostě o vše, co obvykle představuje obsah sociálního dialogu, včetně sociální ochrany, dodržování sociálních práv, rovnosti žen a mužů, boje proti stínové ekonomice, prohlubování chudoby i problémů způsobených často masivním přistěhovalectvím. |
| --- | --- |

5.3

Výbor tedy vítá rozhodnutí fóra zřídit pátou pracovní skupinu, která by se věnovala sociálnímu dialogu. Neměla by se však omezovat na stimulaci sociálního dialogu v šesti partnerských zemích, ale měla by se zajímat především o hospodářskou a sociální politiku v širším smyslu, o úlohu veřejných služeb, o fungování trhu práce, o odborné vzdělávání, o pracovní podmínky, o pracovní vztahy jako takové, prostě o vše, co obvykle představuje obsah sociálního dialogu, včetně sociální ochrany, dodržování sociálních práv, rovnosti žen a mužů, boje proti stínové ekonomice, prohlubování chudoby i problémů způsobených často masivním přistěhovalectvím.

| 5.4 | Rozumí se samo sebou, že v řadě otázek bude muset pracovní skupina věnovaná sociálnímu dialogu koordinovat svou činnost s ostatními pracovními skupinami, zejména těmi, které se zabývají lidskými právy, řádnou správou či hospodářskou integrací. Je třeba podotknout, že pokud se v této pracovní skupině předpokládá účast zástupců sociálních partnerů, měla by být umožněna účast i dalším zástupcům, například spotřebitelských nebo zemědělských organizací nebo dalších organizací občanské společnosti aktivních v sociální oblasti. To samé pochopitelně platí i pro složení ostatních pracovních skupin, které by měly mít možnost zapojit zástupce organizací zaměstnavatelů a odborů, jež se problematikou zabývají. |
| --- | --- |

5.4

Rozumí se samo sebou, že v řadě otázek bude muset pracovní skupina věnovaná sociálnímu dialogu koordinovat svou činnost s ostatními pracovními skupinami, zejména těmi, které se zabývají lidskými právy, řádnou správou či hospodářskou integrací. Je třeba podotknout, že pokud se v této pracovní skupině předpokládá účast zástupců sociálních partnerů, měla by být umožněna účast i dalším zástupcům, například spotřebitelských nebo zemědělských organizací nebo dalších organizací občanské společnosti aktivních v sociální oblasti. To samé pochopitelně platí i pro složení ostatních pracovních skupin, které by měly mít možnost zapojit zástupce organizací zaměstnavatelů a odborů, jež se problematikou zabývají.

| 5.5 | Po ustavení této páté pracovní skupiny budou jeho představitelé (1 moderátor z EU, 1 z partnerských zemí) oprávněni k účasti na úrovni řídícího výboru fóra, jehož počet členů tak stoupne ze 17 na 19. Výbor nicméně připomíná, že toto nelze považovat za dostačující zastoupení sociálních partnerů v managementu fóra. Proto žádá, aby byl jednací řád fóra upraven tak, aby zaručoval přiměřenější zastoupení sociálních partnerů. Dále by bylo žádoucí, aby každá skupina (zde ve smyslu, jak ji chápe Výbor – zaměstnavatelé, odborové organizace, další organizace občanské společnosti) mohla odpovídat za výběr svých vlastních členů, a to v rámci kritérií přizpůsobených situaci organizací, které do každé z těchto skupin patří. |
| --- | --- |

5.5

Po ustavení této páté pracovní skupiny budou jeho představitelé (1 moderátor z EU, 1 z partnerských zemí) oprávněni k účasti na úrovni řídícího výboru fóra, jehož počet členů tak stoupne ze 17 na 19. Výbor nicméně připomíná, že toto nelze považovat za dostačující zastoupení sociálních partnerů v managementu fóra. Proto žádá, aby byl jednací řád fóra upraven tak, aby zaručoval přiměřenější zastoupení sociálních partnerů. Dále by bylo žádoucí, aby každá skupina (zde ve smyslu, jak ji chápe Výbor – zaměstnavatelé, odborové organizace, další organizace občanské společnosti) mohla odpovídat za výběr svých vlastních členů, a to v rámci kritérií přizpůsobených situaci organizací, které do každé z těchto skupin patří.

| 5.6 | Východní partnerství musí být příležitostí posílit sociální dialog vedený v rámci struktur, které v partnerských zemích oficiálně existují. Fórum se doposud snažilo decentralizovat svoji činnost pomocí zřizování národních platforem, jež jsou ve většině zemí velmi aktivní. Jejich postavení vzhledem k veřejným orgánům je však ještě třeba vymezit. Bylo by žádoucí, aby vedle těchto platforem, které mají za úkol propagovat občanský dialog, byly uznána i funkce stávajících národních tripartitních struktur při prosazování sociálního dialogu a aby mohly navázat přímou vazbu s fórem i s národními platformami. Východní partnerství by mělo v souladu s tím nabádat partnerské státy, aby v rámci vnitrostátního sociálního dialogu systematicky zapojovaly sociální partnery do všech činností, jež mají sociální a hospodářské aspekty, a to včetně dohod o přidružení, uzavřených na bilaterální bázi. |
| --- | --- |

5.6

Východní partnerství musí být příležitostí posílit sociální dialog vedený v rámci struktur, které v partnerských zemích oficiálně existují. Fórum se doposud snažilo decentralizovat svoji činnost pomocí zřizování národních platforem, jež jsou ve většině zemí velmi aktivní. Jejich postavení vzhledem k veřejným orgánům je však ještě třeba vymezit. Bylo by žádoucí, aby vedle těchto platforem, které mají za úkol propagovat občanský dialog, byly uznána i funkce stávajících národních tripartitních struktur při prosazování sociálního dialogu a aby mohly navázat přímou vazbu s fórem i s národními platformami. Východní partnerství by mělo v souladu s tím nabádat partnerské státy, aby v rámci vnitrostátního sociálního dialogu systematicky zapojovaly sociální partnery do všech činností, jež mají sociální a hospodářské aspekty, a to včetně dohod o přidružení, uzavřených na bilaterální bázi.

6.   Otázky týkající se sociálního dialogu na úrovni Východního partnerství

| 6.1 | Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) v roce 2011 při bilanci činnosti evropské politiky sousedství na země na jih a na východ od EU navrhly „nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ (10). Tento nový přístup se správně zaměřuje na posilování demokracie a na budování partnerství s občanskou společností, ale vyzdvihuje i nutnost podpory udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje, zejména hospodářského růstu a tvorby pracovních míst. Komise a ESVČ v této souvislosti zdůrazňují, že pokud jde o dotčené země, „chabý růst, stoupající nezaměstnanost a rostoucí rozdíly mezi bohatými a chudými pravděpodobně nestabilitu posílí“. Proto musí být paralelně s makroekonomickým dialogem s partnerskými zeměmi „rozšířen i dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice“. |
| --- | --- |

6.1

Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) v roce 2011 při bilanci činnosti evropské politiky sousedství na země na jih a na východ od EU navrhly „nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ (10). Tento nový přístup se správně zaměřuje na posilování demokracie a na budování partnerství s občanskou společností, ale vyzdvihuje i nutnost podpory udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje, zejména hospodářského růstu a tvorby pracovních míst. Komise a ESVČ v této souvislosti zdůrazňují, že pokud jde o dotčené země, „chabý růst, stoupající nezaměstnanost a rostoucí rozdíly mezi bohatými a chudými pravděpodobně nestabilitu posílí“. Proto musí být paralelně s makroekonomickým dialogem s partnerskými zeměmi „rozšířen i dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice“.

| 6.2 | Hodnocení, které Komise a ESVČ vydávají, jistě bere v potaz i převratné změny, k nimž došlo v zemích na jih od Středozemního moře. Jejich konstatování má nicméně rozsáhlejší dopad. Problém s nezaměstnaností, rostoucí chudobou, stínovou ekonomikou, přistěhovalectvím, obchodem s lidmi atd. je skutečností jak na východě, tak na jihu, a je to skutečnost, která má destabilizující dopady nejen na politické instituce dotčených zemí, ale i na region jako celek. Výbor vyjádřil v roce 2011 novému přístupu (11) podporu, a tak by si přál, aby byly v budoucích směrech činnosti Východního partnerství plně zohledněny priority pro vyrovnaný a udržitelný růst, který přináší nová pracovní místa a větší sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

6.2

Hodnocení, které Komise a ESVČ vydávají, jistě bere v potaz i převratné změny, k nimž došlo v zemích na jih od Středozemního moře. Jejich konstatování má nicméně rozsáhlejší dopad. Problém s nezaměstnaností, rostoucí chudobou, stínovou ekonomikou, přistěhovalectvím, obchodem s lidmi atd. je skutečností jak na východě, tak na jihu, a je to skutečnost, která má destabilizující dopady nejen na politické instituce dotčených zemí, ale i na region jako celek. Výbor vyjádřil v roce 2011 novému přístupu (11) podporu, a tak by si přál, aby byly v budoucích směrech činnosti Východního partnerství plně zohledněny priority pro vyrovnaný a udržitelný růst, který přináší nová pracovní místa a větší sociální zabezpečení.

| 6.3 | Východní partnerství obsahuje řadu cílů v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti, které souvisejí s jeho politikou Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU (tematická platforma 2). GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování Evropské komise v tomto rámci zahájilo několik činností, jejichž cílem je podpora osvědčených postupů v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti. Strukturovanější program se však doposud uskutečnit nemohl, neboť jedna z partnerských zemí otevřeně zpochybnila význam této problematiky pro Východní partnerství. Výbor doufá, že se tuto překážku podaří odstranit, a vyzývá odpovědné osoby v Komisi, aby obnovily diskusi s novou vládou této země a pobídly ji k tomu, aby do budoucna přijala konstruktivnější postoj k této problematice. |
| --- | --- |

6.3

Východní partnerství obsahuje řadu cílů v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti, které souvisejí s jeho politikou Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU (tematická platforma 2). GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování Evropské komise v tomto rámci zahájilo několik činností, jejichž cílem je podpora osvědčených postupů v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti. Strukturovanější program se však doposud uskutečnit nemohl, neboť jedna z partnerských zemí otevřeně zpochybnila význam této problematiky pro Východní partnerství. Výbor doufá, že se tuto překážku podaří odstranit, a vyzývá odpovědné osoby v Komisi, aby obnovily diskusi s novou vládou této země a pobídly ji k tomu, aby do budoucna přijala konstruktivnější postoj k této problematice.

| 6.4 | Výbor znovu zdůrazňuje důležitost sociálního rozměru, který je nutné chápat jako rovnocenný s hospodářským rozměrem programu reforem, který Východní partnerství navrhuje. Byl by tudíž rád, aby byl v blízké budoucnosti zřízen „panel“, který navrhlo GŘ pro zaměstnanost a sociální věci a který by se zabýval otázkami spojenými se sociální politikou a politikou zaměstnanosti. Cílem tohoto panelu by mělo být prosazování několika norem a osvědčených postupů, o nichž se partnerské země a zástupci EU shodli, že je budou považovat za ukazatele sociálního pokroku, jenž by měl jít ruku v ruce s pokrokem hospodářským. Fórum by se mělo těchto činností účastnit právě prostřednictvím své páté pracovní skupiny. Z dlouhodobějšího hlediska by si Výbor přál, aby se přehodnotilo rozdělení priorit Východního partnerství do čtyř platforem a aby byla oficiálně zřízena pátá platforma, zaměřená na sociální politiku a politiku zaměstnanosti. |
| --- | --- |

6.4

Výbor znovu zdůrazňuje důležitost sociálního rozměru, který je nutné chápat jako rovnocenný s hospodářským rozměrem programu reforem, který Východní partnerství navrhuje. Byl by tudíž rád, aby byl v blízké budoucnosti zřízen „panel“, který navrhlo GŘ pro zaměstnanost a sociální věci a který by se zabýval otázkami spojenými se sociální politikou a politikou zaměstnanosti. Cílem tohoto panelu by mělo být prosazování několika norem a osvědčených postupů, o nichž se partnerské země a zástupci EU shodli, že je budou považovat za ukazatele sociálního pokroku, jenž by měl jít ruku v ruce s pokrokem hospodářským. Fórum by se mělo těchto činností účastnit právě prostřednictvím své páté pracovní skupiny. Z dlouhodobějšího hlediska by si Výbor přál, aby se přehodnotilo rozdělení priorit Východního partnerství do čtyř platforem a aby byla oficiálně zřízena pátá platforma, zaměřená na sociální politiku a politiku zaměstnanosti.

| 6.5 | Začlenění sociální politiky a politiky zaměstnanosti mezi priority Východního partnerství by se mělo projevit v dostatečném financování a v uzpůsobených programech, jež budou zaměřeny na jejich provádění. Komise by se za tímto účelem mohla inspirovat programem Iniciativa pro sociální soudržnost, který se v rámci Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu uskutečnil před několika lety. Cílem programu bylo lépe začlenit sociální rozměr do hospodářského rozvoje a do úsilí o obnovu regionu a za tímto účelem prosazovat reformy sociálního sektoru, které vycházejí z nejlepších evropských postupů. |
| --- | --- |

6.5

Začlenění sociální politiky a politiky zaměstnanosti mezi priority Východního partnerství by se mělo projevit v dostatečném financování a v uzpůsobených programech, jež budou zaměřeny na jejich provádění. Komise by se za tímto účelem mohla inspirovat programem Iniciativa pro sociální soudržnost, který se v rámci Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu uskutečnil před několika lety. Cílem programu bylo lépe začlenit sociální rozměr do hospodářského rozvoje a do úsilí o obnovu regionu a za tímto účelem prosazovat reformy sociálního sektoru, které vycházejí z nejlepších evropských postupů.

| 6.6 | Výbor vítá vytvoření tzv. nástroje na podporu občanské společnosti a založení Evropské nadace pro demokracii, o němž rozhodly Komise a ESVČ. Měly by přispět k posílení občanské společnosti a organizací občanské společnosti a jejich akceschopnosti. Vyzývá však Komisi, tak jak již učinil v letech 2003 (12) a 2011 (13), „aby se poučila ze zkušeností získaných z nástroje pro občanskou společnost v zemích západního Balkánu, a zabránila tak určitým nedostatkům“, a aby více zohlednila specifické postavení sociálních partnerů i ostatních organizací občanské společnosti působících v hospodářské a sociální oblasti, pokud jde o přístup k finančním zdrojům. |
| --- | --- |

6.6

Výbor vítá vytvoření tzv. nástroje na podporu občanské společnosti a založení Evropské nadace pro demokracii, o němž rozhodly Komise a ESVČ. Měly by přispět k posílení občanské společnosti a organizací občanské společnosti a jejich akceschopnosti. Vyzývá však Komisi, tak jak již učinil v letech 2003 (12) a 2011 (13), „aby se poučila ze zkušeností získaných z nástroje pro občanskou společnost v zemích západního Balkánu, a zabránila tak určitým nedostatkům“, a aby více zohlednila specifické postavení sociálních partnerů i ostatních organizací občanské společnosti působících v hospodářské a sociální oblasti, pokud jde o přístup k finančním zdrojům.

| 6.7 | Závěrem by si Výbor přál, aby sociální rozměr více zohledňovaly i organizace, které se již Východního partnerství účastní. Vyzývá též Radu Evropy, aby v budoucnu do svých zpráv a doporučení zařadila i hodnocení situace v oblasti sociálních práv, s ohledem na zásady stanovené v Evropské sociální chartě a články, které dotčené státy ratifikovaly či nikoli. Dále by byl rád, aby byla napříště do činnosti Východního partnerství úzce zapojena organizace, jako je například ILO, která je navíc velmi aktivní tripartitní organizací v dotyčných zemích. |
| --- | --- |

6.7

Závěrem by si Výbor přál, aby sociální rozměr více zohledňovaly i organizace, které se již Východního partnerství účastní. Vyzývá též Radu Evropy, aby v budoucnu do svých zpráv a doporučení zařadila i hodnocení situace v oblasti sociálních práv, s ohledem na zásady stanovené v Evropské sociální chartě a články, které dotčené státy ratifikovaly či nikoli. Dále by byl rád, aby byla napříště do činnosti Východního partnerství úzce zapojena organizace, jako je například ILO, která je navíc velmi aktivní tripartitní organizací v dotyčných zemích.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  José Manuel Barroso, předseda Evropské komise, tisková konference, 3. prosince 2008.

1

(2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Východní partnerství, 3. prosince 2008, COM(2008) 823 final, s. 14.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

3

(4)  Stanovisko EHSV Zapojení občanské společnosti ve Východním partnerství, Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 30–36.

4

(5)  Stanovisko EHSV Příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství, Úř. věst. C 248, 25.8.2001, s. 37–42 (české znění není k dispozici).

5

(6)  Dopis předsedy Výboru Maria Sepiho členům řídícího výboru fóra, 19. května 2010. Předseda EHSV v tomto dopise přejal definici Komise uvedenou ve sdělení Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission (Směrem k posílené kultuře konzultace a dialogu – obecné zásady a minimální standardy Komise pro konzultace zainteresovaných stran – není k dispozici v češtině), COM(2002) 704.

6

(7)  Seminář Sociální dialog a občanský dialog: v čem se liší a v čem se doplňují. Brusel, 10. června 2003. Zahajovací řeč pana Rogera Briesche, předsedy EHSV. Složení EHSV je stanoveno v čl. 300 odst. 2 Lisabonské smlouvy.

7

(8)  Viz zejména Vztahy EU-Ukrajina – nová dynamická role pro občanskou společnost (Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 157–163); Vztahy EU-Moldavsko: jakou úlohu má hrát organizovaná občanská společnost? (Úř. věst. C 120, 15.5.2008, s. 89–95 a Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 34–38); Občanská společnost v Bělorusku (Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 123–127); Účast občanské společnosti na provádění akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství v zemích Zakavkazska: Arménii, Ázerbajdžánu a Gruzii (Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 37–41).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

9

(10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami, COM(2011) 303 final.

10

(11)  Stanovisko EHSV Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami, Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 89–93.

11

(12)  Stanovisko EHSV Úloha občanské společnosti v rámci nové strategie pro západní Balkán, Úř. věst. C 80, 30.3.2004, s. 158–167 (české znění není k dispozici).

12

(13)  Stanovisko EHSV Příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství, Úř. věst. C 248, 25.8.2001, s. 37–42.

13

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/46

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti ke strategii pro prevenci a omezování potravinových ztrát a plýtvání potravinami (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/08

Zpravodaj: pan SOMVILLE

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Příspěvek občanské společnosti ke strategii pro prevenci a omezování potravinových ztrát a plýtvání potravinami.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. ledna 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 159 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Ve světě, kde velké množství lidí trpí hlady a zdroje jsou omezené, považuje EHSV za zásadní, aby téma prevence a omezování ztrát a plýtvání potravinami bylo mezi hlavními body politické agendy. V této souvislosti je EHSV potěšen zapojením Evropského parlamentu a nedávnými iniciativami Evropské komise v této oblasti. |
| --- | --- |

1.1

Ve světě, kde velké množství lidí trpí hlady a zdroje jsou omezené, považuje EHSV za zásadní, aby téma prevence a omezování ztrát a plýtvání potravinami bylo mezi hlavními body politické agendy. V této souvislosti je EHSV potěšen zapojením Evropského parlamentu a nedávnými iniciativami Evropské komise v této oblasti.

| 1.2 | EHSV zdůrazňuje, že pro zajištění soudržnosti politik je nezbytné zavést na úrovni EU definici a společnou metodiku pro vyčíslení množství potravinového odpadu vzniklého ztrátami a plýtváním. Domnívá se však, že vzhledem k situaci a stanoveným cílům je třeba učinit konkrétní kroky a nečekat na výsledky probíhajících programů. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zdůrazňuje, že pro zajištění soudržnosti politik je nezbytné zavést na úrovni EU definici a společnou metodiku pro vyčíslení množství potravinového odpadu vzniklého ztrátami a plýtváním. Domnívá se však, že vzhledem k situaci a stanoveným cílům je třeba učinit konkrétní kroky a nečekat na výsledky probíhajících programů.

| 1.3 | EHSV se vyslovuje pro rozvoj a další provádění platforem na výměnu zkušeností v oblasti boje proti plýtvání potravinami v různých regionech a členských státech Unie, a to za účelem co možná nejlepšího využití prostředků vynaložených na tyto programy a podpory iniciativ, jež se ukáží být účinné. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se vyslovuje pro rozvoj a další provádění platforem na výměnu zkušeností v oblasti boje proti plýtvání potravinami v různých regionech a členských státech Unie, a to za účelem co možná nejlepšího využití prostředků vynaložených na tyto programy a podpory iniciativ, jež se ukáží být účinné.

| 1.4 | S ohledem na politováníhodné snižování zdrojů potravinových bank a v situaci, kdy hospodářská krize vede k výraznému zvyšování jejich potřeb, EHSV důrazně žádá, aby dodavatelé a restauratéři těmto v maximální možné míře umožnili využívat produkty, jež jsou stále vhodné ke konzumaci. Zejména by bylo vhodné rozšířit stávající iniciativy některých členských států zaměřené na fiskální oblast, na zproštění dárců odpovědnosti či přizpůsobení některých administrativních omezení tak, aby byl proces darování co nejsnazší a zároveň byla zaručena bezpečnost potravin. |
| --- | --- |

1.4

S ohledem na politováníhodné snižování zdrojů potravinových bank a v situaci, kdy hospodářská krize vede k výraznému zvyšování jejich potřeb, EHSV důrazně žádá, aby dodavatelé a restauratéři těmto v maximální možné míře umožnili využívat produkty, jež jsou stále vhodné ke konzumaci. Zejména by bylo vhodné rozšířit stávající iniciativy některých členských států zaměřené na fiskální oblast, na zproštění dárců odpovědnosti či přizpůsobení některých administrativních omezení tak, aby byl proces darování co nejsnazší a zároveň byla zaručena bezpečnost potravin.

| 1.5 | Důležitou roli v oblasti omezování plýtvání potravinami hraje vzdělání. Bylo by žádoucí zařadit tuto problematiku jak do učebních osnov budoucích odborníků v oblasti kolektivního a domácího stravování, tak do jejich průběžné odborné přípravy. Stejně tak by mohla být i předmětem výuky na školách pro návrháře obalů, pokud jde o uchovávání potravin a maximální využití obsahu balení. |
| --- | --- |

1.5

Důležitou roli v oblasti omezování plýtvání potravinami hraje vzdělání. Bylo by žádoucí zařadit tuto problematiku jak do učebních osnov budoucích odborníků v oblasti kolektivního a domácího stravování, tak do jejich průběžné odborné přípravy. Stejně tak by mohla být i předmětem výuky na školách pro návrháře obalů, pokud jde o uchovávání potravin a maximální využití obsahu balení.

| 1.6 | EHSV se rovněž domnívá, že klíčová je přímá komunikace se spotřebiteli, jejíž účinnost závisí na podrobné analýze příčin plýtvání. Kromě zvyšování obecného povědomí o dopadech plýtvání bude zvláštní důraz kladen mimo jiné na správný způsob výkladu data trvanlivosti produktů, plánování nákupů, vytváření potravinových zásob a využití potravinových zbytků. Bude se dbát na šíření informací, jež budou šity na míru jednotlivým typům domácností. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se rovněž domnívá, že klíčová je přímá komunikace se spotřebiteli, jejíž účinnost závisí na podrobné analýze příčin plýtvání. Kromě zvyšování obecného povědomí o dopadech plýtvání bude zvláštní důraz kladen mimo jiné na správný způsob výkladu data trvanlivosti produktů, plánování nákupů, vytváření potravinových zásob a využití potravinových zbytků. Bude se dbát na šíření informací, jež budou šity na míru jednotlivým typům domácností.

| 1.7 | V rámci výzkumu jako celku by se této otázce měla věnovat zvláštní pozornost, jelikož jsou dotčeny všechny články potravinového řetězce. Aplikovaný zemědělský výzkum si tak zachová svůj význam z hlediska dalšího zlepšování výrobních postupů. Co se týče pozdějších součástí řetězce, k prevenci a omezování plýtvání potravinami by měl rovněž přispět pokrok v oblasti balení výrobků (uchovávání, inteligentní označování atd.). |
| --- | --- |

1.7

V rámci výzkumu jako celku by se této otázce měla věnovat zvláštní pozornost, jelikož jsou dotčeny všechny články potravinového řetězce. Aplikovaný zemědělský výzkum si tak zachová svůj význam z hlediska dalšího zlepšování výrobních postupů. Co se týče pozdějších součástí řetězce, k prevenci a omezování plýtvání potravinami by měl rovněž přispět pokrok v oblasti balení výrobků (uchovávání, inteligentní označování atd.).

| 1.8 | Na úrovni primární výroby bude třeba dbát na zajištění účinnosti meziodvětvových nástrojů doporučovaných v rámci společné zemědělské politiky (SZP) a jejich vývoje z hlediska udržitelnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována iniciativám na rozvoj krátkých odbytových kanálů, jež mohou hrát svou roli při snížení ztrát potravin a omezení plýtvání. |
| --- | --- |

1.8

Na úrovni primární výroby bude třeba dbát na zajištění účinnosti meziodvětvových nástrojů doporučovaných v rámci společné zemědělské politiky (SZP) a jejich vývoje z hlediska udržitelnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována iniciativám na rozvoj krátkých odbytových kanálů, jež mohou hrát svou roli při snížení ztrát potravin a omezení plýtvání.

2.   Úvod

| 2.1 | Od potravinové krize v letech 2008–2009 je potravinová bezpečnost prioritou číslo jedna většiny tvůrců politik a mezinárodních organizací. Velký nárůst cen obilovin a dalších plodin, ke kterému došlo v roce 2012, jejich zájem ještě zvýšil. |
| --- | --- |

2.1

Od potravinové krize v letech 2008–2009 je potravinová bezpečnost prioritou číslo jedna většiny tvůrců politik a mezinárodních organizací. Velký nárůst cen obilovin a dalších plodin, ke kterému došlo v roce 2012, jejich zájem ještě zvýšil.

| 2.2 | Účinná zemědělská produkce bude mít i nadále klíčový význam pro celosvětové zajištění dodávek potravin obyvatelstvu. |
| --- | --- |

2.2

Účinná zemědělská produkce bude mít i nadále klíčový význam pro celosvětové zajištění dodávek potravin obyvatelstvu.

| 2.3 | Zemědělská produkce se navzdory ubývajícím zdrojům a změnám klimatu bude muset zvýšit o 60 %, aby mohla pokrýt potřeby narůstající světové populace, jež by do roku 2050 měla čítat 9 miliard obyvatel. Současně s tím je třeba vést účinný boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání potravinami. |
| --- | --- |

2.3

Zemědělská produkce se navzdory ubývajícím zdrojům a změnám klimatu bude muset zvýšit o 60 %, aby mohla pokrýt potřeby narůstající světové populace, jež by do roku 2050 měla čítat 9 miliard obyvatel. Současně s tím je třeba vést účinný boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání potravinami.

| 2.4 | Tyto ztráty a plýtvání, jež se dotýkají všech článků potravinového řetězce, byť v různé míře, představují podle odhadů celosvětově 1/3 potravin určených k lidské spotřebě (Global food losses and food waste (Celosvětové ztráty potravin a plýtvání potravinami), FAO). |
| --- | --- |

2.4

Tyto ztráty a plýtvání, jež se dotýkají všech článků potravinového řetězce, byť v různé míře, představují podle odhadů celosvětově 1/3 potravin určených k lidské spotřebě (Global food losses and food waste (Celosvětové ztráty potravin a plýtvání potravinami), FAO).

| 2.5 | V důsledku hospodářské a finanční krize bylo v roce 2011 v EU 24,2 % populace, tj. 119,6 milionů osob, na prahu sociálního vyloučení. Počet příjemců podpory z evropského programu potravinové pomoci určené nejchudším osobám vzrostl z 13 milionů v roce 2008 na 18 milionů v roce 2010 (1). Potřeby potravinových bank se tak neustále zvyšují. |
| --- | --- |

2.5

V důsledku hospodářské a finanční krize bylo v roce 2011 v EU 24,2 % populace, tj. 119,6 milionů osob, na prahu sociálního vyloučení. Počet příjemců podpory z evropského programu potravinové pomoci určené nejchudším osobám vzrostl z 13 milionů v roce 2008 na 18 milionů v roce 2010 (1). Potřeby potravinových bank se tak neustále zvyšují.

| 2.6 | Toto stanovisko je v souladu se strategickými úvahami v rámci strategie Evropa 2020. Evropská komise se v jedné části svého sdělení o účinném využívání zdrojů (2) zabývá problematikou potravin a potřebou snížit plýtvání potravinami. |
| --- | --- |

2.6

Toto stanovisko je v souladu se strategickými úvahami v rámci strategie Evropa 2020. Evropská komise se v jedné části svého sdělení o účinném využívání zdrojů (2) zabývá problematikou potravin a potřebou snížit plýtvání potravinami.

3.   Obecný popis problematiky

3.1   Definice

| 3.1.1 | Problematika potravinových ztrát a plýtvání potravinami musí být zkoumána komplexně, od fáze výroby do fáze spotřeby, včetně mezičlánků, tj. zpracování a distribuce, a v neposlední řadě i stravování mimo domov. |
| --- | --- |

3.1.1

Problematika potravinových ztrát a plýtvání potravinami musí být zkoumána komplexně, od fáze výroby do fáze spotřeby, včetně mezičlánků, tj. zpracování a distribuce, a v neposlední řadě i stravování mimo domov.

| 3.1.2 | V rámci EU dochází ve fázi výroby k poměrně malým potravinovým ztrátám. Děje se tak zejména proto, že produkty, které nesplňují regulační nebo tržní normy výroby a nemohou být použity přímo k lidské spotřebě, jsou zcela či částečně použity ke zpracování. Nepoužitelné produkty by měly sloužit jako krmivo nebo pro výrobu bioenergie, případně jako hnojivo pro zvýšení obsahu organické hmoty v půdě. |
| --- | --- |

3.1.2

V rámci EU dochází ve fázi výroby k poměrně malým potravinovým ztrátám. Děje se tak zejména proto, že produkty, které nesplňují regulační nebo tržní normy výroby a nemohou být použity přímo k lidské spotřebě, jsou zcela či částečně použity ke zpracování. Nepoužitelné produkty by měly sloužit jako krmivo nebo pro výrobu bioenergie, případně jako hnojivo pro zvýšení obsahu organické hmoty v půdě.

| 3.1.3 | Potravinové ztráty a plýtvání potravinami lze definovat jako jakékoli potraviny původně určené k lidské spotřebě (vyjma produktů, jež neslouží k účelům výživy), které jsou vyhozeny nebo zničeny, a to na všech úrovních potravinového řetězce, od zemědělského podniku až po spotřebitele. Podle definice Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) vznikají potravinové ztráty na začátku potravinového řetězce (primární výroba, posklizňová fáze, zpracování), zatímco k plýtvání dochází spíše na jeho konci (fáze distribuce a fáze konečné spotřeby). |
| --- | --- |

3.1.3

Potravinové ztráty a plýtvání potravinami lze definovat jako jakékoli potraviny původně určené k lidské spotřebě (vyjma produktů, jež neslouží k účelům výživy), které jsou vyhozeny nebo zničeny, a to na všech úrovních potravinového řetězce, od zemědělského podniku až po spotřebitele. Podle definice Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) vznikají potravinové ztráty na začátku potravinového řetězce (primární výroba, posklizňová fáze, zpracování), zatímco k plýtvání dochází spíše na jeho konci (fáze distribuce a fáze konečné spotřeby).

| 3.1.4 | Nepoživatelné zbytky zemědělských plodin a vedlejší produkty zpracování se proto neřadí do kategorie potravinových ztrát či plýtvání potravinami. Díky rozvoji znalostí a technologickému pokroku je však možné, že produkty, které v současnosti nejsou určeny ke spotřebě a nelze je dále zpracovávat, budeme v budoucnu moci takto využít. Ani tyto definice nelze tedy považovat za neměnné. |
| --- | --- |

3.1.4

Nepoživatelné zbytky zemědělských plodin a vedlejší produkty zpracování se proto neřadí do kategorie potravinových ztrát či plýtvání potravinami. Díky rozvoji znalostí a technologickému pokroku je však možné, že produkty, které v současnosti nejsou určeny ke spotřebě a nelze je dále zpracovávat, budeme v budoucnu moci takto využít. Ani tyto definice nelze tedy považovat za neměnné.

| 3.1.5 | Pokud jde ještě o fázi výroby, postupné reformy SZP v posledních letech přizpůsobily mechanismy tak, aby bylo možné přecházet přebytečným zásobám na trhu a lépe je řídit. Je však ještě třeba provést zlepšení na úrovni fungování řetězce, například skutečně posílit vyjednávací pravomoci zemědělců. |
| --- | --- |

3.1.5

Pokud jde ještě o fázi výroby, postupné reformy SZP v posledních letech přizpůsobily mechanismy tak, aby bylo možné přecházet přebytečným zásobám na trhu a lépe je řídit. Je však ještě třeba provést zlepšení na úrovni fungování řetězce, například skutečně posílit vyjednávací pravomoci zemědělců.

3.2   Rozsah problému v rámci potravinového řetězce

| 3.2.1 | Problém potravinových ztrát a plýtvání potravinami existuje po celém světě. Ze studie FAO však vyplývá, že v rozvojových zemích vzniká více než 40 % těchto ztrát v posklizňové a zpracovatelské fázi, zatímco v průmyslově vyspělých zemích se tyto jevy vyskytují především ve fázi distribuce a spotřeby. |
| --- | --- |

3.2.1

Problém potravinových ztrát a plýtvání potravinami existuje po celém světě. Ze studie FAO však vyplývá, že v rozvojových zemích vzniká více než 40 % těchto ztrát v posklizňové a zpracovatelské fázi, zatímco v průmyslově vyspělých zemích se tyto jevy vyskytují především ve fázi distribuce a spotřeby.

| 3.2.2 | Dle studie Evropské komise zveřejněné v roce 2010 dosahuje objem potravinového odpadu 179 kg na osobu. Podíl odpadu v různých částech řetězce je následující: 42 % tvoří domácnosti, 39 % potravinářský průmysl, 5 % distribuce a 14 % stravovací zařízení. Pokud nedojde ke změně politiky, dá se předpokládat, že se objem odpadu do roku 2020 zvýší o 40 %. Je třeba podotknout, že tato studie nebere v úvahu potravinové ztráty a plýtvání, k nimž dochází v oblasti zemědělství a rybolovu. |
| --- | --- |

3.2.2

Dle studie Evropské komise zveřejněné v roce 2010 dosahuje objem potravinového odpadu 179 kg na osobu. Podíl odpadu v různých částech řetězce je následující: 42 % tvoří domácnosti, 39 % potravinářský průmysl, 5 % distribuce a 14 % stravovací zařízení. Pokud nedojde ke změně politiky, dá se předpokládat, že se objem odpadu do roku 2020 zvýší o 40 %. Je třeba podotknout, že tato studie nebere v úvahu potravinové ztráty a plýtvání, k nimž dochází v oblasti zemědělství a rybolovu.

| 3.2.3 | Ze závěrů jedné bruselské studie o obsahu odpadkových košů v domácnostech vyplývá, že potravinový odpad představuje 11,7 % celkového odpadu domácností. 47,7 % tohoto odpadu tvoří částečně zkonzumované produkty, 26,7 % výrobky s prošlým datem trvanlivosti a 25,5 % potravinové zbytky. |
| --- | --- |

3.2.3

Ze závěrů jedné bruselské studie o obsahu odpadkových košů v domácnostech vyplývá, že potravinový odpad představuje 11,7 % celkového odpadu domácností. 47,7 % tohoto odpadu tvoří částečně zkonzumované produkty, 26,7 % výrobky s prošlým datem trvanlivosti a 25,5 % potravinové zbytky.

3.3   Příčiny vzniku potravinových ztrát a plýtvání potravinami

| 3.3.1 | V rozvojových zemích a v zemích s nízkými příjmy dochází k většině ztrát ve fázi výroby a po sklizni, což je způsobeno nedostatkem finančních prostředků na zlepšení stávající infrastruktury. |
| --- | --- |

3.3.1

V rozvojových zemích a v zemích s nízkými příjmy dochází k většině ztrát ve fázi výroby a po sklizni, což je způsobeno nedostatkem finančních prostředků na zlepšení stávající infrastruktury.

| 3.3.2 | V průmyslových zemích pak problém spočívá spíše v chování lidí. V Evropské unii umožnilo zvýšení produktivity zemědělství v uplynulých desetiletích garantovat obyvatelstvu potravinové zásoby za rozumnou cenu. Tento vývoj, podpořený zvýšením disponibilních příjmů, vedl postupně ke snížení podílu prostředků vynakládaných na potraviny. Tímto trendem si lze částečně vysvětlit zvýšené plýtvání potravinami ze strany spotřebitelů. |
| --- | --- |

3.3.2

V průmyslových zemích pak problém spočívá spíše v chování lidí. V Evropské unii umožnilo zvýšení produktivity zemědělství v uplynulých desetiletích garantovat obyvatelstvu potravinové zásoby za rozumnou cenu. Tento vývoj, podpořený zvýšením disponibilních příjmů, vedl postupně ke snížení podílu prostředků vynakládaných na potraviny. Tímto trendem si lze částečně vysvětlit zvýšené plýtvání potravinami ze strany spotřebitelů.

| 3.3.3 | K tomuto jevu přispívají rovněž sociologické příčiny, jako například změny v rodinné struktuře či životním stylu. |
| --- | --- |

3.3.3

K tomuto jevu přispívají rovněž sociologické příčiny, jako například změny v rodinné struktuře či životním stylu.

| 3.3.4 | Některé normy týkající se vizuální kvality, jež dodavatelské řetězce uplatňují na čerstvé produkty, mohou být zdrojem plýtvání, neboť produkty vhodné ke konzumaci jsou pak ve fázi výroby odmítány z důvodů, které nemají nic společného s bezpečností potravin. |
| --- | --- |

3.3.4

Některé normy týkající se vizuální kvality, jež dodavatelské řetězce uplatňují na čerstvé produkty, mohou být zdrojem plýtvání, neboť produkty vhodné ke konzumaci jsou pak ve fázi výroby odmítány z důvodů, které nemají nic společného s bezpečností potravin.

| 3.3.5 | Ke snížení plýtvání by mohla přispět úprava určitých zpracovatelských technologií. V některých případech například nelze produkty kvůli jejich balení zcela spotřebovat, některé obaly neodpovídají sociologickému vývoji domácností, určité druhy obalů nejsou po otevření znovu dobře uzavíratelné apod. |
| --- | --- |

3.3.5

Ke snížení plýtvání by mohla přispět úprava určitých zpracovatelských technologií. V některých případech například nelze produkty kvůli jejich balení zcela spotřebovat, některé obaly neodpovídají sociologickému vývoji domácností, určité druhy obalů nejsou po otevření znovu dobře uzavíratelné apod.

| 3.3.6 | Přestože primárním cílem obchodních praktik je podpořit nákup, mohou některé z nich podněcovat i k určitému druhu plýtvání. Jedná se například o způsob komunikace orientovaný pouze na cenu, nabídky typu tři produkty za cenu dvou apod. I v tomto případě však studie poukázaly na zásadní rozdíly v chování v závislosti na různých typech rodin. |
| --- | --- |

3.3.6

Přestože primárním cílem obchodních praktik je podpořit nákup, mohou některé z nich podněcovat i k určitému druhu plýtvání. Jedná se například o způsob komunikace orientovaný pouze na cenu, nabídky typu tři produkty za cenu dvou apod. I v tomto případě však studie poukázaly na zásadní rozdíly v chování v závislosti na různých typech rodin.

| 3.3.7 | Spotřebitelé velmi často zaměňují datum spotřeby s datem minimální trvanlivosti, což přispívá k plýtvání potravinami. Průzkumy ve Velké Británii zaměřené na označování produktů ukázaly, že 45 až 49 % spotřebitelů si chybně vykládá data trvanlivosti výrobků, což má za následek vznik 20 % celkového potravinového odpadu, jemuž by bylo možné předcházet (Waste and Resources Action Programme (program WRAP)). |
| --- | --- |

3.3.7

Spotřebitelé velmi často zaměňují datum spotřeby s datem minimální trvanlivosti, což přispívá k plýtvání potravinami. Průzkumy ve Velké Británii zaměřené na označování produktů ukázaly, že 45 až 49 % spotřebitelů si chybně vykládá data trvanlivosti výrobků, což má za následek vznik 20 % celkového potravinového odpadu, jemuž by bylo možné předcházet (Waste and Resources Action Programme (program WRAP)).

3.4   Dopady potravinových ztrát a plýtvání potravinami

| 3.4.1 | Dopady potravinových ztrát a plýtvání potravinami jsou ekonomického, sociálního a environmentálního charakteru. |
| --- | --- |

3.4.1

Dopady potravinových ztrát a plýtvání potravinami jsou ekonomického, sociálního a environmentálního charakteru.

| 3.4.2 | Dopad na životní prostředí je nejhmatatelnější, neboť se projevuje bezprostředním zvýšením podílu zkvasitelné složky odpadu produkovaného domácnostmi. Kromě vzniklého odpadu znamená plýtvání potravinami také ztrátu zdrojů vynaložených na výrobu, zpracování a distribuci produktu. Čím dále v potravinovém řetězci k plýtvání dojde, tím více zdrojů přijde vniveč. |
| --- | --- |

3.4.2

Dopad na životní prostředí je nejhmatatelnější, neboť se projevuje bezprostředním zvýšením podílu zkvasitelné složky odpadu produkovaného domácnostmi. Kromě vzniklého odpadu znamená plýtvání potravinami také ztrátu zdrojů vynaložených na výrobu, zpracování a distribuci produktu. Čím dále v potravinovém řetězci k plýtvání dojde, tím více zdrojů přijde vniveč.

| 3.4.3 | Produkce skleníkových plynů má negativní vliv na změnu klimatu. V tomto ohledu nesou největší podíl viny domácnosti: zhruba 45 % emisí je spojeno s potravinovým odpadem; zpracovatelský průmysl je odpovědný za zhruba 35 % emisí ročně. Tato studie však říká, že k odhadované produkci skleníkových plynů je třeba přistupovat obezřetně, neboť se odvíjí od spolehlivosti údajů o plýtvání potravinami (shrnutí přípravné studie o plýtvání potravinami v rámci EU-27, říjen 2010). |
| --- | --- |

3.4.3

Produkce skleníkových plynů má negativní vliv na změnu klimatu. V tomto ohledu nesou největší podíl viny domácnosti: zhruba 45 % emisí je spojeno s potravinovým odpadem; zpracovatelský průmysl je odpovědný za zhruba 35 % emisí ročně. Tato studie však říká, že k odhadované produkci skleníkových plynů je třeba přistupovat obezřetně, neboť se odvíjí od spolehlivosti údajů o plýtvání potravinami (shrnutí přípravné studie o plýtvání potravinami v rámci EU-27, říjen 2010).

| 3.4.4 | Pro spotřebitele, jakož i pro ostatní články potravinového řetězce, má jakékoli plýtvání za následek finanční ztráty. Posílení politik v oblasti odpadu s sebou ponese dodatečné náklady (přeprava na skládku, daně atd.) pro různé aktéry řetězce. Tato skutečnost nevyhnutelně povede k investicím do prevence. |
| --- | --- |

3.4.4

Pro spotřebitele, jakož i pro ostatní články potravinového řetězce, má jakékoli plýtvání za následek finanční ztráty. Posílení politik v oblasti odpadu s sebou ponese dodatečné náklady (přeprava na skládku, daně atd.) pro různé aktéry řetězce. Tato skutečnost nevyhnutelně povede k investicím do prevence.

| 3.4.5 | Jak z hlediska sociálního, tak i etického je nemyslitelné nepřijmout žádná politická opatření pro snížení rozsahu potravinových ztrát a plývání potravinami, zejména v době, kdy se díky hospodářské krizi stále více obyvatel EU ocitá v nejisté životní situaci. Tento znepokojující vývoj dokazují i neustále rostoucí potřeby potravinových bank. |
| --- | --- |

3.4.5

Jak z hlediska sociálního, tak i etického je nemyslitelné nepřijmout žádná politická opatření pro snížení rozsahu potravinových ztrát a plývání potravinami, zejména v době, kdy se díky hospodářské krizi stále více obyvatel EU ocitá v nejisté životní situaci. Tento znepokojující vývoj dokazují i neustále rostoucí potřeby potravinových bank.

4.   Některé probíhající iniciativy

| 4.1 | Na světové, evropské, vnitrostátní i místní úrovni vznikla řada iniciativ – od studií chování a kvantifikačních analýz až po konkrétní místní projekty. |
| --- | --- |

4.1

Na světové, evropské, vnitrostátní i místní úrovni vznikla řada iniciativ – od studií chování a kvantifikačních analýz až po konkrétní místní projekty.

| 4.2 | Z mezinárodních projektů lze uvést světovou iniciativu FAO na snižování potravinových ztrát a plýtvání potravinami („Save Food“), jejímž cílem je vytvářet partnerství veřejného a soukromého sektoru, rozvíjet politiku založenou na důkazech, podporovat investice prostřednictvím mobilizace zdrojů, vytvářet jednotná a koordinovaná hodnocení a analýzy údajů, jenž se týkají potravinových ztrát a plýtvání, zvyšovat povědomí a budovat sítě a kapacity mezi zúčastněnými stranami z potravinářského průmyslu a zemědělství. |
| --- | --- |

4.2

Z mezinárodních projektů lze uvést světovou iniciativu FAO na snižování potravinových ztrát a plýtvání potravinami („Save Food“), jejímž cílem je vytvářet partnerství veřejného a soukromého sektoru, rozvíjet politiku založenou na důkazech, podporovat investice prostřednictvím mobilizace zdrojů, vytvářet jednotná a koordinovaná hodnocení a analýzy údajů, jenž se týkají potravinových ztrát a plýtvání, zvyšovat povědomí a budovat sítě a kapacity mezi zúčastněnými stranami z potravinářského průmyslu a zemědělství.

| 4.3 | Dne 19. ledna 2012 přijal Evropský parlament usnesenístrategii pro zlepšení účinnosti potravinového řetězce. Vyzval Evropskou komisi, aby učinila praktické kroky ke snížení plýtvání potravinami o 50 % do roku 2025. Parlament požaduje, aby byla zavedena koordinovaná strategie, jež bude spojovat evropská a vnitrostátní opatření vedoucí ke snížení ztrát ve všech částech potravinového řetězce. |
| --- | --- |

4.3

Dne 19. ledna 2012 přijal Evropský parlament usnesenístrategii pro zlepšení účinnosti potravinového řetězce. Vyzval Evropskou komisi, aby učinila praktické kroky ke snížení plýtvání potravinami o 50 % do roku 2025. Parlament požaduje, aby byla zavedena koordinovaná strategie, jež bude spojovat evropská a vnitrostátní opatření vedoucí ke snížení ztrát ve všech částech potravinového řetězce.

| 4.4 | Komise se v jedné z kapitol svého sdělení o účinnějším využívání zdrojů (3) věnuje potravinám a vyzývá členské státy, aby řešily problém potravinového plýtvání v rámci svých národních strategií pro prevenci vzniku odpadu. Uvádí konkrétně, že množství potravinového odpadu by mělo být do roku 2020 sníženo o polovinu. |
| --- | --- |

4.4

Komise se v jedné z kapitol svého sdělení o účinnějším využívání zdrojů (3) věnuje potravinám a vyzývá členské státy, aby řešily problém potravinového plýtvání v rámci svých národních strategií pro prevenci vzniku odpadu. Uvádí konkrétně, že množství potravinového odpadu by mělo být do roku 2020 sníženo o polovinu.

| 4.5 | V srpnu 2011 vydala Komise Pokyny k přípravě strategií pro prevenci vzniku potravinového odpadu s cílem pomoci členským státům vypracovat národní strategie v oblasti prevence vzniku potravinového odpadu. Kromě toho Komise zprovoznila webové stránky věnované problematice potravinových ztrát a plýtvání potravinami, jež poskytují informace o prevenci v této oblasti (např. 10 rad, jak omezit plýtvání potravinami; vysvětlení rozdílu mezi datem minimální trvanlivosti a datem spotřeby; soubor osvědčených postupů atd.). |
| --- | --- |

4.5

V srpnu 2011 vydala Komise Pokyny k přípravě strategií pro prevenci vzniku potravinového odpadu s cílem pomoci členským státům vypracovat národní strategie v oblasti prevence vzniku potravinového odpadu. Kromě toho Komise zprovoznila webové stránky věnované problematice potravinových ztrát a plýtvání potravinami, jež poskytují informace o prevenci v této oblasti (např. 10 rad, jak omezit plýtvání potravinami; vysvětlení rozdílu mezi datem minimální trvanlivosti a datem spotřeby; soubor osvědčených postupů atd.).

| 4.6 | V současné době připravuje Komise sdělení o udržitelném stravování, ve kterém bude klíčová kapitola věnována problematice plýtvání potravinami. Zveřejnění sdělení je plánováno na konec roku 2013. V rámci poradní skupiny potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin byla ustavena pracovní skupina zaměřená na otázky potravinových ztrát a plýtvání potravinami s cílem umožnit Komisi a všem významným zúčastněným stranám vyměňovat si názory a zkušenosti na toto téma. |
| --- | --- |

4.6

V současné době připravuje Komise sdělení o udržitelném stravování, ve kterém bude klíčová kapitola věnována problematice plýtvání potravinami. Zveřejnění sdělení je plánováno na konec roku 2013. V rámci poradní skupiny potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin byla ustavena pracovní skupina zaměřená na otázky potravinových ztrát a plýtvání potravinami s cílem umožnit Komisi a všem významným zúčastněným stranám vyměňovat si názory a zkušenosti na toto téma.

| 4.7 | Lze uvést rovněž iniciativu Greencook, která je spolufinancovaná z EZFRV (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova) a jejímž cílem je snížit plýtvání potravinami. Partnerství napříč odvětvími umožňuje projednávat různé iniciativy prováděné v praxi, a pomáhá tak k přeměně pokusné fáze na rozšířenou strategii. Zprávy o pokroku jsou povzbudivé; konečné závěry lze očekávat v roce 2014. |
| --- | --- |

4.7

Lze uvést rovněž iniciativu Greencook, která je spolufinancovaná z EZFRV (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova) a jejímž cílem je snížit plýtvání potravinami. Partnerství napříč odvětvími umožňuje projednávat různé iniciativy prováděné v praxi, a pomáhá tak k přeměně pokusné fáze na rozšířenou strategii. Zprávy o pokroku jsou povzbudivé; konečné závěry lze očekávat v roce 2014.

| 4.8 | Otázkami udržitelné produkce potravin se zabývá také Rada.Rakousko nedávno představilo návrh nového evropského potravinového modelu, jejž podporuje 16 členských států a jenž zahrnuje mj. aspekty hodnoty potravin a má přispět k omezení plýtvání potravinami (viz dokument 16821/12). |
| --- | --- |

4.8

Otázkami udržitelné produkce potravin se zabývá také Rada.Rakousko nedávno představilo návrh nového evropského potravinového modelu, jejž podporuje 16 členských států a jenž zahrnuje mj. aspekty hodnoty potravin a má přispět k omezení plýtvání potravinami (viz dokument 16821/12).

| 4.9 | Ve Spojeném království již několik let funguje organizace WRAP která se zaměřuje na vyčíslování potravinových ztrát a plýtvání potravinami a kampaně na jejich prevenci. Toto sdružení stálo za dohodou (tzv. Courtauld Commitment) mezi hlavními britskými maloobchodníky a celou řadou významných výrobců potravin a nápojů s cílem podpořit a zavést opatření na snížení plýtvání. Od zahájení projektu na přelomu let 2006 a 2007 došlo v rámci potravinového řetězce ke zlepšení situace. |
| --- | --- |

4.9

Ve Spojeném království již několik let funguje organizace WRAP která se zaměřuje na vyčíslování potravinových ztrát a plýtvání potravinami a kampaně na jejich prevenci. Toto sdružení stálo za dohodou (tzv. Courtauld Commitment) mezi hlavními britskými maloobchodníky a celou řadou významných výrobců potravin a nápojů s cílem podpořit a zavést opatření na snížení plýtvání. Od zahájení projektu na přelomu let 2006 a 2007 došlo v rámci potravinového řetězce ke zlepšení situace.

| 4.10 | Další rizika z hlediska potravinových ztrát lze spatřovat v oblasti pohostinství. Zpráva „Restaurant Food Waste Survey Report“ vydaná ve Velké Británii sdružením pro udržitelné pohostinství (Sustainable Restaurant Association, SRA) v roce 2010 osvětluje, k čemu v tomto odvětví dochází. Původní záměr byl přesněji vyčíslit množství potravinového odpadu v 10 restauračních zařízeních, jež jsou členy sdružení SRA, a to na třech úrovních: jídlo vrácené zákazníkem, odpad vzniklý při přípravě pokrmů a produkty z různých důvodů zničené nebo nepoužitelné. Konečným cílem analýzy pak bylo poskytnout praktická doporučení ke snížení zjištěných ztrát. |
| --- | --- |

4.10

Další rizika z hlediska potravinových ztrát lze spatřovat v oblasti pohostinství. Zpráva „Restaurant Food Waste Survey Report“ vydaná ve Velké Británii sdružením pro udržitelné pohostinství (Sustainable Restaurant Association, SRA) v roce 2010 osvětluje, k čemu v tomto odvětví dochází. Původní záměr byl přesněji vyčíslit množství potravinového odpadu v 10 restauračních zařízeních, jež jsou členy sdružení SRA, a to na třech úrovních: jídlo vrácené zákazníkem, odpad vzniklý při přípravě pokrmů a produkty z různých důvodů zničené nebo nepoužitelné. Konečným cílem analýzy pak bylo poskytnout praktická doporučení ke snížení zjištěných ztrát.

| 4.11 | V souvislosti s hospodářskou a finanční krizí si potravinové banky stěžují, že jejich zdrojů ubývá, zatímco jejich potřeby podle členských států naopak rostou. Existují dohody mezi různými charitativními sdruženími, distributory a zpracovateli, díky kterým je možné dále využít potraviny, které byly staženy z prodeje. Tyto potraviny pochopitelně stále splňují veškeré požadavky na zdravotní bezpečnost. |
| --- | --- |

4.11

V souvislosti s hospodářskou a finanční krizí si potravinové banky stěžují, že jejich zdrojů ubývá, zatímco jejich potřeby podle členských států naopak rostou. Existují dohody mezi různými charitativními sdruženími, distributory a zpracovateli, díky kterým je možné dále využít potraviny, které byly staženy z prodeje. Tyto potraviny pochopitelně stále splňují veškeré požadavky na zdravotní bezpečnost.

5.   Obecné připomínky

| 5.1 | S ohledem na výzvy spojené s demografickým vývojem, klimatickými změnami a potřebou účinného využívání zdrojů je třeba, aby byl boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání chápán jako součást řešení problému bezpečnosti potravin. |
| --- | --- |

5.1

S ohledem na výzvy spojené s demografickým vývojem, klimatickými změnami a potřebou účinného využívání zdrojů je třeba, aby byl boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání chápán jako součást řešení problému bezpečnosti potravin.

| 5.2 | V první řadě je třeba rozlišovat mezi rozvojovými zeměmi a zeměmi průmyslově vyspělými. |
| --- | --- |

5.2

V první řadě je třeba rozlišovat mezi rozvojovými zeměmi a zeměmi průmyslově vyspělými.

| 5.3 | V rozvojových zemích dochází ke ztrátám v prvních článcích řetězce, k řešení je tedy třeba přistupovat rozdílně. EHSV se v řadě svých dokumentů doporučeními v této věci již zabýval. V průmyslově vyspělých zemích, včetně EU, se boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání musí zaměřovat především na fáze zpracování a distribuce a dále na spotřebitele a pohostinství. |
| --- | --- |

5.3

V rozvojových zemích dochází ke ztrátám v prvních článcích řetězce, k řešení je tedy třeba přistupovat rozdílně. EHSV se v řadě svých dokumentů doporučeními v této věci již zabýval. V průmyslově vyspělých zemích, včetně EU, se boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání musí zaměřovat především na fáze zpracování a distribuce a dále na spotřebitele a pohostinství.

| 5.4 | V průmyslově vyspělých zemích se také více setkáváme s problémem v chování spotřebitelů. Během posledních 40 let se značně snížil podíl výdajů domácností na potraviny, což může být příčinou toho, proč spotřebitelé věnují stravování méně pozornosti. Některé studie ukazují, že přístup ke stravování, jak z hlediska nákupů, tak z hlediska spotřeby, se různí v závislosti na typu rodiny (výše příjmů, velikost a stáří domácnosti atd.). To je aspekt, který bude třeba zohlednit, aby byly vzdělávací, informační a osvětové kampaně vedeny co možná nejúčinněji. |
| --- | --- |

5.4

V průmyslově vyspělých zemích se také více setkáváme s problémem v chování spotřebitelů. Během posledních 40 let se značně snížil podíl výdajů domácností na potraviny, což může být příčinou toho, proč spotřebitelé věnují stravování méně pozornosti. Některé studie ukazují, že přístup ke stravování, jak z hlediska nákupů, tak z hlediska spotřeby, se různí v závislosti na typu rodiny (výše příjmů, velikost a stáří domácnosti atd.). To je aspekt, který bude třeba zohlednit, aby byly vzdělávací, informační a osvětové kampaně vedeny co možná nejúčinněji.

| 5.5 | Z obsahu velkého množství studií zaměřených na boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání je zřejmé, že klíčové jsou spolehlivé a porovnatelné číselné údaje. Prioritou je tedy zavedení definice a společné metodiky na úrovni EU pro číselné vyjádření potravinových ztrát a plýtvání. Tento cíl bude naplněn v rámci projektu „Fusions“ Evropského programu pro technologický výzkum a vývoj (FP7), který byl spuštěn v srpnu 2012. Projekt se také zaměřuje na sdílení a vytváření osvědčených postupů, pořádání akcí se zapojením partnerů z různých oblastí, zvyšování osvěty a formulování politických doporučení. Vzhledem k naléhavosti tématu a stanoveným cílům je však nutné přijmout praktická opatření již v průběhu výzkumu a zlepšit tak kvalitu získaných údajů. |
| --- | --- |

5.5

Z obsahu velkého množství studií zaměřených na boj proti potravinovým ztrátám a plýtvání je zřejmé, že klíčové jsou spolehlivé a porovnatelné číselné údaje. Prioritou je tedy zavedení definice a společné metodiky na úrovni EU pro číselné vyjádření potravinových ztrát a plýtvání. Tento cíl bude naplněn v rámci projektu „Fusions“ Evropského programu pro technologický výzkum a vývoj (FP7), který byl spuštěn v srpnu 2012. Projekt se také zaměřuje na sdílení a vytváření osvědčených postupů, pořádání akcí se zapojením partnerů z různých oblastí, zvyšování osvěty a formulování politických doporučení. Vzhledem k naléhavosti tématu a stanoveným cílům je však nutné přijmout praktická opatření již v průběhu výzkumu a zlepšit tak kvalitu získaných údajů.

| 5.6 | Aby bylo v rámci stávajících projektů na unijní, národní a místní úrovni dosaženo co možná nejlepších výsledků, je třeba stanovit rámec pro sdílení informací a úspěšných postupů. |
| --- | --- |

5.6

Aby bylo v rámci stávajících projektů na unijní, národní a místní úrovni dosaženo co možná nejlepších výsledků, je třeba stanovit rámec pro sdílení informací a úspěšných postupů.

| 5.7 | Obecně lze říci, že:






  — | úsilí vyvíjené za účelem snížení potravinových ztrát a plýtvání potravinami musí být v souladu s hierarchií způsobu nakládání s odpady: na prvním místě je prevence, následně využití potravin k lidské spotřebě (například dary potravinovým bankám), dále jako krmiva a konečně pro účely výroby energie a kompostování; |
| --- | --- | --- |

5.7

Obecně lze říci, že:

—

úsilí vyvíjené za účelem snížení potravinových ztrát a plýtvání potravinami musí být v souladu s hierarchií způsobu nakládání s odpady: na prvním místě je prevence, následně využití potravin k lidské spotřebě (například dary potravinovým bankám), dále jako krmiva a konečně pro účely výroby energie a kompostování;

| — | opatření je třeba přijmout na všech úrovních potravinového řetězce. Upřednostněn bude přístup založený na pobídkách; |
| --- | --- |

—

opatření je třeba přijmout na všech úrovních potravinového řetězce. Upřednostněn bude přístup založený na pobídkách;

| — | veškeré činnosti vedoucí ke snížení potravinových ztrát a plýtvání musejí splňovat požadavky na bezpečnost potravin. |
| --- | --- |

—

veškeré činnosti vedoucí ke snížení potravinových ztrát a plýtvání musejí splňovat požadavky na bezpečnost potravin.

| 5.8 | Přestože velké maloobchodní řetězce nejsou z hlediska plýtvání potravinami hlavním viníkem, mohou hrát zásadní roli při jeho snižování, a to prostřednictvím uzpůsobení některých obchodních postupů, osvěty a informování spotřebitelů. |
| --- | --- |

5.8

Přestože velké maloobchodní řetězce nejsou z hlediska plýtvání potravinami hlavním viníkem, mohou hrát zásadní roli při jeho snižování, a to prostřednictvím uzpůsobení některých obchodních postupů, osvěty a informování spotřebitelů.

| 5.9 | Pokud se však blíže podíváme na studie zaměřené na obchodní praktiky, není vždy snadné určit, které z nich mají jaký vliv na vznik plýtvání. Existuje celá řada kritérií, na základě kterých se hodnotí, zda je tento vliv kladný či nikoliv. Záleží například na velikosti domácnosti, na jejím typu či na charakteru zkoumaných potravin. |
| --- | --- |

5.9

Pokud se však blíže podíváme na studie zaměřené na obchodní praktiky, není vždy snadné určit, které z nich mají jaký vliv na vznik plýtvání. Existuje celá řada kritérií, na základě kterých se hodnotí, zda je tento vliv kladný či nikoliv. Záleží například na velikosti domácnosti, na jejím typu či na charakteru zkoumaných potravin.

| 5.10 | Závěry studie belgického výzkumného a informačního centra spotřebitelských organizací (CRIOC) na téma obchodních praktik v Belgii uvádějí iniciativy, jež mohou být vytvořeny ve spolupráci s distributory, aby vedly spotřebitele k větší zodpovědnosti. Může se jednat například o navázání dialogu se spotřebiteli o otázkách původu potravin, výrobních metodách a výživových hodnotách namísto pouhého aspektu ceny, či případně jejich poučení o správném způsobu výkladu data spotřeby na etiketách. |
| --- | --- |

5.10

Závěry studie belgického výzkumného a informačního centra spotřebitelských organizací (CRIOC) na téma obchodních praktik v Belgii uvádějí iniciativy, jež mohou být vytvořeny ve spolupráci s distributory, aby vedly spotřebitele k větší zodpovědnosti. Může se jednat například o navázání dialogu se spotřebiteli o otázkách původu potravin, výrobních metodách a výživových hodnotách namísto pouhého aspektu ceny, či případně jejich poučení o správném způsobu výkladu data spotřeby na etiketách.

| 5.11 | Vzhledem k tomu, že se potravinové banky potýkají s úbytkem zdrojů a současně nárůstem poptávky, musejí úřady udělat vše pro to, aby přesunu potravin nestálo nic v cestě. Přestože bezpečnost potravin musí zůstat prioritou, je nezbytné, aby úřady upravily některé administrativní požadavky a usnadnily tak práci dodavatelům, kteří raději zásobují potravinové banky, než aby se zbavovali potravin, které lze stále využít ke spotřebě. To samé platí i v případě odvětví pohostinství. Měla by být přijata opatření na podporu pilotních projektů některých členských států zaměřených na zproštění dárců odpovědnosti (za určitých podmínek) a daňové pobídky. |
| --- | --- |

5.11

Vzhledem k tomu, že se potravinové banky potýkají s úbytkem zdrojů a současně nárůstem poptávky, musejí úřady udělat vše pro to, aby přesunu potravin nestálo nic v cestě. Přestože bezpečnost potravin musí zůstat prioritou, je nezbytné, aby úřady upravily některé administrativní požadavky a usnadnily tak práci dodavatelům, kteří raději zásobují potravinové banky, než aby se zbavovali potravin, které lze stále využít ke spotřebě. To samé platí i v případě odvětví pohostinství. Měla by být přijata opatření na podporu pilotních projektů některých členských států zaměřených na zproštění dárců odpovědnosti (za určitých podmínek) a daňové pobídky.

| 5.12 | Při šetření možností podpory místních produktů v restauračních zařízeních vyšlo najevo, že místní výrobci a družstva mohou být odrazeni mírou administrativní zátěže. Umožnit těmto aktérům snazší přístup k veřejným zakázkám by mohlo pomoci tuto situaci částečně řešit. Důležitou úlohu zde hrají i místní orgány, a to jak z hlediska zavedení konkrétních kritérií, jež musejí splňovat stravovací zařízení spadající do jejich pravomoci, tak i odborné přípravy zaměstnanců v oblasti udržitelnějších praktik vztahujících se k potravinám. |
| --- | --- |

5.12

Při šetření možností podpory místních produktů v restauračních zařízeních vyšlo najevo, že místní výrobci a družstva mohou být odrazeni mírou administrativní zátěže. Umožnit těmto aktérům snazší přístup k veřejným zakázkám by mohlo pomoci tuto situaci částečně řešit. Důležitou úlohu zde hrají i místní orgány, a to jak z hlediska zavedení konkrétních kritérií, jež musejí splňovat stravovací zařízení spadající do jejich pravomoci, tak i odborné přípravy zaměstnanců v oblasti udržitelnějších praktik vztahujících se k potravinám.

| 5.13 | Různé iniciativy v oblasti pohostinství také ukazují, že aby došlo ke změně chování, je třeba komunikovat se zaměstnanci i spotřebiteli. |
| --- | --- |

5.13

Různé iniciativy v oblasti pohostinství také ukazují, že aby došlo ke změně chování, je třeba komunikovat se zaměstnanci i spotřebiteli.

| 5.14 | Mělo by dojít k úpravě učebních osnov budoucích kuchařů, například tím, že se do nich zahrne zvyšování povědomí o různých aspektech ovlivňujících plýtvání potravinami, jako jsou řízení zásob, třídění odpadu, potenciální finanční přínosy či orientace na zákazníka. |
| --- | --- |

5.14

Mělo by dojít k úpravě učebních osnov budoucích kuchařů, například tím, že se do nich zahrne zvyšování povědomí o různých aspektech ovlivňujících plýtvání potravinami, jako jsou řízení zásob, třídění odpadu, potenciální finanční přínosy či orientace na zákazníka.

| 5.15 | Politika prevence musí být vždy založena na koordinované spolupráci všech zúčastněných stran. Aby bylo co nejdříve dosaženo konkrétních výsledků, měla by být opatření ušita na míru daným zúčastněným stranám, druhům potravin a způsobům spotřeby. |
| --- | --- |

5.15

Politika prevence musí být vždy založena na koordinované spolupráci všech zúčastněných stran. Aby bylo co nejdříve dosaženo konkrétních výsledků, měla by být opatření ušita na míru daným zúčastněným stranám, druhům potravin a způsobům spotřeby.

| 5.16 | Jako příklad lze uvést potřebu zahájit otevřený dialog se zpracovatelským průmyslem, aby uváděl na trh produkty, které přispějí ke snížení plýtvání potravinami v domácnostech (druh obalu, odpovídající množství a formát pro určité potravinové produkty apod.). Tato problematika by rovněž měla být zařazena do vzdělávání návrhářů obalů. |
| --- | --- |

5.16

Jako příklad lze uvést potřebu zahájit otevřený dialog se zpracovatelským průmyslem, aby uváděl na trh produkty, které přispějí ke snížení plýtvání potravinami v domácnostech (druh obalu, odpovídající množství a formát pro určité potravinové produkty apod.). Tato problematika by rovněž měla být zařazena do vzdělávání návrhářů obalů.

| 5.17 | Na úrovni primární výroby lze podpořit a rozvíjet různé činnosti spočívající v:






  — | pokračování ba dokonce posílení aplikovaného výzkumu v rostlinné a živočišné výrobě s cílem snížit ztráty způsobené nemocemi, nedostatkem technických prostředků či změnami klimatu; do tohoto procesu by mohlo být zapojeno evropské inovační partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“; |
| --- | --- | --- |

5.17

Na úrovni primární výroby lze podpořit a rozvíjet různé činnosti spočívající v:

—

pokračování ba dokonce posílení aplikovaného výzkumu v rostlinné a živočišné výrobě s cílem snížit ztráty způsobené nemocemi, nedostatkem technických prostředků či změnami klimatu; do tohoto procesu by mohlo být zapojeno evropské inovační partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“;

| — | podpoře mezioborových dohod doporučených mj. současnou a budoucí SZP a zajištění jejich účinnosti a udržitelnosti; |
| --- | --- |

—

podpoře mezioborových dohod doporučených mj. současnou a budoucí SZP a zajištění jejich účinnosti a udržitelnosti;

| — | zemědělství bude i nadále hrát zásadní roli v dodávkách zemědělsko-potravinářského průmyslu, ale podpora a rozvoj krátkých odbytových kanálů může přispět ke snížení potravinových ztrát a plýtvání tím, že dojde k odstranění prostředníků mezi výrobou a spotřebou. |
| --- | --- |

—

zemědělství bude i nadále hrát zásadní roli v dodávkách zemědělsko-potravinářského průmyslu, ale podpora a rozvoj krátkých odbytových kanálů může přispět ke snížení potravinových ztrát a plýtvání tím, že dojde k odstranění prostředníků mezi výrobou a spotřebou.

| 5.18 | V současné době jsou příčiny a rozsah potravinových ztrát a plýtvání potravinami v zásadě dobře známy, bylo by však žádoucí mít k dispozici přesnější údaje o jejich konkrétních příčinách. Je zřejmé, že studie zaměřené na vyčíslení ztrát a plýtvání v různých částech řetězce jsou klíčové pro to, abychom lépe porozuměli tomuto jevu a zavedli preventivní opatření založená na seriózních a podložených argumentech. Tyto kroky jsou o to důležitější, vezmeme-li v potaz, že náklady spojené s odpadem budou mít vzhledem k jeho vyprodukovanému množství do budoucna vzrůstající tendenci. |
| --- | --- |

5.18

V současné době jsou příčiny a rozsah potravinových ztrát a plýtvání potravinami v zásadě dobře známy, bylo by však žádoucí mít k dispozici přesnější údaje o jejich konkrétních příčinách. Je zřejmé, že studie zaměřené na vyčíslení ztrát a plýtvání v různých částech řetězce jsou klíčové pro to, abychom lépe porozuměli tomuto jevu a zavedli preventivní opatření založená na seriózních a podložených argumentech. Tyto kroky jsou o to důležitější, vezmeme-li v potaz, že náklady spojené s odpadem budou mít vzhledem k jeho vyprodukovanému množství do budoucna vzrůstající tendenci.

| 5.19 | Plýtvání potravinami na úrovni spotřebitele má řadu příčin, které se liší stát od státu podle jeho kultury, podnebí, stravovacího režimu a typů domácností. Tato skutečnost dále komplikuje volbu způsobu, jak nejlépe komunikovat na evropské úrovni. |
| --- | --- |

5.19

Plýtvání potravinami na úrovni spotřebitele má řadu příčin, které se liší stát od státu podle jeho kultury, podnebí, stravovacího režimu a typů domácností. Tato skutečnost dále komplikuje volbu způsobu, jak nejlépe komunikovat na evropské úrovni.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV týkající se rozdělování potravinářských produktů nejchudším osobám v Unii (Úř. věst. C 43, 15.2.2012,s. 94–98).

1

(2)  Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje, COM(2011)571 final.

2

(3)  Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje, COM(2011)571 final.

3

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

488. plenární zasedání ve dnech 20. a 21. března 2013

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/52

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Nejvzdálenější regiony Evropské unie – Na cestě k partnerství pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění

COM(2012) 287 final

2013/C 161/09

Zpravodaj: pan MALOSSE

Dne 20. června 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Nejvzdálenější regiony Evropské unie – Na cestě k partnerství pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění

COM(2012) 287 final.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 165 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení – Nejvzdálenější regiony jako výspy Evropy

| 1.1 | Současnou prioritou EU ve vztahu k nejvzdálenějším regionům musí být posílení vazeb spojujících tyto regiony s evropským kontinentem a pocitu jejich občanů, že jsou součástí projektu evropské integrace. Nejvzdálenější regiony mohou být v některých oblastech, např. v oblasti biologické rozmanitosti, pozorování Země, obnovitelných zdrojů energie a kulturní integrace, pro Evropu laboratoří, experimentálním prostorem a dokonce vzorem. |
| --- | --- |

1.1

Současnou prioritou EU ve vztahu k nejvzdálenějším regionům musí být posílení vazeb spojujících tyto regiony s evropským kontinentem a pocitu jejich občanů, že jsou součástí projektu evropské integrace. Nejvzdálenější regiony mohou být v některých oblastech, např. v oblasti biologické rozmanitosti, pozorování Země, obnovitelných zdrojů energie a kulturní integrace, pro Evropu laboratoří, experimentálním prostorem a dokonce vzorem.

| 1.2 | Nejvzdálenější regiony mají značné přednosti, jichž lze využít pro budoucnost Evropy – mj. nadané lidi, zemědělskou, rybářskou a průmyslovou produkci, kvalitní služby cestovního ruchu a zeměpisnou polohu, která z nich mezi jejich sousedy činí výspy Evropy. Tyto regiony musejí mít možnost požívat všech výhod vnitřního trhu za stejných podmínek jako ostatní evropské regiony. |
| --- | --- |

1.2

Nejvzdálenější regiony mají značné přednosti, jichž lze využít pro budoucnost Evropy – mj. nadané lidi, zemědělskou, rybářskou a průmyslovou produkci, kvalitní služby cestovního ruchu a zeměpisnou polohu, která z nich mezi jejich sousedy činí výspy Evropy. Tyto regiony musejí mít možnost požívat všech výhod vnitřního trhu za stejných podmínek jako ostatní evropské regiony.

| 1.3 | Navzdory mimořádně napjaté rozpočtové situaci nesmí dojít ke snížení zvláštní podpory určené nejvzdálenějším regionům. Tyto regiony musejí mít k dispozici odpovídající finanční prostředky, aby mohly dosáhnout cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a kompenzovat své znevýhodnění spojené zejména s odlehlostí. |
| --- | --- |

1.3

Navzdory mimořádně napjaté rozpočtové situaci nesmí dojít ke snížení zvláštní podpory určené nejvzdálenějším regionům. Tyto regiony musejí mít k dispozici odpovídající finanční prostředky, aby mohly dosáhnout cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a kompenzovat své znevýhodnění spojené zejména s odlehlostí.

| 1.4 | Evropská politika ve vztahu k nejvzdálenějším regionům sice přinesla dobré výsledky, je však třeba oživit koncepci nejvzdálenější polohy na specifickém právním základě obsaženém ve SFEU a dát jí strategičtější a ambicióznější rozměr. Tyto regiony již například nelze vylučovat z evropských politik v oblasti velkých sítí, výzkumu, mobility a pozorování Země. |
| --- | --- |

1.4

Evropská politika ve vztahu k nejvzdálenějším regionům sice přinesla dobré výsledky, je však třeba oživit koncepci nejvzdálenější polohy na specifickém právním základě obsaženém ve SFEU a dát jí strategičtější a ambicióznější rozměr. Tyto regiony již například nelze vylučovat z evropských politik v oblasti velkých sítí, výzkumu, mobility a pozorování Země.

| 1.5 | Je nutné zhodnotit program POSEI a rozšířit jej na veškerou zemědělskou a nezemědělskou produkci nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

1.5

Je nutné zhodnotit program POSEI a rozšířit jej na veškerou zemědělskou a nezemědělskou produkci nejvzdálenějších regionů.

| 1.6 | Je třeba, aby byl článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen SFEU) skutečně uplatňován v řadě evropských politik, např. v oblasti hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, rybolovu a životního prostředí, s cílem zohlednit zeměpisné a klimatické zvláštnosti nejvzdálenějších regionů. Současný zdrženlivý přístup Komise v tomto ohledu se vzhledem ke znění Smlouvy nezdá být příliš opodstatněný. EHSV vyzývá Komisi, aby připravila a zveřejnila analýzu uplatňování článku 349. |
| --- | --- |

1.6

Je třeba, aby byl článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen SFEU) skutečně uplatňován v řadě evropských politik, např. v oblasti hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, rybolovu a životního prostředí, s cílem zohlednit zeměpisné a klimatické zvláštnosti nejvzdálenějších regionů. Současný zdrženlivý přístup Komise v tomto ohledu se vzhledem ke znění Smlouvy nezdá být příliš opodstatněný. EHSV vyzývá Komisi, aby připravila a zveřejnila analýzu uplatňování článku 349.

| 1.7 | Pro nejvzdálenější regiony má zásadní význam otázka zaměstnanosti a mladých lidí. Jednou z priorit evropských politik pro nejvzdálenější regiony musí být sociální rozměr. Je tudíž nutné tento rozměr účinně rozvíjet, a to prováděním krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření pomocí programů na podporu jednak vzdělávání a odborné přípravy uzpůsobených potřebám trhu práce v těchto regionech, jednak činností vytvářejících pracovní místa a bohatství. |
| --- | --- |

1.7

Pro nejvzdálenější regiony má zásadní význam otázka zaměstnanosti a mladých lidí. Jednou z priorit evropských politik pro nejvzdálenější regiony musí být sociální rozměr. Je tudíž nutné tento rozměr účinně rozvíjet, a to prováděním krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření pomocí programů na podporu jednak vzdělávání a odborné přípravy uzpůsobených potřebám trhu práce v těchto regionech, jednak činností vytvářejících pracovní místa a bohatství.

| 1.8 | Evropa bude moci zvýšit svou konkurenceschopnost i prostřednictvím programů prováděných v nejvzdálenějších regionech, např. v oblasti obnovitelných zdrojů energie, mořských věd, zkoumání biologické rozmanitosti, lesnictví, zdravotnictví a boje proti tropickým nemocem. |
| --- | --- |

1.8

Evropa bude moci zvýšit svou konkurenceschopnost i prostřednictvím programů prováděných v nejvzdálenějších regionech, např. v oblasti obnovitelných zdrojů energie, mořských věd, zkoumání biologické rozmanitosti, lesnictví, zdravotnictví a boje proti tropickým nemocem.

| 1.9 | Je očividné, že je třeba nejvzdálenější regiony lépe začlenit do jejich geografického prostředí. Řada příkladů dosvědčuje, že je pro Komisi obecně obtížné pochopit strategickou úlohu nejvzdálenějších regionů coby evropských platforem v rámci vnějších politik EU, zejména obchodní politiky, rybářské politiky a politiky rozvojové spolupráce. Je nezbytné, aby Evropská komise rozhodným, viditelnějším a aktivnějším způsobem podporovala regionální spolupráci. |
| --- | --- |

1.9

Je očividné, že je třeba nejvzdálenější regiony lépe začlenit do jejich geografického prostředí. Řada příkladů dosvědčuje, že je pro Komisi obecně obtížné pochopit strategickou úlohu nejvzdálenějších regionů coby evropských platforem v rámci vnějších politik EU, zejména obchodní politiky, rybářské politiky a politiky rozvojové spolupráce. Je nezbytné, aby Evropská komise rozhodným, viditelnějším a aktivnějším způsobem podporovala regionální spolupráci.

| 1.10 | Zapojení občanské společnosti do strategie EU nesmí být pouhým heslem. EHSV navrhuje uspořádat kulaté stoly, jichž by se zúčastnily subjekty občanské společnosti z každého nejvzdálenějšího regionu a během nichž by byly vypracovány akční plány stanovící cíle a etapy provádění strategie Evropa 2020. ESHV je připraven zahájit tento proces ve spolupráci s Konferencí předsedů a s hospodářskými a sociálními radami nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

1.10

Zapojení občanské společnosti do strategie EU nesmí být pouhým heslem. EHSV navrhuje uspořádat kulaté stoly, jichž by se zúčastnily subjekty občanské společnosti z každého nejvzdálenějšího regionu a během nichž by byly vypracovány akční plány stanovící cíle a etapy provádění strategie Evropa 2020. ESHV je připraven zahájit tento proces ve spolupráci s Konferencí předsedů a s hospodářskými a sociálními radami nejvzdálenějších regionů.

| 1.11 | Kromě toho se EHSV vyslovuje pro uspořádání strukturovaného dialogu mezi občanskou společností nejvzdálenějších regionů a občanskou společností zemí, jež je obklopují (Latinská Amerika, Atlantský oceán, Karibik, Indický oceán). Šlo by zde zejména o to zapojit představitele nejvzdálenějších regionů do dialogu, který Evropská komise zavedla v rámci dohod o hospodářském partnerství. EHSV podporuje vytvoření monitorovacích výborů za účasti občanské společnosti v rámci všech dohod o hospodářském partnerství a žádá, aby byly do těchto výborů zapojeny nejvzdálenější regiony, pokud se jich to týká. |
| --- | --- |

1.11

Kromě toho se EHSV vyslovuje pro uspořádání strukturovaného dialogu mezi občanskou společností nejvzdálenějších regionů a občanskou společností zemí, jež je obklopují (Latinská Amerika, Atlantský oceán, Karibik, Indický oceán). Šlo by zde zejména o to zapojit představitele nejvzdálenějších regionů do dialogu, který Evropská komise zavedla v rámci dohod o hospodářském partnerství. EHSV podporuje vytvoření monitorovacích výborů za účasti občanské společnosti v rámci všech dohod o hospodářském partnerství a žádá, aby byly do těchto výborů zapojeny nejvzdálenější regiony, pokud se jich to týká.

| 1.12 | EHSV navrhuje zřídit v každém z nejvzdálenějších regionů zastoupení EU tak, aby byly vazby mezi EU a těmito regiony hmatatelnější, viditelnější a bezprostřednější. |
| --- | --- |

1.12

EHSV navrhuje zřídit v každém z nejvzdálenějších regionů zastoupení EU tak, aby byly vazby mezi EU a těmito regiony hmatatelnější, viditelnější a bezprostřednější.

2.   Úvod a obecné připomínky

| 2.1 | V článcích 349 a 355 SFEU se definuje a uznává zvláštní charakter nejvzdálenějších regionů. Tyto regiony mohou navíc od roku 1989 využívat zvláštní program na podporu socioekonomických opatření zaměřených na větší sblížení těchto regionů se zbytkem EU. |
| --- | --- |

2.1

V článcích 349 a 355 SFEU se definuje a uznává zvláštní charakter nejvzdálenějších regionů. Tyto regiony mohou navíc od roku 1989 využívat zvláštní program na podporu socioekonomických opatření zaměřených na větší sblížení těchto regionů se zbytkem EU.

| 2.2 | Nejvzdálenější regiony významnou měrou zvětšují území a geografickou přítomnost EU ve světě, a rozšiřují tak politický, hospodářský a kulturní vliv Evropy a skýtají rozsáhlé rybolovné oblasti v Atlantském a Indickém oceánu. Této jejich úlohy výsep Evropy je třeba lépe využít tím, že budou začleněny do transevropských sítí (např. TEN-T, digitální sítě) a že jim bude dán privilegovaný přístup k evropským programům pozorování Země (GMES, GALILEO) a k evropským programům výzkumu obnovitelných zdrojů energie a biologické rozmanitosti. Prostřednictvím různých programů mobility a spolupráce musejí být nejvzdálenější regiony využity rovněž k šíření evropského vlivu ve světě. Přítomnost zvláštních zástupců EU v těchto regionech, již opodstatňuje jejich odlehlost, bude nejen politickým signálem, ale také účinným nástrojem na podporu této úlohy platforem. |
| --- | --- |

2.2

Nejvzdálenější regiony významnou měrou zvětšují území a geografickou přítomnost EU ve světě, a rozšiřují tak politický, hospodářský a kulturní vliv Evropy a skýtají rozsáhlé rybolovné oblasti v Atlantském a Indickém oceánu. Této jejich úlohy výsep Evropy je třeba lépe využít tím, že budou začleněny do transevropských sítí (např. TEN-T, digitální sítě) a že jim bude dán privilegovaný přístup k evropským programům pozorování Země (GMES, GALILEO) a k evropským programům výzkumu obnovitelných zdrojů energie a biologické rozmanitosti. Prostřednictvím různých programů mobility a spolupráce musejí být nejvzdálenější regiony využity rovněž k šíření evropského vlivu ve světě. Přítomnost zvláštních zástupců EU v těchto regionech, již opodstatňuje jejich odlehlost, bude nejen politickým signálem, ale také účinným nástrojem na podporu této úlohy platforem.

| 2.3 | I EHSV již více než 20 let podporuje snahy občanské společnosti nejvzdálenějších regionů o to, aby se přiblížila k EU a lépe prosadila svůj hlas a byla konzultována. V tomto ohledu je třeba poukázat především na možné negativní dopady obchodní politiky na nejvzdálenější regiony, zejména v důsledku dohod o volném obchodu a dohod o hospodářském partnerství se sousedními zeměmi těchto regionů (1). Bohužel musíme konstatovat, že se Evropská komise touto otázkou ve sdělení nezabývá a nezohledňuje doporučení stanoviska EHSV ze dne 17. února 2010 (2) (zpravodaj: pan Coupeau), zejména pokud jde o doprovodná opatření. |
| --- | --- |

2.3

I EHSV již více než 20 let podporuje snahy občanské společnosti nejvzdálenějších regionů o to, aby se přiblížila k EU a lépe prosadila svůj hlas a byla konzultována. V tomto ohledu je třeba poukázat především na možné negativní dopady obchodní politiky na nejvzdálenější regiony, zejména v důsledku dohod o volném obchodu a dohod o hospodářském partnerství se sousedními zeměmi těchto regionů (1). Bohužel musíme konstatovat, že se Evropská komise touto otázkou ve sdělení nezabývá a nezohledňuje doporučení stanoviska EHSV ze dne 17. února 2010 (2) (zpravodaj: pan Coupeau), zejména pokud jde o doprovodná opatření.

| 2.4 | Dalším nedostatkem tohoto sdělení je to, že opomíjí důsledky významné politické skutečnosti, jíž je příslušnost nejvzdálenějších regionů k Evropské unii. Slyšení na ostrově Réunion ukázalo, že složky občanské společnosti připisují velký význam evropské integraci, jež nebyla ani jednou zpochybněna. EHSV se domnívá, že by se strategie EU ve vztahu k těmto regionům měla v prvé řadě zaměřit na jejich lepší začlenění do evropského celku se zohledněním jejich situace. |
| --- | --- |

2.4

Dalším nedostatkem tohoto sdělení je to, že opomíjí důsledky významné politické skutečnosti, jíž je příslušnost nejvzdálenějších regionů k Evropské unii. Slyšení na ostrově Réunion ukázalo, že složky občanské společnosti připisují velký význam evropské integraci, jež nebyla ani jednou zpochybněna. EHSV se domnívá, že by se strategie EU ve vztahu k těmto regionům měla v prvé řadě zaměřit na jejich lepší začlenění do evropského celku se zohledněním jejich situace.

3.   Konkrétní otázky

| 3.1 | Při provádění politiky soudržnosti se stalo bezpodmínečnou nutností zjednodušit a urychlit proces výběru a přidělování prostředků. Odpovědnost za zpoždění a přílišné prodlevy je často především na straně EU a vnitrostátních orgánů, což závažně poškozuje důvěryhodnost EU. Tuto otázku je nutné neprodleně vyřešit, než se přistoupí k jakémukoliv přezkumu budoucích finančních výhledů. |
| --- | --- |

3.1

Při provádění politiky soudržnosti se stalo bezpodmínečnou nutností zjednodušit a urychlit proces výběru a přidělování prostředků. Odpovědnost za zpoždění a přílišné prodlevy je často především na straně EU a vnitrostátních orgánů, což závažně poškozuje důvěryhodnost EU. Tuto otázku je nutné neprodleně vyřešit, než se přistoupí k jakémukoliv přezkumu budoucích finančních výhledů.

| 3.2 | Další důležitou podmínkou pro budoucí programy EU je zajistit větší viditelnost a koncentraci podpory ze strany EU. Stávající rozptýlenost vede k neúčinnosti a je zdrojem kritiky. Jak se uvádí ve výše zmíněném stanovisku, které vypracoval pan Coupeau, EHSV doporučuje zaměřit se v této fázi na tři hlavní priority. V prvé řadě je to vzdělávání a odborná příprava posilující zaměstnatelnost zejména mladých lidí, a to i prostřednictvím podpory v podobě základních infrastruktur, neboť největším bohatstvím těchto regionů jsou samozřejmě jejich nadaní a podnikaví obyvatelé. Na druhém místě je podpora soukromého sektoru, který vytváří bohatství a pracovní místa – malé a střední podniky, cestovní ruch, služby poskytované výrobním subjektům, zemědělství, lesnictví a rybolov. Třetí prioritou jsou investice do velkých sítí (IKT, doprava, odpady, voda, energie atd.), aby měli občané zaručen rovný přístup ke službám obecného hospodářského zájmu, jež přispívají ke konkurenceschopnosti regionů. |
| --- | --- |

3.2

Další důležitou podmínkou pro budoucí programy EU je zajistit větší viditelnost a koncentraci podpory ze strany EU. Stávající rozptýlenost vede k neúčinnosti a je zdrojem kritiky. Jak se uvádí ve výše zmíněném stanovisku, které vypracoval pan Coupeau, EHSV doporučuje zaměřit se v této fázi na tři hlavní priority. V prvé řadě je to vzdělávání a odborná příprava posilující zaměstnatelnost zejména mladých lidí, a to i prostřednictvím podpory v podobě základních infrastruktur, neboť největším bohatstvím těchto regionů jsou samozřejmě jejich nadaní a podnikaví obyvatelé. Na druhém místě je podpora soukromého sektoru, který vytváří bohatství a pracovní místa – malé a střední podniky, cestovní ruch, služby poskytované výrobním subjektům, zemědělství, lesnictví a rybolov. Třetí prioritou jsou investice do velkých sítí (IKT, doprava, odpady, voda, energie atd.), aby měli občané zaručen rovný přístup ke službám obecného hospodářského zájmu, jež přispívají ke konkurenceschopnosti regionů.

| 3.3 | Otázka udržitelného rozvoje je důležitá, musí však být rozšířena i na další oblasti, než je životní prostředí. Např. v oblasti cestovního ruchu zahrnuje udržitelný rozvoj respektování místní identity, regionálního know-how, zachování tradičního způsobu života, jazyk či typickou místní produkci. Otázky dostupnosti pro všechny, demografického vývoje a řešení závislosti mají pro nejvzdálenější regiony mimořádný význam, sdělení Komise se jimi ale dostatečně nezabývá. |
| --- | --- |

3.3

Otázka udržitelného rozvoje je důležitá, musí však být rozšířena i na další oblasti, než je životní prostředí. Např. v oblasti cestovního ruchu zahrnuje udržitelný rozvoj respektování místní identity, regionálního know-how, zachování tradičního způsobu života, jazyk či typickou místní produkci. Otázky dostupnosti pro všechny, demografického vývoje a řešení závislosti mají pro nejvzdálenější regiony mimořádný význam, sdělení Komise se jimi ale dostatečně nezabývá.

| 3.4 | EHSV vybízí Komisi, aby prozkoumala možnost zahrnutí problematiky nejvzdálenějších regionů do pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Vzhledem ke specifickým podmínkám v nejvzdálenějších regionech je třeba věnovat pozornost místní zaměstnanosti, ale také zabránit jak sociálnímu dumpingu ze strany okolních zemí, v nichž jsou mzdové náklady mnohem nižší, tak agresivním cenovým praktikám určitých hospodářských subjektů, jejichž cílem je zlikvidovat nejprve veškerou místní konkurenci a následně provozovat monopolní politiku s vysokými cenami. |
| --- | --- |

3.4

EHSV vybízí Komisi, aby prozkoumala možnost zahrnutí problematiky nejvzdálenějších regionů do pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Vzhledem ke specifickým podmínkám v nejvzdálenějších regionech je třeba věnovat pozornost místní zaměstnanosti, ale také zabránit jak sociálnímu dumpingu ze strany okolních zemí, v nichž jsou mzdové náklady mnohem nižší, tak agresivním cenovým praktikám určitých hospodářských subjektů, jejichž cílem je zlikvidovat nejprve veškerou místní konkurenci a následně provozovat monopolní politiku s vysokými cenami.

| 3.5 | Co se týče vztahů se sousedními třetími zeměmi, lituje EHSV toho, že ve sdělení Komise chybí jasná vize, která byla požadována ve stanovisku, jež připravil pan Coupeau. EHSV zdůrazňuje význam spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a okolními zeměmi, zejména zeměmi AKT, v podobě společných projektů spolupráce s využitím prostředků z ERF, EFRR, ESF, EZFRV a EMFF. V této oblasti byla sice uskutečněna řada studií, avšak pro nedostatek prováděcích pravidel bylo zahájeno jen málo konkrétních projektů spolupráce. Možností spolupráce přitom existuje mnoho – v oblasti dopravy, cestovního ruchu, vzdělávání, zdravotnictví, rybolovu a zemědělství, výzkumu a vývoje či ochrany životního prostředí. Nezodpovězena zůstává rovněž otázka obchodní politiky EU. Dohody či případné budoucí dohody o volném obchodu a dohody o hospodářském partnerství představují skutečnou hrozbu pro citlivou ekonomiku některých nejvzdálenějších regionů. Pokud nebudou v obchodní politice EU zohledněny skutečné zájmy nejvzdálenějších regionů, pozbývá návrh strategie EU ve vztahu k těmto regionům jakýkoliv smysl. |
| --- | --- |

3.5

Co se týče vztahů se sousedními třetími zeměmi, lituje EHSV toho, že ve sdělení Komise chybí jasná vize, která byla požadována ve stanovisku, jež připravil pan Coupeau. EHSV zdůrazňuje význam spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a okolními zeměmi, zejména zeměmi AKT, v podobě společných projektů spolupráce s využitím prostředků z ERF, EFRR, ESF, EZFRV a EMFF. V této oblasti byla sice uskutečněna řada studií, avšak pro nedostatek prováděcích pravidel bylo zahájeno jen málo konkrétních projektů spolupráce. Možností spolupráce přitom existuje mnoho – v oblasti dopravy, cestovního ruchu, vzdělávání, zdravotnictví, rybolovu a zemědělství, výzkumu a vývoje či ochrany životního prostředí. Nezodpovězena zůstává rovněž otázka obchodní politiky EU. Dohody či případné budoucí dohody o volném obchodu a dohody o hospodářském partnerství představují skutečnou hrozbu pro citlivou ekonomiku některých nejvzdálenějších regionů. Pokud nebudou v obchodní politice EU zohledněny skutečné zájmy nejvzdálenějších regionů, pozbývá návrh strategie EU ve vztahu k těmto regionům jakýkoliv smysl.

| 3.6 | Je rovněž třeba vyjádřit politování nad tím, že se v tomto sdělení Komise věnuje tak málo prostoru vymezení partnerství s občanskou společností nejvzdálenějších regionů, zavedení strukturované konzultace občanské společnosti při provádění opatření k zajištění soudržnosti a vypracování projektů, které by umožnily posílit pocit evropské identity u obyvatelstva pomocí informačních kampaní, evropského občanství a programů mobility. EHSV odkazuje na své stanovisko k evropskému kodexu chování pro partnerství (3). |
| --- | --- |

3.6

Je rovněž třeba vyjádřit politování nad tím, že se v tomto sdělení Komise věnuje tak málo prostoru vymezení partnerství s občanskou společností nejvzdálenějších regionů, zavedení strukturované konzultace občanské společnosti při provádění opatření k zajištění soudržnosti a vypracování projektů, které by umožnily posílit pocit evropské identity u obyvatelstva pomocí informačních kampaní, evropského občanství a programů mobility. EHSV odkazuje na své stanovisko k evropskému kodexu chování pro partnerství (3).

4.   Návrhy do budoucna

4.1   Program POSEI (program možnosti voleb z hlediska odlehlosti a izolovanosti)

4.1.1   Provádění tohoto programu by mělo být bedlivě zhodnoceno. Kromě vysokého objemu zdrojů vyčleněných v POSEI na dva typy produkce v nejvzdálenějších regionech (cukr a banány) by se měla vzít v úvahu spousta dalších místních produktů, jejichž vývoz by se dal podpořit (vanilka, ovoce a zelenina, produkty rybolovu atd.).

4.1.2   Prostředky vyčleněné na programy POSEI v zemědělství by se měly zachovat či dokonce navýšit, aby bylo možné pokračovat v rozvoji produkce komodit jdoucích na export a rovněž těch určených pro místní trh, přičemž je rovněž třeba zajistit dodávky surovin a základních produktů.

4.2   Hospodářská, sociální a územní soudržnost

| 4.2.1 | EHSV je potěšen tím, že Evropská rada i nadále poskytuje nejvzdálenějším regionům zvláštní zacházení, aby mohly maximálně využít dostupných prostředků, a navrhuje míru spolufinancování ve výši 85 % nezávisle na výši jejich příjmů. EHSV však lituje, že míra spolufinancování zvláštního finančního příspěvku na krytí dodatečných nákladů vyplývajících z polohy nejvzdálenějších regionů zůstala ve výši 50 %, a navrhuje, aby Komise byla dostatečně flexibilní a zajistila její plnou efektivitu. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV je potěšen tím, že Evropská rada i nadále poskytuje nejvzdálenějším regionům zvláštní zacházení, aby mohly maximálně využít dostupných prostředků, a navrhuje míru spolufinancování ve výši 85 % nezávisle na výši jejich příjmů. EHSV však lituje, že míra spolufinancování zvláštního finančního příspěvku na krytí dodatečných nákladů vyplývajících z polohy nejvzdálenějších regionů zůstala ve výši 50 %, a navrhuje, aby Komise byla dostatečně flexibilní a zajistila její plnou efektivitu.

| 4.2.2 | EHSV je rovněž znepokojen tím, že návrhy Komise v oblasti územní spolupráce neobsahují konkrétní řešení nezbytného regionálního začlenění těchto regionů. |
| --- | --- |

4.2.2

EHSV je rovněž znepokojen tím, že návrhy Komise v oblasti územní spolupráce neobsahují konkrétní řešení nezbytného regionálního začlenění těchto regionů.

4.3   Programy mobility: EU musí občanům nejvzdálenějších regionů zaručit rovný přístup k těmto programům, ať již se jedná o programy zaměstnanosti či programy v oblasti vzdělávání. Nelze se například smířit se zjevným rozporem mezi záměrem umožnit mladým lidem a akademikům z nejvzdálenějších regionů, aby plně využívali programů mobility EU, jako je Erasmus pro všechny, a popíráním zeměpisné polohy těchto regionů tím, že nejsou propláceny výdaje za dopravu související s jejich odlehlostí, ať už studentům odjíždějícím do nejvzdálenějších regionů, či studentům, kteří se vydají do jiné země EU.

4.3.1   Dalším paradoxem je to, že program Erasmus pro všechny rovněž nebere v potaz třetí země sousedící s nejvzdálenějšími regiony. Tyto rozpory je nutné odstranit. Zvláštní program Erasmus Mundus pro nejvzdálenější regiony by měl umožnit výměny mladých lidí mezi těmito regiony a okolními zeměmi s cílem podpořit evropskou identitu a kulturu prostřednictvím těchto evropských platforem.

4.4   Dostupnost

| 4.4.1 | EHSV souhlasí s Evropským parlamentem, že je nutné stanovit rámec ad hoc v oblasti dopravy a IKT, aby mohly nejvzdálenější regiony řešit problém územní izolace a digitální propasti. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV souhlasí s Evropským parlamentem, že je nutné stanovit rámec ad hoc v oblasti dopravy a IKT, aby mohly nejvzdálenější regiony řešit problém územní izolace a digitální propasti.

4.5   Regionální začlenění

| 4.5.1 | Nejvzdálenější regiony musí být automaticky způsobilé k přeshraniční spolupráci, a to nehledě na kritérium námořní hranice do vzdálenosti 150 km. |
| --- | --- |

4.5.1

Nejvzdálenější regiony musí být automaticky způsobilé k přeshraniční spolupráci, a to nehledě na kritérium námořní hranice do vzdálenosti 150 km.

| 4.5.2 | Pro skutečné regionální začlenění nejvzdálenějších regionů je nutné přijmout opatření, která zlepší jejich propojení s třetími zeměmi v jejich okolí a podpoří nezbytnou internacionalizaci jejich malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.5.2

Pro skutečné regionální začlenění nejvzdálenějších regionů je nutné přijmout opatření, která zlepší jejich propojení s třetími zeměmi v jejich okolí a podpoří nezbytnou internacionalizaci jejich malých a středních podniků.

| 4.5.3 | Evropská unie musí bezpodmínečně provádět posouzení dopadu při uzavírání obchodních dohod či dohod o rybolovu mezi EU a zeměmi sousedícími s nejvzdálenějšími regiony a informovat o jednání politické orgány a občanskou společnost těchto regionů a zapojovat je do záležitostí, jež se jich přímo dotýkají. |
| --- | --- |

4.5.3

Evropská unie musí bezpodmínečně provádět posouzení dopadu při uzavírání obchodních dohod či dohod o rybolovu mezi EU a zeměmi sousedícími s nejvzdálenějšími regiony a informovat o jednání politické orgány a občanskou společnost těchto regionů a zapojovat je do záležitostí, jež se jich přímo dotýkají.

| 4.5.4 | Odborné a právní kruhy v nejvzdálenějších regionech se zajímají také o otázku bezpečnosti investic v jejich zeměpisné oblasti. V tomto směru EHSV vítá vytvoření advokátní komory nejvzdálenějších regionů a jakékoliv další iniciativy tohoto druhu, jako je např. Atlantické rozhodčí středisko atp. |
| --- | --- |

4.5.4

Odborné a právní kruhy v nejvzdálenějších regionech se zajímají také o otázku bezpečnosti investic v jejich zeměpisné oblasti. V tomto směru EHSV vítá vytvoření advokátní komory nejvzdálenějších regionů a jakékoliv další iniciativy tohoto druhu, jako je např. Atlantické rozhodčí středisko atp.

| 4.5.5 | V řadě oblastí (doprava, nakládání s odpady atd.) by regionální začlenění přineslo úspory z rozsahu, pokud by EU dala důrazněji než doposud najevo svůj záměr učinit z nejvzdálenějších regionů výspy Evropy. |
| --- | --- |

4.5.5

V řadě oblastí (doprava, nakládání s odpady atd.) by regionální začlenění přineslo úspory z rozsahu, pokud by EU dala důrazněji než doposud najevo svůj záměr učinit z nejvzdálenějších regionů výspy Evropy.

4.6   Podpora podnikům

| 4.6.1 | Čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU představuje skutečný koncepční posun díky tomu, že Komisi umožňuje diferencovaně zohledňovat ekonomiky jednotlivých nejvzdálenějších regionů v pokynech pro vnitrostátní regionální podporu a zjevné nedostatky ve státní podpoře na jiné účely (výzkum, inovace, doprava, životní prostředí atd.). EHSV poukazuje na stávající rozpor mezi prioritami strategie Evropa 2020 a nedostatečným rámcem pro hospodářskou soutěž, pokud jde o státní podporu určenou na výzkum a inovace či životní prostředí v nejvzdálenějších regionech. Tento rozpor je třeba do budoucna odstranit. |
| --- | --- |

4.6.1

Čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU představuje skutečný koncepční posun díky tomu, že Komisi umožňuje diferencovaně zohledňovat ekonomiky jednotlivých nejvzdálenějších regionů v pokynech pro vnitrostátní regionální podporu a zjevné nedostatky ve státní podpoře na jiné účely (výzkum, inovace, doprava, životní prostředí atd.). EHSV poukazuje na stávající rozpor mezi prioritami strategie Evropa 2020 a nedostatečným rámcem pro hospodářskou soutěž, pokud jde o státní podporu určenou na výzkum a inovace či životní prostředí v nejvzdálenějších regionech. Tento rozpor je třeba do budoucna odstranit.

| 4.6.2 | V souvislosti s probíhajícím přezkumem evropského rámce pro státní podporu se nejvzdálenější regiony obávají, zda zůstane v platnosti současný rámec. Požadují zachování co nejpříznivějšího přístupu, sladění podpory pro jednotlivé účely (podpora investic do podniků s vyšší mírou podpory a časově neomezená provozní podpora ve stále stejné výši pro kompenzaci vyšších nákladů spojených s odlehlostí v souladu s článkem 349 SFEU) a snahu o uplatňování jednoduchých a pružných postupů. |
| --- | --- |

4.6.2

V souvislosti s probíhajícím přezkumem evropského rámce pro státní podporu se nejvzdálenější regiony obávají, zda zůstane v platnosti současný rámec. Požadují zachování co nejpříznivějšího přístupu, sladění podpory pro jednotlivé účely (podpora investic do podniků s vyšší mírou podpory a časově neomezená provozní podpora ve stále stejné výši pro kompenzaci vyšších nákladů spojených s odlehlostí v souladu s článkem 349 SFEU) a snahu o uplatňování jednoduchých a pružných postupů.

| 4.6.3 | Nejvzdálenější regiony potřebují značné množství pracovních míst, aby skoncovaly se strukturální nezaměstnaností, která postihuje všechny vrstvy obyvatelstva. Podniky v těchto regionech jsou ze své podstaty malé a střední podniky, které často působí na geograficky omezených trzích, a mají tudíž zcela jiný charakter než podniky na evropském kontinentu. Je důležité, aby bylo stejně jako v období 2007–2013 možné poskytovat podporu všem druhům podniků. |
| --- | --- |

4.6.3

Nejvzdálenější regiony potřebují značné množství pracovních míst, aby skoncovaly se strukturální nezaměstnaností, která postihuje všechny vrstvy obyvatelstva. Podniky v těchto regionech jsou ze své podstaty malé a střední podniky, které často působí na geograficky omezených trzích, a mají tudíž zcela jiný charakter než podniky na evropském kontinentu. Je důležité, aby bylo stejně jako v období 2007–2013 možné poskytovat podporu všem druhům podniků.

| 4.6.4 | Zdá se, že míra podpory investic v nejvzdálenějších regionech zůstala na úrovni z období 2007–2013 a do budoucna by měly být zachovány stropy a zásada bonusu pro nejvzdálenější regiony. EHSV upozorňuje na to, že obchod uvnitř Unie tím nedoznává žádných změn, zejména kvůli velmi nízké atraktivitě trhů v nejvzdálenějších regionech pro zahraniční investory. EHSV tudíž doporučuje, aby byla i nadále poskytována časově neomezená provozní podpora, jejíž výše se nebude snižovat. |
| --- | --- |

4.6.4

Zdá se, že míra podpory investic v nejvzdálenějších regionech zůstala na úrovni z období 2007–2013 a do budoucna by měly být zachovány stropy a zásada bonusu pro nejvzdálenější regiony. EHSV upozorňuje na to, že obchod uvnitř Unie tím nedoznává žádných změn, zejména kvůli velmi nízké atraktivitě trhů v nejvzdálenějších regionech pro zahraniční investory. EHSV tudíž doporučuje, aby byla i nadále poskytována časově neomezená provozní podpora, jejíž výše se nebude snižovat.

| 4.6.5 | Je třeba se prioritně zaměřit na veřejnou podporu, včetně podpory ze strany EU, a na investice podniků v nejvzdálenějších regionech do inovací, digitální agendy a navazování partnerství v jejich zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

4.6.5

Je třeba se prioritně zaměřit na veřejnou podporu, včetně podpory ze strany EU, a na investice podniků v nejvzdálenějších regionech do inovací, digitální agendy a navazování partnerství v jejich zeměpisné oblasti.

| 4.6.6 | Nejvzdálenější regiony se vyznačují zvláštní strukturou, která sestává téměř výhradně z velmi malých podniků. Komise by měla ve své strategii klást důraz na účinné provádění evropské iniciativy Small Business Act a na uplatňování zásady „Zelenou malým a středním podnikům“ („Think Small First“), obzvláště pokud jde o postupy a kontrolu. V nejvzdálenějších regionech je třeba bedlivě dohlížet na pravidla hospodářské soutěže, a chránit tak zájmy malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.6.6

Nejvzdálenější regiony se vyznačují zvláštní strukturou, která sestává téměř výhradně z velmi malých podniků. Komise by měla ve své strategii klást důraz na účinné provádění evropské iniciativy Small Business Act a na uplatňování zásady „Zelenou malým a středním podnikům“ („Think Small First“), obzvláště pokud jde o postupy a kontrolu. V nejvzdálenějších regionech je třeba bedlivě dohlížet na pravidla hospodářské soutěže, a chránit tak zájmy malých a středních podniků.

4.7   Energetika

| 4.7.1 | Nejvzdálenější regiony jsou vzhledem ke své zeměpisné poloze velice zranitelné a musejí energetickou otázku řešit jiným způsobem než kontinentální Evropa. EU jim musí pomoci zajišťovat dodávky energie ve složitém prostředí a za obtížných podmínek, jež výrazně zvyšují ceny a omezují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

4.7.1

Nejvzdálenější regiony jsou vzhledem ke své zeměpisné poloze velice zranitelné a musejí energetickou otázku řešit jiným způsobem než kontinentální Evropa. EU jim musí pomoci zajišťovat dodávky energie ve složitém prostředí a za obtížných podmínek, jež výrazně zvyšují ceny a omezují hospodářskou soutěž.

| 4.7.2 | Pro nejvzdálenější regiony má zásadní význam získávání a využívání vlastních zdrojů energie, ať už se jedná o energii z ropy nebo zemního plynu, či o energii nízkouhlíkovou, jako je větrná, tepelná, solární, vodní a mořská energie (energie přílivu a odlivu, mořských vln a proudů a tepelná energie moří). |
| --- | --- |

4.7.2

Pro nejvzdálenější regiony má zásadní význam získávání a využívání vlastních zdrojů energie, ať už se jedná o energii z ropy nebo zemního plynu, či o energii nízkouhlíkovou, jako je větrná, tepelná, solární, vodní a mořská energie (energie přílivu a odlivu, mořských vln a proudů a tepelná energie moří).

| 4.7.3 | EHSV navrhuje, aby byl urychlen výzkum obnovitelných zdrojů energie v nejvzdálenějších regionech a aby byly pomocí finančních nástrojů EU podpořeny energetické projekty v těchto regionech s přihlédnutím k jejich zvláštnostem. |
| --- | --- |

4.7.3

EHSV navrhuje, aby byl urychlen výzkum obnovitelných zdrojů energie v nejvzdálenějších regionech a aby byly pomocí finančních nástrojů EU podpořeny energetické projekty v těchto regionech s přihlédnutím k jejich zvláštnostem.

4.8   Zemědělství

| 4.8.1 | Je jasné, že zemědělství má pro nejvzdálenější regiony zásadní význam. Dává lidem práci, umožňuje šířit vliv a pomáhá chránit prostředí a tradiční způsob života. EU musí pokračovat v úsilí o diverzifikaci a potravinovou soběstačnost nejvzdálenějších regionů, a nesoustřeďovat se pouze na cukr a banány. Je rovněž potřeba zachovat stávající rovnováhu mezi zemědělskou produkcí orientovanou na export a zemědělskou produkcí určenou k zásobování místních trhů. |
| --- | --- |

4.8.1

Je jasné, že zemědělství má pro nejvzdálenější regiony zásadní význam. Dává lidem práci, umožňuje šířit vliv a pomáhá chránit prostředí a tradiční způsob života. EU musí pokračovat v úsilí o diverzifikaci a potravinovou soběstačnost nejvzdálenějších regionů, a nesoustřeďovat se pouze na cukr a banány. Je rovněž potřeba zachovat stávající rovnováhu mezi zemědělskou produkcí orientovanou na export a zemědělskou produkcí určenou k zásobování místních trhů.

| 4.8.2 | Podpora ze strany EU svými postupy občas zvýhodňuje velké podniky nebo využívání prostředníků. Je třeba změnit tento trend, jenž nebere v potaz zájmy malých nezávislých producentů, kteří v nejvzdálenějších regionech převládají. Tato podpora by rovněž měla sloužit ke zlepšení fungování potravinového řetězce a k podpoře účasti zemědělců a jejich organizací. |
| --- | --- |

4.8.2

Podpora ze strany EU svými postupy občas zvýhodňuje velké podniky nebo využívání prostředníků. Je třeba změnit tento trend, jenž nebere v potaz zájmy malých nezávislých producentů, kteří v nejvzdálenějších regionech převládají. Tato podpora by rovněž měla sloužit ke zlepšení fungování potravinového řetězce a k podpoře účasti zemědělců a jejich organizací.

4.9   Rybolov

| 4.9.1 | EHSV vítá postoj Komise, že by se mělo dbát na to, aby rozhodování v této oblasti mělo více regionální charakter s přihlédnutím ke specifikům mořských oblastí v jednotlivých regionech a místních populací ryb a se zřízením specializovaného poradního výboru pro nejvzdálenější regiony. Tento poradní výbor však musí být uspořádán podle mořských oblastí nejvzdálenějších regionů, neboť loviště ryb se v jednotlivých nejvzdálenějších regionech značně liší. Díky tomu bude možné lépe zohlednit jejich zvláštní situaci. |
| --- | --- |

4.9.1

EHSV vítá postoj Komise, že by se mělo dbát na to, aby rozhodování v této oblasti mělo více regionální charakter s přihlédnutím ke specifikům mořských oblastí v jednotlivých regionech a místních populací ryb a se zřízením specializovaného poradního výboru pro nejvzdálenější regiony. Tento poradní výbor však musí být uspořádán podle mořských oblastí nejvzdálenějších regionů, neboť loviště ryb se v jednotlivých nejvzdálenějších regionech značně liší. Díky tomu bude možné lépe zohlednit jejich zvláštní situaci.

| 4.9.2 | Navrhovaná reforma rybářské politiky nepřináší uspokojivé řešení situace nejvzdálenějších regionů, např. pokud jde o podporu loďstva (stavba či nákup lodí a jejich modernizace, řízení intenzity rybolovu, dopad dohod o rybolovu mezi EU a třetími zeměmi na nejvzdálenější regiony) či absenci vývoje rybářského POSEI, jehož obsah by měl být koncepčně přezkoumán po vzoru stávajícího schématu pro POSEI v oblasti zemědělství. EHSV kromě toho poukazuje na své připomínky uvedené ve stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Rozvoj regionálních zón pro správu populací ryb a kontrolu rybolovu ze dne 27. října 2011 (zpravodaj: pan BURNS). |
| --- | --- |

4.9.2

Navrhovaná reforma rybářské politiky nepřináší uspokojivé řešení situace nejvzdálenějších regionů, např. pokud jde o podporu loďstva (stavba či nákup lodí a jejich modernizace, řízení intenzity rybolovu, dopad dohod o rybolovu mezi EU a třetími zeměmi na nejvzdálenější regiony) či absenci vývoje rybářského POSEI, jehož obsah by měl být koncepčně přezkoumán po vzoru stávajícího schématu pro POSEI v oblasti zemědělství. EHSV kromě toho poukazuje na své připomínky uvedené ve stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Rozvoj regionálních zón pro správu populací ryb a kontrolu rybolovu ze dne 27. října 2011 (zpravodaj: pan BURNS).

4.10   Lesnictví

| 4.10.1 | Je třeba zvážit možnost udržitelného pěstování speciálních tropických a subtropických tvrdých dřevin v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích. Jejich zvláštní vztah k Evropě by jim umožnil přímý přístup na trh díky tomu, že jsou schopny dodávat certifikované dřevo, které je zaručeně v souladu s veškerými certifikačními pravidly organizace Forest Stewardship Council (FSC). |
| --- | --- |

4.10.1

Je třeba zvážit možnost udržitelného pěstování speciálních tropických a subtropických tvrdých dřevin v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích. Jejich zvláštní vztah k Evropě by jim umožnil přímý přístup na trh díky tomu, že jsou schopny dodávat certifikované dřevo, které je zaručeně v souladu s veškerými certifikačními pravidly organizace Forest Stewardship Council (FSC).

| 4.10.2 | Je nutné vzít v potaz zvláštní trh, který představuje dřevo určené na specifické projekty restaurování historických památek, neboť řada původních druhů dřeva pochází z ohrožených dřevin, a je tedy nesmírně těžké je legálně sehnat. Mahagon, ipé, virola, padouk, greenheart, ramin, keruing či wengé – to je jen několik druhů dřeva, které jsou potřebné k restaurování. |
| --- | --- |

4.10.2

Je nutné vzít v potaz zvláštní trh, který představuje dřevo určené na specifické projekty restaurování historických památek, neboť řada původních druhů dřeva pochází z ohrožených dřevin, a je tedy nesmírně těžké je legálně sehnat. Mahagon, ipé, virola, padouk, greenheart, ramin, keruing či wengé – to je jen několik druhů dřeva, které jsou potřebné k restaurování.

| 4.10.3 | Tropické a subtropické lesy skýtají kromě dřeva také ideální prostředí pro pěstování vzácných rostlin, které se používají v lékařství a kosmetice. Pěstování tropických a subtropických dřevin nepřináší rychlý zisk, z dlouhodobého hlediska je však pro tyto regiony obrovskou příležitostí k využití vysoce ziskových trhů, na nichž je poptávka po těchto vzácných druzích dřeva a rostlin. |
| --- | --- |

4.10.3

Tropické a subtropické lesy skýtají kromě dřeva také ideální prostředí pro pěstování vzácných rostlin, které se používají v lékařství a kosmetice. Pěstování tropických a subtropických dřevin nepřináší rychlý zisk, z dlouhodobého hlediska je však pro tyto regiony obrovskou příležitostí k využití vysoce ziskových trhů, na nichž je poptávka po těchto vzácných druzích dřeva a rostlin.

4.11   Výzkum a jeho rozvoj

| 4.11.1 | EHSV se vyslovuje pro zachování evropského programu pro životní prostředí a akčního plánu pro biologickou rozmanitost (80 % evropského potenciálu v této oblasti se nachází v nejvzdálenějších regionech) a pro lepší zohlednění potenciálu těchto regionů v budoucích programech strategie Evropa 2020, zejména v oblasti obnovitelných zdrojů energie, udržitelného rozvoje a mořských věd. |
| --- | --- |

4.11.1

EHSV se vyslovuje pro zachování evropského programu pro životní prostředí a akčního plánu pro biologickou rozmanitost (80 % evropského potenciálu v této oblasti se nachází v nejvzdálenějších regionech) a pro lepší zohlednění potenciálu těchto regionů v budoucích programech strategie Evropa 2020, zejména v oblasti obnovitelných zdrojů energie, udržitelného rozvoje a mořských věd.

| 4.11.2 | Komise dostatečně nerozvíjí možnosti nejvzdálenějších regionů v tomto směru. |
| --- | --- |

4.11.2

Komise dostatečně nerozvíjí možnosti nejvzdálenějších regionů v tomto směru.

| 4.11.3 | EHSV podporuje záměr vytvořit evropské sítě klastrů v těchto oblastech se zapojením nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

4.11.3

EHSV podporuje záměr vytvořit evropské sítě klastrů v těchto oblastech se zapojením nejvzdálenějších regionů.

4.12   Zvýraznění sociální dimenze rozvoje nejvzdálenějších regionů

| 4.12.1 | EHSV je potěšen tím, že se Komise zabývá sociální dimenzí evropského modelu v rámci strategie Evropa 2020. Nesmí se to však omezovat na pouhá přání, nýbrž musí být přijaty konkrétní závazky. Žádný z evropských občanů nesmí být vyloučen či ponechán stranou v procesu rozvoje. V tom je vlastní smysl evropské solidarity. EHSV vítá návrh předsedy vlády autonomní oblasti Kanárské ostrovy na zavedení nouzového plánu pro boj proti masové nezaměstnanosti, jež roste nevídanou měrou. |
| --- | --- |

4.12.1

EHSV je potěšen tím, že se Komise zabývá sociální dimenzí evropského modelu v rámci strategie Evropa 2020. Nesmí se to však omezovat na pouhá přání, nýbrž musí být přijaty konkrétní závazky. Žádný z evropských občanů nesmí být vyloučen či ponechán stranou v procesu rozvoje. V tom je vlastní smysl evropské solidarity. EHSV vítá návrh předsedy vlády autonomní oblasti Kanárské ostrovy na zavedení nouzového plánu pro boj proti masové nezaměstnanosti, jež roste nevídanou měrou.

| 4.12.2 | Kromě provádění jednotlivých pilířů EHSV zdůrazňuje:






  4.12.2.1 | Hlavní primární potřeby: zajištění vody pro všechny (jednotlivce a hospodářství), udržitelná energie, čištění odpadních vod, odvoz odpadu – to vše jsou problémy, jež mají pro tyto regiony mimořádnou důležitost. Sdělení v tomto ohledu neklade dostatečný důraz na potřebu řádného fungování síťových služeb v nejvzdálenějších regionech. |
| --- | --- | --- |

4.12.2

Kromě provádění jednotlivých pilířů EHSV zdůrazňuje:

4.12.2.1

Hlavní primární potřeby: zajištění vody pro všechny (jednotlivce a hospodářství), udržitelná energie, čištění odpadních vod, odvoz odpadu – to vše jsou problémy, jež mají pro tyto regiony mimořádnou důležitost. Sdělení v tomto ohledu neklade dostatečný důraz na potřebu řádného fungování síťových služeb v nejvzdálenějších regionech.

| 4.12.2.2 | Význam evropské strategie v oblasti cestovního ruchu, který má pro nejvzdálenější regiony zásadní význam. Do této strategie je nezbytné začlenit udržitelný rozvoj a respektování identity coby základní pilíře rozvoje tohoto odvětví, aby se zamezilo akulturaci a zastavění mořských oblastí. EHSV v této souvislosti poukazuje na sdělení Komise o modrém růstu a na stanovisko, které k tomuto sdělení momentálně připravuje (4). |
| --- | --- |

4.12.2.2

Význam evropské strategie v oblasti cestovního ruchu, který má pro nejvzdálenější regiony zásadní význam. Do této strategie je nezbytné začlenit udržitelný rozvoj a respektování identity coby základní pilíře rozvoje tohoto odvětví, aby se zamezilo akulturaci a zastavění mořských oblastí. EHSV v této souvislosti poukazuje na sdělení Komise o modrém růstu a na stanovisko, které k tomuto sdělení momentálně připravuje (4).

| 4.12.2.3 | Komise musí ve své strategii více zohlednit kulturní rozměr. Nejvzdálenější regiony představují v tomto ohledu pro EU mimořádné bohatství. EHSV tudíž doporučuje, aby byla v souvislosti s tím posílena složka kultury v akčních plánech pro provádění strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

4.12.2.3

Komise musí ve své strategii více zohlednit kulturní rozměr. Nejvzdálenější regiony představují v tomto ohledu pro EU mimořádné bohatství. EHSV tudíž doporučuje, aby byla v souvislosti s tím posílena složka kultury v akčních plánech pro provádění strategie Evropa 2020.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Důsledky dohod o hospodářském partnerství pro nejvzdálenější regiony (Karibská oblast), Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 28.

1

(2)  Tato doporučení najdeme také v dalších dokumentech, např.:

2

| | ve studii Růstové faktory v nejvzdálenějších regionech, kterou pro Komisi vypracoval institut Ismeri Europa; |
| --- | --- |

ve studii Růstové faktory v nejvzdálenějších regionech, kterou pro Komisi vypracoval institut Ismeri Europa;

| | ve zprávě o místě nejvzdálenějších regionů v rámci jednotného trhu a vlivu Evropské unie ve světě, již na popud evropského komisaře pro vnitřní trh Michela Barniera vypracoval Pedro Solbes Mira; |
| --- | --- |

ve zprávě o místě nejvzdálenějších regionů v rámci jednotného trhu a vlivu Evropské unie ve světě, již na popud evropského komisaře pro vnitřní trh Michela Barniera vypracoval Pedro Solbes Mira;

| | ve studii Demografické a migrační trendy v nejvzdálenějších regionech – dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, kterou pro Komisi vypracoval institut INED; |
| --- | --- |

ve studii Demografické a migrační trendy v nejvzdálenějších regionech – dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, kterou pro Komisi vypracoval institut INED;

| | ve zprávě Evropského parlamentu pod názvem Úloha politiky soudržnosti v nejvzdálenějších regionech Evropské unie v kontextu strategie Evropa 2020, již vypracoval zpravodaj Nuno Teixeira z výboru REGI; |
| --- | --- |

ve zprávě Evropského parlamentu pod názvem Úloha politiky soudržnosti v nejvzdálenějších regionech Evropské unie v kontextu strategie Evropa 2020, již vypracoval zpravodaj Nuno Teixeira z výboru REGI;

| | ve studii Evropského parlamentu o úloze regionální politiky při zvládání dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech. |
| --- | --- |

ve studii Evropského parlamentu o úloze regionální politiky při zvládání dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech.

(3)  Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 23.

3

(4)  Stanovisko EHSV k tématu Modrý růst: Možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví, (Viz strana 87 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/58

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

2013/C 161/10

Zpravodaj: pan STANTIČ

Dne 19. prosince 2012 se Rada, v souladu s články 187 a 188 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 78 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV podporuje navrhovanou změnu článku 9 nařízení, která má odstranit diskriminaci mezi členskými státy a přidruženými zeměmi a povzbudit přidružené země k aktivnějšímu zapojení do zakládání a činnosti budoucích konsorcií ERIC. |
| --- | --- |

1.1

EHSV podporuje navrhovanou změnu článku 9 nařízení, která má odstranit diskriminaci mezi členskými státy a přidruženými zeměmi a povzbudit přidružené země k aktivnějšímu zapojení do zakládání a činnosti budoucích konsorcií ERIC.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že rovnost hlasovacích práv nenaruší unijní rozměr nařízení a že si EU bude moci udržet dostatečnou kontrolu nad základními prvky činnosti konsorcií ERIC díky ostatním stávajícím ustanovením tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že rovnost hlasovacích práv nenaruší unijní rozměr nařízení a že si EU bude moci udržet dostatečnou kontrolu nad základními prvky činnosti konsorcií ERIC díky ostatním stávajícím ustanovením tohoto nařízení.

| 1.3 | EHSV je znepokojen pomalým tempem, s jakým je právní nástroj ERIC uplatňován při vytváření a provádění projektů evropského zájmu v oblasti výzkumné infrastruktury, jež jsou obsaženy v plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI). Vybízí proto Komisi, aby potenciálním partnerům poskytla maximální podporu, a usnadnila tak používání právní formy konsorcií ERIC. |
| --- | --- |

1.3

EHSV je znepokojen pomalým tempem, s jakým je právní nástroj ERIC uplatňován při vytváření a provádění projektů evropského zájmu v oblasti výzkumné infrastruktury, jež jsou obsaženy v plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI). Vybízí proto Komisi, aby potenciálním partnerům poskytla maximální podporu, a usnadnila tak používání právní formy konsorcií ERIC.

| 1.4 | ESHV také doporučuje, aby EU více přispívala ke spolufinancování projektů ERIC tím, že zajistí lepší součinnost mezi strukturálními fondy a rámcovým programem Horizont 2020. |
| --- | --- |

1.4

ESHV také doporučuje, aby EU více přispívala ke spolufinancování projektů ERIC tím, že zajistí lepší součinnost mezi strukturálními fondy a rámcovým programem Horizont 2020.

2.   Úvod a souvislosti

| 2.1 | Prvotřídní výzkumná infrastruktura má zásadní význam pro rozvoj poznatků a nových technologií na cestě ke konkurenceschopnějšímu evropskému hospodářství založenému na znalostech. |
| --- | --- |

2.1

Prvotřídní výzkumná infrastruktura má zásadní význam pro rozvoj poznatků a nových technologií na cestě ke konkurenceschopnějšímu evropskému hospodářství založenému na znalostech.

| 2.2 | Přestože je podpora a rozvoj výzkumné infrastruktury v Evropě již deset let dlouhodobým cílem EU, je poměrná roztříštěnost této infrastruktury a její regionalizace (1) jednou z příčin, jež ustavičně brání dosažení vynikající úrovně. |
| --- | --- |

2.2

Přestože je podpora a rozvoj výzkumné infrastruktury v Evropě již deset let dlouhodobým cílem EU, je poměrná roztříštěnost této infrastruktury a její regionalizace (1) jednou z příčin, jež ustavičně brání dosažení vynikající úrovně.

| 2.3 | ESFRI v roce 2006 identifikovalo řadu klíčových infrastrukturních projektů celoevropského zájmu, které mají být realizovány do roku 2020 (2). Jednou z největších překážek bránících vytvoření takovéto infrastruktury mezi zeměmi EU byla absence odpovídajícího právního rámce pro navazování skutečných partnerství. |
| --- | --- |

2.3

ESFRI v roce 2006 identifikovalo řadu klíčových infrastrukturních projektů celoevropského zájmu, které mají být realizovány do roku 2020 (2). Jednou z největších překážek bránících vytvoření takovéto infrastruktury mezi zeměmi EU byla absence odpovídajícího právního rámce pro navazování skutečných partnerství.

| 2.4 | Z tohoto důvodu přijala Rada v roce 2009 nařízení o konsorciu ERIC (3). Tento zvláštní právní nástroj propůjčuje konsorciím ERIC právní subjektivitu uznávanou ve všech členských státech. Tato konsorcia mohou být rovněž osvobozena od placení DPH a spotřebních daní a mohou si stanovit své vlastní postupy pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

2.4

Z tohoto důvodu přijala Rada v roce 2009 nařízení o konsorciu ERIC (3). Tento zvláštní právní nástroj propůjčuje konsorciím ERIC právní subjektivitu uznávanou ve všech členských státech. Tato konsorcia mohou být rovněž osvobozena od placení DPH a spotřebních daní a mohou si stanovit své vlastní postupy pro zadávání zakázek.

3.   Souvislosti návrhu na změnu nařízení o konsorciu ERIC

| 3.1 | Podle stávajícího nařízení by konsorcium ERIC mělo sdružovat přinejmenším tři členské státy, přičemž jeho členy se mohou stát i přidružené země, které splňují požadované podmínky (4), jakož i třetí země a specializované mezivládní organizace. Členské státy EU mají společně vždy většinu hlasovacích práv na shromáždění. |
| --- | --- |

3.1

Podle stávajícího nařízení by konsorcium ERIC mělo sdružovat přinejmenším tři členské státy, přičemž jeho členy se mohou stát i přidružené země, které splňují požadované podmínky (4), jakož i třetí země a specializované mezivládní organizace. Členské státy EU mají společně vždy většinu hlasovacích práv na shromáždění.

| 3.2 | Takovéto ustanovení staví přidružené země z hlediska hlasovacích práv do nerovné, ne-li podřadné pozice, i když mohou mít v úmyslu investovat do zřízení konsorcia ERIC a jeho činnosti značné prostředky (5). |
| --- | --- |

3.2

Takovéto ustanovení staví přidružené země z hlediska hlasovacích práv do nerovné, ne-li podřadné pozice, i když mohou mít v úmyslu investovat do zřízení konsorcia ERIC a jeho činnosti značné prostředky (5).

| 3.3 | Aby byly přidružené země motivovány k aktivní účasti v konsorciích ERIC, navrhuje se upravit článek 9 v tom smyslu, že k založení konsorcia postačí jeden členský stát (přičemž konsorcium musí mít minimálně tři členy). Zbývající dva členové mohou pocházet z přidružených zemí. Přidružené země tedy mohou rovněž disponovat hlasovacími právy. |
| --- | --- |

3.3

Aby byly přidružené země motivovány k aktivní účasti v konsorciích ERIC, navrhuje se upravit článek 9 v tom smyslu, že k založení konsorcia postačí jeden členský stát (přičemž konsorcium musí mít minimálně tři členy). Zbývající dva členové mohou pocházet z přidružených zemí. Přidružené země tedy mohou rovněž disponovat hlasovacími právy.

4.   Obecné a konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV obecně vzato podporuje změnu nařízení o konsorciu ERIC, jestliže tato změna dokáže povzbudit přidružené země k aktivnímu zapojení do zakládání a činnosti konsorcií ERIC, rád by ovšem vznesl následující připomínky. |
| --- | --- |

4.1

EHSV obecně vzato podporuje změnu nařízení o konsorciu ERIC, jestliže tato změna dokáže povzbudit přidružené země k aktivnímu zapojení do zakládání a činnosti konsorcií ERIC, rád by ovšem vznesl následující připomínky.

| 4.1.1 | Hlavním důvodem pro podmínku účasti alespoň tří členských států ve stávajícím nařízení je potřeba zaručit unijní rozměr tohoto nařízení (6).V tomto ohledu se snížení tohoto počtu ze tří na jeden zdá být dosti radikální. |
| --- | --- |

4.1.1

Hlavním důvodem pro podmínku účasti alespoň tří členských států ve stávajícím nařízení je potřeba zaručit unijní rozměr tohoto nařízení (6).V tomto ohledu se snížení tohoto počtu ze tří na jeden zdá být dosti radikální.

| 4.1.2 | EHSV připomíná, že toto nařízení bylo vypracováno v prvé řadě proto, aby zajistilo účinné provádění projektů EU v oblasti výzkumné a technologické infrastruktury. EHSV tudíž uznává, že si EU musí udržet kontrolu nad určitými základními prvky činnosti konsorcií ERIC. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV připomíná, že toto nařízení bylo vypracováno v prvé řadě proto, aby zajistilo účinné provádění projektů EU v oblasti výzkumné a technologické infrastruktury. EHSV tudíž uznává, že si EU musí udržet kontrolu nad určitými základními prvky činnosti konsorcií ERIC.

| 4.1.3 | Na druhou stranu EHSV poukazuje na některá ustanovení stávajícího nařízení, která mohou kompenzovat případné oslabení pozice účastníků z EU způsobené změnou článku 9. Jde např. o tato ustanovení:






  — | subjekty, které hodlají zřídit konsorcium ERIC, musejí podat žádost Komisi; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Na druhou stranu EHSV poukazuje na některá ustanovení stávajícího nařízení, která mohou kompenzovat případné oslabení pozice účastníků z EU způsobené změnou článku 9. Jde např. o tato ustanovení:

—

subjekty, které hodlají zřídit konsorcium ERIC, musejí podat žádost Komisi;

| — | konsorcia ERIC se kromě práva státu, v němž mají sídlo, řídí i právem EU; |
| --- | --- |

—

konsorcia ERIC se kromě práva státu, v němž mají sídlo, řídí i právem EU;

| — | konsorcia ERIC musejí Komisi předkládat výroční zprávu a musejí ji informovat o jakýchkoli okolnostech, které jim mohou bránit v plnění jejich úkolů nebo požadavků nařízení; |
| --- | --- |

—

konsorcia ERIC musejí Komisi předkládat výroční zprávu a musejí ji informovat o jakýchkoli okolnostech, které jim mohou bránit v plnění jejich úkolů nebo požadavků nařízení;

| — | podstatné změny stanov musí formálně schválit Komise; |
| --- | --- |

—

podstatné změny stanov musí formálně schválit Komise;

| — | záležitosti týkající se konsorcií ERIC spadají do soudní pravomoci Soudního dvora Evropské unie. |
| --- | --- |

—

záležitosti týkající se konsorcií ERIC spadají do soudní pravomoci Soudního dvora Evropské unie.

EHSV chce mít naprostou jistotu, že výše uvedená ustanovení vyváží navrhovanou změnu článku 9 a zajistí dostatečnou kontrolu nad činností konsorcií ERIC.

| 4.1.4 | EHSV vyjadřuje znepokojení nad tím, že žádná přidružená nebo třetí země se zatím nestala členem konsorcií ERIC, a doufá, že jejich nevýhodné postavení související s hlasovacími právy je opravdu hlavní příčinou tohoto nezájmu. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV vyjadřuje znepokojení nad tím, že žádná přidružená nebo třetí země se zatím nestala členem konsorcií ERIC, a doufá, že jejich nevýhodné postavení související s hlasovacími právy je opravdu hlavní příčinou tohoto nezájmu.

| 4.1.5 | EHSV s uspokojením konstatuje, že u 19 z 51 infrastrukturních projektů v rámci plánu ESFRI se předpokládá, že při jejich vytváření a provádění bude použita právní forma konsorcia ERIC. Současně je však znepokojen tím, že od vstupu nařízení v platnost v roce 2009 vznikla pouze dvě konsorcia ERIC. |
| --- | --- |

4.1.5

EHSV s uspokojením konstatuje, že u 19 z 51 infrastrukturních projektů v rámci plánu ESFRI se předpokládá, že při jejich vytváření a provádění bude použita právní forma konsorcia ERIC. Současně je však znepokojen tím, že od vstupu nařízení v platnost v roce 2009 vznikla pouze dvě konsorcia ERIC.

| 4.1.6 | EHSV si přeje, aby byl tento proces urychlen. Domnívá se, že za tento pomalý pokrok mohou také složité a náročné administrativní a právní postupy, jež jsou pro založení konsorcia ERIC vyžadovány. Vyzývá proto Komisi, aby potenciálním partnerům poskytla podpůrná opatření a nástroje pro usnadnění jejich činnosti (předlohy pro vypracování stanov, praktické pokyny, zvláštní opatření na podporu konsorcií ERIC v rámci programu Horizont 2020 atd.). |
| --- | --- |

4.1.6

EHSV si přeje, aby byl tento proces urychlen. Domnívá se, že za tento pomalý pokrok mohou také složité a náročné administrativní a právní postupy, jež jsou pro založení konsorcia ERIC vyžadovány. Vyzývá proto Komisi, aby potenciálním partnerům poskytla podpůrná opatření a nástroje pro usnadnění jejich činnosti (předlohy pro vypracování stanov, praktické pokyny, zvláštní opatření na podporu konsorcií ERIC v rámci programu Horizont 2020 atd.).

| 4.1.7 | Ačkoli to s navrhovanou změnou nařízení přímo nesouvisí, chtěl by EHSV zopakovat své doporučení, aby EU aktivněji přispívala ke spolufinancování projektů ERIC tím, že navýší prostředky na výzkumné infrastruktury v rámcovém programu Horizont a zejména posílí součinnost mezi programem Horizont 2020 a strukturálními fondy. |
| --- | --- |

4.1.7

Ačkoli to s navrhovanou změnou nařízení přímo nesouvisí, chtěl by EHSV zopakovat své doporučení, aby EU aktivněji přispívala ke spolufinancování projektů ERIC tím, že navýší prostředky na výzkumné infrastruktury v rámcovém programu Horizont a zejména posílí součinnost mezi programem Horizont 2020 a strukturálními fondy.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Polovina z celkových výdajů na výzkum putuje do 30 z 254 regionů a většina projektů v rámci plánu ESFRI se uskutečňuje na území pouhých 10 členských států.

1

(2)  Plán ESFRI byl aktualizován v letech 2008 a 2010. K další aktualizaci má dojít v roce 2015.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC).

3

(4)  K sedmému rámcovému programu se do této chvíle přidružilo 14 zemí. Jsou to tyto země: Norsko, Island, Lichtenštejnsko (na základě dohody o EHP), Izrael, Faerské ostrovy, Švýcarsko (na základě samostatné mezinárodní dohody), Moldavsko, Chorvatsko, Turecko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Albánie, Srbsko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie (na základě memoranda o porozumění).

4

(5)  Např. Norsko chce na svém území zřídit 3 konsorcia ERIC pro provádění významných projektů v rámci plánu ESFRI (CESSDA, SIOS a ECCSEL), pokud obdrží výhodnější hlasovací práva.

5

(6)  Viz 14. bod odůvodnění, Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.

6

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/60

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Integrovaný trh doručování balíků pro růst elektronického obchodu v EU

COM(2012) 698 final

2013/C 161/11

Zpravodajka: paní RONDINELLI

Dne 19. února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy Integrovaný trh doručování balíků pro růst elektronického obchodu v EU

COM(2012) 698 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 156 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že je vzhledem k významu digitálního trhu a jeho značnému potenciálu pro rozvoj ekonomiky a zaměstnanosti důležité obnovit důvěru spotřebitelů nakupujících on-line a elektronických prodejců v integrovanou logistiku uplatňovanou v elektronickém obchodě, který je pro mnoho spotřebitelů nesmírně atraktivní. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že je vzhledem k významu digitálního trhu a jeho značnému potenciálu pro rozvoj ekonomiky a zaměstnanosti důležité obnovit důvěru spotřebitelů nakupujících on-line a elektronických prodejců v integrovanou logistiku uplatňovanou v elektronickém obchodě, který je pro mnoho spotřebitelů nesmírně atraktivní.

| 1.2 | EHSV vítá iniciativu Komise zaměřenou na podrobné řešení problémů, s nimiž se toto odvětví potýká, prostřednictvím rozsáhlé konzultace všech zainteresovaných stran na základě zelené knihy o integrovaném trhu, jejímž cílem je vytvoření integrovaného trhu logistiky doručování balíků v oblasti online nákupů a pozitivní rozvoj elektronického obchodu nejen mezi podniky a spotřebiteli, ale i mezi podniky a mezi spotřebiteli navzájem. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vítá iniciativu Komise zaměřenou na podrobné řešení problémů, s nimiž se toto odvětví potýká, prostřednictvím rozsáhlé konzultace všech zainteresovaných stran na základě zelené knihy o integrovaném trhu, jejímž cílem je vytvoření integrovaného trhu logistiky doručování balíků v oblasti online nákupů a pozitivní rozvoj elektronického obchodu nejen mezi podniky a spotřebiteli, ale i mezi podniky a mezi spotřebiteli navzájem.

| 1.3 | EHSV žádá Komisi, aby vypracovala směrnici zaměřenou na šest prioritních požadavků:






  — | režim solidární odpovědnosti, který by se vztahoval na elektronické prodejce a poskytovatele doručovacích služeb ve všech fázích doručovacího řetězce, zejména v případech vrácení zboží spotřebitelem při odstoupení od smlouvy nebo rozporu se smlouvou; |
| --- | --- | --- |

1.3

EHSV žádá Komisi, aby vypracovala směrnici zaměřenou na šest prioritních požadavků:

—

režim solidární odpovědnosti, který by se vztahoval na elektronické prodejce a poskytovatele doručovacích služeb ve všech fázích doručovacího řetězce, zejména v případech vrácení zboží spotřebitelem při odstoupení od smlouvy nebo rozporu se smlouvou;

| — | plná sledovatelnost všech zásilek; |
| --- | --- |

—

plná sledovatelnost všech zásilek;

| — | povinnost nabídnout spotřebiteli několik možností doručení; |
| --- | --- |

—

povinnost nabídnout spotřebiteli několik možností doručení;

| — | plný souhlas se systémem národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu; |
| --- | --- |

—

plný souhlas se systémem národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu;

| — | povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky; |
| --- | --- |

—

povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky;

| — | povinnost transparentních podmínek a cen, |
| --- | --- |

—

povinnost transparentních podmínek a cen,

a aby předložila zprávu o výsledcích dosažených na úrovni jednotlivých členských států a přeshraničních dodávek.

| 1.4 | Výbor považuje za zásadní, aby se odstranily nedostatky právního rámce. Doporučuje vést strukturovaný dialog mezi zástupci organizované občanské společnosti – v prvé řadě zástupci organizací spotřebitelů a malých a středních podniků, elektronických prodejců a poskytovatelů doručovacích služeb – s cílem posoudit vhodná regulační i neregulační opatření ke splnění šesti výše uvedených priorit. |
| --- | --- |

1.4

Výbor považuje za zásadní, aby se odstranily nedostatky právního rámce. Doporučuje vést strukturovaný dialog mezi zástupci organizované občanské společnosti – v prvé řadě zástupci organizací spotřebitelů a malých a středních podniků, elektronických prodejců a poskytovatelů doručovacích služeb – s cílem posoudit vhodná regulační i neregulační opatření ke splnění šesti výše uvedených priorit.

| 1.5 | EHSV má za to, že je důležité dát evropským normalizačním orgánům důrazný impuls k vypracování evropských technických norem ve spolupráci se sdruženími spotřebitelů, s malými a středními podniky a s dalšími zainteresovanými subjekty. Tyto normy umožní zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky integrovaných logistických služeb uplatňovaných v elektronickém obchodě. Je velmi žádoucí zavést evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování. |
| --- | --- |

1.5

EHSV má za to, že je důležité dát evropským normalizačním orgánům důrazný impuls k vypracování evropských technických norem ve spolupráci se sdruženími spotřebitelů, s malými a středními podniky a s dalšími zainteresovanými subjekty. Tyto normy umožní zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky integrovaných logistických služeb uplatňovaných v elektronickém obchodě. Je velmi žádoucí zavést evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování.

| 1.6 | V zájmu zaručení přístupu, spolehlivosti a efektivity integrovaných doručovacích logistických služeb považuje EHSV za nutné opatření v rámci evropských programů pro technologický výzkum, životní prostředí a dopravu, zejména Galilea. |
| --- | --- |

1.6

V zájmu zaručení přístupu, spolehlivosti a efektivity integrovaných doručovacích logistických služeb považuje EHSV za nutné opatření v rámci evropských programů pro technologický výzkum, životní prostředí a dopravu, zejména Galilea.

| 1.7 | Ke sdílení informací a koordinaci mezi všemi subjekty je nezbytná plná interoperabilita mezi systémy a navzájem síťově propojenými platformami. |
| --- | --- |

1.7

Ke sdílení informací a koordinaci mezi všemi subjekty je nezbytná plná interoperabilita mezi systémy a navzájem síťově propojenými platformami.

| 1.8 | V zájmu zaručení spravedlivé hospodářské soutěže a zamezení zneužívání dominantního postavení EHSV doporučuje, aby byly na základě aktivace příslušných nástrojů podpory EIB odpovídajícím způsobem podpořeny inovativní malé a střední podniky vytvářející pracovní příležitosti. |
| --- | --- |

1.8

V zájmu zaručení spravedlivé hospodářské soutěže a zamezení zneužívání dominantního postavení EHSV doporučuje, aby byly na základě aktivace příslušných nástrojů podpory EIB odpovídajícím způsobem podpořeny inovativní malé a střední podniky vytvářející pracovní příležitosti.

| 1.9 | EHSV důrazně požaduje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a nenákladná řešení problémů zákazníků a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování a dohled, jež bude zjišťovat problémy v této oblasti. |
| --- | --- |

1.9

EHSV důrazně požaduje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a nenákladná řešení problémů zákazníků a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování a dohled, jež bude zjišťovat problémy v této oblasti.

| 1.10 | Podle Výboru by měl být vytvořen systém včasného varování pro doručování v elektronickém obchodě, jenž by měl stejné schopnosti jako systémy RAPEX a ICSMS a usnadnil by rychlou výměnu informací mezi členskými státy a Komisí o opatřeních přijatých s cílem vyloučit či omezit uvedení na trh nebo využívání doručovacích systémů v elektronickém obchodě, které vážným způsobem ohrožují práva spotřebitelů a elektronických prodejců. |
| --- | --- |

1.10

Podle Výboru by měl být vytvořen systém včasného varování pro doručování v elektronickém obchodě, jenž by měl stejné schopnosti jako systémy RAPEX a ICSMS a usnadnil by rychlou výměnu informací mezi členskými státy a Komisí o opatřeních přijatých s cílem vyloučit či omezit uvedení na trh nebo využívání doručovacích systémů v elektronickém obchodě, které vážným způsobem ohrožují práva spotřebitelů a elektronických prodejců.

| 1.11 | V souvislosti s integrovaným trhem doručování balíků je podle EHSV třeba vytvořit kvalitní pracovní místa na základě pevného a soudržného sociálního rozměru, jenž umožní předefinovat odborné profily a rekvalifikovat stávající odborníky, zaručit spravedlivé pracovní podmínky a důstojné mzdy a potírat nezákonné zaměstnávání v rámci dialogu sociálních partnerů v tomto odvětví na evropské, národní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.11

V souvislosti s integrovaným trhem doručování balíků je podle EHSV třeba vytvořit kvalitní pracovní místa na základě pevného a soudržného sociálního rozměru, jenž umožní předefinovat odborné profily a rekvalifikovat stávající odborníky, zaručit spravedlivé pracovní podmínky a důstojné mzdy a potírat nezákonné zaměstnávání v rámci dialogu sociálních partnerů v tomto odvětví na evropské, národní a regionální úrovni.

| 1.12 | EHSV doporučuje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a bezplatná řešení všech problémů uživatelů a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování systémů doručování v elektronickém obchodě, jež by každé 3 měsíce podávalo zprávu o problémech zaznamenaných při doručování v rámci elektronického obchodu. |
| --- | --- |

1.12

EHSV doporučuje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a bezplatná řešení všech problémů uživatelů a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování systémů doručování v elektronickém obchodě, jež by každé 3 měsíce podávalo zprávu o problémech zaznamenaných při doručování v rámci elektronického obchodu.

| 1.13 | K podpoře vyváženého a udržitelného rozvoje v oblasti doručování, výměny celostátních osvědčených postupů standardních smluv (1), kvalitních a řízených systémů a lepší spolupráce a interoperability všech zúčastněných subjektů na celostátní i přeshraniční úrovni by podle EHSV bylo účelné uspořádat na interinstitucionální úrovni konferenci o nové integrované logistice doručování v rámci elektronického obchodu. |
| --- | --- |

1.13

K podpoře vyváženého a udržitelného rozvoje v oblasti doručování, výměny celostátních osvědčených postupů standardních smluv (1), kvalitních a řízených systémů a lepší spolupráce a interoperability všech zúčastněných subjektů na celostátní i přeshraniční úrovni by podle EHSV bylo účelné uspořádat na interinstitucionální úrovni konferenci o nové integrované logistice doručování v rámci elektronického obchodu.

2.   Elektronický obchod a integrované logistické doručovací systémy

| 2.1 | Elektronický obchod dosáhl v roce 2012 v Evropě objemu 300 miliard eur, což znamenalo 20 % zvýšení oproti předchozímu roku (2), a nakupování online vzrostlo během pěti let z 20 % na 37 % (3). Úspory pro spotřebitele se odhadují zhruba na 12 miliard eur ročně. |
| --- | --- |

2.1

Elektronický obchod dosáhl v roce 2012 v Evropě objemu 300 miliard eur, což znamenalo 20 % zvýšení oproti předchozímu roku (2), a nakupování online vzrostlo během pěti let z 20 % na 37 % (3). Úspory pro spotřebitele se odhadují zhruba na 12 miliard eur ročně.

| 2.2 | Výhody elektronického obchodu jsou měřitelné z hlediska úspor a rychlosti transakcí, mezinárodního dosahu, úplnosti, rychlosti informací a náplně služeb souvisejících s obchodovaným zbožím. Fyzická dostupnost je však u většiny produktů – s výjimkou produktů digitálních – i nadále vázána na schopnost řídit logistické procesy zpracování a balení, sledovatelnosti, uznávání, manipulace, uchovávání a přepravy balíků. |
| --- | --- |

2.2

Výhody elektronického obchodu jsou měřitelné z hlediska úspor a rychlosti transakcí, mezinárodního dosahu, úplnosti, rychlosti informací a náplně služeb souvisejících s obchodovaným zbožím. Fyzická dostupnost je však u většiny produktů – s výjimkou produktů digitálních – i nadále vázána na schopnost řídit logistické procesy zpracování a balení, sledovatelnosti, uznávání, manipulace, uchovávání a přepravy balíků.

| 2.3 | Ve strategii Komise Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb
   (4) bylo určeno „pět hlavních překážek pro jednotný digitální trh a akční plán na jejich odstranění“. Mezi ně patří „nevhodné platební a dodací systémy“, k čemuž je třeba dodat, že „10 % lidí dnes na internetu nenakupuje, protože je znepokojují ceny dodacích služeb, zejména těch přeshraničních, a kvalita služby“ (5), a v této souvislosti uvést, že:






  — | „Výběr různých možností pro spotřebitele se musí rozšířit, a nejlepší evropské postupy, jako jsou dodávky do domu v přesný čas, odběr v partnerském obchodě nebo v automatizovaných systémech se širokým rozpětím otevírací doby atd., musí být šířeny a využívány v různých členských státech.“ |
| --- | --- | --- |

2.3

Ve strategii Komise Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb
   (4) bylo určeno „pět hlavních překážek pro jednotný digitální trh a akční plán na jejich odstranění“. Mezi ně patří „nevhodné platební a dodací systémy“, k čemuž je třeba dodat, že „10 % lidí dnes na internetu nenakupuje, protože je znepokojují ceny dodacích služeb, zejména těch přeshraničních, a kvalita služby“ (5), a v této souvislosti uvést, že:

—

„Výběr různých možností pro spotřebitele se musí rozšířit, a nejlepší evropské postupy, jako jsou dodávky do domu v přesný čas, odběr v partnerském obchodě nebo v automatizovaných systémech se širokým rozpětím otevírací doby atd., musí být šířeny a využívány v různých členských státech.“

| — | „Jak z hlediska zákazníků, tak z hlediska podniků je třeba vyjasnit otázku odpovědnosti v případě balíku, který je doručen poškozený, je ukraden nebo se ztratí.“ |
| --- | --- |

—

„Jak z hlediska zákazníků, tak z hlediska podniků je třeba vyjasnit otázku odpovědnosti v případě balíku, který je doručen poškozený, je ukraden nebo se ztratí.“

| — | „[...] je třeba dbát na to, aby služby dodání zásilek byly účinné a dostupné rovněž ve venkovských a odlehlých oblastech a nejvzdálenějších regionech Unie, aby elektronický obchod mohl přispět k odstranění nerovností z hlediska územní soudržnosti, nikoli k jejich zvyšování.“ |
| --- | --- |

—

„[...] je třeba dbát na to, aby služby dodání zásilek byly účinné a dostupné rovněž ve venkovských a odlehlých oblastech a nejvzdálenějších regionech Unie, aby elektronický obchod mohl přispět k odstranění nerovností z hlediska územní soudržnosti, nikoli k jejich zvyšování.“

| — | V případě doručování padělaných léčivých přípravků je třeba zaručit „odpovídající ochranu pacientů, kteří kupují léčivé přípravky on-line“. |
| --- | --- |

—

V případě doručování padělaných léčivých přípravků je třeba zaručit „odpovídající ochranu pacientů, kteří kupují léčivé přípravky on-line“.

| 2.4 | Tradiční logistické systémy doručovacího řetězce jsou zastaralé a hrozí, že zejména v mezinárodním obchodě zpomalí šíření a rozvoj elektronického obchodu, zatímco rychlý rozvoj nových technologií nabízí nové možnosti konvergence. |
| --- | --- |

2.4

Tradiční logistické systémy doručovacího řetězce jsou zastaralé a hrozí, že zejména v mezinárodním obchodě zpomalí šíření a rozvoj elektronického obchodu, zatímco rychlý rozvoj nových technologií nabízí nové možnosti konvergence.

| 2.5 | Rozvoj elektronického obchodu mezi podniky a spotřebiteli způsobil u nedematerializovatelných nebo nedigitalizovatelných výrobků značné rozšíření malých a středních dodávek do velmi vysokého počtu neopakujících se míst určení, jež je obtížné plánovat, takže služby musí být stále častěji šité na míru potřebám jednotlivých zákazníků. |
| --- | --- |

2.5

Rozvoj elektronického obchodu mezi podniky a spotřebiteli způsobil u nedematerializovatelných nebo nedigitalizovatelných výrobků značné rozšíření malých a středních dodávek do velmi vysokého počtu neopakujících se míst určení, jež je obtížné plánovat, takže služby musí být stále častěji šité na míru potřebám jednotlivých zákazníků.

| 2.6 | Rychlost shromažďování informací a uzavírání transakcí, jež jsou možné díky stále přímějšímu styku mezi výrobcem a spotřebitelem, zvyšuje očekávání z hlediska rychlosti a spolehlivosti doručování, jejichž uspokojení vyvíjí velký tlak na účinnost a náklady logistického systému. |
| --- | --- |

2.6

Rychlost shromažďování informací a uzavírání transakcí, jež jsou možné díky stále přímějšímu styku mezi výrobcem a spotřebitelem, zvyšuje očekávání z hlediska rychlosti a spolehlivosti doručování, jejichž uspokojení vyvíjí velký tlak na účinnost a náklady logistického systému.

| 2.7 | Výbor považuje za důležité obnovit důvěru spotřebitelů nakupujících on-line, k jejichž hlavním obavám patří strach z nedoručení, poškození či ztráty objednaného zboží a možnosti získat zpět zaplacené částky, zejména jedná-li se o přeshraniční zásilky, a důvěru elektronických prodejců, neboť chybí doručovací síť, jež by byla strukturována podle jejich potřeb, chybí interoperabilita a vhodný právní rámec. |
| --- | --- |

2.7

Výbor považuje za důležité obnovit důvěru spotřebitelů nakupujících on-line, k jejichž hlavním obavám patří strach z nedoručení, poškození či ztráty objednaného zboží a možnosti získat zpět zaplacené částky, zejména jedná-li se o přeshraniční zásilky, a důvěru elektronických prodejců, neboť chybí doručovací síť, jež by byla strukturována podle jejich potřeb, chybí interoperabilita a vhodný právní rámec.

3.   Zelená kniha Komise

| 3.1 | Zelená kniha Komise uvádí tři hlavní opatření k vyřešení problémů a zvládnutí výzev, jež vyvstávají spotřebitelům a elektronickým prodejcům, za účelem podpory rozvoje elektronického obchodu a zaručení toho, aby z něj měli prospěch všichni občané a malé a střední podniky všude v Evropě díky udržitelnému a účinnému systému doručování na národní, unijní i mezinárodní úrovni:






  — | zlepšit v EU komfort doručovacích služeb pro spotřebitele a malé a střední podniky; |
| --- | --- | --- |

3.1

Zelená kniha Komise uvádí tři hlavní opatření k vyřešení problémů a zvládnutí výzev, jež vyvstávají spotřebitelům a elektronickým prodejcům, za účelem podpory rozvoje elektronického obchodu a zaručení toho, aby z něj měli prospěch všichni občané a malé a střední podniky všude v Evropě díky udržitelnému a účinnému systému doručování na národní, unijní i mezinárodní úrovni:

—

zlepšit v EU komfort doručovacích služeb pro spotřebitele a malé a střední podniky;

| — | nabídnout spotřebitelům a malým a středním podnikům nákladově efektivnější a levnější řešení v oblasti doručování; |
| --- | --- |

—

nabídnout spotřebitelům a malým a středním podnikům nákladově efektivnější a levnější řešení v oblasti doručování;

| — | zajistit větší interoperabilitu mezi provozovateli doručovacích služeb a zlepšit spolupráci a kooperaci mezi nimi a mezi elektronickými prodejci, zejména malými a středními podniky. |
| --- | --- |

—

zajistit větší interoperabilitu mezi provozovateli doručovacích služeb a zlepšit spolupráci a kooperaci mezi nimi a mezi elektronickými prodejci, zejména malými a středními podniky.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je vytvoření integrovaného trhu doručovací logistiky v oblasti online nákupů a pozitivní rozvoj elektronického obchodu nejen mezi podniky a spotřebiteli, ale i mezi podniky a mezi spotřebiteli navzájem. Zvýší se tím míra důvěry mezi všemi zúčastněnými provozovateli a především důvěra evropských občanů, a bude zaručen přístup, spolehlivost, transparentnost, efektivita a plné respektování a ochrana vzájemných práv. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je vytvoření integrovaného trhu doručovací logistiky v oblasti online nákupů a pozitivní rozvoj elektronického obchodu nejen mezi podniky a spotřebiteli, ale i mezi podniky a mezi spotřebiteli navzájem. Zvýší se tím míra důvěry mezi všemi zúčastněnými provozovateli a především důvěra evropských občanů, a bude zaručen přístup, spolehlivost, transparentnost, efektivita a plné respektování a ochrana vzájemných práv.

| 4.2 | Výbor se domnívá, že právní rámec má nedostatky, jež je třeba odstranit:






  — | u poštovních služeb pomocí všeobecných poštovních služeb, které „zaručují přístup všech občanů nezávisle na jejich zeměpisné, finanční nebo jiné situaci ke kvalitním, spolehlivým poštovním službám za dostupné ceny“ a „tvoří zásadní prvek evropského sociálního modelu“ (6); |
| --- | --- | --- |

4.2

Výbor se domnívá, že právní rámec má nedostatky, jež je třeba odstranit:

—

u poštovních služeb pomocí všeobecných poštovních služeb, které „zaručují přístup všech občanů nezávisle na jejich zeměpisné, finanční nebo jiné situaci ke kvalitním, spolehlivým poštovním službám za dostupné ceny“ a „tvoří zásadní prvek evropského sociálního modelu“ (6);

| — | u přístupu k poskytování služeb na přeshraničním základě a informační povinnosti pomocí důsledného uplatňování směrnice o službách (7). |
| --- | --- |

—

u přístupu k poskytování služeb na přeshraničním základě a informační povinnosti pomocí důsledného uplatňování směrnice o službách (7).

| 4.3 | Výbor považuje za zásadní přizpůsobit právní rámec tak, aby evropským spotřebitelům poskytoval větší sociální a ekonomické výhody z hlediska autonomie, praktičnosti, transparentnosti, hospodářské soutěže a přístupu k širšímu spektru výrobků a služeb a aby podniky – a v prvé řadě malé a střední podniky – měly hojné možnosti dodávat inovační výrobky a poskytovat inovační služby vysoké kvality a dostupné spotřebitelům na celém evropském vnitřním online trhu. To posílí postavení těchto podniků a umožní jim zachovat si konkurenceschopnost na globálním trhu. |
| --- | --- |

4.3

Výbor považuje za zásadní přizpůsobit právní rámec tak, aby evropským spotřebitelům poskytoval větší sociální a ekonomické výhody z hlediska autonomie, praktičnosti, transparentnosti, hospodářské soutěže a přístupu k širšímu spektru výrobků a služeb a aby podniky – a v prvé řadě malé a střední podniky – měly hojné možnosti dodávat inovační výrobky a poskytovat inovační služby vysoké kvality a dostupné spotřebitelům na celém evropském vnitřním online trhu. To posílí postavení těchto podniků a umožní jim zachovat si konkurenceschopnost na globálním trhu.

| 4.4 | Je třeba, aby političtí činitelé v souladu se zásadou SMART (konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a načasované činnosti, v angličtině: specific, measurable, achievable, realistic and timely – SMART) vytyčili nejen kvalitativní, ale i kvantitativní cíle. Možnost měřit dosažený pokrok porovnáním s realistickými cíli je základním předpokladem účinného provádění opatření a hodnocení jejich dopadu v praxi
   (8). Tak se zvýší důvěra spotřebitelů v provozovatele a podniky a zároveň se zlepší pracovní podmínky zaměstnanců v odvětví, které je tradičně velmi náročné na pracovní sílu. |
| --- | --- |

4.4

Je třeba, aby političtí činitelé v souladu se zásadou SMART (konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a načasované činnosti, v angličtině: specific, measurable, achievable, realistic and timely – SMART) vytyčili nejen kvalitativní, ale i kvantitativní cíle. Možnost měřit dosažený pokrok porovnáním s realistickými cíli je základním předpokladem účinného provádění opatření a hodnocení jejich dopadu v praxi
   (8). Tak se zvýší důvěra spotřebitelů v provozovatele a podniky a zároveň se zlepší pracovní podmínky zaměstnanců v odvětví, které je tradičně velmi náročné na pracovní sílu.

| 4.5 | EHSV má za to, že je důležité dát CEN, CENELEC a ETSI (9) důrazný impuls k vypracování evropských technických norem ve spolupráci se sdruženími spotřebitelů, s malými a středními podniky a s dalšími zainteresovanými subjekty. Umožní to zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky integrovaných logistických služeb uplatňovaných v elektronickém obchodě, podle přesného časového plánu a prostřednictvím odpovídající informační kampaně na internetu a v médiích. EHSV považuje za pokrok také zavedení evropské značky bezpečného a kvalitního doručování, udělované evropskou sítí středisek pro řešení problémů (analogicky k projektu VeriSign Secured Seal pro online platby). |
| --- | --- |

4.5

EHSV má za to, že je důležité dát CEN, CENELEC a ETSI (9) důrazný impuls k vypracování evropských technických norem ve spolupráci se sdruženími spotřebitelů, s malými a středními podniky a s dalšími zainteresovanými subjekty. Umožní to zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky integrovaných logistických služeb uplatňovaných v elektronickém obchodě, podle přesného časového plánu a prostřednictvím odpovídající informační kampaně na internetu a v médiích. EHSV považuje za pokrok také zavedení evropské značky bezpečného a kvalitního doručování, udělované evropskou sítí středisek pro řešení problémů (analogicky k projektu VeriSign Secured Seal pro online platby).

| 4.5.1 | EHSV doporučuje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a bezplatná řešení všech problémů uživatelů a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování systémů doručování v elektronickém obchodě, jež by každé 3 měsíce podávalo zprávu o problémech zaznamenaných při doručování v rámci elektronického obchodu. |
| --- | --- |

4.5.1

EHSV doporučuje vytvořit uživatelsky přívětivou evropskou síť národních středisek pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu, která by poskytovala rychlá a bezplatná řešení všech problémů uživatelů a elektronických prodejců, a zřídit evropské středisko pro monitorování systémů doručování v elektronickém obchodě, jež by každé 3 měsíce podávalo zprávu o problémech zaznamenaných při doručování v rámci elektronického obchodu.

| 4.5.2 | EHSV důrazně požaduje vytvořit systém včasného varování – po vzoru RAPEX (10) a ICSMS (11), jenž by byl na základě zjištění zneužívání oznámených národním střediskům pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu s to učinit přítrž podvodným obchodním praktikám v tomto odvětví tím, že znepřístupní internetové stránky a bude poskytovatelům doručovacích služeb ukládat pokuty tak dlouho, dokud nenaleznou účinné, uživatelsky přívětivé a bezplatné řešení problému. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV důrazně požaduje vytvořit systém včasného varování – po vzoru RAPEX (10) a ICSMS (11), jenž by byl na základě zjištění zneužívání oznámených národním střediskům pro řešení problémů s doručováním v rámci elektronického obchodu s to učinit přítrž podvodným obchodním praktikám v tomto odvětví tím, že znepřístupní internetové stránky a bude poskytovatelům doručovacích služeb ukládat pokuty tak dlouho, dokud nenaleznou účinné, uživatelsky přívětivé a bezplatné řešení problému.

| 4.6 | V zájmu zaručení přístupu, spolehlivosti a efektivity integrovaných doručovacích logistických služeb je podle EHSV rovněž nutné:






  — | dát v rámci programu Horizont 2020 velkou prioritu výzkumu integrovaných logistických technologií s cílem zaručit sledovatelnost, rychlou expedici a rozhraní pro spolupráci výrobců, provozovatelů logistických služeb a spotřebitelů, aby se zkrátily skutečné lhůty pro doručení a klesly náklady; |
| --- | --- | --- |

4.6

V zájmu zaručení přístupu, spolehlivosti a efektivity integrovaných doručovacích logistických služeb je podle EHSV rovněž nutné:

—

dát v rámci programu Horizont 2020 velkou prioritu výzkumu integrovaných logistických technologií s cílem zaručit sledovatelnost, rychlou expedici a rozhraní pro spolupráci výrobců, provozovatelů logistických služeb a spotřebitelů, aby se zkrátily skutečné lhůty pro doručení a klesly náklady;

| — | urychlit zahájení provozu soustavy družic Galileo se sítěmi pozemských stanic, tak jak Výbor navrhoval ve svých stanoviscích k tomuto tématu (12); |
| --- | --- |

—

urychlit zahájení provozu soustavy družic Galileo se sítěmi pozemských stanic, tak jak Výbor navrhoval ve svých stanoviscích k tomuto tématu (12);

| — | zaručit plnou interoperabilitu zejména mezi monitorovacími systémy a zjednodušenými informačními systémy pro vracení výrobků a peněz, a to i s využitím zkušeností získaných s programy EU pro interoperabilitu veřejných orgánů IDA, IDABC a ISA (13); |
| --- | --- |

—

zaručit plnou interoperabilitu zejména mezi monitorovacími systémy a zjednodušenými informačními systémy pro vracení výrobků a peněz, a to i s využitím zkušeností získaných s programy EU pro interoperabilitu veřejných orgánů IDA, IDABC a ISA (13);

| — | vytvořit navzájem síťově propojené platformy pro sdílení informací a koordinaci mezi provozovateli, a to i s cílem omezit dopady na životní prostředí zejména ve fázi konečného doručení („posledního kilometru přepravy“), podle pilotních projektů v rámci programů Horizont 2020 a Spokojený život v mezích naší planety 2020; |
| --- | --- |

—

vytvořit navzájem síťově propojené platformy pro sdílení informací a koordinaci mezi provozovateli, a to i s cílem omezit dopady na životní prostředí zejména ve fázi konečného doručení („posledního kilometru přepravy“), podle pilotních projektů v rámci programů Horizont 2020 a Spokojený život v mezích naší planety 2020;

| — | zaktivovat v rámci EIB položku na podporu integrované logistiky pro malé a střední podniky, jako součást opatření finanční podpory inovativních malých a středních podniků vytvářejících pracovní příležitosti v rámci iniciativy pro růst a zaměstnanost (14); |
| --- | --- |

—

zaktivovat v rámci EIB položku na podporu integrované logistiky pro malé a střední podniky, jako součást opatření finanční podpory inovativních malých a středních podniků vytvářejících pracovní příležitosti v rámci iniciativy pro růst a zaměstnanost (14);

| — | zaručit transparentnost jednotlivých nákladových položek s cílem monitorovat strukturu nákladů a cen a odpovídající míru přístupu ke službám prostřednictvím zvýšení dohledu nad trhem v zájmu rozmanitosti nabídky. |
| --- | --- |

—

zaručit transparentnost jednotlivých nákladových položek s cílem monitorovat strukturu nákladů a cen a odpovídající míru přístupu ke službám prostřednictvím zvýšení dohledu nad trhem v zájmu rozmanitosti nabídky.

| 4.7 | Odvětví doručování balíků je velmi náročné na pracovní sílu, a to zejména ze zemí mimo EU, ale nevyžaduje vysokou kvalifikaci. V mnoha zemích v EU se pracovní podmínky vyznačují tím, že zaměstnanci mají nejisté smlouvy, velmi dlouhou pracovní dobu, nízkou odměnu a téměř žádné možnosti celoživotní odborné přípravy. Tato situace je výsledkem externalizací, k nimž se provozovatelé doručovacích služeb uchylují, prostřednictvím družstev či jednotlivých speditérů, kteří sice pracují pro jednu kurýrní službu a využívají její značku a pobočky, ale mají vlastní vozidlo pro přepravu (jsou tedy zdánlivě samostatně výdělečně činní) (15). |
| --- | --- |

4.7

Odvětví doručování balíků je velmi náročné na pracovní sílu, a to zejména ze zemí mimo EU, ale nevyžaduje vysokou kvalifikaci. V mnoha zemích v EU se pracovní podmínky vyznačují tím, že zaměstnanci mají nejisté smlouvy, velmi dlouhou pracovní dobu, nízkou odměnu a téměř žádné možnosti celoživotní odborné přípravy. Tato situace je výsledkem externalizací, k nimž se provozovatelé doručovacích služeb uchylují, prostřednictvím družstev či jednotlivých speditérů, kteří sice pracují pro jednu kurýrní službu a využívají její značku a pobočky, ale mají vlastní vozidlo pro přepravu (jsou tedy zdánlivě samostatně výdělečně činní) (15).

| 4.8 | EHSV zastává názor, že k uskutečnění integrovaného jednotného trhu doručování balíků je nezbytný pevný a soudržný sociální rozměr, zaručení kvalitních pracovních míst, zajištění celoživotního vzdělávání a potírání nezákonného zaměstnávání. Výbor proto členským státům doporučuje, aby i prostřednictvím kolektivního vyjednávání zajistily, aby byli pracovníci přímo zaměstnáváni podniky doručujícími balíky a aby byly zaručeny spravedlivé a důstojné pracovní podmínky v celém odvětví. |
| --- | --- |

4.8

EHSV zastává názor, že k uskutečnění integrovaného jednotného trhu doručování balíků je nezbytný pevný a soudržný sociální rozměr, zaručení kvalitních pracovních míst, zajištění celoživotního vzdělávání a potírání nezákonného zaměstnávání. Výbor proto členským státům doporučuje, aby i prostřednictvím kolektivního vyjednávání zajistily, aby byli pracovníci přímo zaměstnáváni podniky doručujícími balíky a aby byly zaručeny spravedlivé a důstojné pracovní podmínky v celém odvětví.

| 4.9 | Výbor se proto domnívá, že pro rozvoj odvětví doručování balíků a logistiky je strategicky důležité zahájit na evropské, celostátní a regionální úrovni strukturovaný odvětvový dialog mezi sociálními partnery zastupujícími odvětví a zástupci organizované občanské společnosti – zejména zástupci organizací spotřebitelů a malých a středních podniků, elektronických prodejců a poskytovatelů doručovacích služeb – s cílem podpořit spolupráci, vzájemnou důvěru a plnou udržitelnost a interoperabilitu rozvoje trhu doručování zásilek objednaných online. |
| --- | --- |

4.9

Výbor se proto domnívá, že pro rozvoj odvětví doručování balíků a logistiky je strategicky důležité zahájit na evropské, celostátní a regionální úrovni strukturovaný odvětvový dialog mezi sociálními partnery zastupujícími odvětví a zástupci organizované občanské společnosti – zejména zástupci organizací spotřebitelů a malých a středních podniků, elektronických prodejců a poskytovatelů doručovacích služeb – s cílem podpořit spolupráci, vzájemnou důvěru a plnou udržitelnost a interoperabilitu rozvoje trhu doručování zásilek objednaných online.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viz například Thuiswinkel – standardní nizozemská smlouva určená 1. ledna 2012 Hospodářskou a sociální radou Nizozemska po konzultaci spotřebitelů, kterou nyní využívá již 80 % „elektronických provozovatelů“.

1

(2)  Pramen: McKinsey – 4. výroční evropská konference o elektronickém obchodu, Brusel, 14. listopadu 2012.

2

(3)  Pramen: statistiky EUROSTATu za období 2004–2009.

3

(4)  COM(2011) 942 final, 11. ledna 2012.

4

(5)  Eurostat Household survey 2009.

5

(6)  Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 74.

6

(7)  Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 50.

7

(8)  Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 23 (není k dispozici v češtině).

8

(9)  CEN: Evropský výbor pro normalizaci; CENELEC: Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice; ETSI: Evropský ústav pro telekomunikační normy.

9

(10)  Systém včasného varování pro nepotravinářské nebezpečné výrobky.

10

(11)  Evropský systém dohledu nad trhem.

11

(12)  Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 73; Úř. věst. C 324, 30.12.2006, s. 41; Úř. věst. C 324, 30.12.2006, s. 37; Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 210; Úř. věst. C 221, 8.9.2005, s. 28; Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 35 a Úř. věst. C 48, 21.2.2002, s. 42 (není k dispozici v češtině).

12

(13)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 36.

13

(14)  Program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení – Evropský investiční fond.

14

(15)  Zneužívání statusu osoby samostatně výdělečně činné (Viz strana 14 v tomto čísle Úředního věstníku).

15

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/64

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

2013/C 161/12

Zpravodaj: pan PEZZINI

Dne 24. ledna 2013 se Rada a dne 15. ledna 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 82 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Předmětný návrh spočívá v prodloužení programu financování subjektů činných v oblasti účetního výkaznictví a auditu, který Komise zahájila v roce 2009, na období 2014–2020. Od zahájení programu do dnešní doby prodělalo toto odvětví různé změny. Počet orgánů byl omezen a dnes sem patří pouze tři: IFRS (nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví), EFRAG (Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví) a PIOB (Rada pro dozor nad veřejnými zájmy). |
| --- | --- |

1.1

Předmětný návrh spočívá v prodloužení programu financování subjektů činných v oblasti účetního výkaznictví a auditu, který Komise zahájila v roce 2009, na období 2014–2020. Od zahájení programu do dnešní doby prodělalo toto odvětví různé změny. Počet orgánů byl omezen a dnes sem patří pouze tři: IFRS (nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví), EFRAG (Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví) a PIOB (Rada pro dozor nad veřejnými zájmy).

| 1.2 | EHSV souhlasí s podstatou programu a uznává vysokou hodnotu účetního výkaznictví a auditu jakožto základu pevného a transparentního trhu. Na druhé straně nemá dostatečné znalosti, aby mohl posoudit přiměřenost částek přidělených na provádění každého programu, ani si nemůže udělat vlastní názor na vhodnost „produktu“ každé instituce pro potřeby uživatelů, kteří ostatně, jak se zdá, mají veskrze pozitivní názor. |
| --- | --- |

1.2

EHSV souhlasí s podstatou programu a uznává vysokou hodnotu účetního výkaznictví a auditu jakožto základu pevného a transparentního trhu. Na druhé straně nemá dostatečné znalosti, aby mohl posoudit přiměřenost částek přidělených na provádění každého programu, ani si nemůže udělat vlastní názor na vhodnost „produktu“ každé instituce pro potřeby uživatelů, kteří ostatně, jak se zdá, mají veskrze pozitivní názor.

| 1.3 | Finanční krize, v níž se trh stále zmítá, vynesla na povrch ještě větší potřebu přesnějších informací a stále účinnějších auditorských standardů. Mít tyto nástroje k dispozici by však nebylo k ničemu, pokud by „uživatelé“ těchto služeb nebyli s to je plně využívat. Proto je třeba školit vysoce kvalifikované odborníky z veřejného a soukromého sektoru, což je úkol, na nějž musí EU, členské státy a podniky vynaložit veškeré úsilí a odpovídající prostředky. |
| --- | --- |

1.3

Finanční krize, v níž se trh stále zmítá, vynesla na povrch ještě větší potřebu přesnějších informací a stále účinnějších auditorských standardů. Mít tyto nástroje k dispozici by však nebylo k ničemu, pokud by „uživatelé“ těchto služeb nebyli s to je plně využívat. Proto je třeba školit vysoce kvalifikované odborníky z veřejného a soukromého sektoru, což je úkol, na nějž musí EU, členské státy a podniky vynaložit veškeré úsilí a odpovídající prostředky.

2.   Úvod

| 2.1 | Komise zveřejnila dne 19. prosince 2012 návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem je podpořit pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020výkon činnosti subjektů, které vypracovávají standardy a pravidla v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Předchozí plán z roku 2009 vyprší dne 31. prosince 2013. Některé subjekty uvedené v původním plánu se staly součástí jiných. Stávající návrh se tedy vztahuje pouze na zbývající příjemce, konkrétně na nadaci IFRS (právního nástupce IASCF), EFRAG a PIOB. Celá problematika se týká soukromého sektoru. Veřejný sektor je předmětem nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (ESA 95), které stanoví zásady pro sestavování veřejných účetních závěrek. |
| --- | --- |

2.1

Komise zveřejnila dne 19. prosince 2012 návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem je podpořit pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020výkon činnosti subjektů, které vypracovávají standardy a pravidla v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Předchozí plán z roku 2009 vyprší dne 31. prosince 2013. Některé subjekty uvedené v původním plánu se staly součástí jiných. Stávající návrh se tedy vztahuje pouze na zbývající příjemce, konkrétně na nadaci IFRS (právního nástupce IASCF), EFRAG a PIOB. Celá problematika se týká soukromého sektoru. Veřejný sektor je předmětem nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (ESA 95), které stanoví zásady pro sestavování veřejných účetních závěrek.

| 2.2 | Návrh i zpráva, která ho doprovází, jsou tak prošpikovány zkratkami, že je velmi obtížné se vyznat nejen v nich, ale i ve spletenci souvislostí a v přehršli subjektů jmenovaných v textu. K rozluštění zkratek a organizačních schémat je proto zapotřebí klíč, aby byla četba dokumentů snazší, neboť přestože obsahují specifickou odbornou terminologii, je jejich pochopení i pro zasvěcené odborníky velkou výzvou. |
| --- | --- |

2.2

Návrh i zpráva, která ho doprovází, jsou tak prošpikovány zkratkami, že je velmi obtížné se vyznat nejen v nich, ale i ve spletenci souvislostí a v přehršli subjektů jmenovaných v textu. K rozluštění zkratek a organizačních schémat je proto zapotřebí klíč, aby byla četba dokumentů snazší, neboť přestože obsahují specifickou odbornou terminologii, je jejich pochopení i pro zasvěcené odborníky velkou výzvou.

| 2.3 | Klíč poskytuje extrémně zjednodušený obrázek následujících přijímajících subjektů:






  2.3.1 | Nadace IFRS (nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví) nahradila původní nadaci IASCF (nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy) a dnes je celosvětovým orgánem, který spolu s IFRIC vytváří účetní standardy pro sestavování účetních závěrek společností kotovaných v EU. Tyto standardy byly zapracovány do práva EU. Na nadaci IFRS závisejí organizace činné v technické oblasti – IASB a Výbor pro výklad IFRS. Správu zajišťuje řada subjektů, k jejichž funkcím je obtížné se vyjádřit: vedle Rady (správní rady) je zde Rada pro monitorování, Poradní výbor pro standardy a výbor pro dohled nad dodržováním postupů.






  2.3.1.1 | Komise uznává vedoucí úlohu IFRS jakožto tvůrce mezinárodních standardů a doporučuje pokračovat v udělování finanční podpory, kterou IASCF již dostává, prostřednictvím stálého režimu spolufinancování. Některé členské státy se do plánu již zapojily. EU financovala 17 % výdajů v roce 2011. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Klíč poskytuje extrémně zjednodušený obrázek následujících přijímajících subjektů:

2.3.1

Nadace IFRS (nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví) nahradila původní nadaci IASCF (nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy) a dnes je celosvětovým orgánem, který spolu s IFRIC vytváří účetní standardy pro sestavování účetních závěrek společností kotovaných v EU. Tyto standardy byly zapracovány do práva EU. Na nadaci IFRS závisejí organizace činné v technické oblasti – IASB a Výbor pro výklad IFRS. Správu zajišťuje řada subjektů, k jejichž funkcím je obtížné se vyjádřit: vedle Rady (správní rady) je zde Rada pro monitorování, Poradní výbor pro standardy a výbor pro dohled nad dodržováním postupů.

2.3.1.1

Komise uznává vedoucí úlohu IFRS jakožto tvůrce mezinárodních standardů a doporučuje pokračovat v udělování finanční podpory, kterou IASCF již dostává, prostřednictvím stálého režimu spolufinancování. Některé členské státy se do plánu již zapojily. EU financovala 17 % výdajů v roce 2011.

| 2.3.2 | EFRAG (Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví) je technickým poradcem Komise pro oblast účetního výkaznictví. Je to soukromá organizace založená v roce 2001, jejíž řízení bylo původně určeno v závislosti na objemu finančních příspěvků jejích různých členů, k nimž patří i Komise. V roce 2008 byla její struktura změněna, aby lépe odrážela její veřejnoprávní úlohu platformy pro jednotné vystupování Evropy v oblasti účetnictví, již EFRAG v mezičase přijala. Zatímco zastupování a hlasovací právo přísluší řídícím orgánům, tj. valné hromadě a dozorčí radě, řádnou správu nyní zajišťuje výbor pro plánování a zdroje, ale v prvé řadě posílená 17členná dozorčí rada, tvořená zástupci zúčastněných stran: zpracovateli a uživateli účetních výkazů, finančními institucemi a čtyřmi odborníky na veřejné politiky jmenovanými Komisí.






  2.3.2.1 | Podle Komise potřebuje EFRAG řádné a dlouhodobé financování, aby byla důvěryhodná a nezávislá. Dostává přímou pomoc od několika velkých členských států. Na financování EFRAG se jménem menších členských států podílí i Komise. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

EFRAG (Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví) je technickým poradcem Komise pro oblast účetního výkaznictví. Je to soukromá organizace založená v roce 2001, jejíž řízení bylo původně určeno v závislosti na objemu finančních příspěvků jejích různých členů, k nimž patří i Komise. V roce 2008 byla její struktura změněna, aby lépe odrážela její veřejnoprávní úlohu platformy pro jednotné vystupování Evropy v oblasti účetnictví, již EFRAG v mezičase přijala. Zatímco zastupování a hlasovací právo přísluší řídícím orgánům, tj. valné hromadě a dozorčí radě, řádnou správu nyní zajišťuje výbor pro plánování a zdroje, ale v prvé řadě posílená 17členná dozorčí rada, tvořená zástupci zúčastněných stran: zpracovateli a uživateli účetních výkazů, finančními institucemi a čtyřmi odborníky na veřejné politiky jmenovanými Komisí.

2.3.2.1

Podle Komise potřebuje EFRAG řádné a dlouhodobé financování, aby byla důvěryhodná a nezávislá. Dostává přímou pomoc od několika velkých členských států. Na financování EFRAG se jménem menších členských států podílí i Komise.

| 2.3.3 | PIOB (Rada pro dozor nad veřejnými zájmy) je španělská nadace sídlící v Madridu. I přesto, že je to soukromý subjekt, má velkou autoritu a váhu a zaručuje respektování postupů, dohledu a transparentnosti mezinárodních auditorských standardů stanovovaných IFAC (Mezinárodní federace účetních), což je soukromý subjekt zastupující účetní a auditory po celém světě. Jejími klíčovými partnery jsou Monitorovací skupina (MG) a samotná IFAC. MG je orgánem zastupujícím mezinárodní regulační orgány a instituce na nejvyšší úrovni (1). Správu PIOB zajišťuje 10 členů, z nichž 2 jmenuje Komise.






  2.3.3.1 | Na základě rozhodnutí z roku 2009 bylo PIOB přiřknuto financování, které v roce 2011 činilo 22 % jejích způsobilých výdajů. Komise s touto radou úzce spolupracuje a zapojila se i do odborné přípravy jejích zaměstnanců v oblasti rozpočtu EU. Zdá se ostatně, že bude třeba změnit strukturu sítě přispěvatelů. Kromě Komise totiž k vyrovnání salda výdajů přispívá pouze IFAC, a to 78 %. Komise vynakládá úsilí na „diverzifikaci“ financování a posílení nezávislosti PIOB na IFAC. Vedle příspěvků přislíbených pro rok 2013 některými mezinárodními institucemi probíhá kampaň na získání příspěvků od dárců z celého světa, již provádí příslušná pracovní skupina. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

PIOB (Rada pro dozor nad veřejnými zájmy) je španělská nadace sídlící v Madridu. I přesto, že je to soukromý subjekt, má velkou autoritu a váhu a zaručuje respektování postupů, dohledu a transparentnosti mezinárodních auditorských standardů stanovovaných IFAC (Mezinárodní federace účetních), což je soukromý subjekt zastupující účetní a auditory po celém světě. Jejími klíčovými partnery jsou Monitorovací skupina (MG) a samotná IFAC. MG je orgánem zastupujícím mezinárodní regulační orgány a instituce na nejvyšší úrovni (1). Správu PIOB zajišťuje 10 členů, z nichž 2 jmenuje Komise.

2.3.3.1

Na základě rozhodnutí z roku 2009 bylo PIOB přiřknuto financování, které v roce 2011 činilo 22 % jejích způsobilých výdajů. Komise s touto radou úzce spolupracuje a zapojila se i do odborné přípravy jejích zaměstnanců v oblasti rozpočtu EU. Zdá se ostatně, že bude třeba změnit strukturu sítě přispěvatelů. Kromě Komise totiž k vyrovnání salda výdajů přispívá pouze IFAC, a to 78 %. Komise vynakládá úsilí na „diverzifikaci“ financování a posílení nezávislosti PIOB na IFAC. Vedle příspěvků přislíbených pro rok 2013 některými mezinárodními institucemi probíhá kampaň na získání příspěvků od dárců z celého světa, již provádí příslušná pracovní skupina.

| 2.4 | Tematika, jíž se zabývají subjekty, pro něž je naplánováno vydatné financování, je vysoce technická a mimo úzký okruh odborníků na danou oblast ji stěží někdo ocení. Komise se tedy neuchýlila k externím konzultacím a omezila se pouze na hodnocení přiměřenosti příspěvků ve světle vlastních zkušeností a znalostí. Posouzení dopadu spočívalo v konstatování, že program financování splnil očekávání a stanovené cíle. |
| --- | --- |

2.4

Tematika, jíž se zabývají subjekty, pro něž je naplánováno vydatné financování, je vysoce technická a mimo úzký okruh odborníků na danou oblast ji stěží někdo ocení. Komise se tedy neuchýlila k externím konzultacím a omezila se pouze na hodnocení přiměřenosti příspěvků ve světle vlastních zkušeností a znalostí. Posouzení dopadu spočívalo v konstatování, že program financování splnil očekávání a stanovené cíle.

3.   Připomínky a návrhy

| 3.1 | EHSV se již vyjádřil (2) k původnímu programu a vyjádřil návrhům Komise svou podporu, přičemž vznesl několik výhrad a návrhů, které budou v tomto stanovisku ještě připomenuty, bude-li to nutné. Tehdy, ale i dnes nelze než souhlasit se zásadou, že je nutné financovat činnost institucí, jež plní citlivé a mimořádně důležité úkoly. Naopak nelze vyjádřit informovaný názor na objem financování, jehož míra závisí na množství znalostí, které má pouze omezený okruh odborníků. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se již vyjádřil (2) k původnímu programu a vyjádřil návrhům Komise svou podporu, přičemž vznesl několik výhrad a návrhů, které budou v tomto stanovisku ještě připomenuty, bude-li to nutné. Tehdy, ale i dnes nelze než souhlasit se zásadou, že je nutné financovat činnost institucí, jež plní citlivé a mimořádně důležité úkoly. Naopak nelze vyjádřit informovaný názor na objem financování, jehož míra závisí na množství znalostí, které má pouze omezený okruh odborníků.

| 3.2 | Finanční krize byla v roce 2009, tedy v době vzniku programu, již v plném proudu, ale tehdy bylo možná ještě příliš brzo na rozsáhlé analýzy, jež by zahrnovaly méně zřejmé aspekty příčin – či lépe řečeno spolupůsobících příčin – toho, k čemu došlo. Čas, který mezitím uběhl, a události, k nimž došlo, nyní umožňují určité dodatečné zamyšlení. |
| --- | --- |

3.2

Finanční krize byla v roce 2009, tedy v době vzniku programu, již v plném proudu, ale tehdy bylo možná ještě příliš brzo na rozsáhlé analýzy, jež by zahrnovaly méně zřejmé aspekty příčin – či lépe řečeno spolupůsobících příčin – toho, k čemu došlo. Čas, který mezitím uběhl, a události, k nimž došlo, nyní umožňují určité dodatečné zamyšlení.

| 3.3 | Účetní výkaznictví a postupy auditu jsou nákladné, tím spíše, jsou-li plodem práce odborníků, jež nelze na trhu snadno vyhledat a pro něž je vysokoškolské vzdělání pouze východiskem k získávání cenných dovedností v praxi. A nejen to. Tito odborníci musí mít rovněž velké morální kvality, které zaručí důvěrnost informací a nezaujatost jejich analýzy. Závěrem lze tedy říci, že financování operačních subjektů je zajisté účelné, nicméně že je nezbytná také odborná příprava specialistů, kteří musí být odpovídajícím způsobem odměňováni a motivováni. |
| --- | --- |

3.3

Účetní výkaznictví a postupy auditu jsou nákladné, tím spíše, jsou-li plodem práce odborníků, jež nelze na trhu snadno vyhledat a pro něž je vysokoškolské vzdělání pouze východiskem k získávání cenných dovedností v praxi. A nejen to. Tito odborníci musí mít rovněž velké morální kvality, které zaručí důvěrnost informací a nezaujatost jejich analýzy. Závěrem lze tedy říci, že financování operačních subjektů je zajisté účelné, nicméně že je nezbytná také odborná příprava specialistů, kteří musí být odpovídajícím způsobem odměňováni a motivováni.

| 3.3.1 | Hovoří-li se o „specialistech“, myslí se tím obvykle ti, kdo se podílejí na zpracování informací či pravidel, avšak stejně tak musejí být „specialisty“ i příjemci, tedy ti, pro něž jsou informace pracovním nástrojem a pravidla jsou vodítkem při jejich práci. Je tedy pochopitelné, že dostupnost lidských zdrojů s odpovídajícím vzděláním je prioritou nejen pro ty, kdo informace produkují, ale i pro ty, kdo je musejí využívat, tj. regulační orgány a orgány dohledu, zákonodárce, podniky, výzkumná střediska. |
| --- | --- |

3.3.1

Hovoří-li se o „specialistech“, myslí se tím obvykle ti, kdo se podílejí na zpracování informací či pravidel, avšak stejně tak musejí být „specialisty“ i příjemci, tedy ti, pro něž jsou informace pracovním nástrojem a pravidla jsou vodítkem při jejich práci. Je tedy pochopitelné, že dostupnost lidských zdrojů s odpovídajícím vzděláním je prioritou nejen pro ty, kdo informace produkují, ale i pro ty, kdo je musejí využívat, tj. regulační orgány a orgány dohledu, zákonodárce, podniky, výzkumná střediska.

| 3.4 | Průvodním aspektem odborné přípravy je kvalita informací. Výše v odstavci 3.1 se uvádí, že není snadné si udělat úsudek o objemu navrženého financování, a ještě podstatně složitější a riskantnější by byl úsudek založený na přidané hodnotě účelnosti, již má pro své uživatele. Nezbývá tedy než vyjádřit s návrhem Komise souhlas, co se týče sumy příspěvků, a to pouze na základě důvěry a ocenění důvodů. |
| --- | --- |

3.4

Průvodním aspektem odborné přípravy je kvalita informací. Výše v odstavci 3.1 se uvádí, že není snadné si udělat úsudek o objemu navrženého financování, a ještě podstatně složitější a riskantnější by byl úsudek založený na přidané hodnotě účelnosti, již má pro své uživatele. Nezbývá tedy než vyjádřit s návrhem Komise souhlas, co se týče sumy příspěvků, a to pouze na základě důvěry a ocenění důvodů.

| 3.5 | V dřívějším stanovisku (3), jež bylo přijato v roce 2009 u příležitosti zahájení programu, EHSV doporučil věnovat mimořádnou pozornost tomu, aby se zamezilo nepatřičnému vlivu či vměšování do trhu cenných papírů
   (4) regulovaného pravidly IASCF a EFRAG. Tento návrh vznesla sama Komise, která vybízela k příspěvku ze strany Společenství v zájmu zamezení „nepatřičnému vlivu zúčastněných stran“. V novém návrhu nařízení již po tomto důležitém a citlivém aspektu není ani stopy, a proto EHSV žádá Komisi, aby stvrdila svou plnou důvěru v nezávislost těchto orgánů. Totéž platí i pro PIOB
   (5). |
| --- | --- |

3.5

V dřívějším stanovisku (3), jež bylo přijato v roce 2009 u příležitosti zahájení programu, EHSV doporučil věnovat mimořádnou pozornost tomu, aby se zamezilo nepatřičnému vlivu či vměšování do trhu cenných papírů
   (4) regulovaného pravidly IASCF a EFRAG. Tento návrh vznesla sama Komise, která vybízela k příspěvku ze strany Společenství v zájmu zamezení „nepatřičnému vlivu zúčastněných stran“. V novém návrhu nařízení již po tomto důležitém a citlivém aspektu není ani stopy, a proto EHSV žádá Komisi, aby stvrdila svou plnou důvěru v nezávislost těchto orgánů. Totéž platí i pro PIOB
   (5).

| 3.6 | V souvislosti s EFRAG je třeba zdůraznit, že se Komise podílí na financování tohoto orgánu jménem menších členských států (větší členské státy přispívají přímo). Příspěvek Komise by se pravděpodobně nijak výrazně nelišil, ani pokud by všechny členské státy platily svůj podíl, třeba i jen symbolický. Ale toto gesto by bylo signálem odpovědného zapojení celé unijní struktury do orgánů společného významu, bez ohledu na velikost jednotlivých členů. |
| --- | --- |

3.6

V souvislosti s EFRAG je třeba zdůraznit, že se Komise podílí na financování tohoto orgánu jménem menších členských států (větší členské státy přispívají přímo). Příspěvek Komise by se pravděpodobně nijak výrazně nelišil, ani pokud by všechny členské státy platily svůj podíl, třeba i jen symbolický. Ale toto gesto by bylo signálem odpovědného zapojení celé unijní struktury do orgánů společného významu, bez ohledu na velikost jednotlivých členů.

| 3.7 | Standardy IFRS podnikům stanovují účetnictví podle tržního ocenění (metoda mark to market). V průběhu finanční krize bylo zaznamenáno, že tyto standardy mohou mít krátkodobý procyklický účinek. EHSV navrhuje, že by mohla být provedena analýza nákladů a přínosů těchto standardů, kupříkladu v rámci projednávaného programu. |
| --- | --- |

3.7

Standardy IFRS podnikům stanovují účetnictví podle tržního ocenění (metoda mark to market). V průběhu finanční krize bylo zaznamenáno, že tyto standardy mohou mít krátkodobý procyklický účinek. EHSV navrhuje, že by mohla být provedena analýza nákladů a přínosů těchto standardů, kupříkladu v rámci projednávaného programu.

| 3.8 | Závěrem je nutno uvést, že EHSV ještě jednou zdůrazňuje význam shromažďování a zpracování údajů, ale především nutnost umět je správně pochopit a využívat. Sice je třeba uznat vysokou odbornou úroveň „dodavatelů“, ale je ještě nutné učinit mnohé na straně mnohotvárné skupiny uživatelů, prostřednictvím odborné přípravy a školení příslušných lidských zdrojů. |
| --- | --- |

3.8

Závěrem je nutno uvést, že EHSV ještě jednou zdůrazňuje význam shromažďování a zpracování údajů, ale především nutnost umět je správně pochopit a využívat. Sice je třeba uznat vysokou odbornou úroveň „dodavatelů“, ale je ještě nutné učinit mnohé na straně mnohotvárné skupiny uživatelů, prostřednictvím odborné přípravy a školení příslušných lidských zdrojů.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Členy MG jsou Evropská komise, IOSCO (Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry), BCBS (Basilejský výbor pro bankovní dohled) a řada dalších obdobných subjektů na evropské či mezinárodní úrovni.

1

(2)  Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 75 a další významná stanoviska, zejména z důvodu určitých specifických aspektů: Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 61.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

3

(4)  Viz odstavec 3.2.1.

4

(5)  Viz odstavec 3.4.

5

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/67

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zapojení mladých lidí do zaměstnání

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Hlavní zpravodaj: pan TRANTINA

Hlavní spoluzpravodaj: pan DE BUCK

Dne 19. prosince 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zapojení mladých lidí do zaměstnání

COM(2012) 727 final.

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 13. listopadu 2012 přípravou podkladů na toto téma specializovanou sekci Zaměstnanost, sociální věci, občanství.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 21. března), jmenoval pana Pavla Trantinu hlavním zpravodajem a pana Philippa de Bucke hlavním spoluzpravodajem a přijal následující stanovisko 174 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Shrnutí doporučení

| 1.1 | EHSV opakuje své často vyjadřované odsouzení katastrofické míry nezaměstnanosti mládeže a žádá všechny zúčastněné strany, aby přijaly naléhavě potřebná, efektivní a konečná opatření k prolomení bludného kruhu, jenž hrozí zpochybněním budoucnosti celé generace. Je nejvyšší čas k řádným investicím do mladých lidí, jež přinesou plody v dlouhodobém časovém horizontu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV opakuje své často vyjadřované odsouzení katastrofické míry nezaměstnanosti mládeže a žádá všechny zúčastněné strany, aby přijaly naléhavě potřebná, efektivní a konečná opatření k prolomení bludného kruhu, jenž hrozí zpochybněním budoucnosti celé generace. Je nejvyšší čas k řádným investicím do mladých lidí, jež přinesou plody v dlouhodobém časovém horizontu.

| 1.2 | Zároveň EHSV zdůrazňuje, že je nutná skutečná strategie růstu na úrovni EU i členských států, která podpoří vytváření více stabilnějších pracovních příležitostí, jimiž je podmíněn úspěch opatření k zajištění zaměstnanosti mladých lidí. To vyžaduje koordinovaný přístup ke všem iniciativám a politikám zaměřeným na posílení konkurenceschopnosti a obnovení důvěry investorů a domácností. Evropský semestr je příležitostí k tomu, aby byly jednotlivým členským státům doporučeny odpovídající politiky a reformy, které je třeba provést. |
| --- | --- |

1.2

Zároveň EHSV zdůrazňuje, že je nutná skutečná strategie růstu na úrovni EU i členských států, která podpoří vytváření více stabilnějších pracovních příležitostí, jimiž je podmíněn úspěch opatření k zajištění zaměstnanosti mladých lidí. To vyžaduje koordinovaný přístup ke všem iniciativám a politikám zaměřeným na posílení konkurenceschopnosti a obnovení důvěry investorů a domácností. Evropský semestr je příležitostí k tomu, aby byly jednotlivým členským státům doporučeny odpovídající politiky a reformy, které je třeba provést.

| 1.3 | EHSV vítá návrh balíčku opatření pro zaměstnanost mladých lidí a doporučuje věnovat zvláštní pozornost jeho aplikaci na úrovni členských států tak, aby se opatření potírající nezaměstnanost mládeže stala významnou součástí národních programů reforem. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vítá návrh balíčku opatření pro zaměstnanost mladých lidí a doporučuje věnovat zvláštní pozornost jeho aplikaci na úrovni členských států tak, aby se opatření potírající nezaměstnanost mládeže stala významnou součástí národních programů reforem.

| 1.4 | EHSV podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštního fondu iniciativy zaměstnanosti mládeže ve víceletém finančním rámci, oceňuje jeho vytvoření a poznamenává, že je nutné ho doplnit na úrovni členských států. EHSV nicméně považuje za nedostatečné financovat tento fond jen 6 miliardami eur s tím, že část těchto prostředků pochází z existujících zdrojů z Evropského sociálního fondu. Dále s ohledem na to, že fond bude podporovat pouze regiony, kde je nezaměstnanost mládeže vyšší než 25 %, zdůrazňuje, že ostatní regiony by měly mít možnost získat finanční podporu s využitím standardních postupů ESF. Je však nutné jednat okamžitě a financovat navrhovaná opatření novými fondy, aniž by si v rámci ESF vzájemně konkurovali mladí lidé a jiné znevýhodněné kategorie. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštního fondu iniciativy zaměstnanosti mládeže ve víceletém finančním rámci, oceňuje jeho vytvoření a poznamenává, že je nutné ho doplnit na úrovni členských států. EHSV nicméně považuje za nedostatečné financovat tento fond jen 6 miliardami eur s tím, že část těchto prostředků pochází z existujících zdrojů z Evropského sociálního fondu. Dále s ohledem na to, že fond bude podporovat pouze regiony, kde je nezaměstnanost mládeže vyšší než 25 %, zdůrazňuje, že ostatní regiony by měly mít možnost získat finanční podporu s využitím standardních postupů ESF. Je však nutné jednat okamžitě a financovat navrhovaná opatření novými fondy, aniž by si v rámci ESF vzájemně konkurovali mladí lidé a jiné znevýhodněné kategorie.

| 1.5 | EHSV podporuje přístup Komise, podle níž „záruka pro mladé lidi má mít podobu komplexního a uceleného systému, který má zajistit, aby mladí lidé dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV chápe, že existují rozdíly mezi členskými státy, a uznává, že je důležité, aby členské státy měly možnost stanovit věkový strop v souladu s vlastními potřebami a možnostmi. Doporučuje však, aby tam, kde je to možné, byl věkový limit pro vstup do systému zvýšen na 30 let, a zahrnoval tak mladé lidi opouštějící vysoké školy později a ty, již jsou stále ještě v přechodové fázi od vzdělávání k zaměstnání a dosud jim hrozí nebezpečí, že ztratí kontakt s trhem práce, především v zemích s vysokou nezaměstnaností mládeže. |
| --- | --- |

1.5

EHSV podporuje přístup Komise, podle níž „záruka pro mladé lidi má mít podobu komplexního a uceleného systému, který má zajistit, aby mladí lidé dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV chápe, že existují rozdíly mezi členskými státy, a uznává, že je důležité, aby členské státy měly možnost stanovit věkový strop v souladu s vlastními potřebami a možnostmi. Doporučuje však, aby tam, kde je to možné, byl věkový limit pro vstup do systému zvýšen na 30 let, a zahrnoval tak mladé lidi opouštějící vysoké školy později a ty, již jsou stále ještě v přechodové fázi od vzdělávání k zaměstnání a dosud jim hrozí nebezpečí, že ztratí kontakt s trhem práce, především v zemích s vysokou nezaměstnaností mládeže.

| 1.6 | EHSV také vítá politickou dohodu, k níž dospěla Rada Zaměstnanost, sociální politika, zdraví a ochrana spotřebitele dne 28. února 2013 ve věci návrhu záruky pro mladé lidi. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce (1). |
| --- | --- |

1.6

EHSV také vítá politickou dohodu, k níž dospěla Rada Zaměstnanost, sociální politika, zdraví a ochrana spotřebitele dne 28. února 2013 ve věci návrhu záruky pro mladé lidi. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce (1).

| 1.7 | EHSV považuje za zásadní, aby byly v zájmu plného a správného provádění záruky pro mladé lidi lépe a jasněji na úrovni EU i členských států definovány nástroje, odpovědnost, cíle a ukazatele, jež budou monitorovány. Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby provádění záruky pro mladé lidi bylo zahrnuto mezi ukazatele procesu evropského semestru. |
| --- | --- |

1.7

EHSV považuje za zásadní, aby byly v zájmu plného a správného provádění záruky pro mladé lidi lépe a jasněji na úrovni EU i členských států definovány nástroje, odpovědnost, cíle a ukazatele, jež budou monitorovány. Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby provádění záruky pro mladé lidi bylo zahrnuto mezi ukazatele procesu evropského semestru.

| 1.8 | Při přípravě, provádění, propagaci a monitorování tohoto systému by na základě úspěšných příkladů z některých členských států měli sehrát klíčovou úlohu sociální partneři, organizace mládeže a jejich zastupující platformy. |
| --- | --- |

1.8

Při přípravě, provádění, propagaci a monitorování tohoto systému by na základě úspěšných příkladů z některých členských států měli sehrát klíčovou úlohu sociální partneři, organizace mládeže a jejich zastupující platformy.

| 1.9 | Reformy služeb EURES a v případě potřeby také veřejných služeb zaměstnanosti v členských státech by měly také aktivně podporovat mladé lidi a uzpůsobit služby a přístupy tak, aby byly přístupnější. Je nutné již ve školách zavést služby poskytující individuální poradenství a vedení ve věcech pracovní kariéry. |
| --- | --- |

1.9

Reformy služeb EURES a v případě potřeby také veřejných služeb zaměstnanosti v členských státech by měly také aktivně podporovat mladé lidi a uzpůsobit služby a přístupy tak, aby byly přístupnější. Je nutné již ve školách zavést služby poskytující individuální poradenství a vedení ve věcech pracovní kariéry.

| 1.10 | Je třeba zlepšit podmínky pro nabídku stáží a učňovské přípravy. Vysoká úroveň kvality stáží a učňovské přípravy musí být zajištěna specifickými kritérii, jejichž splnění musí být v případě požadavku na finanční podporu povinné. Je nutné jako doplněk zavést lepší mechanismus pro monitorování a ochranu práv stážistů. |
| --- | --- |

1.10

Je třeba zlepšit podmínky pro nabídku stáží a učňovské přípravy. Vysoká úroveň kvality stáží a učňovské přípravy musí být zajištěna specifickými kritérii, jejichž splnění musí být v případě požadavku na finanční podporu povinné. Je nutné jako doplněk zavést lepší mechanismus pro monitorování a ochranu práv stážistů.

2.   Shrnutí iniciativ Komise

| 2.1 | Celková míra zaměstnanosti mladých lidí poklesla téměř o pět procentních bodů za poslední čtyři roky – to je třikrát víc než u dospělých. Šance pro nezaměstnané mladé osoby získat zaměstnání jsou nízké: práci našlo v roce 2011 pouze 29,7 % osob ve věku 15–24 let, které byly v roce 2010 nezaměstnané, což představuje pokles téměř o 10 % během tří let. Více než 30 % nezaměstnaných lidí do 25 let je bez zaměstnání déle než 12 měsíců – zde došlo k nárůstu z 0,9 milionu v roce 2008 na 1,6 milionu v roce 2011. Podle nadace Eurofound v EU 14 milionů mladých lidí ve věku 15–29 let (7,5 milionu mladých lidí ve věku 15–24) nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (2). Hospodářské náklady na mladé lidi, kteří nejsou zapojeni do trhu práce, se odhadují na 150 miliard eur ročně, tj. 1,2 % HDP EU. K sociálním důsledkům patří jevy jako odtržení od společnosti a nedůvěra v politický systém, nízká úroveň samostatnosti, strach z neznáma a mrhání intelektuálními schopnostmi. |
| --- | --- |

2.1

Celková míra zaměstnanosti mladých lidí poklesla téměř o pět procentních bodů za poslední čtyři roky – to je třikrát víc než u dospělých. Šance pro nezaměstnané mladé osoby získat zaměstnání jsou nízké: práci našlo v roce 2011 pouze 29,7 % osob ve věku 15–24 let, které byly v roce 2010 nezaměstnané, což představuje pokles téměř o 10 % během tří let. Více než 30 % nezaměstnaných lidí do 25 let je bez zaměstnání déle než 12 měsíců – zde došlo k nárůstu z 0,9 milionu v roce 2008 na 1,6 milionu v roce 2011. Podle nadace Eurofound v EU 14 milionů mladých lidí ve věku 15–29 let (7,5 milionu mladých lidí ve věku 15–24) nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (2). Hospodářské náklady na mladé lidi, kteří nejsou zapojeni do trhu práce, se odhadují na 150 miliard eur ročně, tj. 1,2 % HDP EU. K sociálním důsledkům patří jevy jako odtržení od společnosti a nedůvěra v politický systém, nízká úroveň samostatnosti, strach z neznáma a mrhání intelektuálními schopnostmi.

| 2.2 | Evropská komise představila balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí zahrnující čtyři oblasti činnosti. První z nich představuje navrhované doporučení členským státům ohledně zavedení záruky pro mladé lidi; tyto záruky mají zajistit, aby mladí lidé do 25 let dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců po ukončení formálního vzdělávání nebo ztrátě zaměstnání. Navrhované doporučení naléhavě žádá členské státy, aby vytvořily silná partnerství se zúčastněnými stranami, zajistily rychlou intervenci stran služeb zaměstnanosti a dalších partnerů působících na podporu mladých lidí a aby přijaly podpůrná opatření umožňující integraci mladých na trhu práce. Vyzývá členské státy, aby k tomuto účelu plně využívaly Evropského sociálního fondu a ostatních strukturálních fondů a aby posoudily a rychle zavedly systém záruk pro mladé lidi a neustále jej zdokonalovaly. Komise bude členské státy podporovat finančními prostředky EU, a sice bude podporovat výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, v rámci evropského semestru bude sledovat zavádění záruk pro mladé lidi v praxi a bude zvyšovat informovanost. |
| --- | --- |

2.2

Evropská komise představila balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí zahrnující čtyři oblasti činnosti. První z nich představuje navrhované doporučení členským státům ohledně zavedení záruky pro mladé lidi; tyto záruky mají zajistit, aby mladí lidé do 25 let dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců po ukončení formálního vzdělávání nebo ztrátě zaměstnání. Navrhované doporučení naléhavě žádá členské státy, aby vytvořily silná partnerství se zúčastněnými stranami, zajistily rychlou intervenci stran služeb zaměstnanosti a dalších partnerů působících na podporu mladých lidí a aby přijaly podpůrná opatření umožňující integraci mladých na trhu práce. Vyzývá členské státy, aby k tomuto účelu plně využívaly Evropského sociálního fondu a ostatních strukturálních fondů a aby posoudily a rychle zavedly systém záruk pro mladé lidi a neustále jej zdokonalovaly. Komise bude členské státy podporovat finančními prostředky EU, a sice bude podporovat výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, v rámci evropského semestru bude sledovat zavádění záruk pro mladé lidi v praxi a bude zvyšovat informovanost.

| 2.3 | Balíček opatření také předpokládá zahájení konzultace s evropskými sociálními partnery o rámci pro kvalitu stáží, který by měl mladým lidem umožnit získat velmi kvalitní pracovní zkušenosti za jistých podmínek, a tím jim usnadnit přechody ze školy do práce. |
| --- | --- |

2.3

Balíček opatření také předpokládá zahájení konzultace s evropskými sociálními partnery o rámci pro kvalitu stáží, který by měl mladým lidem umožnit získat velmi kvalitní pracovní zkušenosti za jistých podmínek, a tím jim usnadnit přechody ze školy do práce.

| 2.4 | Kromě toho Komise oznamuje vytvoření Evropské aliance pro učňovskou přípravu, která bude mít za cíl zlepšit kvalitu a nabídku programů učňovské přípravy šířením úspěšných programů učňovské přípravy ve všech členských státech, a navrhuje způsoby, jak omezit překážky mobility mladých lidí. |
| --- | --- |

2.4

Kromě toho Komise oznamuje vytvoření Evropské aliance pro učňovskou přípravu, která bude mít za cíl zlepšit kvalitu a nabídku programů učňovské přípravy šířením úspěšných programů učňovské přípravy ve všech členských státech, a navrhuje způsoby, jak omezit překážky mobility mladých lidí.

| 2.5 | S ohledem na podstatné rozdíly mezi úrovněmi nezaměstnanosti mládeže v různých členských státech doporučuje Komise opatření ke zvýšení nadnárodní mobility mladých pracovníků, především zlepšení systému EURES. |
| --- | --- |

2.5

S ohledem na podstatné rozdíly mezi úrovněmi nezaměstnanosti mládeže v různých členských státech doporučuje Komise opatření ke zvýšení nadnárodní mobility mladých pracovníků, především zlepšení systému EURES.

| 2.6 | Opatření navrhovaná v balíčku opatření pro zaměstnanost mladých lidí vycházejí z opatření iniciativy „Příležitosti pro mladé“, která byla zahájena v prosinci 2011. Komise rovněž využívá další politické nástroje k řešení nezaměstnanosti mládeže, jako jsou doporučení pro jednotlivé země. V červenci 2012 obdržely téměř všechny členské státy EU doporučení (3), jejichž cílem je zlepšování situace mladých lidí. |
| --- | --- |

2.6

Opatření navrhovaná v balíčku opatření pro zaměstnanost mladých lidí vycházejí z opatření iniciativy „Příležitosti pro mladé“, která byla zahájena v prosinci 2011. Komise rovněž využívá další politické nástroje k řešení nezaměstnanosti mládeže, jako jsou doporučení pro jednotlivé země. V červenci 2012 obdržely téměř všechny členské státy EU doporučení (3), jejichž cílem je zlepšování situace mladých lidí.

3.   Obecné připomínky k balíčku Komise

| 3.1 | K vytváření více stabilnějších pracovních příležitostí je nutná skutečná strategie růstu na úrovni Evropské unie a členských států. To vyžaduje koordinovaný přístup ke všem iniciativám a politikám zaměřeným na posílení konkurenceschopnosti a obnovení důvěry investorů a domácností. Evropský semestr je příležitostí k tomu, aby byly jednotlivým členským státům doporučeny odpovídající politiky a reformy, které je třeba provést. Nelze podceňovat synergické účinky, např. zahrnutí sociálních aspektů do veřejných výběrových řízení. |
| --- | --- |

3.1

K vytváření více stabilnějších pracovních příležitostí je nutná skutečná strategie růstu na úrovni Evropské unie a členských států. To vyžaduje koordinovaný přístup ke všem iniciativám a politikám zaměřeným na posílení konkurenceschopnosti a obnovení důvěry investorů a domácností. Evropský semestr je příležitostí k tomu, aby byly jednotlivým členským státům doporučeny odpovídající politiky a reformy, které je třeba provést. Nelze podceňovat synergické účinky, např. zahrnutí sociálních aspektů do veřejných výběrových řízení.

| 3.2 | Situace evropské mládeže na trhu práce je velice závažná. K tomu, aby se usnadnil plynulý přechod mladých lidí do zaměstnání, je důležité přijmout tato nezbytná opatření:






  — | omezit všechny překážky bránící vstupu mladých lidí na trh práce; |
| --- | --- | --- |

3.2

Situace evropské mládeže na trhu práce je velice závažná. K tomu, aby se usnadnil plynulý přechod mladých lidí do zaměstnání, je důležité přijmout tato nezbytná opatření:

—

omezit všechny překážky bránící vstupu mladých lidí na trh práce;

| — | omezit nesoulad mezi nabídkou dovedností a poptávkou; |
| --- | --- |

—

omezit nesoulad mezi nabídkou dovedností a poptávkou;

| — | podporovat samostatnost mladých lidí; |
| --- | --- |

—

podporovat samostatnost mladých lidí;

| — | zvýšit přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy, zejména učňovské přípravy ve strategicky významných předmětech, jako jsou technické a technologické obory; |
| --- | --- |

—

zvýšit přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy, zejména učňovské přípravy ve strategicky významných předmětech, jako jsou technické a technologické obory;

| — | podporovat partnerství a synergické působení všech zúčastněných subjektů; |
| --- | --- |

—

podporovat partnerství a synergické působení všech zúčastněných subjektů;

| — | povzbuzovat a podporovat podniky, aby vytvářely pracovní příležitosti a stáže pro mladé lidi. |
| --- | --- |

—

povzbuzovat a podporovat podniky, aby vytvářely pracovní příležitosti a stáže pro mladé lidi.

| 3.3 | EHSV vítá dlouhodobé zaměření Komise na mladé lidi. V tomto ohledu balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí představuje další krok vpřed směrem k budování koherentního a integrovaného přístupu k řešení nezaměstnanosti mládeže a podpoře kvalitního přechodu ze vzdělávacích zařízení na trh práce. Je však třeba brát v úvahu, že zvláštní pozornost by se měla zaměřit na členské státy, jež jsou hlavními aktéry v oblasti zaměstnanosti mládeže a od nichž se v následujících měsících očekávají navazující činnosti. Vzhledem k naléhavosti situace a zásadnímu významu investování do mladých lidí jako klíčového zdroje na trhu práce to však nestačí. Je mimořádně důležité budovat důvěru stanovením společných zásad pro záruky pro mladé lidi v Evropě se záměrem zvýšit kvalitu, dostupnost a účinek tohoto nástroje na celém kontinentu. |
| --- | --- |

3.3

EHSV vítá dlouhodobé zaměření Komise na mladé lidi. V tomto ohledu balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí představuje další krok vpřed směrem k budování koherentního a integrovaného přístupu k řešení nezaměstnanosti mládeže a podpoře kvalitního přechodu ze vzdělávacích zařízení na trh práce. Je však třeba brát v úvahu, že zvláštní pozornost by se měla zaměřit na členské státy, jež jsou hlavními aktéry v oblasti zaměstnanosti mládeže a od nichž se v následujících měsících očekávají navazující činnosti. Vzhledem k naléhavosti situace a zásadnímu významu investování do mladých lidí jako klíčového zdroje na trhu práce to však nestačí. Je mimořádně důležité budovat důvěru stanovením společných zásad pro záruky pro mladé lidi v Evropě se záměrem zvýšit kvalitu, dostupnost a účinek tohoto nástroje na celém kontinentu.

| 3.4 | EHSV je připraven aktivně se podílet na návrhu a prosazení tohoto balíčku, protože






  — | jeho členové, zastupující zaměstnavatele, odbory a další organizace občanské společnosti, jsou dlouhodobě zapojeni do procesů vedoucích k lepší zaměstnanosti mládeže, mají nezbytné kontakty a tudíž i rozsáhlou působnost a vyvinuli četné iniciativy k řešení nezaměstnanosti mládeže; |
| --- | --- | --- |

3.4

EHSV je připraven aktivně se podílet na návrhu a prosazení tohoto balíčku, protože

—

jeho členové, zastupující zaměstnavatele, odbory a další organizace občanské společnosti, jsou dlouhodobě zapojeni do procesů vedoucích k lepší zaměstnanosti mládeže, mají nezbytné kontakty a tudíž i rozsáhlou působnost a vyvinuli četné iniciativy k řešení nezaměstnanosti mládeže;

| — | EHSV má rozsáhlé zkušenosti, uspořádal během posledních let mnoho konferencí, slyšení a seminářů (4) a formuloval mnoho významných stanovisek k tomuto tématu (5). |
| --- | --- |

—

EHSV má rozsáhlé zkušenosti, uspořádal během posledních let mnoho konferencí, slyšení a seminářů (4) a formuloval mnoho významných stanovisek k tomuto tématu (5).

| 3.5 | EHSV vítá Evropskou komisí navrhované doporučení členským státům ohledně zavedení záruk pro mladé lidi. Tyto záruky mají zajistit, aby mladí lidé do 25 let dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců po ukončení formálního vzdělávání nebo ztrátě zaměstnání. Tato záruka, bude-li správně aplikována, představuje významný krok při investování do mladých lidí, může snížit obrovské náklady, jež nezaměstnanost mládeže působí jednotlivcům i Evropě jako celku, a může sehrát klíčovou úlohu při zvyšování kvality a efektivnosti přechodu mladých lidí ze vzdělávání k zaměstnanosti. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce. |
| --- | --- |

3.5

EHSV vítá Evropskou komisí navrhované doporučení členským státům ohledně zavedení záruk pro mladé lidi. Tyto záruky mají zajistit, aby mladí lidé do 25 let dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců po ukončení formálního vzdělávání nebo ztrátě zaměstnání. Tato záruka, bude-li správně aplikována, představuje významný krok při investování do mladých lidí, může snížit obrovské náklady, jež nezaměstnanost mládeže působí jednotlivcům i Evropě jako celku, a může sehrát klíčovou úlohu při zvyšování kvality a efektivnosti přechodu mladých lidí ze vzdělávání k zaměstnanosti. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce.

| 3.6 | EHSV podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštního fondu iniciativy zaměstnanosti mládeže ve víceletém finančním rámci, oceňuje jeho vytvoření a poznamenává, že je nutné ho doplnit na úrovni členských států. EHSV nicméně považuje za nedostatečné financovat tento fond jen 6 miliardami eur a částečně z existujících zdrojů z Evropského sociálního fondu. Dále vzhledem k tomu, že ztráty (pokud jde o nadbytečné vyplácení dávek, ušlé výdělky a nezaplacené daně) zaviněné tím, že mladí lidé nejsou zapojeni do trhu práce, dosahují více než 150 miliard eur ročně (1,2 % HDP EU) (6), a MOP dospěla k závěru, že investice 21 miliard eur může vést během několika let k významné změně (7), je EHSV přesvědčen, že záruka pro mladé lidi je užitečným sociálním opatřením s mimořádně vysokou nákladovou účinností. |
| --- | --- |

3.6

EHSV podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštního fondu iniciativy zaměstnanosti mládeže ve víceletém finančním rámci, oceňuje jeho vytvoření a poznamenává, že je nutné ho doplnit na úrovni členských států. EHSV nicméně považuje za nedostatečné financovat tento fond jen 6 miliardami eur a částečně z existujících zdrojů z Evropského sociálního fondu. Dále vzhledem k tomu, že ztráty (pokud jde o nadbytečné vyplácení dávek, ušlé výdělky a nezaplacené daně) zaviněné tím, že mladí lidé nejsou zapojeni do trhu práce, dosahují více než 150 miliard eur ročně (1,2 % HDP EU) (6), a MOP dospěla k závěru, že investice 21 miliard eur může vést během několika let k významné změně (7), je EHSV přesvědčen, že záruka pro mladé lidi je užitečným sociálním opatřením s mimořádně vysokou nákladovou účinností.

| 3.7 | EHSV podporuje přístup Komise, podle níž „záruka pro mladé lidi má mít podobu komplexního a uceleného systému, který má zajistit, aby mladí lidé dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV chápe, že existují rozdíly mezi členskými státy, a uznává, že je důležité, aby členské státy měly možnost stanovit věkový strop v souladu s vlastními potřebami a možnostmi. Doporučuje však, aby tam, kde je to možné, byl věkový limit pro vstup do systému zvýšen na 30 let, a zahrnoval tak mladé lidi opouštějící vysoké školy později a ty, již jsou stále ještě v přechodové fázi od vzdělávání k zaměstnání a dosud jim hrozí nebezpečí, že ztratí kontakt s trhem práce, především v zemích s vysokou nezaměstnaností mládeže. Kromě toho se záruka pro mládež musí uplatňovat jako strukturální opatření v oblasti aktivních politik EU zaměřených na trh práce, a nikoli jen v období krize. |
| --- | --- |

3.7

EHSV podporuje přístup Komise, podle níž „záruka pro mladé lidi má mít podobu komplexního a uceleného systému, který má zajistit, aby mladí lidé dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV chápe, že existují rozdíly mezi členskými státy, a uznává, že je důležité, aby členské státy měly možnost stanovit věkový strop v souladu s vlastními potřebami a možnostmi. Doporučuje však, aby tam, kde je to možné, byl věkový limit pro vstup do systému zvýšen na 30 let, a zahrnoval tak mladé lidi opouštějící vysoké školy později a ty, již jsou stále ještě v přechodové fázi od vzdělávání k zaměstnání a dosud jim hrozí nebezpečí, že ztratí kontakt s trhem práce, především v zemích s vysokou nezaměstnaností mládeže. Kromě toho se záruka pro mládež musí uplatňovat jako strukturální opatření v oblasti aktivních politik EU zaměřených na trh práce, a nikoli jen v období krize.

| 3.8 | EHSV je přesvědčen, že je důležité vyvinout na evropské i národní úrovni jasné kvalitativní normy a ukazatele týkající se přípravy a provádění systémů záruk pro mladé lidi. Stáže absolvované v rámci systému záruk pro mladé lidi musejí být v souladu s rámcem pro kvalitu stáží a měly by také umožnit mladým lidem nezávislý život. Členským státům se také doporučuje, aby rozvíjely možnosti individuálních konzultací a poradenství ve věcech pracovní kariéry a zavedly mechanismy k monitorování různých nabízených příležitostí a k posuzování účinků tohoto systému na následný přechod jeho uživatelů do práce. |
| --- | --- |

3.8

EHSV je přesvědčen, že je důležité vyvinout na evropské i národní úrovni jasné kvalitativní normy a ukazatele týkající se přípravy a provádění systémů záruk pro mladé lidi. Stáže absolvované v rámci systému záruk pro mladé lidi musejí být v souladu s rámcem pro kvalitu stáží a měly by také umožnit mladým lidem nezávislý život. Členským státům se také doporučuje, aby rozvíjely možnosti individuálních konzultací a poradenství ve věcech pracovní kariéry a zavedly mechanismy k monitorování různých nabízených příležitostí a k posuzování účinků tohoto systému na následný přechod jeho uživatelů do práce.

| 3.9 | EHSV zdůrazňuje, že iniciativa záruk pro mladé lidi musí být integrována do rámce aktivních strategií trhu práce zaměřených na podporu trvalého zařazení mladých lidí na trh práce, aby mohli získat samostatnost. Další významná část takové strategie by měla pokrývat reformy veřejných služeb zaměstnanosti v členských státech, kde je to potřebné. Reforma by měla aktivně oslovit mladé lidi a uzpůsobit tyto služby a přístupy tak, aby byly přístupnější, přičemž zároveň by se zlepšily služby poskytované všem nezaměstnaným lidem. Veřejné služby zaměstnanosti by měly spolupracovat se vzdělávacími institucemi, navazovat přímý kontakt s mladými lidmi a nabízet jim práci nebo další možnosti odborné přípravy v rámci proaktivního a individuálně poskytovaného poradenství v předstihu před ukončením školy. EHSV žádá Evropskou komisi, aby tento prvek zvážila ve své strategii podpory veřejných služeb zaměstnanosti v Evropě. V tomto ohledu by se služby EURES měly lépe přizpůsobit potřebám mladých lidí a měly by se daleko intenzivněji propagovat mezi příslušníky mladé generace. |
| --- | --- |

3.9

EHSV zdůrazňuje, že iniciativa záruk pro mladé lidi musí být integrována do rámce aktivních strategií trhu práce zaměřených na podporu trvalého zařazení mladých lidí na trh práce, aby mohli získat samostatnost. Další významná část takové strategie by měla pokrývat reformy veřejných služeb zaměstnanosti v členských státech, kde je to potřebné. Reforma by měla aktivně oslovit mladé lidi a uzpůsobit tyto služby a přístupy tak, aby byly přístupnější, přičemž zároveň by se zlepšily služby poskytované všem nezaměstnaným lidem. Veřejné služby zaměstnanosti by měly spolupracovat se vzdělávacími institucemi, navazovat přímý kontakt s mladými lidmi a nabízet jim práci nebo další možnosti odborné přípravy v rámci proaktivního a individuálně poskytovaného poradenství v předstihu před ukončením školy. EHSV žádá Evropskou komisi, aby tento prvek zvážila ve své strategii podpory veřejných služeb zaměstnanosti v Evropě. V tomto ohledu by se služby EURES měly lépe přizpůsobit potřebám mladých lidí a měly by se daleko intenzivněji propagovat mezi příslušníky mladé generace.

| 3.10 | EHSV také doporučuje členským státům, aby zvýšily podporu podniků, družstev a neziskových organizací, jež se hodlají podílet na systému záruk pro mladé lidi v úzké spolupráci s veřejnými službami zaměstnanosti. Významnými prvky jsou daňové pobídky, dotování pevných nákladů zaměstnání a možnost přístupu k financování pro odbornou přípravu v podniku. Tyto prvky zajišťují funkčnost systému a podporují podniky, jež se rozhodnou vhodnou a efektivní formou investovat do potenciálu mladých lidí. Jejich aplikace musí být spojena s respektováním rámců pro kvalitu a pokynů a musí zahrnovat zavedení monitorovacích mechanismů. EHSV zastává mínění, že je nutné podporovat budování kapacit všech subjektů zapojených do systémů kvalitní učňovské přípravy. |
| --- | --- |

3.10

EHSV také doporučuje členským státům, aby zvýšily podporu podniků, družstev a neziskových organizací, jež se hodlají podílet na systému záruk pro mladé lidi v úzké spolupráci s veřejnými službami zaměstnanosti. Významnými prvky jsou daňové pobídky, dotování pevných nákladů zaměstnání a možnost přístupu k financování pro odbornou přípravu v podniku. Tyto prvky zajišťují funkčnost systému a podporují podniky, jež se rozhodnou vhodnou a efektivní formou investovat do potenciálu mladých lidí. Jejich aplikace musí být spojena s respektováním rámců pro kvalitu a pokynů a musí zahrnovat zavedení monitorovacích mechanismů. EHSV zastává mínění, že je nutné podporovat budování kapacit všech subjektů zapojených do systémů kvalitní učňovské přípravy.

| 3.11 | EHSV zastává názor, že podstatnou úlohu při provádění a monitorování tohoto systému by měli sehrát sociální partneři. Řádný sociální dialog je velmi důležitý k tomu, aby nabídnul mladým lidem systémy záruk na vysoké kvalitativní úrovni jak z hlediska podniků, tak z hlediska mládeže. V této souvislosti je také důležité zapojit sociální partnery do monitorování provádění záruky pro mladé lidi a nabídek zaměstnání nebo stáží dostupných v rámci různých systémů. |
| --- | --- |

3.11

EHSV zastává názor, že podstatnou úlohu při provádění a monitorování tohoto systému by měli sehrát sociální partneři. Řádný sociální dialog je velmi důležitý k tomu, aby nabídnul mladým lidem systémy záruk na vysoké kvalitativní úrovni jak z hlediska podniků, tak z hlediska mládeže. V této souvislosti je také důležité zapojit sociální partnery do monitorování provádění záruky pro mladé lidi a nabídek zaměstnání nebo stáží dostupných v rámci různých systémů.

| 3.12 | Další významnou roli hrají organizace třetího sektoru, zvláště organizace mládeže a jejich zastupující platformy, jež jsou významným kanálem participace mladých lidí, umožňují jim rozvoj schopností a navázání správných pracovních vztahů a chování, a je proto důležité je rovněž zapojit do navrhování a provádění těchto systémů. Bylo by také možné zapojit různé sociální podniky a jiné relevantní zúčastněné strany. Výbor také upozorňuje na osvědčené postupy s ohledem na zapojení zúčastněných subjektů zavedené v Rakousku (8), Švédsku a Finsku (9). |
| --- | --- |

3.12

Další významnou roli hrají organizace třetího sektoru, zvláště organizace mládeže a jejich zastupující platformy, jež jsou významným kanálem participace mladých lidí, umožňují jim rozvoj schopností a navázání správných pracovních vztahů a chování, a je proto důležité je rovněž zapojit do navrhování a provádění těchto systémů. Bylo by také možné zapojit různé sociální podniky a jiné relevantní zúčastněné strany. Výbor také upozorňuje na osvědčené postupy s ohledem na zapojení zúčastněných subjektů zavedené v Rakousku (8), Švédsku a Finsku (9).

| 3.13 | Další z priorit by mělo být zvýšení přístupnosti systému pro organizace mládeže a neziskové organizace. Pokud se zúčastní, budou moci předkládat nabídky pracovních příležitostí ke zlepšení svých místních společenství, a plnit tak úlohu prospěšnou mladým lidem i společnosti. |
| --- | --- |

3.13

Další z priorit by mělo být zvýšení přístupnosti systému pro organizace mládeže a neziskové organizace. Pokud se zúčastní, budou moci předkládat nabídky pracovních příležitostí ke zlepšení svých místních společenství, a plnit tak úlohu prospěšnou mladým lidem i společnosti.

| 3.14 | EHSV považuje za klíčové vybavení návrhu odpovídajícími prostředky, jimiž by bylo možné podporovat členské státy a regiony přející si vytvořit velkorysé systémy záruk pro mladé lidi nebo aliance pro učňovskou přípravu. V tomto rámci by EHSV chtěl doporučit, aby prostředky z EU byly přidělovány systémům, které splňují minimální kvalitativní normy stanovené iniciativami EU a členskými státy. |
| --- | --- |

3.14

EHSV považuje za klíčové vybavení návrhu odpovídajícími prostředky, jimiž by bylo možné podporovat členské státy a regiony přející si vytvořit velkorysé systémy záruk pro mladé lidi nebo aliance pro učňovskou přípravu. V tomto rámci by EHSV chtěl doporučit, aby prostředky z EU byly přidělovány systémům, které splňují minimální kvalitativní normy stanovené iniciativami EU a členskými státy.

| 3.15 | EHSV proto podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštní iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže financované ve víceletém finančním rámci a vybavené přinejmenším 6 miliardami eur, z nichž polovina by byla čerpána z Evropského sociálního fondu. EHSV vítá vytvoření tohoto fondu, ale s ohledem na to, že bude podporovat pouze regiony, kde je nezaměstnanost mládeže vyšší než 25 %, zdůrazňuje, že ostatní regiony by měly mít možnost získat finanční podporu s využitím standardních postupů ESF. Tyto prostředky budou základním zdrojem doplňujícím nezbytné investice z rozpočtů členských států. |
| --- | --- |

3.15

EHSV proto podporuje myšlenku, aby se zavedení systému záruk pro mladé lidi v členských státech hradilo ze zvláštní iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže financované ve víceletém finančním rámci a vybavené přinejmenším 6 miliardami eur, z nichž polovina by byla čerpána z Evropského sociálního fondu. EHSV vítá vytvoření tohoto fondu, ale s ohledem na to, že bude podporovat pouze regiony, kde je nezaměstnanost mládeže vyšší než 25 %, zdůrazňuje, že ostatní regiony by měly mít možnost získat finanční podporu s využitím standardních postupů ESF. Tyto prostředky budou základním zdrojem doplňujícím nezbytné investice z rozpočtů členských států.

| 3.16 | Je třeba, aby mladí lidé získali dovednosti nepostradatelné v budoucím profesním životě; z toho důvodu vyzývá EHSV Komisi a členské státy, aby zajistily, že opatření zaváděná ke stimulaci zaměstnanosti mládeže, zejména ta, jež jsou částečně nebo zcela hrazena z fondů EU, budou efektivnější a budou trvalé povahy, aby nebylo nutné mladé lidi znovu podporovat po dočasném nebo neplaceném umístění. |
| --- | --- |

3.16

Je třeba, aby mladí lidé získali dovednosti nepostradatelné v budoucím profesním životě; z toho důvodu vyzývá EHSV Komisi a členské státy, aby zajistily, že opatření zaváděná ke stimulaci zaměstnanosti mládeže, zejména ta, jež jsou částečně nebo zcela hrazena z fondů EU, budou efektivnější a budou trvalé povahy, aby nebylo nutné mladé lidi znovu podporovat po dočasném nebo neplaceném umístění.

| 3.17 | Jelikož zavedení záruky pro mladé lidi bude efektivní pouze bude-li integrováno do unijních a národních postupů orientovaných na růst a zaměstnanost, vyzývá EHSV, jak učinil již několikrát, k definování nových cílů ke snížení nezaměstnanosti mládeže (10). To by mělo být klíčovým prvkem národních programů reforem vztahujících se ke strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.17

Jelikož zavedení záruky pro mladé lidi bude efektivní pouze bude-li integrováno do unijních a národních postupů orientovaných na růst a zaměstnanost, vyzývá EHSV, jak učinil již několikrát, k definování nových cílů ke snížení nezaměstnanosti mládeže (10). To by mělo být klíčovým prvkem národních programů reforem vztahujících se ke strategii Evropa 2020.

4.   Konkrétní připomínky k návrhům Komise

4.1   Záruka pro mladé lidi

| 4.1.1 | EHSV vítá skutečnost, že Evropskou komisí navrhované doporučení Rady na zavedení záruk pro mladé lidi obsahuje významné prvky včetně jasné definice záruky pro mladé lidi jako systému kde by „dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV vítá skutečnost, že Evropskou komisí navrhované doporučení Rady na zavedení záruk pro mladé lidi obsahuje významné prvky včetně jasné definice záruky pro mladé lidi jako systému kde by „dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými“. EHSV se však domnívá, že intervenovat až po čtyřech měsících je pozdě. Záruka pro mladé lidi by měla být využita co nejdříve, nejlépe v okamžiku registrace na úřadě práce.

| 4.1.2 | Je důležité potvrdit nákladovou efektivnost investic v rámci záruk pro mladé lidi, protože Eurofound (11) uvádí, že roční ztráty (pokud jde o nadbytečné vyplácení dávek, ušlé výdělky a nezaplacené daně) vyvolané tím, že mladí lidé nejsou zaměstnaní a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, dosahují v současnosti 1,2 % HDP, tj. 153 miliard eur. Zároveň se musíme při investicích bojujících proti těmto ztrátám soustředit na lepší partnerství, zlepšení souvisejících služeb a posílení vzdělávacích institucí. |
| --- | --- |

4.1.2

Je důležité potvrdit nákladovou efektivnost investic v rámci záruk pro mladé lidi, protože Eurofound (11) uvádí, že roční ztráty (pokud jde o nadbytečné vyplácení dávek, ušlé výdělky a nezaplacené daně) vyvolané tím, že mladí lidé nejsou zaměstnaní a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, dosahují v současnosti 1,2 % HDP, tj. 153 miliard eur. Zároveň se musíme při investicích bojujících proti těmto ztrátám soustředit na lepší partnerství, zlepšení souvisejících služeb a posílení vzdělávacích institucí.

| 4.1.3 | EHSV zdůrazňuje potřebu správného ocenění neformálního vzdělávání jako způsobu zhodnocení schopností požadovaných na trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV zdůrazňuje potřebu správného ocenění neformálního vzdělávání jako způsobu zhodnocení schopností požadovaných na trhu práce.

| 4.1.4 | EHSV upozorňuje na novou typologii NEET (mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy) a potřebu zaměřit se rovněž na kategorie, o nichž se dříve soudilo, že jim nehrozí sociální vyloučení, tedy absolventy a mladé lidi, kteří již načerpali určité zkušenosti v zaměstnání nebo na stáži, ale nejsou zatím schopni se trvale prosadit na trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV upozorňuje na novou typologii NEET (mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy) a potřebu zaměřit se rovněž na kategorie, o nichž se dříve soudilo, že jim nehrozí sociální vyloučení, tedy absolventy a mladé lidi, kteří již načerpali určité zkušenosti v zaměstnání nebo na stáži, ale nejsou zatím schopni se trvale prosadit na trhu práce.

| 4.1.5 | Rovněž je třeba řešit rostoucí počet kvalifikovaných a schopných mladých lidí nucených pracovat pod úrovní svých možností (mrhání intelektuálními schopnostmi), protože pracují na místech, kde nemohou využít své vzdělání a odbornou přípravu, a situace na ně má sociálně a psychologicky škodlivé účinky. Tento jev by mohlo omezit lepší a vhodnější přizpůsobení osobních dovedností potřebám trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.5

Rovněž je třeba řešit rostoucí počet kvalifikovaných a schopných mladých lidí nucených pracovat pod úrovní svých možností (mrhání intelektuálními schopnostmi), protože pracují na místech, kde nemohou využít své vzdělání a odbornou přípravu, a situace na ně má sociálně a psychologicky škodlivé účinky. Tento jev by mohlo omezit lepší a vhodnější přizpůsobení osobních dovedností potřebám trhu práce.

4.2   Rámec pro kvalitu stáží

| 4.2.1 | EHSV uznává kladnou úlohu, kterou mohou hrát kvalitní stáže usnadňující mladým lidem přístup k zaměstnání a napomáhající podnikům nalézt potenciální kvalifikované pracovníky. Tato zkušenost může zajistit, že si mladí lidé osvojí potřebné schopnosti odpovídající jejich potřebám a dříve nabytým dovednostem, přičemž jsou odpovídajícím způsobem odměňováni a mají přístup k sociální ochraně a dalším možnostem vzdělanostního postupu v rámci celoživotního učení. V tomto rámci jsou jednou z oblastí, na které by se měla zaměřit pozornost, stáže probíhající mimo vzdělávací systém, zvláště po absolutoriu školy, jež je třeba posuzovat jako pracovní zařazení, a proto musejí být chráněny ve shodě s mezinárodně uznávanými pracovními normami. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV uznává kladnou úlohu, kterou mohou hrát kvalitní stáže usnadňující mladým lidem přístup k zaměstnání a napomáhající podnikům nalézt potenciální kvalifikované pracovníky. Tato zkušenost může zajistit, že si mladí lidé osvojí potřebné schopnosti odpovídající jejich potřebám a dříve nabytým dovednostem, přičemž jsou odpovídajícím způsobem odměňováni a mají přístup k sociální ochraně a dalším možnostem vzdělanostního postupu v rámci celoživotního učení. V tomto rámci jsou jednou z oblastí, na které by se měla zaměřit pozornost, stáže probíhající mimo vzdělávací systém, zvláště po absolutoriu školy, jež je třeba posuzovat jako pracovní zařazení, a proto musejí být chráněny ve shodě s mezinárodně uznávanými pracovními normami.

| 4.2.2 | EHSV zdůrazňuje význam stanovení náročných kvalitativních norem učňovské přípravy, odborné praxe a stáží. V tomto rámci opakuje svůj závazek, že „bude bedlivě sledovat a podporovat veškeré iniciativy zaměřené na zvýšení kvality stáží, jakou je např. Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) navržená Evropským fórem mládeže, s cílem posílit občanský dialog pro vypracování příslušných pravidel v této oblasti“ (12). |
| --- | --- |

4.2.2

EHSV zdůrazňuje význam stanovení náročných kvalitativních norem učňovské přípravy, odborné praxe a stáží. V tomto rámci opakuje svůj závazek, že „bude bedlivě sledovat a podporovat veškeré iniciativy zaměřené na zvýšení kvality stáží, jakou je např. Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) navržená Evropským fórem mládeže, s cílem posílit občanský dialog pro vypracování příslušných pravidel v této oblasti“ (12).

| 4.2.3 | EHSV je přesvědčen, že zvýšení kvality stáží má prioritní význam, a proto považuje iniciativu Evropské komise k vytvoření rámce pro kvalitu stáží za krok správným směrem. EHSV zároveň vyzývá všechny zúčastněné instituce, členské státy a sociální partnery, aby co nejefektivněji využili probíhající konzultace berouce v úvahu podporu již dříve vyjádřenou sociálními partnery, nevládními organizacemi, zástupci veřejnosti a řadou vzdělávacích institucí. Instituce EU musí rychle jednat a vytvořit rámec pro kvalitu stáží a pokračující přímé zapojení mladých lidí a jejich organizací do tohoto procesu po boku sociálních partnerů. V tomto ohledu nabízí Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy (13) minimální kvalitativní normy k překlenutí rozdílů mezi evropskými zeměmi v oblasti učebních postupů, poskytovaného vedení a instruktáže, sociálních a pracovních práv, uznávání dovedností, právních smluvních ustanovení, náhrad a odměn, hodnocení, monitorování atd. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV je přesvědčen, že zvýšení kvality stáží má prioritní význam, a proto považuje iniciativu Evropské komise k vytvoření rámce pro kvalitu stáží za krok správným směrem. EHSV zároveň vyzývá všechny zúčastněné instituce, členské státy a sociální partnery, aby co nejefektivněji využili probíhající konzultace berouce v úvahu podporu již dříve vyjádřenou sociálními partnery, nevládními organizacemi, zástupci veřejnosti a řadou vzdělávacích institucí. Instituce EU musí rychle jednat a vytvořit rámec pro kvalitu stáží a pokračující přímé zapojení mladých lidí a jejich organizací do tohoto procesu po boku sociálních partnerů. V tomto ohledu nabízí Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy (13) minimální kvalitativní normy k překlenutí rozdílů mezi evropskými zeměmi v oblasti učebních postupů, poskytovaného vedení a instruktáže, sociálních a pracovních práv, uznávání dovedností, právních smluvních ustanovení, náhrad a odměn, hodnocení, monitorování atd.

| 4.2.4 | EHSV rovněž považuje za nezbytné, aby byl takový rámec orientován na podporu podniků v jejich úsilí nabídnout mladým lidem kvalitní stáže. Rámec by proto měl být prováděn na vnitrostátní úrovni s využitím opatření zaměřených na dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

4.2.4

EHSV rovněž považuje za nezbytné, aby byl takový rámec orientován na podporu podniků v jejich úsilí nabídnout mladým lidem kvalitní stáže. Rámec by proto měl být prováděn na vnitrostátní úrovni s využitím opatření zaměřených na dosažení tohoto cíle.

4.3   Evropská aliance pro učňovskou přípravu

| 4.3.1 | EHSV je přesvědčen o užitečnosti Evropské aliance pro učňovskou přípravu, protože úzká spolupráce vzdělávacích institucí s podniky, sociálními partnery i tvůrci politik, odborníky z praxe a představiteli mládeže má zásadní význam pro úspěch učňovského školství a odborné přípravy. To se prokázalo úspěšností duálních systémů přípravy v některých členských státech. Vývoj této aliance by měl podnítit sdílení znalostí a koncepcí a v důsledku napomoci zvýšení počtu a kvality příležitostí k učňovské přípravě ve všech členských státech a zvýšení účasti mladých lidí v těchto programech. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV je přesvědčen o užitečnosti Evropské aliance pro učňovskou přípravu, protože úzká spolupráce vzdělávacích institucí s podniky, sociálními partnery i tvůrci politik, odborníky z praxe a představiteli mládeže má zásadní význam pro úspěch učňovského školství a odborné přípravy. To se prokázalo úspěšností duálních systémů přípravy v některých členských státech. Vývoj této aliance by měl podnítit sdílení znalostí a koncepcí a v důsledku napomoci zvýšení počtu a kvality příležitostí k učňovské přípravě ve všech členských státech a zvýšení účasti mladých lidí v těchto programech.

| 4.3.2 | Aliance by měla rovněž podpořit evropské a národní kampaně pro změnu vnímání učňovského školství, a to i v kontextu kodaňského procesu. Měla by organizovat pravidelné fórum diskusí o monitorování evropské strategie učňovské přípravy s příslušnými evropskými a národními zúčastněnými stranami v této oblasti. |
| --- | --- |

4.3.2

Aliance by měla rovněž podpořit evropské a národní kampaně pro změnu vnímání učňovského školství, a to i v kontextu kodaňského procesu. Měla by organizovat pravidelné fórum diskusí o monitorování evropské strategie učňovské přípravy s příslušnými evropskými a národními zúčastněnými stranami v této oblasti.

| 4.3.3 | Je třeba také poskytovat podněty k usnadnění financování přeshraničních činností odborné přípravy, což by umožnilo společnostem a sociálním partnerům více se podílet na zavedení duálního systému. Další náměty je možné čerpat z publikace „Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships“ (BusinessEurope, 2012) (14), nebo z španělsko-německé dohody odborových svazů o normách kvality učňovské přípravy. |
| --- | --- |

4.3.3

Je třeba také poskytovat podněty k usnadnění financování přeshraničních činností odborné přípravy, což by umožnilo společnostem a sociálním partnerům více se podílet na zavedení duálního systému. Další náměty je možné čerpat z publikace „Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships“ (BusinessEurope, 2012) (14), nebo z španělsko-německé dohody odborových svazů o normách kvality učňovské přípravy.

4.4   Mobilita mladých lidí

| 4.4.1 | EHSV je přesvědčen, že ke zvýšení mobility mladých pracovníků musejí členské státy dále postupovat k vzájemnému uznávání kvalifikací a dovedností a kompatibilitě systémů sociálního zabezpečení, především důchodových systémů. Dále musejí investovat do učení jazyků, protože je třeba také překonávat jazykové bariéry. Komise by měla dále posílit koordinaci sociálního zabezpečení a zajistit, aby se „neztratil“ ani jediný měsíc příspěvků do sociálního zabezpečení vlivem práce v jiné zemi EU. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV je přesvědčen, že ke zvýšení mobility mladých pracovníků musejí členské státy dále postupovat k vzájemnému uznávání kvalifikací a dovedností a kompatibilitě systémů sociálního zabezpečení, především důchodových systémů. Dále musejí investovat do učení jazyků, protože je třeba také překonávat jazykové bariéry. Komise by měla dále posílit koordinaci sociálního zabezpečení a zajistit, aby se „neztratil“ ani jediný měsíc příspěvků do sociálního zabezpečení vlivem práce v jiné zemi EU.

| 4.4.2 | EHSV zdůrazňuje, že programy EU v oblasti mobility, jako jsou Erasmus a Mládež v akci, jsou užitečné pro mobilitu mladých lidí a podporují rozvoj jejich dovedností, schopností a charakteru působením dobrovolnické práce a dalších občanských iniciativ. EHSV požaduje řádné financování budoucího programu Erasmus pro všechny / YES Europe v novém víceletém finančním rámci, kde se nyní nedostává částky 1 miliardy eur oproti původnímu návrhu. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV zdůrazňuje, že programy EU v oblasti mobility, jako jsou Erasmus a Mládež v akci, jsou užitečné pro mobilitu mladých lidí a podporují rozvoj jejich dovedností, schopností a charakteru působením dobrovolnické práce a dalších občanských iniciativ. EHSV požaduje řádné financování budoucího programu Erasmus pro všechny / YES Europe v novém víceletém finančním rámci, kde se nyní nedostává částky 1 miliardy eur oproti původnímu návrhu.

| 4.4.3 | EHSV podporuje další zlepšení a investice ve prospěch iniciativy „Tvoje první práce přes EURES“. Konkrétně EHSV vyzývá Evropskou komisi ke zlepšením systému EURES, jež by vedla ke zvýšení jeho viditelnosti, zlepšení přístupnosti pro mladé lidi a vstřícnějšímu uživatelskému prostředí. Je třeba mladé lidi aktivně povzbuzovat k účasti, a překonávat tak překážky mající původ v kulturních a jazykových bariérách a jejich nedostatečných organizačních schopnostech a strachu z neznáma. Toho je možné dosáhnout zlepšeným systémem pro poradenství v osobních záležitostech a věcech pracovní kariéry, jenž by vedl studenty, stážisty (a mladé lidi obecně) k tomu, aby si lépe uvědomovali své zájmy, možnosti a pracovní příležitosti. To zahrnuje rovněž poradenství v oblasti pracovního práva a společenskopolitického prostředí i poradenství ve věcech práv a povinností zaměstnavatelů i pracovníků. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV podporuje další zlepšení a investice ve prospěch iniciativy „Tvoje první práce přes EURES“. Konkrétně EHSV vyzývá Evropskou komisi ke zlepšením systému EURES, jež by vedla ke zvýšení jeho viditelnosti, zlepšení přístupnosti pro mladé lidi a vstřícnějšímu uživatelskému prostředí. Je třeba mladé lidi aktivně povzbuzovat k účasti, a překonávat tak překážky mající původ v kulturních a jazykových bariérách a jejich nedostatečných organizačních schopnostech a strachu z neznáma. Toho je možné dosáhnout zlepšeným systémem pro poradenství v osobních záležitostech a věcech pracovní kariéry, jenž by vedl studenty, stážisty (a mladé lidi obecně) k tomu, aby si lépe uvědomovali své zájmy, možnosti a pracovní příležitosti. To zahrnuje rovněž poradenství v oblasti pracovního práva a společenskopolitického prostředí i poradenství ve věcech práv a povinností zaměstnavatelů i pracovníků.

| 4.4.4 | EHSV podporuje iniciativu Evropského parlamentu zaměřenou na aktualizaci směrnice o uznávání odborných kvalifikací. Platná směrnice je zastaralá, protože mnohé profese se rychle vyvíjejí. Kromě toho by se do směrnice při její modernizaci mohlo zařadit zavedení elektronické karty s podrobným popisem profesní kvalifikace a zkušeností pracovníka. To by usnadnilo pracovníkům hledání práce a uznání odborných kvalifikací v jiném členském státě a harmonizovalo by to odbornou přípravu a profesní kompetence a postupy v Evropské unii. Rovněž by to podpořilo mobilitu a sdílení zkušeností. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV podporuje iniciativu Evropského parlamentu zaměřenou na aktualizaci směrnice o uznávání odborných kvalifikací. Platná směrnice je zastaralá, protože mnohé profese se rychle vyvíjejí. Kromě toho by se do směrnice při její modernizaci mohlo zařadit zavedení elektronické karty s podrobným popisem profesní kvalifikace a zkušeností pracovníka. To by usnadnilo pracovníkům hledání práce a uznání odborných kvalifikací v jiném členském státě a harmonizovalo by to odbornou přípravu a profesní kompetence a postupy v Evropské unii. Rovněž by to podpořilo mobilitu a sdílení zkušeností.

V Bruselu dne 21. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Roční analýza růstu na rok 2013 (Úř. věst. C 133, 9.5.2013).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

3

(4)  Konference The Economic Crisis, Education and the Labour Market – Brusel, 24. ledna 2012; konference From School to Work uspořádaná SSTP – Roskilde (Dánsko), 4. února 2012; konference Quality jobs for youth: are we asking too much? uspořádaná SSTP společně s Fórem evropské mládeže, 20. dubna 2012; konference skupiny III Youth Education and Employment within the Europe 2020 Strategy – Sofie, 8. června 2012; konference skupiny I The Future of Youth in Europe - European Youth: Hope or Despair for the New Generation? – Versailles, 29.–30. srpna 2012.

4

(5)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 55–62; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 50–55; Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 11–14; Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 143–149; Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 150–153; Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 1–10; Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 154–159; Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 97–102; stanovisko EHSV Hospodářská obnova vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst (Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 65).

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  EuroZone job crisis: trends and policy responses, studie MOP, International Institute for Labour Studies.

7

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 94–101 a stanovisko EHSV.Hlavní směry zaměstnanosti, Úř. věst. C 133, 9.5.2013.

10

(11)  Zpráva Eurofound „NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe“ (NEET – mladí lidé, kteří nejsou zaměstnaní a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy: charakteristika, náklady a politické reakce v Evropě), 2012.

11

(12)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 97–102.

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/73

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání v Unii

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

2013/C 161/14

Samostatný zpravodaj: pan RIBBE

Dne 19. listopadu 2012 se Evropský parlament a dne 5. listopadu 2012 Rada, v souladu s čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání v Unii

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 5. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 82 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá předložení návrhu nařízení. V účinném provádění tzv. Nagojského protokolu, který slouží k uskutečnění některých cílů Úmluvy o biologické rozmanitosti, spatřuje značné příležitosti pro biohospodářství v EU. Jelikož je toto biohospodářství často odkázáno na dovoz genetických zdrojů, je zlepšení přístupu k těmto zdrojům jednoznačně v evropském zájmu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá předložení návrhu nařízení. V účinném provádění tzv. Nagojského protokolu, který slouží k uskutečnění některých cílů Úmluvy o biologické rozmanitosti, spatřuje značné příležitosti pro biohospodářství v EU. Jelikož je toto biohospodářství často odkázáno na dovoz genetických zdrojů, je zlepšení přístupu k těmto zdrojům jednoznačně v evropském zájmu.

| 1.2 | Nagojský protokol však nebyl uzavřen pouze proto, aby podpořil biotechnologický výzkum a vývoj produktů, ale také aby zajistil spravedlivé rozdělení přínosů při využívání genetických zdrojů a jejich uvádění na trh. Díky tomu mají z uvádění na trh těžit země (resp. domorodé obyvatelstvo), které tyto genetické zdroje a tradiční znalosti o nakládání s nimi poskytují, a samotná ekonomika, která je na trh uvádí, má být zbavena obvinění z biopirátství. |
| --- | --- |

1.2

Nagojský protokol však nebyl uzavřen pouze proto, aby podpořil biotechnologický výzkum a vývoj produktů, ale také aby zajistil spravedlivé rozdělení přínosů při využívání genetických zdrojů a jejich uvádění na trh. Díky tomu mají z uvádění na trh těžit země (resp. domorodé obyvatelstvo), které tyto genetické zdroje a tradiční znalosti o nakládání s nimi poskytují, a samotná ekonomika, která je na trh uvádí, má být zbavena obvinění z biopirátství.

| 1.3 | Právě u tohoto rozdělení přínosů, které bylo prvotním účelem Nagojského protokolu, vidí EHSV v tomto návrhu nařízení několik nedostatků. Tyto nedostatky je třeba neprodleně odstranit a vyjasnit některá místa, jež ponechávají prostor pro interpretaci. |
| --- | --- |

1.3

Právě u tohoto rozdělení přínosů, které bylo prvotním účelem Nagojského protokolu, vidí EHSV v tomto návrhu nařízení několik nedostatků. Tyto nedostatky je třeba neprodleně odstranit a vyjasnit některá místa, jež ponechávají prostor pro interpretaci.

| 1.4 | Konkrétně se to týká:






  — | pravidel pro rozdělení přínosů (odstavce 3.1 až 3.6), |
| --- | --- | --- |

1.4

Konkrétně se to týká:

—

pravidel pro rozdělení přínosů (odstavce 3.1 až 3.6),

| — | vytvoření účinného systému pro kontrolu, monitorování a ukládání sankcí (odstavce 3.7 až 3.10), |
| --- | --- |

—

vytvoření účinného systému pro kontrolu, monitorování a ukládání sankcí (odstavce 3.7 až 3.10),

| — | okamžiku, od něhož má rozdělení přínosů platit (odstavec 4.1), |
| --- | --- |

—

okamžiku, od něhož má rozdělení přínosů platit (odstavec 4.1),

| — | zohledňování biotechnologie a derivátů (odstavce 4.2.1 a 4.2.2), rovněž co se týče rozdělení přínosů plynoucích z tzv. tradičních znalostí (odstavce 4.2.3 a 4.2.4), |
| --- | --- |

—

zohledňování biotechnologie a derivátů (odstavce 4.2.1 a 4.2.2), rovněž co se týče rozdělení přínosů plynoucích z tzv. tradičních znalostí (odstavce 4.2.3 a 4.2.4),

| — | pozdního okamžiku povinného oznamování využití (odstavce 4.3.1 až 4.3.5), |
| --- | --- |

—

pozdního okamžiku povinného oznamování využití (odstavce 4.3.1 až 4.3.5),

| — | otázky, zda je nutné ohlašovat využití ve výzkumu financovaném ze soukromých zdrojů a ve výsledných produktech (odstavec 4.3.5), |
| --- | --- |

—

otázky, zda je nutné ohlašovat využití ve výzkumu financovaném ze soukromých zdrojů a ve výsledných produktech (odstavec 4.3.5),

| — | prověřování případů biopirátství, jež byly nahlášeny třetími osobami (odstavec 4.3.6) a |
| --- | --- |

—

prověřování případů biopirátství, jež byly nahlášeny třetími osobami (odstavec 4.3.6) a

| — | účinnosti systému ukládání sankcí (odstavec 4.3.7). |
| --- | --- |

—

účinnosti systému ukládání sankcí (odstavec 4.3.7).

2.   Úvod

| 2.1 | Na konferenci o životním prostředí a rozvoji v Riu byla v roce 1992 uzavřena Úmluva o biologické rozmanitosti (Convention on Biological Diversity, CBD), k níž se do této chvíle připojilo 193 členských států OSN (z členských států OSN Úmluvu zatím nepodepsaly pouze Andorra, Vatikán, Jižní Súdán a USA). |
| --- | --- |

2.1

Na konferenci o životním prostředí a rozvoji v Riu byla v roce 1992 uzavřena Úmluva o biologické rozmanitosti (Convention on Biological Diversity, CBD), k níž se do této chvíle připojilo 193 členských států OSN (z členských států OSN Úmluvu zatím nepodepsaly pouze Andorra, Vatikán, Jižní Súdán a USA).

| 2.2 | Úmluva sleduje tři cíle:






  1) | ochranu biologické rozmanitosti, |
| --- | --- | --- |

2.2

Úmluva sleduje tři cíle:

1)

ochranu biologické rozmanitosti,

| 2) | její udržitelné využívání a |
| --- | --- |

2)

její udržitelné využívání a

| 3) | „spravedlivé a rovnoměrné rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů“. |
| --- | --- |

3)

„spravedlivé a rovnoměrné rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů“.

| 2.3 | V čl. 15 odst. 1 Úmluvy se uznává „suverénní právo států na jejich přírodní zdroje“. Jednotlivým státům je přiznávána pravomoc stanovit přístup ke genetickým zdrojům. |
| --- | --- |

2.3

V čl. 15 odst. 1 Úmluvy se uznává „suverénní právo států na jejich přírodní zdroje“. Jednotlivým státům je přiznávána pravomoc stanovit přístup ke genetickým zdrojům.

| 2.4 | Podle čl. 15 odst. 7 musejí smluvní strany Úmluvy podniknout „legislativní, administrativní a politická opatření“, a to „s cílem spravedlivého a rovnoprávného rozdělení výsledků výzkumu a vývoje a zisku vyplývajícího z komerčního a jiného využívání genetických zdrojů se smluvní stranou poskytující takové zdroje“. |
| --- | --- |

2.4

Podle čl. 15 odst. 7 musejí smluvní strany Úmluvy podniknout „legislativní, administrativní a politická opatření“, a to „s cílem spravedlivého a rovnoprávného rozdělení výsledků výzkumu a vývoje a zisku vyplývajícího z komerčního a jiného využívání genetických zdrojů se smluvní stranou poskytující takové zdroje“.

| 2.5 | V čl. 8 písm. j) jsou smluvní strany Úmluvy vyzývány k tomu, aby „v mezích své národní legislativy“ respektovaly tradiční poznatky domorodých a místních společenství, jež jsou vhodné „pro ochranu a trvale udržitelné užívání biodiverzity“, a aby podporovaly „spravedlivé rozdělení zisku vyplývajícího z využívání takových poznatků, inovací a postupů“. |
| --- | --- |

2.5

V čl. 8 písm. j) jsou smluvní strany Úmluvy vyzývány k tomu, aby „v mezích své národní legislativy“ respektovaly tradiční poznatky domorodých a místních společenství, jež jsou vhodné „pro ochranu a trvale udržitelné užívání biodiverzity“, a aby podporovaly „spravedlivé rozdělení zisku vyplývajícího z využívání takových poznatků, inovací a postupů“.

| 2.6 | S ohledem na to, že zatím nedošlo ke splnění tohoto mezinárodněprávního závazku k tzv. rozdělení přínosů z roku 1992, se hlavy států a předsedové vlád na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 rozhodli sjednat v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti (Implementační plán, odst. 42 písm. o)) mezinárodní systém, jenž by podpořil a zaručil spravedlivé a rovnocenné rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů („international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources“). |
| --- | --- |

2.6

S ohledem na to, že zatím nedošlo ke splnění tohoto mezinárodněprávního závazku k tzv. rozdělení přínosů z roku 1992, se hlavy států a předsedové vlád na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 rozhodli sjednat v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti (Implementační plán, odst. 42 písm. o)) mezinárodní systém, jenž by podpořil a zaručil spravedlivé a rovnocenné rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů („international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources“).

| 2.7 | V roce 2004 se pak smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti na 7. konferenci smluvních stran v Kuala Lumpur dohodly na tom, že všechny důležité prvky Úmluvy budou účinně prováděny prostřednictvím dohody o přístupu ke genetickým zdrojům a o rozdělení přínosů. |
| --- | --- |

2.7

V roce 2004 se pak smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti na 7. konferenci smluvních stran v Kuala Lumpur dohodly na tom, že všechny důležité prvky Úmluvy budou účinně prováděny prostřednictvím dohody o přístupu ke genetickým zdrojům a o rozdělení přínosů.

| 2.8 | Výsledek tohoto úsilí byl představen a schválen v říjnu 2010 (po více než šesti letech jednání) na 10. konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti v japonské Nagoji – jedná se o Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti (zkráceně Nagojský protokol). |
| --- | --- |

2.8

Výsledek tohoto úsilí byl představen a schválen v říjnu 2010 (po více než šesti letech jednání) na 10. konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti v japonské Nagoji – jedná se o Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti (zkráceně Nagojský protokol).

| 2.9 | Nagojský protokol mohou ratifikovat všechny smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti. Dvanáct států již tak učinilo (údaj z února 2013), 92 států jej po schválení podepsalo (včetně Evropské komise a 24 ze 27 členských států EU – kromě Lotyšska, Malty a Slovenska). |
| --- | --- |

2.9

Nagojský protokol mohou ratifikovat všechny smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti. Dvanáct států již tak učinilo (údaj z února 2013), 92 států jej po schválení podepsalo (včetně Evropské komise a 24 ze 27 členských států EU – kromě Lotyšska, Malty a Slovenska).

| 2.10 | Zatímco rozvojové země požadovaly již na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002 sepsání mezinárodně závazného protokolu, rozhodla se EU teprve krátce před zahájením poslední fáze jednání pracovní skupiny pro přístup ke genetickým zdrojům a rozdělení přínosů, že bude vypracován protokol s právně závaznými a nezávaznými předpisy (rozhodnutí Rady ve složení pro životní prostředí ze dne 15. března 2010). |
| --- | --- |

2.10

Zatímco rozvojové země požadovaly již na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002 sepsání mezinárodně závazného protokolu, rozhodla se EU teprve krátce před zahájením poslední fáze jednání pracovní skupiny pro přístup ke genetickým zdrojům a rozdělení přínosů, že bude vypracován protokol s právně závaznými a nezávaznými předpisy (rozhodnutí Rady ve složení pro životní prostředí ze dne 15. března 2010).

| 2.11 | Návrh nařízení, který předložila Komise, má sloužit k uskutečnění cílů Nagojského protokolu. |
| --- | --- |

2.11

Návrh nařízení, který předložila Komise, má sloužit k uskutečnění cílů Nagojského protokolu.

| 2.12 | Vedle Úmluvy o biologické rozmanitosti je v souvislosti s návrhem Komise třeba zmínit přijetí Deklarace OSN o právech původních obyvatel. V čl. 31 odst. 1 této deklarace se stanoví právo na zachování, kontrolu, ochranu a rozvoj genetických zdrojů a tradičních znalostí původního obyvatelstva včetně jejich duševního vlastnictví k těmto znalostem. V čl. 31 odst. 2 jsou státy vyzývány k tomu, aby přijaly účinná opatření pro uznání těchto práv a na ochranu jejich výkonu. Provádění Nagojského protokolu by mělo být jedním z těchto účinných opatření k naplňování této deklarace OSN. |
| --- | --- |

2.12

Vedle Úmluvy o biologické rozmanitosti je v souvislosti s návrhem Komise třeba zmínit přijetí Deklarace OSN o právech původních obyvatel. V čl. 31 odst. 1 této deklarace se stanoví právo na zachování, kontrolu, ochranu a rozvoj genetických zdrojů a tradičních znalostí původního obyvatelstva včetně jejich duševního vlastnictví k těmto znalostem. V čl. 31 odst. 2 jsou státy vyzývány k tomu, aby přijaly účinná opatření pro uznání těchto práv a na ochranu jejich výkonu. Provádění Nagojského protokolu by mělo být jedním z těchto účinných opatření k naplňování této deklarace OSN.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | V odůvodnění předloženého návrhu nařízení Komise uvádí, že „provádění a ratifikace protokolu Unií vytvoří nové příležitosti pro výzkum v oblasti přírody a přispějí k rozvoji biohospodářství“ (1). Komise dále prohlašuje, že „EU a její členské státy jsou politicky vázány stát se smluvními stranami protokolu, aby zajistily přístup výzkumných pracovníků a podniků v EU ke kvalitním vzorkům genetických zdrojů, a to na základě spolehlivých, nákladově efektivních rozhodnutí o přístupu“. (2) |
| --- | --- |

3.1

V odůvodnění předloženého návrhu nařízení Komise uvádí, že „provádění a ratifikace protokolu Unií vytvoří nové příležitosti pro výzkum v oblasti přírody a přispějí k rozvoji biohospodářství“ (1). Komise dále prohlašuje, že „EU a její členské státy jsou politicky vázány stát se smluvními stranami protokolu, aby zajistily přístup výzkumných pracovníků a podniků v EU ke kvalitním vzorkům genetických zdrojů, a to na základě spolehlivých, nákladově efektivních rozhodnutí o přístupu“. (2)

| 3.2 | I EHSV spatřuje v provádění Nagojského protokolu značné příležitosti pro biohospodářství v EU. Poukazuje ovšem na to, že hlavním cílem tohoto protokolu je uskutečnění třetího cíle Úmluvy o biologické rozmanitosti, tj. „rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů“. Rozhodujícími aspekty rozdělení přínosů jsou přitom odpovídající přístup ke genetickým zdrojům, odpovídající předávání příslušných technologií při zohlednění všech práv na tyto zdroje a technologie a odpovídající způsoby financování. |
| --- | --- |

3.2

I EHSV spatřuje v provádění Nagojského protokolu značné příležitosti pro biohospodářství v EU. Poukazuje ovšem na to, že hlavním cílem tohoto protokolu je uskutečnění třetího cíle Úmluvy o biologické rozmanitosti, tj. „rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů“. Rozhodujícími aspekty rozdělení přínosů jsou přitom odpovídající přístup ke genetickým zdrojům, odpovídající předávání příslušných technologií při zohlednění všech práv na tyto zdroje a technologie a odpovídající způsoby financování.

| 3.3 | Nagojský protokol se tedy opírá o tři pilíře:






  — | opatření týkající se přístupu ke genetickým zdrojům a souvisejícím tradičním znalostem, která zajistí transparentní a objektivní postupy, |
| --- | --- | --- |

3.3

Nagojský protokol se tedy opírá o tři pilíře:

—

opatření týkající se přístupu ke genetickým zdrojům a souvisejícím tradičním znalostem, která zajistí transparentní a objektivní postupy,

| — | opatření k zajištění rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí a z jejich uvádění na trh, |
| --- | --- |

—

opatření k zajištění rozdělení přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí a z jejich uvádění na trh,

| — | opatření k vytvoření účinného vnitrostátního systému pro monitorování, především pro kontrolu plnění požadavku rozdělení přínosů. |
| --- | --- |

—

opatření k vytvoření účinného vnitrostátního systému pro monitorování, především pro kontrolu plnění požadavku rozdělení přínosů.

| 3.4 | Když Komise v návrhu nařízení naproti tomu konstatuje, že „protokol se opírá o dva hlavní pilíře – opatření týkající se přístupu a opatření týkající se dodržování pravidel uživateli“ (3), opomíná výslovně zdůraznit rozdělení přínosů jakožto důležitý cíl Nagojského protokolu, jakožto úkol stanovený na Světovém summitu o udržitelném rozvoji a jakožto mezinárodněprávní závazek v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.4

Když Komise v návrhu nařízení naproti tomu konstatuje, že „protokol se opírá o dva hlavní pilíře – opatření týkající se přístupu a opatření týkající se dodržování pravidel uživateli“ (3), opomíná výslovně zdůraznit rozdělení přínosů jakožto důležitý cíl Nagojského protokolu, jakožto úkol stanovený na Světovém summitu o udržitelném rozvoji a jakožto mezinárodněprávní závazek v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti.

| 3.5 | Návrh nařízení tak vzbuzuje dojem, že Nagojský protokol má zajistit neomezený přístup členských států EU k surovinám rozvojových zemí. |
| --- | --- |

3.5

Návrh nařízení tak vzbuzuje dojem, že Nagojský protokol má zajistit neomezený přístup členských států EU k surovinám rozvojových zemí.

| 3.6 | Toto faktické nezohlednění důležitého cíle Nagojského protokolu představuje nejen hrubý nedostatek v návrhu Komise, ale neúčinné a neuspokojivé řešení může mít také vážné důsledky pro evropské podniky. Bez jasných pravidel pro rozdělení přínosů (a jeho monitorování) se totiž tyto podniky jen stěží budou moci zprostit četných obvinění z biopirátství. |
| --- | --- |

3.6

Toto faktické nezohlednění důležitého cíle Nagojského protokolu představuje nejen hrubý nedostatek v návrhu Komise, ale neúčinné a neuspokojivé řešení může mít také vážné důsledky pro evropské podniky. Bez jasných pravidel pro rozdělení přínosů (a jeho monitorování) se totiž tyto podniky jen stěží budou moci zprostit četných obvinění z biopirátství.

| 3.7 | Návrh nařízení, který předložila Komise, staví na zásadě náležité pečlivosti (článek 4). Podle této zásady hraje uživatel genetického zdroje a souvisejících tradičních znalostí hlavní úlohu při dodržování příslušných vnitrostátních a zahraničních zákonů o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů. |
| --- | --- |

3.7

Návrh nařízení, který předložila Komise, staví na zásadě náležité pečlivosti (článek 4). Podle této zásady hraje uživatel genetického zdroje a souvisejících tradičních znalostí hlavní úlohu při dodržování příslušných vnitrostátních a zahraničních zákonů o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů.

| 3.8 | EHSV vítá tento přístup založený na vlastní odpovědnosti výzkumných institucí a podniků. Poukazuje ovšem na mezinárodněprávní závazek spojený s ratifikací Nagojského protokolu, a sice že musejí být podniknuta „legislativní, administrativní a politická opatření“ s cílem zajistit, že skutečně dojde k rozdělení přínosů, jež uživateli plynou z využívání genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí a z jejich uvádění na trh, se zemí, z níž tyto zdroje a znalosti pocházejí, či s domorodými a místními společenstvími. |
| --- | --- |

3.8

EHSV vítá tento přístup založený na vlastní odpovědnosti výzkumných institucí a podniků. Poukazuje ovšem na mezinárodněprávní závazek spojený s ratifikací Nagojského protokolu, a sice že musejí být podniknuta „legislativní, administrativní a politická opatření“ s cílem zajistit, že skutečně dojde k rozdělení přínosů, jež uživateli plynou z využívání genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí a z jejich uvádění na trh, se zemí, z níž tyto zdroje a znalosti pocházejí, či s domorodými a místními společenstvími.

| 3.9 | Návrh nařízení do značné míry opomíjí i tuto důležitou část závazků v rámci Nagojského protokolu, EHSV proto Radě a Evropskému parlamentu doporučuje, aby v dalším postupu stanovily dostatečná pravidla pro kontrolu dodržování této zásady vlastní odpovědnosti. Znamená to rovněž, že vlády jednotlivých zemí nesmějí být zbaveny odpovědnosti za sledování respektování pravidel. |
| --- | --- |

3.9

Návrh nařízení do značné míry opomíjí i tuto důležitou část závazků v rámci Nagojského protokolu, EHSV proto Radě a Evropskému parlamentu doporučuje, aby v dalším postupu stanovily dostatečná pravidla pro kontrolu dodržování této zásady vlastní odpovědnosti. Znamená to rovněž, že vlády jednotlivých zemí nesmějí být zbaveny odpovědnosti za sledování respektování pravidel.

| 3.10 | Návrh nařízení tudíž nepostačuje k tomu, aby byla mezi členskými státy EU a jejich výzkumnými pracovníky a podniky na jedné straně a zeměmi, z nichž genetické zdroje pocházejí, na straně druhé vybudována důvěra, která je potřebná pro podporu uzavírání dvoustranných smluv o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů a k pokračování konstruktivního jednání o této problematice na mezinárodní úrovni. EHSV se obává, že navrhovaný systém přístupu ke genetickým zdrojům a rozdělení přínosů způsobí evropskému výzkumu a hospodářství spíše problémy, než aby je podpořil. |
| --- | --- |

3.10

Návrh nařízení tudíž nepostačuje k tomu, aby byla mezi členskými státy EU a jejich výzkumnými pracovníky a podniky na jedné straně a zeměmi, z nichž genetické zdroje pocházejí, na straně druhé vybudována důvěra, která je potřebná pro podporu uzavírání dvoustranných smluv o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů a k pokračování konstruktivního jednání o této problematice na mezinárodní úrovni. EHSV se obává, že navrhovaný systém přístupu ke genetickým zdrojům a rozdělení přínosů způsobí evropskému výzkumu a hospodářství spíše problémy, než aby je podpořil.

4.   Konkrétní připomínky – specifické prvky návrhu nařízení

4.1   Oblast působnosti v širším pojetí (článek 2)

| 4.1.1 | V souladu s článkem 2 návrhu nařízení se předpisy o rozdělení přínosů vztahují pouze na ty zdroje a tradiční znalosti, k nimž EU získala přístup po vstupu Nagojského protokolu v platnost. Komise nenavrhla pravidla pro rozdělení přínosů v případě pokračujícího využívání a uvádění na trh těch genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí, které se do EU dostaly od roku 1993, bez uzavřených smluv o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů. |
| --- | --- |

4.1.1

V souladu s článkem 2 návrhu nařízení se předpisy o rozdělení přínosů vztahují pouze na ty zdroje a tradiční znalosti, k nimž EU získala přístup po vstupu Nagojského protokolu v platnost. Komise nenavrhla pravidla pro rozdělení přínosů v případě pokračujícího využívání a uvádění na trh těch genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí, které se do EU dostaly od roku 1993, bez uzavřených smluv o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů.

| 4.1.2 | Návrh nařízení je tedy pozadu za zněním Nagojského protokolu a Úmluvy o biologické rozmanitosti (IUCN 2012, s. 84–85) a přehlíží mezinárodněprávní závazek k rozdělení přínosů, který vyplývá ze zmíněné Úmluvy a platí od roku 1993. V článku 3 Nagojského protokolu se výslovně potvrzuje, že se jeho pravidla vztahují na všechny genetické zdroje, které spadají do působnosti Úmluvy o biologické rozmanitosti. Provádění Nagojského protokolu je nutné využít k odstranění těchto nedostatků v provádění a k vypracování účinných předpisů o rozdělení přínosů, jež vznikly od roku 1993. |
| --- | --- |

4.1.2

Návrh nařízení je tedy pozadu za zněním Nagojského protokolu a Úmluvy o biologické rozmanitosti (IUCN 2012, s. 84–85) a přehlíží mezinárodněprávní závazek k rozdělení přínosů, který vyplývá ze zmíněné Úmluvy a platí od roku 1993. V článku 3 Nagojského protokolu se výslovně potvrzuje, že se jeho pravidla vztahují na všechny genetické zdroje, které spadají do působnosti Úmluvy o biologické rozmanitosti. Provádění Nagojského protokolu je nutné využít k odstranění těchto nedostatků v provádění a k vypracování účinných předpisů o rozdělení přínosů, jež vznikly od roku 1993.

| 4.1.3 | V ustanoveních týkajících se vztahu k jiným mezinárodním dohodám nezohledňuje návrh nařízení rozhodující pasáž Nagojského protokolu (v čl. 4 odst. 4). V souladu s ní je třeba konstatovat, že na genetické zdroje mohou být pravidla jiné dohody uplatněna pouze tehdy, pokud je tato dohoda „v souladu s cíli Úmluvy a tohoto protokolu a není s nimi v rozporu“. Toto ustanovení v návrhu nařízení chybí a musí do něj být doplněno, aby bylo možné řádně provádět Nagojský protokol. O tom, zda pro určité genetické zdroje platí pravidla jiné dohody o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů, musejí rozhodnout příslušné mezinárodní organizace a instituce EU. |
| --- | --- |

4.1.3

V ustanoveních týkajících se vztahu k jiným mezinárodním dohodám nezohledňuje návrh nařízení rozhodující pasáž Nagojského protokolu (v čl. 4 odst. 4). V souladu s ní je třeba konstatovat, že na genetické zdroje mohou být pravidla jiné dohody uplatněna pouze tehdy, pokud je tato dohoda „v souladu s cíli Úmluvy a tohoto protokolu a není s nimi v rozporu“. Toto ustanovení v návrhu nařízení chybí a musí do něj být doplněno, aby bylo možné řádně provádět Nagojský protokol. O tom, zda pro určité genetické zdroje platí pravidla jiné dohody o přístupu k těmto zdrojům a o rozdělení přínosů, musejí rozhodnout příslušné mezinárodní organizace a instituce EU.

| 4.1.4 | Podle EHSV to znamená, že do článku 2 návrhu nařízení nebyly jednoznačně zahrnuty klíčové prvky Nagojského protokolu a že by tento článek tudíž měl být přepracován, resp. doplněn. |
| --- | --- |

4.1.4

Podle EHSV to znamená, že do článku 2 návrhu nařízení nebyly jednoznačně zahrnuty klíčové prvky Nagojského protokolu a že by tento článek tudíž měl být přepracován, resp. doplněn.

4.2   Definice (článek 3)

| 4.2.1 | Návrh nařízení, který předložila Komise, se výrazně odchyluje od znění článku 2 Nagojského protokolu. Komise v návrhu opomenula důležitou zásadu uvedenou v čl. 2 písm. c) Nagojského protokolu, podle něhož se využíváním genetických zdrojů rozumí také používání „biotechnologií, jak jsou definovány v článku 2 Úmluvy“. Tato definice má obrovský význam v souvislosti s rozdělením přínosů. Téměř ve všech případech úspěšného vyvinutí produktu z genetických zdrojů, např. v lékařství a kosmetickém průmyslu, se totiž na trh za účelem zisku již neuvádějí zdroje samotné, ale výtažky či složky (deriváty) získané pomocí biotechnologie. Vzhledem k tomu musí být do ustanovení návrhu nařízení zahrnut také pojem „deriváty“ tak, jak je definován v čl. 2 písm. e) Nagojského protokolu. |
| --- | --- |

4.2.1

Návrh nařízení, který předložila Komise, se výrazně odchyluje od znění článku 2 Nagojského protokolu. Komise v návrhu opomenula důležitou zásadu uvedenou v čl. 2 písm. c) Nagojského protokolu, podle něhož se využíváním genetických zdrojů rozumí také používání „biotechnologií, jak jsou definovány v článku 2 Úmluvy“. Tato definice má obrovský význam v souvislosti s rozdělením přínosů. Téměř ve všech případech úspěšného vyvinutí produktu z genetických zdrojů, např. v lékařství a kosmetickém průmyslu, se totiž na trh za účelem zisku již neuvádějí zdroje samotné, ale výtažky či složky (deriváty) získané pomocí biotechnologie. Vzhledem k tomu musí být do ustanovení návrhu nařízení zahrnut také pojem „deriváty“ tak, jak je definován v čl. 2 písm. e) Nagojského protokolu.

| 4.2.2 | Takovéto zkrácení definicí bude mít závažný dopad na povinnosti týkající se rozdělení přínosů. Přínosy plynoucí z využívání derivátů by se totiž tím pádem nemusely rozdělovat. Přitom je třeba mít na paměti, že jsou to právě tyto deriváty – odloučené biochemické látky, např. léčivé látky či přísady kosmetických přípravků –, díky nimž je dosahován zisk při uvádění produktů na trh, jež byly vyvinuty s využitím genetických zdrojů. |
| --- | --- |

4.2.2

Takovéto zkrácení definicí bude mít závažný dopad na povinnosti týkající se rozdělení přínosů. Přínosy plynoucí z využívání derivátů by se totiž tím pádem nemusely rozdělovat. Přitom je třeba mít na paměti, že jsou to právě tyto deriváty – odloučené biochemické látky, např. léčivé látky či přísady kosmetických přípravků –, díky nimž je dosahován zisk při uvádění produktů na trh, jež byly vyvinuty s využitím genetických zdrojů.

| 4.2.3 | Je potěšující, že se v návrhu nařízení ke genetickým zdrojům a souvisejícím tradičním znalostem v mnoha ohledech přistupuje stejně. Tradiční znalosti jsou v návrhu nařízení sice definovány (čl. 3 odst. 8), ale pouze v kontextu jejich důležitosti coby prostředku pro výzkum a vývoj s využitím genetických zdrojů. Podrobnosti mají být podle nařízení stanoveny později, při uzavírání smluv mezi uživateli a domorodým obyvatelstvem a místními společenstvími. |
| --- | --- |

4.2.3

Je potěšující, že se v návrhu nařízení ke genetickým zdrojům a souvisejícím tradičním znalostem v mnoha ohledech přistupuje stejně. Tradiční znalosti jsou v návrhu nařízení sice definovány (čl. 3 odst. 8), ale pouze v kontextu jejich důležitosti coby prostředku pro výzkum a vývoj s využitím genetických zdrojů. Podrobnosti mají být podle nařízení stanoveny později, při uzavírání smluv mezi uživateli a domorodým obyvatelstvem a místními společenstvími.

| 4.2.4 | EHSV není jasné, jak mají tato ustanovení uspokojivým způsobem upravit a zajistit rozdělení přínosů v kontextu příslušných článků Nagojského protokolu. Žádá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby tuto situaci v dalším postupu vyjasnily. |
| --- | --- |

4.2.4

EHSV není jasné, jak mají tato ustanovení uspokojivým způsobem upravit a zajistit rozdělení přínosů v kontextu příslušných článků Nagojského protokolu. Žádá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby tuto situaci v dalším postupu vyjasnily.

4.3   Sledování dodržování zásady náležité pečlivosti (články 7, 9 a 11)

| 4.3.1 | Podle čl. 7 odst. 2 návrhu nařízení musejí uživatelé oznámit využití genetických zdrojů a souvisejících znalostí teprve ve chvíli schválení uvedení produktu na trh nebo jeho uvedení na trh. Nejdřívější okamžik, kdy musí uživatel informovat příslušné orgány, tedy nastává po ukončení využívání (využíváním se ve smyslu Nagojského protokolu rozumí výzkum a vývoj, a nikoli uvádění na trh). Je logické, že výzkum a vývoj uvedení na trh předcházejí. |
| --- | --- |

4.3.1

Podle čl. 7 odst. 2 návrhu nařízení musejí uživatelé oznámit využití genetických zdrojů a souvisejících znalostí teprve ve chvíli schválení uvedení produktu na trh nebo jeho uvedení na trh. Nejdřívější okamžik, kdy musí uživatel informovat příslušné orgány, tedy nastává po ukončení využívání (využíváním se ve smyslu Nagojského protokolu rozumí výzkum a vývoj, a nikoli uvádění na trh). Je logické, že výzkum a vývoj uvedení na trh předcházejí.

| 4.3.2 | Jak je známo, vzejdou jen z části všech případů využití genetických zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje produkty, které lze uvést na trh. Z povahy věci plyne, že využívání zdrojů k čistě vědeckým účelům nemá za cíl vyvíjení produktů. To vše by mělo za následek, že by se příslušné orgány o velké části těchto případů nikdy nedozvěděly, jestliže by se využívání genetických zdrojů nemuselo oznamovat hned ze začátku, tj. ve fázi výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

4.3.2

Jak je známo, vzejdou jen z části všech případů využití genetických zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje produkty, které lze uvést na trh. Z povahy věci plyne, že využívání zdrojů k čistě vědeckým účelům nemá za cíl vyvíjení produktů. To vše by mělo za následek, že by se příslušné orgány o velké části těchto případů nikdy nedozvěděly, jestliže by se využívání genetických zdrojů nemuselo oznamovat hned ze začátku, tj. ve fázi výzkumu a vývoje.

| 4.3.3 | Toto ustanovení odporuje i samotnému politickému cíli návrhu nařízení. V souladu s 8. bodem odůvodnění „je nezbytné, aby se v Unii zabránilo využívání protiprávně získaných genetických zdrojů nebo tradičních znalostí souvisejících s genetickými zdroji“ (4). V důsledku toho, že povinnost oznámení spadá až do okamžiku dokončení fáze výzkumu a vývoje, se nedá zabránit využití zdrojů v rozporu s právními předpisy nebo s uzavřenou smlouvou. Za takové využití může být nanejvýš dodatečně uložena sankce. |
| --- | --- |

4.3.3

Toto ustanovení odporuje i samotnému politickému cíli návrhu nařízení. V souladu s 8. bodem odůvodnění „je nezbytné, aby se v Unii zabránilo využívání protiprávně získaných genetických zdrojů nebo tradičních znalostí souvisejících s genetickými zdroji“ (4). V důsledku toho, že povinnost oznámení spadá až do okamžiku dokončení fáze výzkumu a vývoje, se nedá zabránit využití zdrojů v rozporu s právními předpisy nebo s uzavřenou smlouvou. Za takové využití může být nanejvýš dodatečně uložena sankce.

| 4.3.4 | Fungování v právním rámci, který nesplňuje svůj základní úkol, tj. zabránit biopirátství, nemůže být v zájmu výzkumu ani průmyslu. |
| --- | --- |

4.3.4

Fungování v právním rámci, který nesplňuje svůj základní úkol, tj. zabránit biopirátství, nemůže být v zájmu výzkumu ani průmyslu.

| 4.3.5 | EHSV kromě toho konstatuje, že čl. 7 odst. 1 návrhu nařízení ponechává prostor pro interpretaci, který musejí Komise, Rada a Evropský parlament neprodleně vyjasnit. Návrh nařízení si lze vyložit tak, že se oznamovací povinnost nevztahuje na uživatele financované ze soukromých zdrojů. Pokud by byl tento výklad správný, pak by – v kombinaci s pozdní lhůtou pro oznámení podle čl. 7 odst. 2 – převážná část všech případů využití genetických zdrojů a souvisejících znalostí a jejich uvedení na trh probíhala bez jakéhokoliv vědomí příslušných orgánů. U výzkumu a vývoje financovaného ze soukromých zdrojů a uvádění výsledných produktů na trh by tak orgány nemohly ověřit, zda byly splněny požadavky ohledně rozdělení přínosů. |
| --- | --- |

4.3.5

EHSV kromě toho konstatuje, že čl. 7 odst. 1 návrhu nařízení ponechává prostor pro interpretaci, který musejí Komise, Rada a Evropský parlament neprodleně vyjasnit. Návrh nařízení si lze vyložit tak, že se oznamovací povinnost nevztahuje na uživatele financované ze soukromých zdrojů. Pokud by byl tento výklad správný, pak by – v kombinaci s pozdní lhůtou pro oznámení podle čl. 7 odst. 2 – převážná část všech případů využití genetických zdrojů a souvisejících znalostí a jejich uvedení na trh probíhala bez jakéhokoliv vědomí příslušných orgánů. U výzkumu a vývoje financovaného ze soukromých zdrojů a uvádění výsledných produktů na trh by tak orgány nemohly ověřit, zda byly splněny požadavky ohledně rozdělení přínosů.

| 4.3.6 | Podle čl. 9 odst. 3 návrhu nařízení se příslušné orgány mohou rozhodnout, zda v případě opodstatněných obav třetích osob – např. informací o biopirátství od nevládních organizací nebo od domorodého obyvatelstva – prověří příslušné uživatele. Toto ustanovení je rovněž v rozporu s politickým cílem nařízení a musí být přeformulováno tak, aby toto prověření bylo závazné. |
| --- | --- |

4.3.6

Podle čl. 9 odst. 3 návrhu nařízení se příslušné orgány mohou rozhodnout, zda v případě opodstatněných obav třetích osob – např. informací o biopirátství od nevládních organizací nebo od domorodého obyvatelstva – prověří příslušné uživatele. Toto ustanovení je rovněž v rozporu s politickým cílem nařízení a musí být přeformulováno tak, aby toto prověření bylo závazné.

| 4.3.7 | Při nedodržení zásady náležité pečlivosti mohou být uloženy sankce (článek 11), jež mohou zahrnovat i „konfiskaci protiprávně nabytých genetických zdrojů“. Tyto návrhy mají zajistit, „že budou využívány pouze zákonně získané genetické zdroje“. Tyto sankce mohou být uplatňovány pouze ve fázi využívání pro účely výzkumu a vývoje, avšak nikoli ve fázi uvádění na trh. Jelikož má ale navrhovaný systém kontroly podle čl. 7 odst. 2 plně zafungovat teprve ve fázi uvádění na trh, a navíc jen v částečné míře, je třeba tuto hrozbu trestu zhodnotit jako naprosto neúčinnou. EHSV se obává toho, že návrh nařízení dá v EU vzniknout situaci, kdy bude možné nerušeně uvádět na trh produkty, které byly vyvinuty na základě využití genetických zdrojů v rozporu s právními předpisy nebo s uzavřenou smlouvou. |
| --- | --- |

4.3.7

Při nedodržení zásady náležité pečlivosti mohou být uloženy sankce (článek 11), jež mohou zahrnovat i „konfiskaci protiprávně nabytých genetických zdrojů“. Tyto návrhy mají zajistit, „že budou využívány pouze zákonně získané genetické zdroje“. Tyto sankce mohou být uplatňovány pouze ve fázi využívání pro účely výzkumu a vývoje, avšak nikoli ve fázi uvádění na trh. Jelikož má ale navrhovaný systém kontroly podle čl. 7 odst. 2 plně zafungovat teprve ve fázi uvádění na trh, a navíc jen v částečné míře, je třeba tuto hrozbu trestu zhodnotit jako naprosto neúčinnou. EHSV se obává toho, že návrh nařízení dá v EU vzniknout situaci, kdy bude možné nerušeně uvádět na trh produkty, které byly vyvinuty na základě využití genetických zdrojů v rozporu s právními předpisy nebo s uzavřenou smlouvou.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 576 final, s. 4.

1

(2)  COM(2012) 576 final, s. 4.

2

(3)  COM(2012) 576 final, s. 3.

3

(4)  COM(2012) 576 final, s. 10.

4

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/77

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

2013/C 161/15

Zpravodaj: pan RIBBE

Dne 12. prosince se Rada a dne 10. prosince 2012 Evropský parlament, v souladu s čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 5. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 82 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh 7. akčního programu pro životní prostředí (EAP). Přijetím Radou a Parlamentem se mezi rozhodujícími evropskými institucemi vytváří shoda v oblasti environmentální politiky o tom, že environmentální situace je i nadále velmi dramatická, provádění evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí vykazuje hluboké nedostatky, dosavadní přístupy k řešení stávajících a budoucích problémů nebyly dostatečné a jaké jsou činnosti nutné do roku 2020. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh 7. akčního programu pro životní prostředí (EAP). Přijetím Radou a Parlamentem se mezi rozhodujícími evropskými institucemi vytváří shoda v oblasti environmentální politiky o tom, že environmentální situace je i nadále velmi dramatická, provádění evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí vykazuje hluboké nedostatky, dosavadní přístupy k řešení stávajících a budoucích problémů nebyly dostatečné a jaké jsou činnosti nutné do roku 2020.

| 1.2 | Návrh stvrzuje postoj, jež Výbor často prezentoval, že stávající ekologické problémy v Evropě nejsou způsobeny nedostatkem vhodných znalostí či způsobů jejich řešení, nýbrž nedostatečnou politickou vůlí jednat. |
| --- | --- |

1.2

Návrh stvrzuje postoj, jež Výbor často prezentoval, že stávající ekologické problémy v Evropě nejsou způsobeny nedostatkem vhodných znalostí či způsobů jejich řešení, nýbrž nedostatečnou politickou vůlí jednat.

| 1.3 | Návrh 7. programu EAP se vyznačuje ovšem spíše nedostatkem konkrétních faktů než jasností, a to jak obecně, tak specificky. Pokud se v názvu programu stanoví požadavek vést spokojený život „v mezích naší planety“, pak by musely být tyto meze planety minimálně částečně popsány a muselo by být podrobněji rozpracováno propojení konkrétních plánovaných politických činností s dopadem na společenské a hospodářské jednání v Evropě. To vše však 7. program EAP bohužel neobsahuje. |
| --- | --- |

1.3

Návrh 7. programu EAP se vyznačuje ovšem spíše nedostatkem konkrétních faktů než jasností, a to jak obecně, tak specificky. Pokud se v názvu programu stanoví požadavek vést spokojený život „v mezích naší planety“, pak by musely být tyto meze planety minimálně částečně popsány a muselo by být podrobněji rozpracováno propojení konkrétních plánovaných politických činností s dopadem na společenské a hospodářské jednání v Evropě. To vše však 7. program EAP bohužel neobsahuje.

| 1.4 | Tato skutečnost proto ze 7. programu EAP činí spíše zprávu o stavu životního prostředí než skutečný strategický dokument nebo akční program funkční politiky. |
| --- | --- |

1.4

Tato skutečnost proto ze 7. programu EAP činí spíše zprávu o stavu životního prostředí než skutečný strategický dokument nebo akční program funkční politiky.

| 1.5 | EHSV se domnívá, že v 7. programu EAP se nepřijímá dostatečně jasný postoj k hospodářským a společenským změnám nutným pro dosažení environmentálních cílů. EHSV připomíná, že když Komise předložila stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje, tak zdůrazňovala, že nutných změn bude dosaženo pouze pokud kromě technických zlepšení a změny v našem chování v roli výrobců a spotřebitelů dojde k „
  výraznému posunu v energetických, průmyslových, zemědělských a dopravních systémech
  “. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se domnívá, že v 7. programu EAP se nepřijímá dostatečně jasný postoj k hospodářským a společenským změnám nutným pro dosažení environmentálních cílů. EHSV připomíná, že když Komise předložila stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje, tak zdůrazňovala, že nutných změn bude dosaženo pouze pokud kromě technických zlepšení a změny v našem chování v roli výrobců a spotřebitelů dojde k „
  výraznému posunu v energetických, průmyslových, zemědělských a dopravních systémech
  “.

| 1.6 | 7. program EAP velmi trefně analyzuje nedostatečné provádění dosavadních EAP. 7. program EAP nepředkládá téměř žádné návrhy k omezení či řešení tohoto nedostatečného provádění. Téměř všechny pozitivní vývoje pro přírodu a životní prostředí požadovala občanská společnost. EHSV se domnívá, že organizace občanské společnosti jsou klíčovým aktérem při provádění 7. programu EAP. Jejich úloha by v 7. programu EAP měla být v rámci dodatečného prioritního cíle zřetelně zdůrazněna a posílena. |
| --- | --- |

1.6

7. program EAP velmi trefně analyzuje nedostatečné provádění dosavadních EAP. 7. program EAP nepředkládá téměř žádné návrhy k omezení či řešení tohoto nedostatečného provádění. Téměř všechny pozitivní vývoje pro přírodu a životní prostředí požadovala občanská společnost. EHSV se domnívá, že organizace občanské společnosti jsou klíčovým aktérem při provádění 7. programu EAP. Jejich úloha by v 7. programu EAP měla být v rámci dodatečného prioritního cíle zřetelně zdůrazněna a posílena.

| 1.7 | Význam smysluplného 7. programu EAP by měl spočívat v mnohem jasnějším popisu cesty od konvenční environmentální politiky zaměřené na technologie na odstraňování následků směrem k udržitelnému rozvoji. Na konci období tohoto 7. programu EAP skončí také programové období strategie Evropa 2020. EHSV již několikrát zdůraznil, že strategie Evropa 2020 nemůže nahradit evropskou strategii pro udržitelný rozvoj, jež prostřednictvím dlouhodobého plánování a za zohlednění hospodářských, sociálních a ekologických rozměrů definuje cíle a strategie udržitelného rozvoje v Evropě. Výbor žádá Radu a EP, aby v 7. programu EAP stanovily cíl vytvořit novou nadřazenou strategii pro udržitelný rozvoj EU, tak jak to žádá Rada ve složení pro životní prostředí ve svých závěrech z konference OSN Rio+20 o udržitelném rozvoji (Odstavec 3 závěrů o konferenci Rio+20: Outcome and follow-up to the UCSD 2012 Summit; 3 194. schůze Rady ve složení pro životní prostředí, Lucemburk, 25. října 2012). To by 7. programu EAP propůjčilo skutečnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

1.7

Význam smysluplného 7. programu EAP by měl spočívat v mnohem jasnějším popisu cesty od konvenční environmentální politiky zaměřené na technologie na odstraňování následků směrem k udržitelnému rozvoji. Na konci období tohoto 7. programu EAP skončí také programové období strategie Evropa 2020. EHSV již několikrát zdůraznil, že strategie Evropa 2020 nemůže nahradit evropskou strategii pro udržitelný rozvoj, jež prostřednictvím dlouhodobého plánování a za zohlednění hospodářských, sociálních a ekologických rozměrů definuje cíle a strategie udržitelného rozvoje v Evropě. Výbor žádá Radu a EP, aby v 7. programu EAP stanovily cíl vytvořit novou nadřazenou strategii pro udržitelný rozvoj EU, tak jak to žádá Rada ve složení pro životní prostředí ve svých závěrech z konference OSN Rio+20 o udržitelném rozvoji (Odstavec 3 závěrů o konferenci Rio+20: Outcome and follow-up to the UCSD 2012 Summit; 3 194. schůze Rady ve složení pro životní prostředí, Lucemburk, 25. října 2012). To by 7. programu EAP propůjčilo skutečnou přidanou hodnotu.

2.   Úvod

| 2.1 | Od počátku sedmdesátých let přispělo již šest akčních programů pro životní prostředí (EAP) významným způsobem k rozvoji a tvorbě politiky EU v oblasti životního prostředí. Šestý akční program pro životní prostředí skončil v červenci 2012. Evropská komise byla poté vyzvána ze strany Rady a Evropského parlamentu k předložení programu navazujícího. |
| --- | --- |

2.1

Od počátku sedmdesátých let přispělo již šest akčních programů pro životní prostředí (EAP) významným způsobem k rozvoji a tvorbě politiky EU v oblasti životního prostředí. Šestý akční program pro životní prostředí skončil v červenci 2012. Evropská komise byla poté vyzvána ze strany Rady a Evropského parlamentu k předložení programu navazujícího.

| 2.2 | Cílem návrhu 7. programu EAP je dle Komise posílit příspěvek politiky v oblasti životního prostředí k zachování přírodního bohatství, k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje a k ochraně zdraví občanů. |
| --- | --- |

2.2

Cílem návrhu 7. programu EAP je dle Komise posílit příspěvek politiky v oblasti životního prostředí k zachování přírodního bohatství, k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje a k ochraně zdraví občanů.

| 2.3 | Návrh obsahuje zjištění stavu v oblasti životního prostředí, kde poukazuje zejména na problém pokračujícího úbytku přírodního bohatství, včetně biologické rozmanitosti. Jako další problém se uvádí přetrvávající plýtvání přírodními zdroji, k němuž dochází v důsledku jejich neúčinného využívání, jakož i pokračující znečišťování ovzduší a vod a zatěžování nebezpečnými látkami. |
| --- | --- |

2.3

Návrh obsahuje zjištění stavu v oblasti životního prostředí, kde poukazuje zejména na problém pokračujícího úbytku přírodního bohatství, včetně biologické rozmanitosti. Jako další problém se uvádí přetrvávající plýtvání přírodními zdroji, k němuž dochází v důsledku jejich neúčinného využívání, jakož i pokračující znečišťování ovzduší a vod a zatěžování nebezpečnými látkami.

| 2.4 | Za zásadní důvod problémů se považuje nedostatečné provádění ze strany členských států stávajících právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a stanovených norem. |
| --- | --- |

2.4

Za zásadní důvod problémů se považuje nedostatečné provádění ze strany členských států stávajících právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a stanovených norem.

| 2.5 | Komise dochází k závěru, že existují „důkazy o tom, že hranice naší planety v oblasti biologické rozmanitosti, změny klimatu a koloběhu dusíku již byly překročeny“. |
| --- | --- |

2.5

Komise dochází k závěru, že existují „důkazy o tom, že hranice naší planety v oblasti biologické rozmanitosti, změny klimatu a koloběhu dusíku již byly překročeny“.

| 2.6 | 7. program EAP se proti tomuto faktu staví s vizí pro rok 2050 nazvanou „spokojený život v mezích naší planety“ a stanovuje rámec pro politiku v oblasti životního prostředí do roku 2020, jenž se zaměřuje na devět prioritních cílů. |
| --- | --- |

2.6

7. program EAP se proti tomuto faktu staví s vizí pro rok 2050 nazvanou „spokojený život v mezích naší planety“ a stanovuje rámec pro politiku v oblasti životního prostředí do roku 2020, jenž se zaměřuje na devět prioritních cílů.

| 2.7 | EHSV se do debaty o 7. programu EAP zapojil již v přípravné fázi na žádost dánského předsednictví o vypracování průzkumného stanoviska (1). Výbor v tomto stanovisku zdůraznil, že stávající ekologické problémy v Evropě jsou způsobeny nedostatečnou politickou vůlí jednat. Podle něj je nejasné, v jakém vztahu je tento sedmý akční program se strategií Evropa 2020 a se stěžejní iniciativou a plánem Evropa účinněji využívající zdroje. Výbor doporučil znovu vzkřísit strategii udržitelného rozvoje, pro její provádění v oblasti environmentální politiky zvolit na výsledky orientovaný sedmý akční program pro životní prostředí a začlenit do něj stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje se všemi jednotlivými iniciativami a zajistit úzké a koordinované sladění kroků v oblasti environmentální a hospodářské politiky. |
| --- | --- |

2.7

EHSV se do debaty o 7. programu EAP zapojil již v přípravné fázi na žádost dánského předsednictví o vypracování průzkumného stanoviska (1). Výbor v tomto stanovisku zdůraznil, že stávající ekologické problémy v Evropě jsou způsobeny nedostatečnou politickou vůlí jednat. Podle něj je nejasné, v jakém vztahu je tento sedmý akční program se strategií Evropa 2020 a se stěžejní iniciativou a plánem Evropa účinněji využívající zdroje. Výbor doporučil znovu vzkřísit strategii udržitelného rozvoje, pro její provádění v oblasti environmentální politiky zvolit na výsledky orientovaný sedmý akční program pro životní prostředí a začlenit do něj stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje se všemi jednotlivými iniciativami a zajistit úzké a koordinované sladění kroků v oblasti environmentální a hospodářské politiky.

3.   Všeobecné připomínky

| 3.1 | Výbor vidí hlavní politickou přidanou hodnotu 7. programu EAP v tom, že je na rozdíl od stávajících environmentálních strategií, stěžejních iniciativ a plánů Komise schvalován Radou a Evropským parlamentem Vytváří se tak totiž určitá shoda v oblasti environmentální politiky mezi rozhodujícími evropskými institucemi ohledně nutných činností do roku 2020. |
| --- | --- |

3.1

Výbor vidí hlavní politickou přidanou hodnotu 7. programu EAP v tom, že je na rozdíl od stávajících environmentálních strategií, stěžejních iniciativ a plánů Komise schvalován Radou a Evropským parlamentem Vytváří se tak totiž určitá shoda v oblasti environmentální politiky mezi rozhodujícími evropskými institucemi ohledně nutných činností do roku 2020.

| 3.2 | 7. program EAP je tedy referenčním rámcem pro budoucí rozhodnutí politických činitelů a institucí na úrovni EU a členských států, pro něž je EAP rovněž platný. |
| --- | --- |

3.2

7. program EAP je tedy referenčním rámcem pro budoucí rozhodnutí politických činitelů a institucí na úrovni EU a členských států, pro něž je EAP rovněž platný.

| 3.3 | EHSV vítá předložení 7. programu EAP i proto, že přijetím závazného rozhodnutí Rada a Parlament společně ukazují, že environmentální situace je velmi dramatická, provádění evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí vykazuje hluboké nedostatky a že mnoho z dosavadních přístupů k řešením stávajících a budoucích problémů nebylo dostatečné. |
| --- | --- |

3.3

EHSV vítá předložení 7. programu EAP i proto, že přijetím závazného rozhodnutí Rada a Parlament společně ukazují, že environmentální situace je velmi dramatická, provádění evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí vykazuje hluboké nedostatky a že mnoho z dosavadních přístupů k řešením stávajících a budoucích problémů nebylo dostatečné.

| 3.4 | Obsahově program naopak opakuje v podstatě to, co už bylo stanoveno ve sděleních, strategiích, stěžejních iniciativách a plánech Komise v oblasti životního prostředí. Rozhodnutím Rady a Parlamentu však získávají na politickém významu. |
| --- | --- |

3.4

Obsahově program naopak opakuje v podstatě to, co už bylo stanoveno ve sděleních, strategiích, stěžejních iniciativách a plánech Komise v oblasti životního prostředí. Rozhodnutím Rady a Parlamentu však získávají na politickém významu.

| 3.5 | Návrh 7. programu EAP se však vyznačuje zejména spíše nedostatkem konkrétních faktů než jasností, a to jak obecně tak specificky. Pokud se v názvu programu stanoví požadavek vést spokojený život „v mezích naší planety“, pak by musely být tyto meze planety minimálně částečně popsány a muselo by být podrobněji rozpracováno propojení konkrétních plánovaných politických činností s dopadem na společenské a hospodářské chování v Evropě. To vše však 7. program EAP bohužel neobsahuje. |
| --- | --- |

3.5

Návrh 7. programu EAP se však vyznačuje zejména spíše nedostatkem konkrétních faktů než jasností, a to jak obecně tak specificky. Pokud se v názvu programu stanoví požadavek vést spokojený život „v mezích naší planety“, pak by musely být tyto meze planety minimálně částečně popsány a muselo by být podrobněji rozpracováno propojení konkrétních plánovaných politických činností s dopadem na společenské a hospodářské chování v Evropě. To vše však 7. program EAP bohužel neobsahuje.

| 3.6 | Na místech, kde je návrh o něco konkrétnější, ale chybí konkrétní odpovědnosti a kritéria přezkumu, jež by umožnila kontrolovat naplňování cílů a provádění opatření. |
| --- | --- |

3.6

Na místech, kde je návrh o něco konkrétnější, ale chybí konkrétní odpovědnosti a kritéria přezkumu, jež by umožnila kontrolovat naplňování cílů a provádění opatření.

| 3.7 | Tato skutečnost ze 7. programu EAP činí spíše zprávu o stavu životního prostředí než skutečný strategický dokument nebo akční program funkční politiky. To je pro EHSV zklamáním, neboť již v průzkumném stanovisku k 7. programu EAP a dokonce již v roce 2004 v průzkumném stanovisku Hodnocení strategie EU pro udržitelný rozvoj (2) požadoval přesně takové konkrétní a sledovatelné stěžejní programy. |
| --- | --- |

3.7

Tato skutečnost ze 7. programu EAP činí spíše zprávu o stavu životního prostředí než skutečný strategický dokument nebo akční program funkční politiky. To je pro EHSV zklamáním, neboť již v průzkumném stanovisku k 7. programu EAP a dokonce již v roce 2004 v průzkumném stanovisku Hodnocení strategie EU pro udržitelný rozvoj (2) požadoval přesně takové konkrétní a sledovatelné stěžejní programy.

| 3.8 | Je třeba kriticky podotknout, že naléhavě nutný výhled pro politiku v oblasti životního prostředí po roce 2020 je příliš nevýrazný. Již dnes je jasné, že v politice v oblasti energetiky a klimatu je rok 2020 příliš krátký horizont pro plánování. Ze 7. programu EAP není zřejmé, zda jsou cíle a opatření vytyčené pro rok 2020 dostatečné a vhodné k realistickému naplnění vize „spokojený život v mezích naší planety“ pro rok 2050. V této souvislosti by bylo třeba stanovit přinejmenším přibližný časový plán pro další etapy let 2030 a 2040 na cestě k uskutečňování vize pro rok 2050. Horizont 2020 kromě toho z důvodu své krátkodobosti neposkytuje bezpečnost investic pro dlouhodobé investice do zeleného hospodářství. |
| --- | --- |

3.8

Je třeba kriticky podotknout, že naléhavě nutný výhled pro politiku v oblasti životního prostředí po roce 2020 je příliš nevýrazný. Již dnes je jasné, že v politice v oblasti energetiky a klimatu je rok 2020 příliš krátký horizont pro plánování. Ze 7. programu EAP není zřejmé, zda jsou cíle a opatření vytyčené pro rok 2020 dostatečné a vhodné k realistickému naplnění vize „spokojený život v mezích naší planety“ pro rok 2050. V této souvislosti by bylo třeba stanovit přinejmenším přibližný časový plán pro další etapy let 2030 a 2040 na cestě k uskutečňování vize pro rok 2050. Horizont 2020 kromě toho z důvodu své krátkodobosti neposkytuje bezpečnost investic pro dlouhodobé investice do zeleného hospodářství.

| 3.9 | V zásadě je třeba přivítat harmonizaci časového horizontu plánování činnosti v oblasti životního prostředí se strategií Evropa 2020 a souvisejícími stěžejními iniciativami. Doba trvání je navíc shodná s obdobím příštího finančního výhledu 2014-2020, což by bylo velkou výhodou, pokud by se podařilo vytvořit potřebná propojení. Jedna z devíti vedených priorit se sice týká poskytnutí nutných investic pro opatření v oblasti životního prostředí, ale odkazy na střednědobé finanční plánování EU jsou u popisu požadavků příliš vágní, nehledě na to, že 7. program EAP přichází příliš pozdě na to, aby mohl toto plánovaní ovlivnit. |
| --- | --- |

3.9

V zásadě je třeba přivítat harmonizaci časového horizontu plánování činnosti v oblasti životního prostředí se strategií Evropa 2020 a souvisejícími stěžejními iniciativami. Doba trvání je navíc shodná s obdobím příštího finančního výhledu 2014-2020, což by bylo velkou výhodou, pokud by se podařilo vytvořit potřebná propojení. Jedna z devíti vedených priorit se sice týká poskytnutí nutných investic pro opatření v oblasti životního prostředí, ale odkazy na střednědobé finanční plánování EU jsou u popisu požadavků příliš vágní, nehledě na to, že 7. program EAP přichází příliš pozdě na to, aby mohl toto plánovaní ovlivnit.

| 3.10 | Výběr devíti prioritních cílů 7. programu EAP lze podrobit kritice. Životní prostředí ve městech je odborná oblast, která se již opakovaně vyskytovala v předchozích EAP. Přestože má životní prostředí ve městech velký význam, je vliv EU na tuto oblast značně omezený. Relativně velký vliv má naopak na dopravní politiku, na jejíž zvláštní význam pro ochranu klimatu Komise trvale poukazuje. Navzdory tomu se návrh 7. programu EAP dopravní politikou v podstatě nezabývá. |
| --- | --- |

3.10

Výběr devíti prioritních cílů 7. programu EAP lze podrobit kritice. Životní prostředí ve městech je odborná oblast, která se již opakovaně vyskytovala v předchozích EAP. Přestože má životní prostředí ve městech velký význam, je vliv EU na tuto oblast značně omezený. Relativně velký vliv má naopak na dopravní politiku, na jejíž zvláštní význam pro ochranu klimatu Komise trvale poukazuje. Navzdory tomu se návrh 7. programu EAP dopravní politikou v podstatě nezabývá.

| 3.11 | EHSV by považoval za smysluplné zahrnout strategickou integraci občanské společnosti jakožto vlastní prioritní cíl do EAP (viz 4.4.9). |
| --- | --- |

3.11

EHSV by považoval za smysluplné zahrnout strategickou integraci občanské společnosti jakožto vlastní prioritní cíl do EAP (viz 4.4.9).

| 3.12 | I politika zahraničního obchodu je pro evropskou politiku v oblasti životního prostředí a udržitelnosti natolik významná, že tato oblast mohla být zařazena minimálně jako stejně významná jako oblast životního prostředí ve městech (3). |
| --- | --- |

3.12

I politika zahraničního obchodu je pro evropskou politiku v oblasti životního prostředí a udržitelnosti natolik významná, že tato oblast mohla být zařazena minimálně jako stejně významná jako oblast životního prostředí ve městech (3).

| 3.13 | EHSV připomíná, že když Komise předložila stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje, tak zdůrazňovala, že nutných změn bude dosaženo pouze pokud kromě technických zlepšení a změny v našem chování v roli výrobců a spotřebitelů dojde k výraznému posunu v energetických, průmyslových, zemědělských a dopravních systémech“. 7. program EAP je nedostatečný v tom, že sice poněkolikáté opakuje výzvu po integraci environmentálních požadavků do ostatních oblastí politik, aniž by však vyjasňoval nutný „výrazný posun“ některých hospodářských odvětví směrem k udržitelnému hospodaření a udržitelným životním stylům. |
| --- | --- |

3.13

EHSV připomíná, že když Komise předložila stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje, tak zdůrazňovala, že nutných změn bude dosaženo pouze pokud kromě technických zlepšení a změny v našem chování v roli výrobců a spotřebitelů dojde k výraznému posunu v energetických, průmyslových, zemědělských a dopravních systémech“. 7. program EAP je nedostatečný v tom, že sice poněkolikáté opakuje výzvu po integraci environmentálních požadavků do ostatních oblastí politik, aniž by však vyjasňoval nutný „výrazný posun“ některých hospodářských odvětví směrem k udržitelnému hospodaření a udržitelným životním stylům.

| 3.14 | V programu rovněž není využita možnost podrobněji popsat význam ochrany zdrojů a životního prostředí pro hospodářský rozvoj a tvorbu nových kvalifikovaných pracovních míst. EHSV v této souvislosti poukazuje mj. na svá předchozí stanoviska (4). Je třeba mnohem lépe zdůraznit propojení environmentální, sociální, rozvojové a hospodářské politiky, které jsou významným rozměrem udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.14

V programu rovněž není využita možnost podrobněji popsat význam ochrany zdrojů a životního prostředí pro hospodářský rozvoj a tvorbu nových kvalifikovaných pracovních míst. EHSV v této souvislosti poukazuje mj. na svá předchozí stanoviska (4). Je třeba mnohem lépe zdůraznit propojení environmentální, sociální, rozvojové a hospodářské politiky, které jsou významným rozměrem udržitelnosti.

| 3.15 | Je tedy zřejmé, že význam 7. programu EAP by měl spočívat v mnohem jasnějším popisu cesty od konvenční environmentální politiky zaměřené na technologie na odstraňování následků směrem k udržitelnému rozvoji. Na konci období tohoto 7. programu EAP skončí také programové období strategie Evropa 2020. EHSV již několikrát zdůraznil, že strategie Evropa 2020 nemůže nahradit evropskou strategii pro udržitelný rozvoj, jež prostřednictvím dlouhodobého plánování a za zohlednění hospodářských, sociálních a ekologických rozměrů definuje cíle a strategie udržitelného rozvoje v Evropě. Výbor žádá Radu a EP, aby v 7. programu EAP stanovily cíl vytvořit novou nadřazenou strategii pro udržitelný rozvoj EU, tak jak to žádá Rada ve složení pro životní prostředí ve svých závěrech z konference OSN Rio+20 o udržitelném rozvoji (Odstavec 3 závěrů o konferenci Rio+20: Outcome and follow-up to the UCSD 2012 Summit; 3 194. schůze Rady ve složení pro životní prostředí, Lucemburk, 25. října 2012). To by 7. programu EAP propůjčilo skutečnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

3.15

Je tedy zřejmé, že význam 7. programu EAP by měl spočívat v mnohem jasnějším popisu cesty od konvenční environmentální politiky zaměřené na technologie na odstraňování následků směrem k udržitelnému rozvoji. Na konci období tohoto 7. programu EAP skončí také programové období strategie Evropa 2020. EHSV již několikrát zdůraznil, že strategie Evropa 2020 nemůže nahradit evropskou strategii pro udržitelný rozvoj, jež prostřednictvím dlouhodobého plánování a za zohlednění hospodářských, sociálních a ekologických rozměrů definuje cíle a strategie udržitelného rozvoje v Evropě. Výbor žádá Radu a EP, aby v 7. programu EAP stanovily cíl vytvořit novou nadřazenou strategii pro udržitelný rozvoj EU, tak jak to žádá Rada ve složení pro životní prostředí ve svých závěrech z konference OSN Rio+20 o udržitelném rozvoji (Odstavec 3 závěrů o konferenci Rio+20: Outcome and follow-up to the UCSD 2012 Summit; 3 194. schůze Rady ve složení pro životní prostředí, Lucemburk, 25. října 2012). To by 7. programu EAP propůjčilo skutečnou přidanou hodnotu.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   EHSV zde předkládá připomínky pouze k těm z devíti prioritních cílů, jež se mu zdají obzvláště důležité.

4.2   Prioritní cíl č. 1: Chránit, zachovávat a zvětšovat přírodní bohatství EU

| 4.2.1 | V 7. programu EAP by se mělo vyjasnit, že pro zachování přírodního kapitálu je klíčové provádění návrhů Komise na ekologizaci zemědělství a rybolovu v souvislosti s reformou SZP a SRP. |
| --- | --- |

4.2.1

V 7. programu EAP by se mělo vyjasnit, že pro zachování přírodního kapitálu je klíčové provádění návrhů Komise na ekologizaci zemědělství a rybolovu v souvislosti s reformou SZP a SRP.

| 4.2.2 | Oprávněně je také v 7. programu EAP požadováno zlepšování ochrany půdy. Rostoucí znečišťování a znehodnocování půdy a spotřeba plochy v Evropě je i nadále důvodem k obavám. Výbor se domnívá, že pro zvrácení tohoto negativního trendu je zapotřebí legislativních kroků na evropské úrovni. Rada by tedy měla co nejdříve obnovit debatu o směrnici o ochraně půdy. Evropská Komise by rovněž měla prostřednictvím tematické strategie vybízet členské státy, aby podnikly kroky k omezení značného využívání půdy pro účely dopravy a bytové výstavby a podpořily ochranu zemědělských a lesních ploch. |
| --- | --- |

4.2.2

Oprávněně je také v 7. programu EAP požadováno zlepšování ochrany půdy. Rostoucí znečišťování a znehodnocování půdy a spotřeba plochy v Evropě je i nadále důvodem k obavám. Výbor se domnívá, že pro zvrácení tohoto negativního trendu je zapotřebí legislativních kroků na evropské úrovni. Rada by tedy měla co nejdříve obnovit debatu o směrnici o ochraně půdy. Evropská Komise by rovněž měla prostřednictvím tematické strategie vybízet členské státy, aby podnikly kroky k omezení značného využívání půdy pro účely dopravy a bytové výstavby a podpořily ochranu zemědělských a lesních ploch.

4.3   Prioritní cíl č. 2: Přeměnit EU v zelené a konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje

| 4.3.1 | Komise prostřednictvím své stěžejní iniciativy Evropa účinněji využívající zdroje stanovila zvýšení účinnosti ve využívání přírodních zdrojů hlavním tématem své politiky a v příslušném plánu stanovila klíčové milníky pro rok 2020. Je politováníhodné, že cíle stanovené v odstavci 41 zmiňují důležité milníky pouze v nedostatečné míře. |
| --- | --- |

4.3.1

Komise prostřednictvím své stěžejní iniciativy Evropa účinněji využívající zdroje stanovila zvýšení účinnosti ve využívání přírodních zdrojů hlavním tématem své politiky a v příslušném plánu stanovila klíčové milníky pro rok 2020. Je politováníhodné, že cíle stanovené v odstavci 41 zmiňují důležité milníky pouze v nedostatečné míře.

| 4.3.2 | Zejména by do cílů mělo být zahrnuto (úplné) oddělení hospodářského růstu a negativních dopadů na životní prostředí, jakož i záměr dohodnout se do roku 2020 na ambiciózních cílech účinného využívání zdrojů a spolehlivých ukazatelích, jež by veřejným a soukromým vedoucím činitelům byly vodítkem při přechodu na hospodářství účinně využívající zdroje (5). Kromě toho Výbor připomíná požadavek využívat směrnici o ekodesignu k vyloučení neudržitelných produktů z hospodářského oběhu a za tímto účelem uplatňovat tuto směrnici nejen z hlediska energetické účinnosti, ale také ke zlepšení účinného využívání zdrojů u materiálů (6). |
| --- | --- |

4.3.2

Zejména by do cílů mělo být zahrnuto (úplné) oddělení hospodářského růstu a negativních dopadů na životní prostředí, jakož i záměr dohodnout se do roku 2020 na ambiciózních cílech účinného využívání zdrojů a spolehlivých ukazatelích, jež by veřejným a soukromým vedoucím činitelům byly vodítkem při přechodu na hospodářství účinně využívající zdroje (5). Kromě toho Výbor připomíná požadavek využívat směrnici o ekodesignu k vyloučení neudržitelných produktů z hospodářského oběhu a za tímto účelem uplatňovat tuto směrnici nejen z hlediska energetické účinnosti, ale také ke zlepšení účinného využívání zdrojů u materiálů (6).

4.4   Prioritní cíl č. 4: Maximalizovat přínos právních předpisů EU v oblasti životního prostředí

| 4.4.1 | Hodnocení 6. EAP jasně ukázalo, že deficity v provádění stávajících právních předpisů v oblasti životního prostředí jsou nejzávažnější překážkou nutného pokroku v ochraně životního prostředí. Proto je třeba přivítat, že v 7. programu EAP bude lepšímu provádění acquis EU v oblasti životního prostředí na úrovni členských států dána absolutní priorita. |
| --- | --- |

4.4.1

Hodnocení 6. EAP jasně ukázalo, že deficity v provádění stávajících právních předpisů v oblasti životního prostředí jsou nejzávažnější překážkou nutného pokroku v ochraně životního prostředí. Proto je třeba přivítat, že v 7. programu EAP bude lepšímu provádění acquis EU v oblasti životního prostředí na úrovni členských států dána absolutní priorita.

| 4.4.2 | Komise však již v minulosti požadovala, aby se lepší provádění acquis EU v oblasti životního prostředí stalo hlavní prioritou, aniž by to přineslo znatelný úspěch. Je tedy třeba vycházet z toho, že existují zásadní překážky, které se nepodaří odstranit pouze navrhovaným zlepšením informování o právních předpisech EU v oblasti životního prostředí, kontrolních mechanizmech a přístupu k soudům. |
| --- | --- |

4.4.2

Komise však již v minulosti požadovala, aby se lepší provádění acquis EU v oblasti životního prostředí stalo hlavní prioritou, aniž by to přineslo znatelný úspěch. Je tedy třeba vycházet z toho, že existují zásadní překážky, které se nepodaří odstranit pouze navrhovaným zlepšením informování o právních předpisech EU v oblasti životního prostředí, kontrolních mechanizmech a přístupu k soudům.

| 4.4.3 | Rozhodujícím je spíše to, že v mnoha členských státech chybí politická vůle udělit stejně vysokou politickou prioritu účinnému provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí a příslušně vybavit výkonnou správu dostatečnými prostředky a kvalifikovanými odborníky a v konfliktních situacích jí poskytnout politickou podporu. |
| --- | --- |

4.4.3

Rozhodujícím je spíše to, že v mnoha členských státech chybí politická vůle udělit stejně vysokou politickou prioritu účinnému provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí a příslušně vybavit výkonnou správu dostatečnými prostředky a kvalifikovanými odborníky a v konfliktních situacích jí poskytnout politickou podporu.

| 4.4.4 | Existují evidentní paralely k finanční krizi. Stejně jako byla finanční krize vyvolána neudržitelným zacházením s ekonomickými zdroji v důsledku nedostatečného dodržování kritérií stanovených v Maastrichtské smlouvě, jež měly zajistit stabilitu společné měny, spočívá příčina environmentálních problémů v nadměrném využívání zdrojů, v tomto případě půdy, vody, vzduchu, klimatu, omezených nerostných a fosilních zdrojů atd. |
| --- | --- |

4.4.4

Existují evidentní paralely k finanční krizi. Stejně jako byla finanční krize vyvolána neudržitelným zacházením s ekonomickými zdroji v důsledku nedostatečného dodržování kritérií stanovených v Maastrichtské smlouvě, jež měly zajistit stabilitu společné měny, spočívá příčina environmentálních problémů v nadměrném využívání zdrojů, v tomto případě půdy, vody, vzduchu, klimatu, omezených nerostných a fosilních zdrojů atd.

| 4.4.5 | Výbor postrádá podobnou reakci na ekologickou krizi jako opatření přijatá v rámci fiskální úmluvy pro boj s finanční krizí: jasné požadavky, jasné ukazatele, kontroly a sankce. 7. program EAP neobsahuje nic podobného, navržené přístupy nejsou vhodné ke skutečnému odstranění popsaných strukturálních nedostatků v provádění, navrhované cíle pro lepší provádění acquis EU pro rok 2020 jsou naprosto nejasné a neověřitelné. |
| --- | --- |

4.4.5

Výbor postrádá podobnou reakci na ekologickou krizi jako opatření přijatá v rámci fiskální úmluvy pro boj s finanční krizí: jasné požadavky, jasné ukazatele, kontroly a sankce. 7. program EAP neobsahuje nic podobného, navržené přístupy nejsou vhodné ke skutečnému odstranění popsaných strukturálních nedostatků v provádění, navrhované cíle pro lepší provádění acquis EU pro rok 2020 jsou naprosto nejasné a neověřitelné.

| 4.4.6 | EHSV se domnívá, že dodržování právních předpisů vyžaduje účinnou kontrolu nezávislými orgány, jakož i důvěryhodnou připravenost v případě potřeby uvalit či přijmout sankce. Výbor proto očekává, že v 7. programu EAP bude stanoveno rozšíření závazných kritérií pro účinnou kontrolu a dohled členských států nad veškerými právními předpisy EU v oblasti životního prostředí a rozvoj doplňkových kapacit na úrovni EU. |
| --- | --- |

4.4.6

EHSV se domnívá, že dodržování právních předpisů vyžaduje účinnou kontrolu nezávislými orgány, jakož i důvěryhodnou připravenost v případě potřeby uvalit či přijmout sankce. Výbor proto očekává, že v 7. programu EAP bude stanoveno rozšíření závazných kritérií pro účinnou kontrolu a dohled členských států nad veškerými právními předpisy EU v oblasti životního prostředí a rozvoj doplňkových kapacit na úrovni EU.

| 4.4.7 | Kromě toho je začlenění monitorování pokroku při provádění ekologických cílů do procesu evropského semestru, jak se uvádí v odstavci 82 písm. f), vhodné pro zvýšení pozornosti politického vedení na úrovni EU a členských států. Komise alespoň poukazuje na to, že dopady na životní prostředí mohou negativním způsobem působit i na makroekonomiku. Pozoruhodně to dokládá Sternova zpráva o přezkumu z roku 2006 o hospodářských důsledcích změny klimatu a souhrnná zpráva předložená v roce 2010 ke studii TEEB Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

4.4.7

Kromě toho je začlenění monitorování pokroku při provádění ekologických cílů do procesu evropského semestru, jak se uvádí v odstavci 82 písm. f), vhodné pro zvýšení pozornosti politického vedení na úrovni EU a členských států. Komise alespoň poukazuje na to, že dopady na životní prostředí mohou negativním způsobem působit i na makroekonomiku. Pozoruhodně to dokládá Sternova zpráva o přezkumu z roku 2006 o hospodářských důsledcích změny klimatu a souhrnná zpráva předložená v roce 2010 ke studii TEEB Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti.

| 4.4.8 | 7. program EAP by měl být doplněn o opatření stanovující pobídky k dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Účinným prostředkem motivace k dodržování právních předpisů je zejména propojení přidělování finančních prostředků EU členským státům a soukromým právním subjektům s předložením dokladu o dodržování příslušných environmentálních právních předpisů. EHSV si rovněž velmi přeje, aby bylo hospodářství prostřednictvím strategií spolupráce a informování o příkladech osvědčených postupů motivováno k zapojení se do zlepšování stavu životního prostředí. |
| --- | --- |

4.4.8

7. program EAP by měl být doplněn o opatření stanovující pobídky k dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Účinným prostředkem motivace k dodržování právních předpisů je zejména propojení přidělování finančních prostředků EU členským státům a soukromým právním subjektům s předložením dokladu o dodržování příslušných environmentálních právních předpisů. EHSV si rovněž velmi přeje, aby bylo hospodářství prostřednictvím strategií spolupráce a informování o příkladech osvědčených postupů motivováno k zapojení se do zlepšování stavu životního prostředí.

| 4.4.9 | Předpokladem účinného prosazování ochrany životního prostředí je také aktivní úloha občanské společnosti, jež umožní občanům aktivně se podílet na dohledu. Nástroje, které to umožňují, byly do evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí zavedeny zejména na základě Aarhuské úmluvy, např. přístup k informacím v oblasti životního prostředí, účast organizací občanské společnosti na rozhodování v oblasti životního prostředí a přístup k soudům. Návrh 7. programu EAP tyto nástroje zmiňuje, nevěnuje se však úloze občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí či dalším návrhům. Téměř všechny pozitivní vývoje pro přírodu a životní prostředí požadovala občanská společnost. EHSV se domnívá, že organizace občanské společnosti jsou klíčovým aktérem pro provádění 7. programu EAP. Jejich úloha by v 7. programu EAP měla být v rámci dodatečného prioritního cíle zřetelně zdůrazněna a posílena. Katalog opatření by měl být doplněn o požadavek na podporu zapojení organizované občanské společnosti (např. partnerství Místní agendy 21 či podobná fóra), vytváření partnerství jakož i silnější zapojení organizované občanské společnosti do environmentálních rad či rad pro udržitelnost. |
| --- | --- |

4.4.9

Předpokladem účinného prosazování ochrany životního prostředí je také aktivní úloha občanské společnosti, jež umožní občanům aktivně se podílet na dohledu. Nástroje, které to umožňují, byly do evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí zavedeny zejména na základě Aarhuské úmluvy, např. přístup k informacím v oblasti životního prostředí, účast organizací občanské společnosti na rozhodování v oblasti životního prostředí a přístup k soudům. Návrh 7. programu EAP tyto nástroje zmiňuje, nevěnuje se však úloze občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí či dalším návrhům. Téměř všechny pozitivní vývoje pro přírodu a životní prostředí požadovala občanská společnost. EHSV se domnívá, že organizace občanské společnosti jsou klíčovým aktérem pro provádění 7. programu EAP. Jejich úloha by v 7. programu EAP měla být v rámci dodatečného prioritního cíle zřetelně zdůrazněna a posílena. Katalog opatření by měl být doplněn o požadavek na podporu zapojení organizované občanské společnosti (např. partnerství Místní agendy 21 či podobná fóra), vytváření partnerství jakož i silnější zapojení organizované občanské společnosti do environmentálních rad či rad pro udržitelnost.

4.5   Prioritní cíl č. 6: Zajistit investice pro politiku v oblasti životního prostředí a klimatu a správně nastavit ceny

| 4.5.1 | Opatření na podporu investic pro politiku v oblasti životního prostředí a klimatu a začlenění ekologických nákladů do tvorby cen jsou zásadní pro zajištění přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje. Proto je třeba uvítat, že Komise stanovila ve svém návrhu 7. programu EAP tuto tematiku jako jeden z prioritních cílů. Avšak i zde jsou cíle stanovené pro rok 2020 (odstavec 82 písm. a) a b)) velmi nejasné a neposkytují možnost měřitelné kontroly. |
| --- | --- |

4.5.1

Opatření na podporu investic pro politiku v oblasti životního prostředí a klimatu a začlenění ekologických nákladů do tvorby cen jsou zásadní pro zajištění přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje. Proto je třeba uvítat, že Komise stanovila ve svém návrhu 7. programu EAP tuto tematiku jako jeden z prioritních cílů. Avšak i zde jsou cíle stanovené pro rok 2020 (odstavec 82 písm. a) a b)) velmi nejasné a neposkytují možnost měřitelné kontroly.

| 4.5.2 | Opakovaně se vágně hovoří o ukončení dotací, které škodí životnímu prostředí, jako již např. ve strategii pro udržitelný rozvoj z roku 2006, jež slibovala zveřejnění příslušného seznamu. Politika EU v oblasti životního prostředí je vystavena riziku ztráty důvěryhodnosti, pokud opakovaně ohlášené činnosti nejsou následovně prováděny. Totéž platí i pro mnohokrát propagovanou zásadu internalizace vnějších nákladů nebo pro přesun zdanění z práce na zdanění životního prostředí jakožto omezeného zdroje. |
| --- | --- |

4.5.2

Opakovaně se vágně hovoří o ukončení dotací, které škodí životnímu prostředí, jako již např. ve strategii pro udržitelný rozvoj z roku 2006, jež slibovala zveřejnění příslušného seznamu. Politika EU v oblasti životního prostředí je vystavena riziku ztráty důvěryhodnosti, pokud opakovaně ohlášené činnosti nejsou následovně prováděny. Totéž platí i pro mnohokrát propagovanou zásadu internalizace vnějších nákladů nebo pro přesun zdanění z práce na zdanění životního prostředí jakožto omezeného zdroje.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV Sedmý akční program pro životní prostředí, monitorování šestého akčního programu pro životní prostředí, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 1.

1

(2)  Stanovisko EHSV Hodnocení strategie EU pro udržitelný rozvoj, pozn. překl.: není k dispozici v češtině.

2

(3)  Stanovisko EHSV Obchod, růst a celosvětové záležitosti. Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020, Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 73–78.

3

(4)  Stanovisko EHSV Hospodářská obnova vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 65-70.

4

(5)  COM(2011) 571 final, Milníky 3.1.2 a 6.1, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 163-168.

5

(6)  Stanovisko EHSV Podpora trvale udržitelné výroby a spotřeby v EU, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 6–11.

6

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/82

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie

COM(2012) 446 final

2013/C 161/16

Zpravodaj: pan ZUFIAUR NARVAIZA

Dopisem ze dne 12. října 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie

COM(2012) 446 final.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 102 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Evropské komise Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie
   (1) a závěry Rady Evropské unie o sociální ochraně (2) a předkládá následující závěry a doporučení. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Evropské komise Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie
   (1) a závěry Rady Evropské unie o sociální ochraně (2) a předkládá následující závěry a doporučení.

| 1.2 | Vyjadřuje své obavy ohledně toho, aby vzhledem k danému omezení programů rozvojové spolupráce EU nanejvýš na tři odvětví nezůstala sociální ochrana v programech a jejich provádění opomenuta. Žádá proto Komisi a členské státy, aby zajistily vše potřebné a sociální ochrana se skutečně stala součástí programu rozvojové spolupráce a jeho účinného provádění. |
| --- | --- |

1.2

Vyjadřuje své obavy ohledně toho, aby vzhledem k danému omezení programů rozvojové spolupráce EU nanejvýš na tři odvětví nezůstala sociální ochrana v programech a jejich provádění opomenuta. Žádá proto Komisi a členské státy, aby zajistily vše potřebné a sociální ochrana se skutečně stala součástí programu rozvojové spolupráce a jeho účinného provádění.

| 1.3 | Domnívá se, že nejméně 20 % z celkového objemu pomoci EU by mělo být vyčleněno na sociální integraci a lidský rozvoj a že by mělo dojít ke zvýšení objemu jejich financování formou přerozdělení zdrojů nevyužitých v ostatních oblastech. Navíc se obává, že tento podíl zahrnuje současně oblasti vzdělávání, zdraví a sociální ochrany, aniž je zajištěno separátní rozdělení a přiznání zdrojů, takže zde není záruka, že sociální ochrana nebude odsunuta na okraj. Koncepce sociální ochrany může zahrnovat zdraví, ale jen těžko může být její součástí vzdělávání, leda jako základ či doplnění některých programů sociální ochrany. Proto by se měla hledat rovnováha, která by umožnila koordinaci těchto tří stěžejních faktorů. |
| --- | --- |

1.3

Domnívá se, že nejméně 20 % z celkového objemu pomoci EU by mělo být vyčleněno na sociální integraci a lidský rozvoj a že by mělo dojít ke zvýšení objemu jejich financování formou přerozdělení zdrojů nevyužitých v ostatních oblastech. Navíc se obává, že tento podíl zahrnuje současně oblasti vzdělávání, zdraví a sociální ochrany, aniž je zajištěno separátní rozdělení a přiznání zdrojů, takže zde není záruka, že sociální ochrana nebude odsunuta na okraj. Koncepce sociální ochrany může zahrnovat zdraví, ale jen těžko může být její součástí vzdělávání, leda jako základ či doplnění některých programů sociální ochrany. Proto by se měla hledat rovnováha, která by umožnila koordinaci těchto tří stěžejních faktorů.

| 1.4 | Souhlasí s doporučením 202 Mezinárodní organizace práce k minimálním úrovním sociální ochrany (3), jež se týká i důstojné práce, neboť jedním z jejích základních pilířů je sociální ochrana. Zásady minimálních úrovní sociální ochrany je třeba považovat za nejnižší práh, který by bylo třeba zlepšit, aby byly v budoucnu vypracovány systémy, jež by splňovaly parametry úmluvy č. 102 Mezinárodní organizace práce (4). |
| --- | --- |

1.4

Souhlasí s doporučením 202 Mezinárodní organizace práce k minimálním úrovním sociální ochrany (3), jež se týká i důstojné práce, neboť jedním z jejích základních pilířů je sociální ochrana. Zásady minimálních úrovní sociální ochrany je třeba považovat za nejnižší práh, který by bylo třeba zlepšit, aby byly v budoucnu vypracovány systémy, jež by splňovaly parametry úmluvy č. 102 Mezinárodní organizace práce (4).

| 1.5 | Domnívá se, že sociální ochranu je třeba koncipovat jako zásadní investici pro sociální soudržnost a udržitelný růst podporující začlenění. Proto musí politika rozvojové spolupráce věnovat strategickou pozornost činitelům, na nichž stojí systémy sociální ochrany: důstojné práci (včetně otázek týkajících se rovnosti pohlaví či osob se zdravotním postižením), rozdělení bohatství, demografickému růstu, dostupnosti dávek a sociálních služeb každému a zásadní úloze státu pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

1.5

Domnívá se, že sociální ochranu je třeba koncipovat jako zásadní investici pro sociální soudržnost a udržitelný růst podporující začlenění. Proto musí politika rozvojové spolupráce věnovat strategickou pozornost činitelům, na nichž stojí systémy sociální ochrany: důstojné práci (včetně otázek týkajících se rovnosti pohlaví či osob se zdravotním postižením), rozdělení bohatství, demografickému růstu, dostupnosti dávek a sociálních služeb každému a zásadní úloze státu pro dosažení těchto cílů.

| 1.6 | Považuje za nezbytné, aby rozvojová spolupráce podpořila vytvoření systémů sociální ochrany pro legální pracovníky včetně těch s nestálými pracovními smlouvami, samostatně výdělečně činných, ekonomicky závislých i pracovníků v zemědělství, jakož i pomocných systémů, které by pokryly veškeré obyvatelstvo včetně neformální ekonomiky. Vyslovuje se tedy ve prospěch spojení příspěvkových režimů založených na příspěvcích s nepříspěvkovými režimy hrazenými z daní. Za tím účelem musí rozvojová spolupráce posílit institucionální a fiskální kapacitu států, aby získaly dostatečné zdroje a mohly čelit svým sociálním povinnostem. |
| --- | --- |

1.6

Považuje za nezbytné, aby rozvojová spolupráce podpořila vytvoření systémů sociální ochrany pro legální pracovníky včetně těch s nestálými pracovními smlouvami, samostatně výdělečně činných, ekonomicky závislých i pracovníků v zemědělství, jakož i pomocných systémů, které by pokryly veškeré obyvatelstvo včetně neformální ekonomiky. Vyslovuje se tedy ve prospěch spojení příspěvkových režimů založených na příspěvcích s nepříspěvkovými režimy hrazenými z daní. Za tím účelem musí rozvojová spolupráce posílit institucionální a fiskální kapacitu států, aby získaly dostatečné zdroje a mohly čelit svým sociálním povinnostem.

| 1.7 | Vyzdvihuje užitečnost systémů sociální ochrany pro prevenci a snižování rizik včetně přírodních katastrof či situací po nedávno ukončeném konfliktu. V tomto smyslu požaduje využití rozvojové spolupráce za tímto účelem. |
| --- | --- |

1.7

Vyzdvihuje užitečnost systémů sociální ochrany pro prevenci a snižování rizik včetně přírodních katastrof či situací po nedávno ukončeném konfliktu. V tomto smyslu požaduje využití rozvojové spolupráce za tímto účelem.

| 1.8 | Domnívá se, že návrh a uplatnění vlastního systému sociální ochrany je primární odpovědností partnerských států, přičemž spolupráce s EU musí přispět k posílení jejich institucionální kapacity, schopnosti vymáhat daně a správní kapacity, aby dosáhly soběstačnosti a mohly zavést udržitelné a dlouhodobě přetrvávající veřejné systémy. |
| --- | --- |

1.8

Domnívá se, že návrh a uplatnění vlastního systému sociální ochrany je primární odpovědností partnerských států, přičemž spolupráce s EU musí přispět k posílení jejich institucionální kapacity, schopnosti vymáhat daně a správní kapacity, aby dosáhly soběstačnosti a mohly zavést udržitelné a dlouhodobě přetrvávající veřejné systémy.

| 1.9 | Nicméně není proti tomu, aby byla za účelem posílení minimální úrovně sociální ochrany v zemích s nízkými příjmy poskytnuta víceletá finanční podpora s přímými přesuny do partnerských zemí, která by byla sledována prostřednictvím přiměřených kontrolních mechanismů. |
| --- | --- |

1.9

Nicméně není proti tomu, aby byla za účelem posílení minimální úrovně sociální ochrany v zemích s nízkými příjmy poskytnuta víceletá finanční podpora s přímými přesuny do partnerských zemí, která by byla sledována prostřednictvím přiměřených kontrolních mechanismů.

| 1.10 | Je toho názoru, že i když rozvojová spolupráce v oblasti sociální ochrany musí přednostně směřovat do zemí s nízkými příjmy, stranou nesmějí zůstat země se středními příjmy, kde přetrvávají – a v některých případech se prohlubují – závažné vnitřní potíže s chudobou a nerovností. V zemích se středními příjmy v současnosti žije 75 % chudých lidí na světě. Pomoc z EU by se měla zaměřit – zejména prostřednictvím odvětvových a tematických programů – na širší pokrytí a zlepšení účinnosti již existujících systémů, a to formou posílení kapacity jejich veřejných institucí. Taktéž by bylo třeba navrhnout konkrétní programy pro ty oblasti, kde se projevují výrazné migrační proudy. |
| --- | --- |

1.10

Je toho názoru, že i když rozvojová spolupráce v oblasti sociální ochrany musí přednostně směřovat do zemí s nízkými příjmy, stranou nesmějí zůstat země se středními příjmy, kde přetrvávají – a v některých případech se prohlubují – závažné vnitřní potíže s chudobou a nerovností. V zemích se středními příjmy v současnosti žije 75 % chudých lidí na světě. Pomoc z EU by se měla zaměřit – zejména prostřednictvím odvětvových a tematických programů – na širší pokrytí a zlepšení účinnosti již existujících systémů, a to formou posílení kapacity jejich veřejných institucí. Taktéž by bylo třeba navrhnout konkrétní programy pro ty oblasti, kde se projevují výrazné migrační proudy.

| 1.11 | Žádá, aby průřezovou a prioritní osu rozvojové politiky EU představovala rovnost žen a mužů, s cílem umožnit ženám lepší přístup k sociální ochraně, což by přispělo k odstranění chudoby jednotlivců i rodin. |
| --- | --- |

1.11

Žádá, aby průřezovou a prioritní osu rozvojové politiky EU představovala rovnost žen a mužů, s cílem umožnit ženám lepší přístup k sociální ochraně, což by přispělo k odstranění chudoby jednotlivců i rodin.

| 1.12 | Navrhuje, aby rozvojová spolupráce EU zahrnula do svých programů a dostatečně finančně podpořila začlenění osob se zdravotním postižením do společnosti a trhu práce a vytvoření přiměřené sociální ochrany pro tyto osoby. EHSV proto zastává názor, že jedním z cílů rozvojové spolupráce EU by mělo být, aby partnerské země ratifikovaly a řádně uplatňovaly úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením (5). |
| --- | --- |

1.12

Navrhuje, aby rozvojová spolupráce EU zahrnula do svých programů a dostatečně finančně podpořila začlenění osob se zdravotním postižením do společnosti a trhu práce a vytvoření přiměřené sociální ochrany pro tyto osoby. EHSV proto zastává názor, že jedním z cílů rozvojové spolupráce EU by mělo být, aby partnerské země ratifikovaly a řádně uplatňovaly úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením (5).

| 1.13 | Požaduje, aby se na sociální ochranu bral ohled při sestavování víceletého finančního rámce a aby v části věnované rozvojové pomoci představovala prioritu. |
| --- | --- |

1.13

Požaduje, aby se na sociální ochranu bral ohled při sestavování víceletého finančního rámce a aby v části věnované rozvojové pomoci představovala prioritu.

| 1.14 | Domnívá se, že EU by měla technicky i finančně posílit výměnu osvědčených postupů v oblasti sociální ochrany mezi zeměmi Jihu. |
| --- | --- |

1.14

Domnívá se, že EU by měla technicky i finančně posílit výměnu osvědčených postupů v oblasti sociální ochrany mezi zeměmi Jihu.

| 1.15 | Žádá, aby dohody o přidružení, obchodní dohody, dohody o stabilizaci či o hospodářském partnerství podepsané EU obsahovaly kapitolu věnovanou sociální ochraně. |
| --- | --- |

1.15

Žádá, aby dohody o přidružení, obchodní dohody, dohody o stabilizaci či o hospodářském partnerství podepsané EU obsahovaly kapitolu věnovanou sociální ochraně.

| 1.16 | Poukazuje na to, že by bylo vhodné podpořit sdružení regionálního charakteru pro rozvoj v oblasti sociální ochrany. |
| --- | --- |

1.16

Poukazuje na to, že by bylo vhodné podpořit sdružení regionálního charakteru pro rozvoj v oblasti sociální ochrany.

| 1.17 | Doporučuje vytvořit síť expertů na sociální ochranu v evropské oblasti (z vnitrostátních ministerstev, rozvojových agentur a občanské společnosti) za využití takových nástrojů, jako je program pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX, zkratka z názvu v angličtině), aby bylo umožněno začlenit do ní experty z oboru. Prvním úkolem této sítě by bylo vytvořit mapu podpory, kterou poskytuje EU na sociální ochranu. Tato iniciativa by podpořila výměnu osvědčených postupů a usnadnila dělbu práce, přičemž by poukázala na mezery či dublování, nebo ukázala možné konkurenční výhody. |
| --- | --- |

1.17

Doporučuje vytvořit síť expertů na sociální ochranu v evropské oblasti (z vnitrostátních ministerstev, rozvojových agentur a občanské společnosti) za využití takových nástrojů, jako je program pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX, zkratka z názvu v angličtině), aby bylo umožněno začlenit do ní experty z oboru. Prvním úkolem této sítě by bylo vytvořit mapu podpory, kterou poskytuje EU na sociální ochranu. Tato iniciativa by podpořila výměnu osvědčených postupů a usnadnila dělbu práce, přičemž by poukázala na mezery či dublování, nebo ukázala možné konkurenční výhody.

| 1.18 | Připomíná své doporučení, aby se organizace občanské společnosti podílely na určování a navrhování programů a strategií pro spolupráci a na dohledu nad nimi. Za tím účelem žádá, aby byla sociální ochrana zařazena do plánů EU pro spolupráci s organizacemi občanské společnosti, které stanovuje sdělení Komise Kořeny demokracie a udržitelný rozvoj
   (6). Taktéž zdůrazňuje, že je třeba, aby sociální partneři a ostatní organizace občanské společnosti byli efektivněji zapojeni – v závislosti na jejich povaze – do poradních a řídicích orgánů institucí sociální ochrany, které poskytují příspěvky nebo pomoc. |
| --- | --- |

1.18

Připomíná své doporučení, aby se organizace občanské společnosti podílely na určování a navrhování programů a strategií pro spolupráci a na dohledu nad nimi. Za tím účelem žádá, aby byla sociální ochrana zařazena do plánů EU pro spolupráci s organizacemi občanské společnosti, které stanovuje sdělení Komise Kořeny demokracie a udržitelný rozvoj
   (6). Taktéž zdůrazňuje, že je třeba, aby sociální partneři a ostatní organizace občanské společnosti byli efektivněji zapojeni – v závislosti na jejich povaze – do poradních a řídicích orgánů institucí sociální ochrany, které poskytují příspěvky nebo pomoc.

2.   Souvislosti

| 2.1 | V souladu se společnými zásadami Pusanského partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci, (7) sdělení Evropské komise Agenda pro změnu (8) a doporučení 202 Mezinárodní organizace práce k minimálním úrovním sociální ochrany, znamená sdělení Komise o sociální ochraně v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie, které později ratifikovala Rada, výrazný krok vpřed na poli evropské rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

2.1

V souladu se společnými zásadami Pusanského partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci, (7) sdělení Evropské komise Agenda pro změnu (8) a doporučení 202 Mezinárodní organizace práce k minimálním úrovním sociální ochrany, znamená sdělení Komise o sociální ochraně v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie, které později ratifikovala Rada, výrazný krok vpřed na poli evropské rozvojové spolupráce.

| 2.2 | Společné pusanské cíle se shodují s cílem, že by EU měla zaujmout obecnější přístup k lidskému rozvoji, v souladu se sdělením Komise Agenda pro změnu, které zdůrazňuje podporu zdravotnictví a vzdělávání, důstojné práce a systémů, jež zlepšují sociální ochranu a omezují nerovné příležitosti. |
| --- | --- |

2.2

Společné pusanské cíle se shodují s cílem, že by EU měla zaujmout obecnější přístup k lidskému rozvoji, v souladu se sdělením Komise Agenda pro změnu, které zdůrazňuje podporu zdravotnictví a vzdělávání, důstojné práce a systémů, jež zlepšují sociální ochranu a omezují nerovné příležitosti.

| 2.3 | Tyto pokyny se rovněž shodují s doporučením MOP k minimálním úrovním sociální ochrany, které obsahují čtyři základní záruky sociálního zabezpečení: minimální úrovně – vymezené zeměmi samými – týkající se zabezpečení příjmu v dětství, během produktivního života i ve stáří, stejně jako přístup k základní zdravotní péči za dostupnou cenu. |
| --- | --- |

2.3

Tyto pokyny se rovněž shodují s doporučením MOP k minimálním úrovním sociální ochrany, které obsahují čtyři základní záruky sociálního zabezpečení: minimální úrovně – vymezené zeměmi samými – týkající se zabezpečení příjmu v dětství, během produktivního života i ve stáří, stejně jako přístup k základní zdravotní péči za dostupnou cenu.

| 2.4 | Tento přístup dále potvrzují závěry Rady, která prosazuje růst, jenž by se vyznačoval spravedlivým rozdělením bohatství, plnou zaměstnaností a všeobecným přístupem k základním sociálním službám, jako jsou zdravotnictví a školství. Podle zmíněných závěrů: „Politiky v oblasti sociální ochrany mohou napomáhat k přeměně společnosti tím, že propagují rovnost a prosazují sociální začlenění a dialog se sociálními partnery.“ |
| --- | --- |

2.4

Tento přístup dále potvrzují závěry Rady, která prosazuje růst, jenž by se vyznačoval spravedlivým rozdělením bohatství, plnou zaměstnaností a všeobecným přístupem k základním sociálním službám, jako jsou zdravotnictví a školství. Podle zmíněných závěrů: „Politiky v oblasti sociální ochrany mohou napomáhat k přeměně společnosti tím, že propagují rovnost a prosazují sociální začlenění a dialog se sociálními partnery.“

| 2.5 | Všechny tyto deklarace, dohody i závěry se shodují na tom, že sociální ochrana má být součástí rozvojové politiky EU, v rámci koncepce udržitelného růstu podporujícího začlenění, tedy něčeho víc než je kvantitativní hospodářský růst HDP. |
| --- | --- |

2.5

Všechny tyto deklarace, dohody i závěry se shodují na tom, že sociální ochrana má být součástí rozvojové politiky EU, v rámci koncepce udržitelného růstu podporujícího začlenění, tedy něčeho víc než je kvantitativní hospodářský růst HDP.

| 2.6 | Za zmínku též stojí, že i občané EU sdílejí potřebu pokračovat v úsilí evropské politiky rozvojové spolupráce. Podle jednoho výzkumu Eurobarometru (9) evropští občané navzdory hospodářské krizi nadále ve své většině (85 %) podporují pokračování v podpoře rozvojových zemí a jejich výrazná část (61 %) navrhuje, aby tato podpora byla navýšena, a umožnila tak mnoha lidem dostat se z chudoby. |
| --- | --- |

2.6

Za zmínku též stojí, že i občané EU sdílejí potřebu pokračovat v úsilí evropské politiky rozvojové spolupráce. Podle jednoho výzkumu Eurobarometru (9) evropští občané navzdory hospodářské krizi nadále ve své většině (85 %) podporují pokračování v podpoře rozvojových zemí a jejich výrazná část (61 %) navrhuje, aby tato podpora byla navýšena, a umožnila tak mnoha lidem dostat se z chudoby.

3.   Potřeba reagovat na výzvu, jakou představuje sociální ochrana v rámci globalizace

| 3.1 | Od schválení Všeobecné deklarace lidských práv v roce 1948 (10) se celosvětový HDP zdesetinásobil a příjmy na hlavu jsou 2,6krát vyšší. Přitom rozsah sociální ochrany velké většiny obyvatel světa nedoznal závažnějších změn, ve skutečnosti jsou nadále bez sociální ochrany. Následující údaje (11) jsou výmluvné. |
| --- | --- |

3.1

Od schválení Všeobecné deklarace lidských práv v roce 1948 (10) se celosvětový HDP zdesetinásobil a příjmy na hlavu jsou 2,6krát vyšší. Přitom rozsah sociální ochrany velké většiny obyvatel světa nedoznal závažnějších změn, ve skutečnosti jsou nadále bez sociální ochrany. Následující údaje (11) jsou výmluvné.

| 3.1.1 | Přibližně třetina světové populace, tj. 1,750 miliardy osob, trpí chudobou v několika rovinách, která se vyznačuje nedostatkem příjmů, důstojných pracovních příležitostí, zdravotnictví a vzdělávání. |
| --- | --- |

3.1.1

Přibližně třetina světové populace, tj. 1,750 miliardy osob, trpí chudobou v několika rovinách, která se vyznačuje nedostatkem příjmů, důstojných pracovních příležitostí, zdravotnictví a vzdělávání.

| 3.1.2 | Celkem 9,2 milionu dětí mladších pěti let každý rok umírá v důsledku zdravotních potíží, jimž lze zabránit pomocí preventivních opatření. |
| --- | --- |

3.1.2

Celkem 9,2 milionu dětí mladších pěti let každý rok umírá v důsledku zdravotních potíží, jimž lze zabránit pomocí preventivních opatření.

| 3.1.3 | Přibližně 5,1 miliardy lidí, tedy 75 % světové populace, nemá přiměřené sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

3.1.3

Přibližně 5,1 miliardy lidí, tedy 75 % světové populace, nemá přiměřené sociální zabezpečení.

| 3.1.4 | Méně než 30 % ekonomicky aktivních osob na světě je pojištěno proti nezaměstnanosti a jen 15 % nezaměstnaných pobírá dávky tohoto typu. |
| --- | --- |

3.1.4

Méně než 30 % ekonomicky aktivních osob na světě je pojištěno proti nezaměstnanosti a jen 15 % nezaměstnaných pobírá dávky tohoto typu.

| 3.1.5 | Pouze 20 % lidí na světě v produktivním věku má přístup k systémům celkového sociálního zabezpečení. V řadě zemí nemají pracující neformálního sektoru, zemědělci či samostatně výdělečně činné osoby žádnou sociální ochranu. |
| --- | --- |

3.1.5

Pouze 20 % lidí na světě v produktivním věku má přístup k systémům celkového sociálního zabezpečení. V řadě zemí nemají pracující neformálního sektoru, zemědělci či samostatně výdělečně činné osoby žádnou sociální ochranu.

| 3.1.6 | Naproti tomu v nejrozvinutějších zemích Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj odpovídá úroveň chudoby a nerovnosti přibližně polovině stavu, který by bylo možné očekávat, kdyby systémy sociální ochrany neexistovaly. |
| --- | --- |

3.1.6

Naproti tomu v nejrozvinutějších zemích Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj odpovídá úroveň chudoby a nerovnosti přibližně polovině stavu, který by bylo možné očekávat, kdyby systémy sociální ochrany neexistovaly.

4.   Potenciál sociální ochrany pro udržitelný rozvoj podporující začlenění

| 4.1 | Toto stanovisko se týká sociální ochrany a jejího širšího pojetí, jež zahrnuje jednak sociální zabezpečení ve vlastním slova smyslu, jednak sociální pomoc. Za sociální ochranu by bylo možné považovat jak politiky a opatření určené ke zlepšení schopností všech osob, zejména zranitelných skupin, aby se zamezilo jejich propadu do chudoby, nebo aby se z ní mohly dostat, tak i takové politiky, jež mohou poskytovat zabezpečení příjmů, usnadňovat přístup k základním zdravotním a vzdělávacím službám po celý život a prosazovat rovnost a důstojnost. |
| --- | --- |

4.1

Toto stanovisko se týká sociální ochrany a jejího širšího pojetí, jež zahrnuje jednak sociální zabezpečení ve vlastním slova smyslu, jednak sociální pomoc. Za sociální ochranu by bylo možné považovat jak politiky a opatření určené ke zlepšení schopností všech osob, zejména zranitelných skupin, aby se zamezilo jejich propadu do chudoby, nebo aby se z ní mohly dostat, tak i takové politiky, jež mohou poskytovat zabezpečení příjmů, usnadňovat přístup k základním zdravotním a vzdělávacím službám po celý život a prosazovat rovnost a důstojnost.

| 4.2 | Proto do sociální ochrany zařazujeme finanční i naturální příspěvky související s nemocí, mateřstvím, stářím, neschopností, pracovními úrazy, nemocemi z povolání, přežitím, podporou rodin a podporou v nezaměstnanosti, jakož i příspěvky sociální pomoci, které mají v zásadě chránit v obecných či konkrétních situacích, kdy jsou zapotřebí, a to nezávisle na jejich příčinách. |
| --- | --- |

4.2

Proto do sociální ochrany zařazujeme finanční i naturální příspěvky související s nemocí, mateřstvím, stářím, neschopností, pracovními úrazy, nemocemi z povolání, přežitím, podporou rodin a podporou v nezaměstnanosti, jakož i příspěvky sociální pomoci, které mají v zásadě chránit v obecných či konkrétních situacích, kdy jsou zapotřebí, a to nezávisle na jejich příčinách.

| 4.3 | Tímto způsobem tedy vyhovujeme požadavkům článku 25 Všeobecné deklarace lidských práv, který stanoví: „Každý má právo na ... lékařskou péči, jakož i nezbytná sociální opatření; má právo na zabezpečení v nezaměstnanosti, v nemoci, při nezpůsobilosti k práci, při ovdovění, ve stáří nebo v ostatních případech ztráty výdělečných možností, nastalé v důsledku okolností nezávislých na jeho vůli. Mateřství a dětství mají nárok na zvláštní péči a pomoc. Všechny děti, ať manželské nebo nemanželské, požívají stejné sociální ochrany.“ |
| --- | --- |

4.3

Tímto způsobem tedy vyhovujeme požadavkům článku 25 Všeobecné deklarace lidských práv, který stanoví: „Každý má právo na ... lékařskou péči, jakož i nezbytná sociální opatření; má právo na zabezpečení v nezaměstnanosti, v nemoci, při nezpůsobilosti k práci, při ovdovění, ve stáří nebo v ostatních případech ztráty výdělečných možností, nastalé v důsledku okolností nezávislých na jeho vůli. Mateřství a dětství mají nárok na zvláštní péči a pomoc. Všechny děti, ať manželské nebo nemanželské, požívají stejné sociální ochrany.“

| 4.4 | V Evropě ani sociální zabezpečení ani sociální ochrana v širším pojetí neobsahují vzdělávání, ačkoli se uznává, že jde o klíčovou veřejnou politiku. Nicméně v některých úspěšných programech, jako je program „Bolsa Familia“ v Brazílii, je přiznání rodinných přídavků (sociální ochrana) podmíněno požadavkem účasti ve vzdělávacích programech (vzdělávací politika). |
| --- | --- |

4.4

V Evropě ani sociální zabezpečení ani sociální ochrana v širším pojetí neobsahují vzdělávání, ačkoli se uznává, že jde o klíčovou veřejnou politiku. Nicméně v některých úspěšných programech, jako je program „Bolsa Familia“ v Brazílii, je přiznání rodinných přídavků (sociální ochrana) podmíněno požadavkem účasti ve vzdělávacích programech (vzdělávací politika).

| 4.5 | Ačkoli by bylo vhodné využít, a dokonce prohloubit tyto zkušenosti i zkušenosti jiného druhu, které by mohly být součástí široké koncepce úrovní minimální sociální ochrany, zařazení vzdělávání coby složky sociální ochrany může omezit přidělované finanční prostředky vyčleněné na sociální ochranu v operačních programech rozvojové pomoci EU. Taktéž může dojít ke směšování podpůrných opatření a sociální ochrany tím, že se část vydává za celek. |
| --- | --- |

4.5

Ačkoli by bylo vhodné využít, a dokonce prohloubit tyto zkušenosti i zkušenosti jiného druhu, které by mohly být součástí široké koncepce úrovní minimální sociální ochrany, zařazení vzdělávání coby složky sociální ochrany může omezit přidělované finanční prostředky vyčleněné na sociální ochranu v operačních programech rozvojové pomoci EU. Taktéž může dojít ke směšování podpůrných opatření a sociální ochrany tím, že se část vydává za celek.

| 4.6 | Bylo by třeba jasněji vymezit podpůrné politiky systémů sociální ochrany. Systémy sociální ochrany jsou strukturální systémy všeobecné ochrany. Naproti tomu podpůrné politiky mohou využívat složky sociální ochrany, například ekonomické transfery, k dosažení cíle vzdělávat, jako v případě brazilského programu, a tímto způsobem navázat na minimální úrovně sociální ochrany. |
| --- | --- |

4.6

Bylo by třeba jasněji vymezit podpůrné politiky systémů sociální ochrany. Systémy sociální ochrany jsou strukturální systémy všeobecné ochrany. Naproti tomu podpůrné politiky mohou využívat složky sociální ochrany, například ekonomické transfery, k dosažení cíle vzdělávat, jako v případě brazilského programu, a tímto způsobem navázat na minimální úrovně sociální ochrany.

| 4.7 | Sociální ochrana hraje zásadní roli v obdobích hospodářského růstu a působí jako stabilizační prvek ekonomiky v dobách krize. Jak uvádí sdělení Komise, sociální ochrana zvyšuje přístup k veřejným službám, poskytuje osobám nástroje ke zvládání rizik, napomáhá stabilitě příjmů a poptávky, představuje stabilizační prvek pro makroekonomiku, omezuje nerovnosti přispíváním k udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, podporuje mezigenerační vazbu a může výraznou měrou přispět ke splnění rozvojových cílů tisíciletí. |
| --- | --- |

4.7

Sociální ochrana hraje zásadní roli v obdobích hospodářského růstu a působí jako stabilizační prvek ekonomiky v dobách krize. Jak uvádí sdělení Komise, sociální ochrana zvyšuje přístup k veřejným službám, poskytuje osobám nástroje ke zvládání rizik, napomáhá stabilitě příjmů a poptávky, představuje stabilizační prvek pro makroekonomiku, omezuje nerovnosti přispíváním k udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, podporuje mezigenerační vazbu a může výraznou měrou přispět ke splnění rozvojových cílů tisíciletí.

| 4.8 | Sociální ochrana tedy představuje spíše investici než náklady. Není to pouze způsob přerozdělování příjmů oddělený od mechanismů, které vytvářejí bohatství. Jde naopak o výrobní prvek, jenž je klíčový pro jeho navýšení. Představuje přinejmenším stejně důležitý nástroj, jako jsou měnové politiky či politiky inovací, tím spíše ve světě, kde zejména ve velkých rozvíjejících se zemích bude stárnoucí populace velmi výrazně narůstat, což se stane ústředním problémem jejich budoucnosti, která může být bez systémů sociální ochrany dramatická. |
| --- | --- |

4.8

Sociální ochrana tedy představuje spíše investici než náklady. Není to pouze způsob přerozdělování příjmů oddělený od mechanismů, které vytvářejí bohatství. Jde naopak o výrobní prvek, jenž je klíčový pro jeho navýšení. Představuje přinejmenším stejně důležitý nástroj, jako jsou měnové politiky či politiky inovací, tím spíše ve světě, kde zejména ve velkých rozvíjejících se zemích bude stárnoucí populace velmi výrazně narůstat, což se stane ústředním problémem jejich budoucnosti, která může být bez systémů sociální ochrany dramatická.

5.   Připomínky k návrhu Evropské komise

| 5.1 | EHSV se domnívá, že uznání sociální ochrany coby ústřední osy rozvojové spolupráce odpovídá hodnotám a zásadám EU, jak jsou zapsány ve Smlouvě o EU (12) a v Listině základních práv EU (13). |
| --- | --- |

5.1

EHSV se domnívá, že uznání sociální ochrany coby ústřední osy rozvojové spolupráce odpovídá hodnotám a zásadám EU, jak jsou zapsány ve Smlouvě o EU (12) a v Listině základních práv EU (13).

| 5.2 | Považujeme za správné, že Komise zapracovala sociální ochranu do rozvojové politiky EU, jak požadovaly nejrůznější orgány včetně EHSV (14). |
| --- | --- |

5.2

Považujeme za správné, že Komise zapracovala sociální ochranu do rozvojové politiky EU, jak požadovaly nejrůznější orgány včetně EHSV (14).

| 5.3 | Celkově souhlasíme se základním obsahem. Je třeba vyzdvihnout význam, jaký se přikládá strukturálním překážkám pro vymýcení chudoby v situacích spjatých s vyloučením a marginalizací; hodnotu přiznávanou důstojné práci a dostatečným daňovým systémům; přání, aby existoval všeobecný a spravedlivý přístup k sociální ochraně; navázání sociální ochrany na udržitelný růst podporující začlenění; úlohu rozvojové spolupráce jak v méně rozvinutých zemích, tak v zemích se středními příjmy; rovnost žen a mužů a minimální úroveň sociální ochrany, jakož i podporu účasti občanské společnosti a významu sociálních partnerů a sociálního dialogu. |
| --- | --- |

5.3

Celkově souhlasíme se základním obsahem. Je třeba vyzdvihnout význam, jaký se přikládá strukturálním překážkám pro vymýcení chudoby v situacích spjatých s vyloučením a marginalizací; hodnotu přiznávanou důstojné práci a dostatečným daňovým systémům; přání, aby existoval všeobecný a spravedlivý přístup k sociální ochraně; navázání sociální ochrany na udržitelný růst podporující začlenění; úlohu rozvojové spolupráce jak v méně rozvinutých zemích, tak v zemích se středními příjmy; rovnost žen a mužů a minimální úroveň sociální ochrany, jakož i podporu účasti občanské společnosti a významu sociálních partnerů a sociálního dialogu.

| 5.4 | Zdůrazňujeme potřebu vyšší koordinace mezi orgány odpovědnými za rozvojovou spolupráci EU a všemi jejími aktéry, včetně mezinárodních organizací a orgánů, jakož i vyšší soulad mezi politikou rozvojové spolupráce a ostatními politikami EU. Taktéž by se vzhledem k začlenění nových přístupů do rozvojové spolupráce EU, které zachovávají vztah se sociální ochranou (odolnost, snižování rizik katastrof atd.), mělo pokročit s definováním jejich koncepce a využitím součinnosti, která by se mohla naskytnout. |
| --- | --- |

5.4

Zdůrazňujeme potřebu vyšší koordinace mezi orgány odpovědnými za rozvojovou spolupráci EU a všemi jejími aktéry, včetně mezinárodních organizací a orgánů, jakož i vyšší soulad mezi politikou rozvojové spolupráce a ostatními politikami EU. Taktéž by se vzhledem k začlenění nových přístupů do rozvojové spolupráce EU, které zachovávají vztah se sociální ochranou (odolnost, snižování rizik katastrof atd.), mělo pokročit s definováním jejich koncepce a využitím součinnosti, která by se mohla naskytnout.

| 5.5 | EHSV zdůrazňuje cíl dostat sociální ochranu do centra vnitrostátních strategií rozvoje prostřednictvím politik kontrolovaných státem. Taktéž je třeba posílit kapacitu institucí partnerských států, k čemuž by byla užitečná technická spolupráce EU. Rovněž je třeba zmínit potřebnou mezinárodní koordinaci práv sociální ochrany. |
| --- | --- |

5.5

EHSV zdůrazňuje cíl dostat sociální ochranu do centra vnitrostátních strategií rozvoje prostřednictvím politik kontrolovaných státem. Taktéž je třeba posílit kapacitu institucí partnerských států, k čemuž by byla užitečná technická spolupráce EU. Rovněž je třeba zmínit potřebnou mezinárodní koordinaci práv sociální ochrany.

| 5.6 | Domníváme se, že koncepci „transformativní sociální ochrany“, zmíněnou ve sdělení, je třeba chápat jako způsob, jak u příjemců sociální ochrany zvýšit pocit vlastní odpovědnosti a jak posílit jejich postavení, a to tak, že jim k tomu budou poskytnuty dostatečné prostředky. Jde zejména o zranitelné osoby, které více trpí chudobou a sociálním vyloučením. |
| --- | --- |

5.6

Domníváme se, že koncepci „transformativní sociální ochrany“, zmíněnou ve sdělení, je třeba chápat jako způsob, jak u příjemců sociální ochrany zvýšit pocit vlastní odpovědnosti a jak posílit jejich postavení, a to tak, že jim k tomu budou poskytnuty dostatečné prostředky. Jde zejména o zranitelné osoby, které více trpí chudobou a sociálním vyloučením.

| 5.7 | EHSV by si býval přál, aby Komise při řešení otázky propojování veřejného a soukromého sektoru zdůraznila zásadní úlohu státu pro vytvoření a uplatňování systémů sociální ochrany. Spolupráce soukromého sektoru je také nezbytná, zvláště v oblasti doplňkové sociální ochrany (15). EHSV se nedomnívá, že by dobrovolná sociální odpovědnost podniků byla stěžejní pro takové téma, jako je sociální ochrana, které musí vycházet ze závazných předpisů a politik. |
| --- | --- |

5.7

EHSV by si býval přál, aby Komise při řešení otázky propojování veřejného a soukromého sektoru zdůraznila zásadní úlohu státu pro vytvoření a uplatňování systémů sociální ochrany. Spolupráce soukromého sektoru je také nezbytná, zvláště v oblasti doplňkové sociální ochrany (15). EHSV se nedomnívá, že by dobrovolná sociální odpovědnost podniků byla stěžejní pro takové téma, jako je sociální ochrana, které musí vycházet ze závazných předpisů a politik.

| 5.8 | Také je třeba zalitovat, že v odkazu sdělení na cíle strategie Evropa 2020 se nezmiňuje jejich nesoulad s politikami „vnitřní devalvace“ a strukturálními reformami, jež prosazuje EU. Politiky prováděné ve skutečnosti mají s cíli zmíněné strategie společného jen velmi málo: vzrostla nezaměstnanost, chudoba, nerovnost i sociální vyloučení. Provedené reformy nevedly k růstu konkurenceschopnosti a soudržnosti EU, ale ke zvýšení pracovní nejistoty a ke zhoršení veřejných služeb. |
| --- | --- |

5.8

Také je třeba zalitovat, že v odkazu sdělení na cíle strategie Evropa 2020 se nezmiňuje jejich nesoulad s politikami „vnitřní devalvace“ a strukturálními reformami, jež prosazuje EU. Politiky prováděné ve skutečnosti mají s cíli zmíněné strategie společného jen velmi málo: vzrostla nezaměstnanost, chudoba, nerovnost i sociální vyloučení. Provedené reformy nevedly k růstu konkurenceschopnosti a soudržnosti EU, ale ke zvýšení pracovní nejistoty a ke zhoršení veřejných služeb.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  Závěry Rady o sociální ochraně v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie, 15. října 2012, 14538/2.

2

(3)  Doporučení 202 k minimálním úrovním sociální ochrany, 101. zasedání Mezinárodní konference práce, Ženeva, 14. června 2012.

3

(4)  Úmluva o sociálním zabezpečení (minimální norma) č. 102, 35. zasedání Mezinárodní konference práce, Ženeva, 28. června 1952.

4

(5)  Úmluva o právech osob se zdravotním postižením, Valné shromáždění OSN, New York, 13. prosince 2006.

5

Úmluva o právech osob se zdravotním postižením

(6)  Sdělení Komise Kořeny demokracie a udržitelný rozvoj: spolupráce Evropské unie s občanskou společností v oblasti vnějších vztahů, COM(2012) 492 final.

6

Kořeny demokracie a udržitelný rozvoj: spolupráce Evropské unie s občanskou společností v oblasti vnějších vztahů

(7)  4. fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, Pusan, 29. listopadu – 1. prosince 2011.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Zvláštní vydání Eurobarometru 392, Solidarita ve světě: Evropané a rozvoj, říjen 2012.

9

Zvláštní vydání Eurobarometru 392, Solidarita ve světě: Evropané a rozvoj

(10)  Valné shromáždění Organizace spojených národů, prosinec 1948.

10

(11)  Údaje Světové banky, Rozvojového programu OSN, FAO, OSN-Habitat, UNESCO, UNICEF, WHO, MOP.

11

(12)  Konsolidované znění Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

12

(13)  Listina základních práv Evropské unie, Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

13

(14)  Stanovisko EHSV Vnější rozměr koordinace sociálního zabezpečení EU, odst. 1.10, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 71.

14

Vnější rozměr koordinace sociálního zabezpečení EU

(15)  Požaduje se splnění právních povinností v souvislosti s financováním sociální ochrany, v souladu s pokyny mezinárodních organizací pro nadnárodní podniky.

15

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/87

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví

COM(2012) 494 final

2013/C 161/17

Zpravodaj: pan POLYZOGOPOULOS

Dne 13. září 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví

COM(2012) 494 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 100 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že projednávané sdělení představuje logické a nutné vyústění snah o realizaci integrované námořní politiky v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.1

EHSV se domnívá, že projednávané sdělení představuje logické a nutné vyústění snah o realizaci integrované námořní politiky v Evropské unii.

| 1.2 | EHSV soudí, že sdělení všeobecně smysluplně přispívá k integrované námořní politice EU, která se vztahuje ke strategii Evropa 2020 a jejímž cílem je hospodářské oživení Evropy využitím potenciálu námořní ekonomiky k vytvoření pracovních míst a ke stimulaci konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

1.2

EHSV soudí, že sdělení všeobecně smysluplně přispívá k integrované námořní politice EU, která se vztahuje ke strategii Evropa 2020 a jejímž cílem je hospodářské oživení Evropy využitím potenciálu námořní ekonomiky k vytvoření pracovních míst a ke stimulaci konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti.

| 1.3 | EHSV vzhledem k tomu sdělení vítá, zejména za současné kritické situace hospodářské krize, kvůli níž jsou ekonomické podmínky v Evropě obtížné a která má obzvláště také negativní dopady na odvětví činnosti spojená s námořní ekonomikou. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vzhledem k tomu sdělení vítá, zejména za současné kritické situace hospodářské krize, kvůli níž jsou ekonomické podmínky v Evropě obtížné a která má obzvláště také negativní dopady na odvětví činnosti spojená s námořní ekonomikou.

| 1.4 | EHSV soudí, že nový impulz, který chce sdělení integrované námořní politice dát, vyžaduje, aby se konzistentně, ve spojení s nově navrhovaným rámcem, využívaly a rozvíjely stávající iniciativy a pozitivní opatření, aby tak EU nepromeškala tuto příležitost vypracovat kvalitní integrovanou námořní politiku, která bude splňovat vysoké standardy. |
| --- | --- |

1.4

EHSV soudí, že nový impulz, který chce sdělení integrované námořní politice dát, vyžaduje, aby se konzistentně, ve spojení s nově navrhovaným rámcem, využívaly a rozvíjely stávající iniciativy a pozitivní opatření, aby tak EU nepromeškala tuto příležitost vypracovat kvalitní integrovanou námořní politiku, která bude splňovat vysoké standardy.

| 1.5 | Vzhledem k tomu, že pro úspěšnou realizaci modrého růstu je nutná kontinuita a konzistence, EHSV poznamenává, že bude třeba jasně konstatovat, že pět klíčových oblastí, které vymezila studie s názvem Modrý růst – scénáře a hnací síly udržitelného růstu z oceánů, moří a pobřeží (2012, viz https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946), nebudou existující tradiční oblasti činnosti nahrazovat, ale že se k nim připojí. |
| --- | --- |

1.5

Vzhledem k tomu, že pro úspěšnou realizaci modrého růstu je nutná kontinuita a konzistence, EHSV poznamenává, že bude třeba jasně konstatovat, že pět klíčových oblastí, které vymezila studie s názvem Modrý růst – scénáře a hnací síly udržitelného růstu z oceánů, moří a pobřeží (2012, viz https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946), nebudou existující tradiční oblasti činnosti nahrazovat, ale že se k nim připojí.

| 1.6 | EHSV zdůrazňuje, že považovat modrou ekonomiku za nevyčerpatelný zdroj nevyužitého bohatství a prosazovat modrý růst s takovým důrazem, jakoby se jednalo o všelék schopný vyléčit všechny neduhy evropské ekonomiky, hrozí nebezpečím, že vzroste tlak, kterému již pobřeží a moře v EU čelí. Doporučuje neustálou obezřetnost, aby byla nastolena rovnováha mezi ekonomickými cíli na jedné straně a zásadami udržitelného rozvoje na straně druhé. |
| --- | --- |

1.6

EHSV zdůrazňuje, že považovat modrou ekonomiku za nevyčerpatelný zdroj nevyužitého bohatství a prosazovat modrý růst s takovým důrazem, jakoby se jednalo o všelék schopný vyléčit všechny neduhy evropské ekonomiky, hrozí nebezpečím, že vzroste tlak, kterému již pobřeží a moře v EU čelí. Doporučuje neustálou obezřetnost, aby byla nastolena rovnováha mezi ekonomickými cíli na jedné straně a zásadami udržitelného rozvoje na straně druhé.

| 1.7 | EHSV podrobně uvedl, jaký význam má v námořní ekonomice lidský faktor, a doporučil, aby se při hledání rovnováhy mezi ekonomickým, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelné integrované námořní politiky věnovala náležitá pozornost sociálnímu hledisku. |
| --- | --- |

1.7

EHSV podrobně uvedl, jaký význam má v námořní ekonomice lidský faktor, a doporučil, aby se při hledání rovnováhy mezi ekonomickým, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelné integrované námořní politiky věnovala náležitá pozornost sociálnímu hledisku.

| 1.8 | EHSV se domnívá, že modrý růst musí přispívat k podpoře sociálního začleňování bez vyloučení, nabízet pracovní příležitosti, vzdělávací příležitosti a příležitost k plné účasti, zejména v místních a pobřežních společenstvích, která mají svá vlastní specifika a své potřeby, zejména co se týče těch společenství, která jsou odlehlá a tvoří je jen málo obyvatel. |
| --- | --- |

1.8

EHSV se domnívá, že modrý růst musí přispívat k podpoře sociálního začleňování bez vyloučení, nabízet pracovní příležitosti, vzdělávací příležitosti a příležitost k plné účasti, zejména v místních a pobřežních společenstvích, která mají svá vlastní specifika a své potřeby, zejména co se týče těch společenství, která jsou odlehlá a tvoří je jen málo obyvatel.

| 1.9 | S odkazem na užitečné připomínky, které vznesl k mořskému a námořnímu výzkumu (1) EHSV vyzdvihuje zásadní význam výzkumu a inovací pro to, aby si Evropa zajistila silné konkurenční postavení v nově vznikajících odvětvích. Klade důraz na základní i pokročilý výzkum, který bude směřovat k novým aplikacím a optimální metodice, což usnadňuje spolupráci mezi průmyslovým odvětvím a akademickou obcí. |
| --- | --- |

1.9

S odkazem na užitečné připomínky, které vznesl k mořskému a námořnímu výzkumu (1) EHSV vyzdvihuje zásadní význam výzkumu a inovací pro to, aby si Evropa zajistila silné konkurenční postavení v nově vznikajících odvětvích. Klade důraz na základní i pokročilý výzkum, který bude směřovat k novým aplikacím a optimální metodice, což usnadňuje spolupráci mezi průmyslovým odvětvím a akademickou obcí.

| 1.10 | EHSV připisuje zvláštní důležitost otázce vzdělávání. Vyzývá Komisi, aby vypracovala odpovídající a inovativní vzdělávací rámec, který by k profesnímu uplatnění v námořních činnostech přitáhl studenty, kterým se dostalo dalšího odborného vzdělání. |
| --- | --- |

1.10

EHSV připisuje zvláštní důležitost otázce vzdělávání. Vyzývá Komisi, aby vypracovala odpovídající a inovativní vzdělávací rámec, který by k profesnímu uplatnění v námořních činnostech přitáhl studenty, kterým se dostalo dalšího odborného vzdělání.

| 1.11 | Protože realizace modrého růstu představuje obzvláště ambiciózní a komplexní podnik s ohromným dosahem, EHSV zdůrazňuje, že při jeho uskutečňování je zapotřebí ještě větší přesnosti. V tomto stanovisku formuluje zásadní otázky a další specifické problémy, které zasluhují pozornost, aby se zabránilo rozporu mezi očekáváními a skutečnými možnostmi. |
| --- | --- |

1.11

Protože realizace modrého růstu představuje obzvláště ambiciózní a komplexní podnik s ohromným dosahem, EHSV zdůrazňuje, že při jeho uskutečňování je zapotřebí ještě větší přesnosti. V tomto stanovisku formuluje zásadní otázky a další specifické problémy, které zasluhují pozornost, aby se zabránilo rozporu mezi očekáváními a skutečnými možnostmi.

2.   Úvod

| 2.1 | Projednávané sdělení klade důraz na koncept tzv. modrého růstu, který vychází z přesvědčení, že pobřeží, moře a oceány mohou pomoci Evropě překonat napětí a problémy, s nimiž se potýká, a oživit ekonomiku. |
| --- | --- |

2.1

Projednávané sdělení klade důraz na koncept tzv. modrého růstu, který vychází z přesvědčení, že pobřeží, moře a oceány mohou pomoci Evropě překonat napětí a problémy, s nimiž se potýká, a oživit ekonomiku.

| 2.2 | Cílem modrého růstu je podle Komise „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, jenž je založen na inovacích a zahajuje proces, který modré ekonomice zajistí plnou pozornost členských států, regionů, podniků i občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.2

Cílem modrého růstu je podle Komise „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, jenž je založen na inovacích a zahajuje proces, který modré ekonomice zajistí plnou pozornost členských států, regionů, podniků i občanské společnosti.

| 2.3 | Sdělení popisuje, jak členské státy a politiky EU již dnes modrou ekonomiku podporují. Podle příslušné výše citované studie (viz odst. 1.5) lze v celém vějíři činností rozlišit pět klíčových oblastí, kde se vyskytuje potenciál růstu a kde by cílená opatření umožnila další pokrok: i) cestovní ruch na moři, v pobřežních oblastech a na výletních lodích; ii) modrá energie; iii) mořské nerostné suroviny; iv) akvakultura; v) modrá biotechnologie. |
| --- | --- |

2.3

Sdělení popisuje, jak členské státy a politiky EU již dnes modrou ekonomiku podporují. Podle příslušné výše citované studie (viz odst. 1.5) lze v celém vějíři činností rozlišit pět klíčových oblastí, kde se vyskytuje potenciál růstu a kde by cílená opatření umožnila další pokrok: i) cestovní ruch na moři, v pobřežních oblastech a na výletních lodích; ii) modrá energie; iii) mořské nerostné suroviny; iv) akvakultura; v) modrá biotechnologie.

| 2.4 | Odvětví či hodnotové řetězce modré ekonomiky lze dále rozdělit na tradiční odvětví, která jsou již plně rozvinuta (námořní doprava, cestovní ruch na moři a v pobřežních oblastech), rozvíjející se odvětví (akvakultura, námořní dohled) a nově vznikající odvětví (oceánské obnovitelné zdroje energie, modrá biotechnologie). |
| --- | --- |

2.4

Odvětví či hodnotové řetězce modré ekonomiky lze dále rozdělit na tradiční odvětví, která jsou již plně rozvinuta (námořní doprava, cestovní ruch na moři a v pobřežních oblastech), rozvíjející se odvětví (akvakultura, námořní dohled) a nově vznikající odvětví (oceánské obnovitelné zdroje energie, modrá biotechnologie).

| 2.5 | K oživení integrované námořní politiky došlo na začátku října, kdy bylo přijato prohlášení z Limassolu (2). Prohlášení tuto akci politicky podporuje a upevňuje, určuje politické obecné zásady modrého růstu v budoucnu a stanovuje program pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

2.5

K oživení integrované námořní politiky došlo na začátku října, kdy bylo přijato prohlášení z Limassolu (2). Prohlášení tuto akci politicky podporuje a upevňuje, určuje politické obecné zásady modrého růstu v budoucnu a stanovuje program pro růst a zaměstnanost.

| 2.6 | Modrý růst hodlá jakožto dlouhodobá strategie zdůraznit součinnost a interakci mezi odvětvovými politikami a jednotlivými aktivitami, ale také prostudovat jejich možné důsledky pro mořské prostředí a biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

2.6

Modrý růst hodlá jakožto dlouhodobá strategie zdůraznit součinnost a interakci mezi odvětvovými politikami a jednotlivými aktivitami, ale také prostudovat jejich možné důsledky pro mořské prostředí a biologickou rozmanitost.

| 2.7 | Hodlá také shrnout a podpořit činnosti s významným potenciálem dlouhodobého růstu povzbuzením investic do výzkumu a inovací a zlepšením dovedností díky vzdělávání a odborné přípravě. |
| --- | --- |

2.7

Hodlá také shrnout a podpořit činnosti s významným potenciálem dlouhodobého růstu povzbuzením investic do výzkumu a inovací a zlepšením dovedností díky vzdělávání a odborné přípravě.

| 2.8 | Po rozsáhlé konzultaci Komise zahájí řadu aktivit, které budou mít za cíl prozkoumat dynamiku růstu tohoto odvětví, a vypracuje sdělení na témata pobřežního a námořního cestovního ruchu, modré energie, modré biotechnologie a těžby mořských nerostných surovin i obecné zásady pro akvakulturu. |
| --- | --- |

2.8

Po rozsáhlé konzultaci Komise zahájí řadu aktivit, které budou mít za cíl prozkoumat dynamiku růstu tohoto odvětví, a vypracuje sdělení na témata pobřežního a námořního cestovního ruchu, modré energie, modré biotechnologie a těžby mořských nerostných surovin i obecné zásady pro akvakulturu.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Ve svých předchozích stanoviscích (3) EHSV prostřednictvím svých důležitých připomínek poukázal na řadu otázek souvisejících s modrým růstem a vyjádřil se kladně ke způsobu, jakým Komise integrovanou námořní politiku od jejího zahájení v roce 2007 (4) realizuje s tím, že se zaměřuje na udržitelný rozvoj námořní ekonomiky a zlepšování ochrany mořského prostředí. |
| --- | --- |

3.1

Ve svých předchozích stanoviscích (3) EHSV prostřednictvím svých důležitých připomínek poukázal na řadu otázek souvisejících s modrým růstem a vyjádřil se kladně ke způsobu, jakým Komise integrovanou námořní politiku od jejího zahájení v roce 2007 (4) realizuje s tím, že se zaměřuje na udržitelný rozvoj námořní ekonomiky a zlepšování ochrany mořského prostředí.

| 3.2 | EHSV soudí, že realizace modrého růstu tak, jak je navrhován, představuje komplexní a náročný podnik s ohromným dosahem. Jeho referenčním rámcem je přitom: a) všech šest mořských oblastí (Baltské moře, Černé moře, Středozemní moře, Severní moře, severovýchodní Atlantský oceán a Severní ledový oceán a nejvzdálenější evropské regiony), jež mají své charakteristiky a zvláštní ekonomické, sociální, environmentální, geografické, klimatické i institucionální potřeby; b) celý vějíř odvětví a činností, jež dosáhly různé úrovně rozvoje, mají rozdílný význam a své vlastní charakteristiky; c) růstové strategie, které staví na silných stránkách každého přímořského regionu a každého odvětví a zmírňují jejich slabiny. |
| --- | --- |

3.2

EHSV soudí, že realizace modrého růstu tak, jak je navrhován, představuje komplexní a náročný podnik s ohromným dosahem. Jeho referenčním rámcem je přitom: a) všech šest mořských oblastí (Baltské moře, Černé moře, Středozemní moře, Severní moře, severovýchodní Atlantský oceán a Severní ledový oceán a nejvzdálenější evropské regiony), jež mají své charakteristiky a zvláštní ekonomické, sociální, environmentální, geografické, klimatické i institucionální potřeby; b) celý vějíř odvětví a činností, jež dosáhly různé úrovně rozvoje, mají rozdílný význam a své vlastní charakteristiky; c) růstové strategie, které staví na silných stránkách každého přímořského regionu a každého odvětví a zmírňují jejich slabiny.

| 3.3 | Jak známo, EHSV se vyjádřil ve prospěch meziodvětvové a přeshraniční spolupráce všech aktérů, s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropy a zaručit námořní ekonomice optimální podmínky pro růst. |
| --- | --- |

3.3

Jak známo, EHSV se vyjádřil ve prospěch meziodvětvové a přeshraniční spolupráce všech aktérů, s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropy a zaručit námořní ekonomice optimální podmínky pro růst.

| 3.4 | EHSV podporuje funkční geografický přístup k modrému růstu a jeho strategie založené na mořských oblastech, které zohledňují specifika evropských oblastí, pokud jde o různé činnosti námořní ekonomiky a otázky partnerství a součinnosti, ale i o napětí uvnitř i vně hranic EU. |
| --- | --- |

3.4

EHSV podporuje funkční geografický přístup k modrému růstu a jeho strategie založené na mořských oblastech, které zohledňují specifika evropských oblastí, pokud jde o různé činnosti námořní ekonomiky a otázky partnerství a součinnosti, ale i o napětí uvnitř i vně hranic EU.

| 3.5 | EHSV doporučuje, aby byly posíleny námořní klastry a podpořena partnerství, která by napomohla inovacím a rozvoji nových koncepcí ekonomické aktivity. Regionální iniciativy, které sdružují veřejný sektor, soukromý sektor a nevládní organizace, stejně jako regionální námořní úmluvy a studie zacílené na mořské oblasti umožňují díky přeshraniční spolupráci a evropským programům překonat roztříštěnost námořní ekonomiky. |
| --- | --- |

3.5

EHSV doporučuje, aby byly posíleny námořní klastry a podpořena partnerství, která by napomohla inovacím a rozvoji nových koncepcí ekonomické aktivity. Regionální iniciativy, které sdružují veřejný sektor, soukromý sektor a nevládní organizace, stejně jako regionální námořní úmluvy a studie zacílené na mořské oblasti umožňují díky přeshraniční spolupráci a evropským programům překonat roztříštěnost námořní ekonomiky.

| 3.6 | Co se týká místních komunit v pobřežních regionech, na odlehlých ostrovech a v nejvzdálenějších regionech, EHSV navrhuje nehledat východisko ve stereotypních přístupech a stimulovat spíše místní strategie na míru a spolupráci s místními a regionálními orgány, komunitami v terénu a subjekty občanské společnosti, které jsou na daném místě přítomny, a to s cílem zachovat kulturní dědictví a tradiční způsoby výroby a zaměstnanosti a chránit přírodní zdroje. |
| --- | --- |

3.6

Co se týká místních komunit v pobřežních regionech, na odlehlých ostrovech a v nejvzdálenějších regionech, EHSV navrhuje nehledat východisko ve stereotypních přístupech a stimulovat spíše místní strategie na míru a spolupráci s místními a regionálními orgány, komunitami v terénu a subjekty občanské společnosti, které jsou na daném místě přítomny, a to s cílem zachovat kulturní dědictví a tradiční způsoby výroby a zaměstnanosti a chránit přírodní zdroje.

| 3.7 | EHSV má za to, že je zapotřebí jasněji zdůraznit, že podpora modrého růstu v rámci integrované námořní politiky není pouze věcí Evropy a že mořské ekosystémy a námořní ekonomika přesahují hranice států. Mezinárodní spolupráce a koordinovaná činnost jsou jedinými prostředky k tomu, jak se účinně postavit některým velkým výzvám. Toto konstatování platí jak pro výzvy s všeobecným dosahem, například udržitelné využívání mořských zdrojů, změnu klimatu, ztrátu biologické rozmanitosti a poctivou hospodářskou soutěž v odvětvích námořní dopravy a loďařství a podporu důstojných pracovních podmínek v těchto odvětvích, tak pro problémy, které spadají spíše do regionálního kontextu, jako je ochrana životního prostředí ve Středozemním či v Baltském moři. |
| --- | --- |

3.7

EHSV má za to, že je zapotřebí jasněji zdůraznit, že podpora modrého růstu v rámci integrované námořní politiky není pouze věcí Evropy a že mořské ekosystémy a námořní ekonomika přesahují hranice států. Mezinárodní spolupráce a koordinovaná činnost jsou jedinými prostředky k tomu, jak se účinně postavit některým velkým výzvám. Toto konstatování platí jak pro výzvy s všeobecným dosahem, například udržitelné využívání mořských zdrojů, změnu klimatu, ztrátu biologické rozmanitosti a poctivou hospodářskou soutěž v odvětvích námořní dopravy a loďařství a podporu důstojných pracovních podmínek v těchto odvětvích, tak pro problémy, které spadají spíše do regionálního kontextu, jako je ochrana životního prostředí ve Středozemním či v Baltském moři.

| 3.8 | EHSV žádá Komisi, aby ze všech sedmi nejvzdálenějších regionů EU, tj. španělského autonomního společenství Kanárské ostrovy, portugalských autonomních regionů Madeira a Azory a čtyř francouzských departementů (Guadeloupe, Francouzská Guyana, Martinik a Réunion), učinila středobod mezinárodní složky integrované námořní politiky, protože v příslušných oblastech představují výspy Unie (5), a také vzhledem k prioritám posíleného partnerství (6), a také aby vypracovala regionální strategie modrého růstu určené těmto regionům, neboť EU nabízejí nejrozsáhlejší výlučnou ekonomickou zónu na světě. |
| --- | --- |

3.8

EHSV žádá Komisi, aby ze všech sedmi nejvzdálenějších regionů EU, tj. španělského autonomního společenství Kanárské ostrovy, portugalských autonomních regionů Madeira a Azory a čtyř francouzských departementů (Guadeloupe, Francouzská Guyana, Martinik a Réunion), učinila středobod mezinárodní složky integrované námořní politiky, protože v příslušných oblastech představují výspy Unie (5), a také vzhledem k prioritám posíleného partnerství (6), a také aby vypracovala regionální strategie modrého růstu určené těmto regionům, neboť EU nabízejí nejrozsáhlejší výlučnou ekonomickou zónu na světě.

| 3.9 | EHSV kladně hodnotí, že se sdělení zmiňuje o problematice zaměstnanosti, odborné přípravy a dovedností. Domnívá se nicméně, že naznačený sociální rozměr bude zapotřebí začlenit do politik, které přináší nový program pro růst a zaměstnanost v mořském a námořním odvětví z 8. října 2012 s odkazem na strategii Evropa 2020, a že bude zapotřebí zacílených opatření ke zlepšení životních a pracovních podmínek a podmínek odborné přípravy a zejména účasti sociálních partnerů. |
| --- | --- |

3.9

EHSV kladně hodnotí, že se sdělení zmiňuje o problematice zaměstnanosti, odborné přípravy a dovedností. Domnívá se nicméně, že naznačený sociální rozměr bude zapotřebí začlenit do politik, které přináší nový program pro růst a zaměstnanost v mořském a námořním odvětví z 8. října 2012 s odkazem na strategii Evropa 2020, a že bude zapotřebí zacílených opatření ke zlepšení životních a pracovních podmínek a podmínek odborné přípravy a zejména účasti sociálních partnerů.

| 3.10 | Sdělení zdůrazňuje, že velkou překážkou modrého růstu je nedostatečná kvalifikace. EHSV se domnívá, že bez ohledu na otázku nízkého vzdělání námořníků (7) je nezbytně nutné rozvíjet znalosti a pracovní zkušenosti tak, aby bylo možné reagovat na potřebu nových dovedností na vysoké úrovni v nově vznikajících odvětvích. Doporučuje tedy specializaci a rozšíření politik a opatření, protože vzdělávání námořníků se soustřeďuje hlavně na stávající činnosti, které již jsou plně rozvinuty (rybolov, námořní loďstvo). |
| --- | --- |

3.10

Sdělení zdůrazňuje, že velkou překážkou modrého růstu je nedostatečná kvalifikace. EHSV se domnívá, že bez ohledu na otázku nízkého vzdělání námořníků (7) je nezbytně nutné rozvíjet znalosti a pracovní zkušenosti tak, aby bylo možné reagovat na potřebu nových dovedností na vysoké úrovni v nově vznikajících odvětvích. Doporučuje tedy specializaci a rozšíření politik a opatření, protože vzdělávání námořníků se soustřeďuje hlavně na stávající činnosti, které již jsou plně rozvinuty (rybolov, námořní loďstvo).

4.   Ekonomický rozměr

| 4.1 | Sdělení popisuje ekonomický rozměr a údaje v oblasti zaměstnanosti mořského a námořního odvětví, jež v Evropě již poskytují práci 5,4 milionu osob a produkují hrubou přidanou hodnotu okolo 500 miliard EUR ročně (bez vojenských činností). Celkem 75 % evropského zahraničního obchodu a 37 % obchodu v rámci EU (na tunokilometr) probíhá po moři. Tyto činnosti se v zásadě soustředí na okolí evropského pobřeží. Kromě toho se v několika zemích, jež moře neomývá, nicméně rozvinula významná ekonomická aktivita s mořem související, například výroba námořního zařízení. |
| --- | --- |

4.1

Sdělení popisuje ekonomický rozměr a údaje v oblasti zaměstnanosti mořského a námořního odvětví, jež v Evropě již poskytují práci 5,4 milionu osob a produkují hrubou přidanou hodnotu okolo 500 miliard EUR ročně (bez vojenských činností). Celkem 75 % evropského zahraničního obchodu a 37 % obchodu v rámci EU (na tunokilometr) probíhá po moři. Tyto činnosti se v zásadě soustředí na okolí evropského pobřeží. Kromě toho se v několika zemích, jež moře neomývá, nicméně rozvinula významná ekonomická aktivita s mořem související, například výroba námořního zařízení.

| 4.2 | Hodnotové řetězce modré ekonomiky, pokud jde o hrubou přidanou hodnotu a zaměstnanost, otevírají významné možnosti, poněvadž tato odvětví by mohla do roku 2020 představovat 7 milionů pracovních míst a hrubou přidanou hodnotu 600 miliard EUR ročně. |
| --- | --- |

4.2

Hodnotové řetězce modré ekonomiky, pokud jde o hrubou přidanou hodnotu a zaměstnanost, otevírají významné možnosti, poněvadž tato odvětví by mohla do roku 2020 představovat 7 milionů pracovních míst a hrubou přidanou hodnotu 600 miliard EUR ročně.

| 4.3 | Sdělení rovněž zkoumá dynamiku a možné obecné pokyny do budoucna pro každou z pěti klíčových oblastí a klade přitom na základě výše citované studie o modrém růstu (viz. odst. 1.5) důraz na inovace a nová pracovní místa a zejména na následující aspekty:






  4.3.1 | Námořní a pobřežní cestovní ruch, jenž je podle hrubé přidané hodnoty a počtu zaměstnávaných osob nejvýznamnějším odvětvím, dává práci 2,35 milionu osob, což představuje 1,1 % z celkového počtu zaměstnanců v EU, a více než 90 % příslušných podniků zaměstnává méně než 10 osob. Do roku 2020 se očekává růst o 2 až 3 % a odvětví výletních lodí samotné by v období 2010 až 2020 mohlo vytvořit dalších 100 000 pracovních míst. I u jachtingu se podle Evropské rady výletních lodí očekává růst o 2 až 3 % ročně (8). |
| --- | --- | --- |

4.3

Sdělení rovněž zkoumá dynamiku a možné obecné pokyny do budoucna pro každou z pěti klíčových oblastí a klade přitom na základě výše citované studie o modrém růstu (viz. odst. 1.5) důraz na inovace a nová pracovní místa a zejména na následující aspekty:

4.3.1

Námořní a pobřežní cestovní ruch, jenž je podle hrubé přidané hodnoty a počtu zaměstnávaných osob nejvýznamnějším odvětvím, dává práci 2,35 milionu osob, což představuje 1,1 % z celkového počtu zaměstnanců v EU, a více než 90 % příslušných podniků zaměstnává méně než 10 osob. Do roku 2020 se očekává růst o 2 až 3 % a odvětví výletních lodí samotné by v období 2010 až 2020 mohlo vytvořit dalších 100 000 pracovních míst. I u jachtingu se podle Evropské rady výletních lodí očekává růst o 2 až 3 % ročně (8).

| 4.3.2 | Větrná energie na moři tvořila v roce 2011 10 % instalované kapacity, zaměstnávala v celé Evropě přímo i nepřímo 35 000 osob a představovala roční investice ve výši 2,4 miliardy EUR s celkovou kapacitou kolem 3,8 GW. Na základě vnitrostátních akčních plánů členských států pro energii z obnovitelných zdrojů by měla elektřina vyrobená z větrné energie v roce 2020 tvořit 494,6 TWh, z čehož 133,3 TWh bude vyrobeno na moři. Tím by mohlo výhledově do roku 2020 vzniknout 170 000 nových pracovních míst a do roku 2030 300 000 nových pracovních míst. Lze rovněž konstatovat slibné vyhlídky v těch odvětvích činnosti, jež jsou zatím v počátečních fázích svého vývoje, jako je například výroba energie z přílivu, kam je nutno započítat i energii příboje. Některé členské státy již do těchto oblastí investovaly nezanedbatelné částky. |
| --- | --- |

4.3.2

Větrná energie na moři tvořila v roce 2011 10 % instalované kapacity, zaměstnávala v celé Evropě přímo i nepřímo 35 000 osob a představovala roční investice ve výši 2,4 miliardy EUR s celkovou kapacitou kolem 3,8 GW. Na základě vnitrostátních akčních plánů členských států pro energii z obnovitelných zdrojů by měla elektřina vyrobená z větrné energie v roce 2020 tvořit 494,6 TWh, z čehož 133,3 TWh bude vyrobeno na moři. Tím by mohlo výhledově do roku 2020 vzniknout 170 000 nových pracovních míst a do roku 2030 300 000 nových pracovních míst. Lze rovněž konstatovat slibné vyhlídky v těch odvětvích činnosti, jež jsou zatím v počátečních fázích svého vývoje, jako je například výroba energie z přílivu, kam je nutno započítat i energii příboje. Některé členské státy již do těchto oblastí investovaly nezanedbatelné částky.

| 4.3.3 | Celosvětový roční obrat těžby mořských nerostných surovin může v příštích 10 letech na základě odhadů poskytnutých zúčastněnými stranami z daného sektoru v rámci studie o modrém růstu narůst téměř z nuly až na 5 miliard EUR a do roku 2030 až na 10 miliard EUR. Do roku 2020 by 5 % světových nerostů včetně kobaltu, mědi a zinku mohlo pocházet z oceánského dna. Do roku 2030 by to mohlo být až 10 %. V letech 2000 až 2010 se podle údajů WTO (PRESS/628 ze 7. dubna 2011) cena mnoha neenergetických surovin zvyšovala přibližně o 15 % ročně, zejména v důsledku poptávky v rozvíjejících se ekonomikách. Využívání a těžba jiných nerostů než písku a štěrku z moře je nicméně teprve v začátcích a většina stávající činnosti probíhá v mělkých vodách. |
| --- | --- |

4.3.3

Celosvětový roční obrat těžby mořských nerostných surovin může v příštích 10 letech na základě odhadů poskytnutých zúčastněnými stranami z daného sektoru v rámci studie o modrém růstu narůst téměř z nuly až na 5 miliard EUR a do roku 2030 až na 10 miliard EUR. Do roku 2020 by 5 % světových nerostů včetně kobaltu, mědi a zinku mohlo pocházet z oceánského dna. Do roku 2030 by to mohlo být až 10 %. V letech 2000 až 2010 se podle údajů WTO (PRESS/628 ze 7. dubna 2011) cena mnoha neenergetických surovin zvyšovala přibližně o 15 % ročně, zejména v důsledku poptávky v rozvíjejících se ekonomikách. Využívání a těžba jiných nerostů než písku a štěrku z moře je nicméně teprve v začátcích a většina stávající činnosti probíhá v mělkých vodách.

| 4.3.4 | Celkový objem produkce akvakultury v EU v roce 2010 lehce přesáhl 1,3 milionu tun a představoval hodnotu přibližně 3,2 miliardy EUR, přičemž zajišťoval 80 000 pracovních míst. Přes 90 % podniků v odvětví akvakultury v EU jsou malé a střední podniky. Podle zprávy FAO z roku 2010 s názvem Stav světového rybolovu a akvakultury (State of World Fisheries and Aquaculture), představuje akvakultura s celosvětovým tempem růstu 6,6 % ročně a s nárůstem produkce mezi lety 2002 a 2009 ze 40 na 53 milionů tun nejrychleji rostoucí odvětví výroby živočišných potravin. Ačkoli celosvětová poptávka roste, evropská produkce zůstává na stejné úrovni. Potřeby EU, co se týče ryb, pokrývají dovozy, které představují 60 až 65 % všech jejích dodávek. Výbor žádá Komisi, aby za účelem rozvoje odvětví akvakultury přehodnotila politiku financování, která se na ně vztahuje a která na období 2014–2020 namísto dotací stanoví přímé platby. |
| --- | --- |

4.3.4

Celkový objem produkce akvakultury v EU v roce 2010 lehce přesáhl 1,3 milionu tun a představoval hodnotu přibližně 3,2 miliardy EUR, přičemž zajišťoval 80 000 pracovních míst. Přes 90 % podniků v odvětví akvakultury v EU jsou malé a střední podniky. Podle zprávy FAO z roku 2010 s názvem Stav světového rybolovu a akvakultury (State of World Fisheries and Aquaculture), představuje akvakultura s celosvětovým tempem růstu 6,6 % ročně a s nárůstem produkce mezi lety 2002 a 2009 ze 40 na 53 milionů tun nejrychleji rostoucí odvětví výroby živočišných potravin. Ačkoli celosvětová poptávka roste, evropská produkce zůstává na stejné úrovni. Potřeby EU, co se týče ryb, pokrývají dovozy, které představují 60 až 65 % všech jejích dodávek. Výbor žádá Komisi, aby za účelem rozvoje odvětví akvakultury přehodnotila politiku financování, která se na ně vztahuje a která na období 2014–2020 namísto dotací stanoví přímé platby.

| 4.3.5 | Rozvíjející se odvětví modré biotechnologie v současnosti představuje nízký procentní podíl zaměstnanosti v Evropě a jeho hrubá přidaná hodnota se odhaduje na 0,8 miliard EUR. V blízké budoucnosti se očekává, že se toto odvětví rozvine v podobě specializovaného trhu zaměřeného na produkty s vysokou přidanou hodnotou pro odvětví péče o zdraví, kosmetiky a průmyslových biomateriálů. Do roku 2020 by se mohlo rozrůst na trh střední velikosti rozšiřující se na výrobu metabolitů a primárních látek (tuků, cukrů, polymerů, bílkovin) jako vstupů pro potravinářský, krmivářský a chemický průmysl. V dlouhodobém horizontu a dojde-li k průlomovým technologickým objevům, by se odvětví modré biotechnologie mohlo stát dodavatelem i řady specializovaných produktů s vysokou přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

4.3.5

Rozvíjející se odvětví modré biotechnologie v současnosti představuje nízký procentní podíl zaměstnanosti v Evropě a jeho hrubá přidaná hodnota se odhaduje na 0,8 miliard EUR. V blízké budoucnosti se očekává, že se toto odvětví rozvine v podobě specializovaného trhu zaměřeného na produkty s vysokou přidanou hodnotou pro odvětví péče o zdraví, kosmetiky a průmyslových biomateriálů. Do roku 2020 by se mohlo rozrůst na trh střední velikosti rozšiřující se na výrobu metabolitů a primárních látek (tuků, cukrů, polymerů, bílkovin) jako vstupů pro potravinářský, krmivářský a chemický průmysl. V dlouhodobém horizontu a dojde-li k průlomovým technologickým objevům, by se odvětví modré biotechnologie mohlo stát dodavatelem i řady specializovaných produktů s vysokou přidanou hodnotou.

| 4.4 | EHSV poznamenává, že ekonomické výhledy těchto pěti špičkových odvětví podléhají řadě podmínek a že jejich dynamika, pokud jde o technologie, životní prostředí, výzkum, investice a konkurenceschopnost, ale i institucionální oblast, závisí na komplexních otázkách, jež často souvisejí s mezinárodním rozměrem integrované námořní politiky či s mezinárodním vývojem, ať již ekonomické či jiné povahy, například na schopnosti získat licence k těžbě nerostných surovin v mezinárodních vodách či na fluktuaci cen ropy. |
| --- | --- |

4.4

EHSV poznamenává, že ekonomické výhledy těchto pěti špičkových odvětví podléhají řadě podmínek a že jejich dynamika, pokud jde o technologie, životní prostředí, výzkum, investice a konkurenceschopnost, ale i institucionální oblast, závisí na komplexních otázkách, jež často souvisejí s mezinárodním rozměrem integrované námořní politiky či s mezinárodním vývojem, ať již ekonomické či jiné povahy, například na schopnosti získat licence k těžbě nerostných surovin v mezinárodních vodách či na fluktuaci cen ropy.

| 4.5 | Rychlost, jakou se bude modrý růst uskutečňovat, závisí rozhodující způsobem na dlouhodobém scénáři, podle nějž bude koncipován. Udržitelný a stabilní růst jej podpoří lépe, zatímco křehké hospodářské oživení spolu s omezujícími mezinárodními faktory může jeho rozvoj ohrozit. |
| --- | --- |

4.5

Rychlost, jakou se bude modrý růst uskutečňovat, závisí rozhodující způsobem na dlouhodobém scénáři, podle nějž bude koncipován. Udržitelný a stabilní růst jej podpoří lépe, zatímco křehké hospodářské oživení spolu s omezujícími mezinárodními faktory může jeho rozvoj ohrozit.

| 4.6 | EHSV nicméně konstatuje, že se mu jeví, že sdělení nebere náležitě v potaz obecné i konkrétní dopady současné hospodářské krize, kvůli níž je obtížné řešit krátkodobé i dlouhodobé problémy, a to v evropském i celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

4.6

EHSV nicméně konstatuje, že se mu jeví, že sdělení nebere náležitě v potaz obecné i konkrétní dopady současné hospodářské krize, kvůli níž je obtížné řešit krátkodobé i dlouhodobé problémy, a to v evropském i celosvětovém měřítku.

| 4.7 | Na nových trzích, které jsou ze své podstaty rizikové, je konkurenceschopnost evropských podniků podmíněna možností přístupu k dostatečnému a náležitě koncipovanému financování, díky němuž mohou za průhledných podmínek přilákat investice. Přístup k fondům rizikového kapitálu má rozhodující význam pro malé a střední podniky. Je nutné věnovat pozornost mikropodnikům, které se mohou stát hybnými pákami modrého růstu. |
| --- | --- |

4.7

Na nových trzích, které jsou ze své podstaty rizikové, je konkurenceschopnost evropských podniků podmíněna možností přístupu k dostatečnému a náležitě koncipovanému financování, díky němuž mohou za průhledných podmínek přilákat investice. Přístup k fondům rizikového kapitálu má rozhodující význam pro malé a střední podniky. Je nutné věnovat pozornost mikropodnikům, které se mohou stát hybnými pákami modrého růstu.

| 4.8 | EHSV poukazuje na to, že námořní ekonomika je obzvláště důležitá pro ty členské státy, které mají výlučné ekonomické zóny, a že je nutné rozvíjet ekonomické námořní klastry a zvyšovat jejich příspěvek k růstu a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.8

EHSV poukazuje na to, že námořní ekonomika je obzvláště důležitá pro ty členské státy, které mají výlučné ekonomické zóny, a že je nutné rozvíjet ekonomické námořní klastry a zvyšovat jejich příspěvek k růstu a zaměstnanosti.

| 4.9 | Aby se zabránilo tomu, že vznikne propast mezi očekáváními a skutečností, EHSV soudí, že bude zapotřebí vážně zohlednit obtížnou situaci, která v současnosti převládá, i obecně pesimistické předpovědi ohledně evropské a světové ekonomiky a přijmout k modrému růstu realistický přístup a náležitě jej upřesnit. |
| --- | --- |

4.9

Aby se zabránilo tomu, že vznikne propast mezi očekáváními a skutečností, EHSV soudí, že bude zapotřebí vážně zohlednit obtížnou situaci, která v současnosti převládá, i obecně pesimistické předpovědi ohledně evropské a světové ekonomiky a přijmout k modrému růstu realistický přístup a náležitě jej upřesnit.

5.   Správa a řízení a otázky spojené s právním rámcem

| 5.1 | Sdělení obsahuje odkazy na stávající politiky a strategické investice členských států a EU v oblasti modré ekonomiky. EHSV nicméně soudí, že tyto iniciativy a opatření členských států jsou i na dále v rozporu s ambiciózními cíli modrého růstu a že ještě netvoří „kritické množství“, které je nezbytné k jeho konsolidaci. |
| --- | --- |

5.1

Sdělení obsahuje odkazy na stávající politiky a strategické investice členských států a EU v oblasti modré ekonomiky. EHSV nicméně soudí, že tyto iniciativy a opatření členských států jsou i na dále v rozporu s ambiciózními cíli modrého růstu a že ještě netvoří „kritické množství“, které je nezbytné k jeho konsolidaci.

| 5.2 | EHSV se domnívá, že předpokladem k tomu, aby vzniklo kritické množství, které z modrého růstu za současného období krize učiní hybnou páku zaměstnanosti a podnikání, jsou efektivní struktury pro správu a řízení. |
| --- | --- |

5.2

EHSV se domnívá, že předpokladem k tomu, aby vzniklo kritické množství, které z modrého růstu za současného období krize učiní hybnou páku zaměstnanosti a podnikání, jsou efektivní struktury pro správu a řízení.

| 5.3 | Podotýká, že dosažení funkčních struktur správy a řízení vyžaduje vyřešení regulačních problémů a administrativních překážek, na něž se zejména poukazovalo v procesu konzultace. |
| --- | --- |

5.3

Podotýká, že dosažení funkčních struktur správy a řízení vyžaduje vyřešení regulačních problémů a administrativních překážek, na něž se zejména poukazovalo v procesu konzultace.

| 5.4 | Protože se nové způsoby využívání moře neustále vyvíjejí, je důležité, aby členské státy zavedly stabilní regulační a plánovací systémy, které budou stimulovat dlouhodobé investice, přeshraniční soudržnost a součinnost partnerství zaměřených na inovace. |
| --- | --- |

5.4

Protože se nové způsoby využívání moře neustále vyvíjejí, je důležité, aby členské státy zavedly stabilní regulační a plánovací systémy, které budou stimulovat dlouhodobé investice, přeshraniční soudržnost a součinnost partnerství zaměřených na inovace.

| 5.5 | Obzvláště v nově vznikajících odvětvích, jako je mořská biotechnologie, by bylo zapotřebí bezodkladně zavést na úrovni EU konzistentní politiku, jež v současnosti chybí, protože úsilí vynakládané na evropské úrovni je roztříštěné, poněvadž je spíše založeno na vnitrostátních potřebách než na společných prioritách a potřebách celé Unie. |
| --- | --- |

5.5

Obzvláště v nově vznikajících odvětvích, jako je mořská biotechnologie, by bylo zapotřebí bezodkladně zavést na úrovni EU konzistentní politiku, jež v současnosti chybí, protože úsilí vynakládané na evropské úrovni je roztříštěné, poněvadž je spíše založeno na vnitrostátních potřebách než na společných prioritách a potřebách celé Unie.

| 5.6 | EHSV je tedy přesvědčen, že je zásadně důležité urychleně zaplnit regulační mezery a odstranit překážky, které vyplývají ze složitosti a nestability prvního rámce a které se projevují zejména v právní nejistotě, pokud jde o období po roce 2020 (odvětví mořské větrné energie), anebo mezery v právní úpravě EU u určitých činností (využívání zdrojů z mořského dna, mořská akvakultura a výroba větrné energie na moři). |
| --- | --- |

5.6

EHSV je tedy přesvědčen, že je zásadně důležité urychleně zaplnit regulační mezery a odstranit překážky, které vyplývají ze složitosti a nestability prvního rámce a které se projevují zejména v právní nejistotě, pokud jde o období po roce 2020 (odvětví mořské větrné energie), anebo mezery v právní úpravě EU u určitých činností (využívání zdrojů z mořského dna, mořská akvakultura a výroba větrné energie na moři).

| 5.7 | EHSV konkrétně poznamenává, že je nutné strukturovaným způsobem reagovat na zásadní otázky, jako je problematika chybějícího integrovaného územního plánování námořních prostor (zejména pokud jde o akvakulturu a výrobu energie pomocí plovoucích mořských větrných turbín), labyrint povolovacích a schvalovacích postupů (mořské větrné turbíny, modrá technologie) či překážky při vytváření či financování tzv. experimentálních farem, ale i třecí plochy, jež existují např. mezi námořní dopravou a zařízeními na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v oceánu (výroba energie z přílivu, přeměna tepelné energie moří a využívání energie z příboje). |
| --- | --- |

5.7

EHSV konkrétně poznamenává, že je nutné strukturovaným způsobem reagovat na zásadní otázky, jako je problematika chybějícího integrovaného územního plánování námořních prostor (zejména pokud jde o akvakulturu a výrobu energie pomocí plovoucích mořských větrných turbín), labyrint povolovacích a schvalovacích postupů (mořské větrné turbíny, modrá technologie) či překážky při vytváření či financování tzv. experimentálních farem, ale i třecí plochy, jež existují např. mezi námořní dopravou a zařízeními na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v oceánu (výroba energie z přílivu, přeměna tepelné energie moří a využívání energie z příboje).

6.   Environmentální rozměr

| 6.1 | EHSV vyzývá k tomu, aby byla za základ udržitelného rozvoje uznána rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí (9), která představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, a navrhuje, aby byla zavedena konzistentní politika, jejímž cílem by bylo zajistit trvalou ochranu a zachování mořského prostředí a zabránit jeho ničení. |
| --- | --- |

6.1

EHSV vyzývá k tomu, aby byla za základ udržitelného rozvoje uznána rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí (9), která představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, a navrhuje, aby byla zavedena konzistentní politika, jejímž cílem by bylo zajistit trvalou ochranu a zachování mořského prostředí a zabránit jeho ničení.

| 6.2 | EHSV je toho názoru, že do prohlášení z Limassolu a do budoucích dokumentů této politiky by se měl začlenit jak cíl spočívající v uskutečnění či zachování dobrého ekologického stavu mořských vod EU do roku 2020, tak zásada předběžné opatrnosti, jakožto základní kameny integrované námořní politiky a modrého růstu. |
| --- | --- |

6.2

EHSV je toho názoru, že do prohlášení z Limassolu a do budoucích dokumentů této politiky by se měl začlenit jak cíl spočívající v uskutečnění či zachování dobrého ekologického stavu mořských vod EU do roku 2020, tak zásada předběžné opatrnosti, jakožto základní kameny integrované námořní politiky a modrého růstu.

| 6.3 | Udržitelné námořní činnosti, které mají poskytovat pracovní místa, předpokládají konzistentní a dlouhodobý přístup, který usiluje o rovnováhu mezi cílem spočívajícím v ekonomickém růstu a reakcí na environmentální problematiku a vyžaduje odpovídající podporu ze strany místní, vnitrostátní, mezinárodní a evropské politiky, založenou na zásadách udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

6.3

Udržitelné námořní činnosti, které mají poskytovat pracovní místa, předpokládají konzistentní a dlouhodobý přístup, který usiluje o rovnováhu mezi cílem spočívajícím v ekonomickém růstu a reakcí na environmentální problematiku a vyžaduje odpovídající podporu ze strany místní, vnitrostátní, mezinárodní a evropské politiky, založenou na zásadách udržitelného rozvoje.

| 6.4 | EHSV podotýká, že mořské zdroje jsou velice významné, avšak nejsou nevyčerpatelné. Upozorňuje na riziko, že může dojít k ohrožení udržitelného modrého růstu a k dodatečnému zatížení životního prostředí, pokud se znovu dopustíme nadměrného využívání zdrojů a přehnané zástavby, což jsou chyby, které byly typické pro dřívější rozvojové iniciativy. |
| --- | --- |

6.4

EHSV podotýká, že mořské zdroje jsou velice významné, avšak nejsou nevyčerpatelné. Upozorňuje na riziko, že může dojít k ohrožení udržitelného modrého růstu a k dodatečnému zatížení životního prostředí, pokud se znovu dopustíme nadměrného využívání zdrojů a přehnané zástavby, což jsou chyby, které byly typické pro dřívější rozvojové iniciativy.

| 6.5 | Ačkoli projednávané sdělení uznává environmentální problematiku, zdá se, že ignoruje skutečnost, že stav moří a oceánů v Evropě se v důsledku znečištění půdy, mořských vod a ovzduší, acidifikace oceánů, nadměrné těžby, ničivých způsobů rybolovu i změny klimatu v průběhu posledních desetiletí zhoršil. Zhoršování stavu mořských a pobřežních ekosystémů a ztráta biologické rozmanitosti byly podle nedávných výzkumů tzv. hranic modrého růstu (Limits to Blue Growth, 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) konstatovány v Baltském moři, Černém moři, Středozemním moři, severovýchodním Atlantiku a v Severním ledovém oceánu. Nová průkopnická studie, kterou provedl Stockholmský institut pro životní prostředí (Stockholm Environment Institute – SEI) vyčíslila, kolik z dlouhodobého hlediska stojí znečištění moří, což je při přípravě politik často opomíjeno, pokud však nepřijmeme žádná opatření ke snížení emisí skleníkových plynů, může nabrat znepokojivých rozměrů (viz http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

Ačkoli projednávané sdělení uznává environmentální problematiku, zdá se, že ignoruje skutečnost, že stav moří a oceánů v Evropě se v důsledku znečištění půdy, mořských vod a ovzduší, acidifikace oceánů, nadměrné těžby, ničivých způsobů rybolovu i změny klimatu v průběhu posledních desetiletí zhoršil. Zhoršování stavu mořských a pobřežních ekosystémů a ztráta biologické rozmanitosti byly podle nedávných výzkumů tzv. hranic modrého růstu (Limits to Blue Growth, 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) konstatovány v Baltském moři, Černém moři, Středozemním moři, severovýchodním Atlantiku a v Severním ledovém oceánu. Nová průkopnická studie, kterou provedl Stockholmský institut pro životní prostředí (Stockholm Environment Institute – SEI) vyčíslila, kolik z dlouhodobého hlediska stojí znečištění moří, což je při přípravě politik často opomíjeno, pokud však nepřijmeme žádná opatření ke snížení emisí skleníkových plynů, může nabrat znepokojivých rozměrů (viz http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | Mezi námořní hospodářské činnosti, které představují zvýšené riziko pro udržitelný rozvoj, patří mořská zařízení na těžbu ropy nebo plynu, akvakultura, pobřežní cestovní ruch a výletní lodi, zachycování a skladování oxidu uhličitého, pobřežní doprava, ale i těžba fosilních paliv v moři, která je s pojmem udržitelného rozvoje naprosto neslučitelná. |
| --- | --- |

6.6

Mezi námořní hospodářské činnosti, které představují zvýšené riziko pro udržitelný rozvoj, patří mořská zařízení na těžbu ropy nebo plynu, akvakultura, pobřežní cestovní ruch a výletní lodi, zachycování a skladování oxidu uhličitého, pobřežní doprava, ale i těžba fosilních paliv v moři, která je s pojmem udržitelného rozvoje naprosto neslučitelná.

| 6.7 | Doposud nebylo posouzeno, jak hluboký a rozsáhlý dopad na životní prostředí mají tyto činnosti, zejména pokud jde o obnovitelnou modrou energii, mořské nerostné suroviny, akvakulturu a modrou biotechnologii, protože není k dispozici dostatek údajů, abychom mohli lépe pochopit veškeré interakce, k nimž v oceánech a hlubokých mořích dochází. |
| --- | --- |

6.7

Doposud nebylo posouzeno, jak hluboký a rozsáhlý dopad na životní prostředí mají tyto činnosti, zejména pokud jde o obnovitelnou modrou energii, mořské nerostné suroviny, akvakulturu a modrou biotechnologii, protože není k dispozici dostatek údajů, abychom mohli lépe pochopit veškeré interakce, k nimž v oceánech a hlubokých mořích dochází.

| 6.8 | EHSV je toho názoru, že plánování mořského prostoru a integrovanou správu pobřežních zón, které Komise prosazuje jako hlavní nástroj řízení mořského prostoru a zdrojů, je nutné sladit s dalšími intervenčními nástroji, jako je strategické posouzení vlivů na životní prostředí, vymezení chráněných zón či internacionalizace environmentálních nákladů, a to vše v rámci takového přístupu ke správě, který bude vycházet z ekosystémů a harmonické koexistence různých a vzájemně protikladných intenzivních způsobů jejich využívání. |
| --- | --- |

6.8

EHSV je toho názoru, že plánování mořského prostoru a integrovanou správu pobřežních zón, které Komise prosazuje jako hlavní nástroj řízení mořského prostoru a zdrojů, je nutné sladit s dalšími intervenčními nástroji, jako je strategické posouzení vlivů na životní prostředí, vymezení chráněných zón či internacionalizace environmentálních nákladů, a to vše v rámci takového přístupu ke správě, který bude vycházet z ekosystémů a harmonické koexistence různých a vzájemně protikladných intenzivních způsobů jejich využívání.

| 6.9 | EHSV doporučuje Komisi, aby projevovala větší obezřetnost, pokud jde o dodržování evropských norem pro životní prostředí, hygienických norem a norem kvality, obzvláště pokud jde o dovoz produktů akvakultury ze třetích zemí, aby tak chránila nejen spotřebitele v EU, ale i podniky v tomto odvětví před případnou nekalou hospodářskou soutěží. |
| --- | --- |

6.9

EHSV doporučuje Komisi, aby projevovala větší obezřetnost, pokud jde o dodržování evropských norem pro životní prostředí, hygienických norem a norem kvality, obzvláště pokud jde o dovoz produktů akvakultury ze třetích zemí, aby tak chránila nejen spotřebitele v EU, ale i podniky v tomto odvětví před případnou nekalou hospodářskou soutěží.

7.   Zvláštní připomínky

| 7.1 | EHSV konstatuje, že třebaže sdělení zmiňuje význam, který má výzkum při upevňování modrého růstu, zejména v nově vznikajících a rostoucích odvětvích, je i nadále všeobecně vágní a omezuje se v podstatě na odkaz na budoucí program Horizont 2020. |
| --- | --- |

7.1

EHSV konstatuje, že třebaže sdělení zmiňuje význam, který má výzkum při upevňování modrého růstu, zejména v nově vznikajících a rostoucích odvětvích, je i nadále všeobecně vágní a omezuje se v podstatě na odkaz na budoucí program Horizont 2020.

| 7.2 | Evropa prochází obdobím krácení veřejných výdajů, což znamená nutnost dosahovat co možná nejvíce výsledků s omezenými prostředky. Omezení, která spolu s nedostatkem kapitálu vznikají ve financování veřejného výzkumu, mohou oslabit rozhodující úlohu, kterou malé a střední podniky zastávají v námořní ekonomice při vývoji nových výrobků a nových technologií. |
| --- | --- |

7.2

Evropa prochází obdobím krácení veřejných výdajů, což znamená nutnost dosahovat co možná nejvíce výsledků s omezenými prostředky. Omezení, která spolu s nedostatkem kapitálu vznikají ve financování veřejného výzkumu, mohou oslabit rozhodující úlohu, kterou malé a střední podniky zastávají v námořní ekonomice při vývoji nových výrobků a nových technologií.

| 7.3 | EHSV zdůrazňuje, že ačkoli má Evropa solidní základnu poznatků a je na špičce výzkumu nových i klasických energií a akvakultury, nabírá zpoždění u praktických inovací a v uvádění nově vznikajících odvětví na trh, kde se evropským podnikům v současnosti nedaří obstát v konkurenci mezinárodních subjektů, jak o tom svědčí počet patentů, o něž žádá, oproti Asii a Spojeným státům, pokud jde o odsolování, ochranu pobřeží, produkci řas či modré technologie. |
| --- | --- |

7.3

EHSV zdůrazňuje, že ačkoli má Evropa solidní základnu poznatků a je na špičce výzkumu nových i klasických energií a akvakultury, nabírá zpoždění u praktických inovací a v uvádění nově vznikajících odvětví na trh, kde se evropským podnikům v současnosti nedaří obstát v konkurenci mezinárodních subjektů, jak o tom svědčí počet patentů, o něž žádá, oproti Asii a Spojeným státům, pokud jde o odsolování, ochranu pobřeží, produkci řas či modré technologie.

| 7.4 | EHSV tedy navrhuje, aby se urychleně napravily nedostatky v zacílení a publicitě výzkumu, zčásti způsobené širokou škálou oblastí výzkumu a činností spojených s mořskou biotechnologií a s dalšími novými odvětvími. |
| --- | --- |

7.4

EHSV tedy navrhuje, aby se urychleně napravily nedostatky v zacílení a publicitě výzkumu, zčásti způsobené širokou škálou oblastí výzkumu a činností spojených s mořskou biotechnologií a s dalšími novými odvětvími.

| 7.5 | Nedostatky v přenosu poznatků a technologií do všech klíčových oblastí lze překonat pomocí různých opatření, ať již se jedná například o propojení vědeckého výzkumu s průmyslem a vzděláváním, spolupráci průmyslu s univerzitami, zlepšení správy duševního vlastnictví, investice do demonstračních projektů, které by dané problematice přinesly váhu v komerční sféře, či navazování velkých partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem u iniciativ, které mají vytvořit kritické množství pro modrý růst. |
| --- | --- |

7.5

Nedostatky v přenosu poznatků a technologií do všech klíčových oblastí lze překonat pomocí různých opatření, ať již se jedná například o propojení vědeckého výzkumu s průmyslem a vzděláváním, spolupráci průmyslu s univerzitami, zlepšení správy duševního vlastnictví, investice do demonstračních projektů, které by dané problematice přinesly váhu v komerční sféře, či navazování velkých partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem u iniciativ, které mají vytvořit kritické množství pro modrý růst.

| 7.6 | Budoucnost modrého růstu v jednadvacátém století bude úzce záviset na schopnosti vědců rozvíjet meziodvětvové programy začleňující dovednosti a koncepce vypůjčené z jiných oblastí výzkumu, či se takových programů účastnit. Osou vzdělávání příští generace vědců budou muset být meziodvětvové a globální přístupy, které dokáží reagovat na komplexní výzvy v oblasti technologie a hospodářské soutěže, které výzkum mořských organismů a prostředí představuje. |
| --- | --- |

7.6

Budoucnost modrého růstu v jednadvacátém století bude úzce záviset na schopnosti vědců rozvíjet meziodvětvové programy začleňující dovednosti a koncepce vypůjčené z jiných oblastí výzkumu, či se takových programů účastnit. Osou vzdělávání příští generace vědců budou muset být meziodvětvové a globální přístupy, které dokáží reagovat na komplexní výzvy v oblasti technologie a hospodářské soutěže, které výzkum mořských organismů a prostředí představuje.

| 7.7 | EHSV se domnívá, že je nutné odstranit roztříštěnost údajů o mořském prostředí, které jsou rozptýleny ve stovkách různých subjektů po celé Evropě a způsobují tak problémy, pokud jde o přístup k nim a jejich využívání i shromažďování. Vyzývá Komisi k tomu, aby spolupracovala s členskými státy, zpřístupnila tyto poznatky a určila dodatečné finanční a jiné zdroje, které jsou zapotřebí, aby vzniklo společné prostředí výměny informací, osvědčených postupů a oběhu údajů, což by posílilo výzkum a inovace a zlepšilo ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

7.7

EHSV se domnívá, že je nutné odstranit roztříštěnost údajů o mořském prostředí, které jsou rozptýleny ve stovkách různých subjektů po celé Evropě a způsobují tak problémy, pokud jde o přístup k nim a jejich využívání i shromažďování. Vyzývá Komisi k tomu, aby spolupracovala s členskými státy, zpřístupnila tyto poznatky a určila dodatečné finanční a jiné zdroje, které jsou zapotřebí, aby vzniklo společné prostředí výměny informací, osvědčených postupů a oběhu údajů, což by posílilo výzkum a inovace a zlepšilo ochranu životního prostředí.

| 7.8 | Nová digitální mapa dna evropských moří by měla být interoperabilní a zproštěná uživatelských omezení, aby podpořila výzkum tím, že mu bude poskytovat údaje o dopadu lidských činností i oceánografické předpovědi, aby tak mohly členské státy plnou měrou využívat potenciálu svých vlastních programů sledování, sběru vzorků a studia mořského prostředí. |
| --- | --- |

7.8

Nová digitální mapa dna evropských moří by měla být interoperabilní a zproštěná uživatelských omezení, aby podpořila výzkum tím, že mu bude poskytovat údaje o dopadu lidských činností i oceánografické předpovědi, aby tak mohly členské státy plnou měrou využívat potenciálu svých vlastních programů sledování, sběru vzorků a studia mořského prostředí.

| 7.9 | Členské státy se při úsilí o prosazování modrého růstu musí potýkat s problémem ochrany námořních hranic Evropy a účinného sledování moří (10). Pokud členské státy posílí kontrolu vnějších hranic schengenského prostoru a zavedou systém výměny informací, umožní to jejich orgánům hraniční kontroly snížit počet ztrát na životech na moři a bojovat s takovými jevy, jako je nelegální přistěhovalectví do EU nebo námořní pirátství (11). |
| --- | --- |

7.9

Členské státy se při úsilí o prosazování modrého růstu musí potýkat s problémem ochrany námořních hranic Evropy a účinného sledování moří (10). Pokud členské státy posílí kontrolu vnějších hranic schengenského prostoru a zavedou systém výměny informací, umožní to jejich orgánům hraniční kontroly snížit počet ztrát na životech na moři a bojovat s takovými jevy, jako je nelegální přistěhovalectví do EU nebo námořní pirátství (11).

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 46.

1

(2)  Prohlášení evropských ministrů odpovědných za integrovanou námořní politiku a Evropské komise k aktuální situaci v této politice a k programu pro růst a zaměstnanost v rámci modré ekonomiky. Přijato v Nikósii (Kypr) dne 7. října 2012.

2

(3)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 133; Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 103; Úř. věst. C 267, 1.10.2010, s. 39; Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 46; Úř. věst. C 211, 19.8.2008, s. 31; Úř. věst. C 172, 5.7.2008, s. 34; Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 50; Úř. věst. C 146, 30.6.2007, s. 19; Úř. věst. C 206, 29.8.2006, s. 5; Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 20; Úř. věst. C 157, 28.6.2005, s. 141.

3

(4)  COM(2007) 575 final.

4

(5)  COM(2004) 343 final.

5

(6)  Úř. věst. C 294, 25.11.2005, s. 21.

6

(7)  Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 69.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

9

(10)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 173–177.

10

(11)  Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 15.

11

---

| 6.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 161/93

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o námořním zařízení a zrušení směrnice 96/98/ES

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

2013/C 161/18

Zpravodajka: Dr. BREDIMA

Dne 15. ledna 2013 se Rada a Evropský parlament, v souladu s čl. 100 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o námořním zařízení a zrušení směrnice 96/98/ES

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. února 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 113 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | Výbor vítá návrh Komise na novou směrnici o námořním zařízení a souhlasí s jejími zastřešujícími účely. Návrh zajišťuje harmonizované provádění norem Mezinárodní námořní organizace (IMO) týkajících se tohoto zařízení a zaručuje řádné fungování vnitřního trhu s námořním zařízením, čímž zvyšuje námořní bezpečnost a brání znečišťování. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá návrh Komise na novou směrnici o námořním zařízení a souhlasí s jejími zastřešujícími účely. Návrh zajišťuje harmonizované provádění norem Mezinárodní námořní organizace (IMO) týkajících se tohoto zařízení a zaručuje řádné fungování vnitřního trhu s námořním zařízením, čímž zvyšuje námořní bezpečnost a brání znečišťování.

| 1.2 | EHSV plně schvaluje přístup směrnice, jež a) požaduje shodu námořního zařízení, které má být umístěno na palubě lodí plujících pod vlajkou EU, s normami nástrojů IMO, b) do své působnosti zahrnuje jakékoli zařízení, které rovněž může spadat do působnosti právních nástrojů EU, c) stanovuje vzájemné uznávání vyhovujícího zařízení a přijímání rovnocenného zařízení, d) zajišťuje volný pohyb námořního zařízení v rámci EU a odstranění technických překážek obchodu na vnitřním trhu a e) zavádí mechanismus, jenž zjednodušuje a ujasňuje provedení změn v normách IMO do evropských a vnitrostátních právních rámců. |
| --- | --- |

1.2

EHSV plně schvaluje přístup směrnice, jež a) požaduje shodu námořního zařízení, které má být umístěno na palubě lodí plujících pod vlajkou EU, s normami nástrojů IMO, b) do své působnosti zahrnuje jakékoli zařízení, které rovněž může spadat do působnosti právních nástrojů EU, c) stanovuje vzájemné uznávání vyhovujícího zařízení a přijímání rovnocenného zařízení, d) zajišťuje volný pohyb námořního zařízení v rámci EU a odstranění technických překážek obchodu na vnitřním trhu a e) zavádí mechanismus, jenž zjednodušuje a ujasňuje provedení změn v normách IMO do evropských a vnitrostátních právních rámců.

| 1.3 | EHSV se domnívá, že IMO vytváří normy a zkušební postupy pro námořní zařízení dlouho před jeho povinnou instalací na lodích. Společný postup členských států v souvislosti s procesem IMO zajistí, že cíle směrnice budou dodrženy, aniž by bylo třeba uchylovat se k jednostranným dočasným normám EU pro zařízení, která nakonec nemusí vyhovět normám IMO a mohla by být nutná jejich výměna nebo vyjmutí z nových norem. Přetrvávání regionálních norem vycházejících z odlišného uplatňování norem IMO může oslabit konkurenceschopnost loďstva EU a snížit bezpečnost a míru ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se domnívá, že IMO vytváří normy a zkušební postupy pro námořní zařízení dlouho před jeho povinnou instalací na lodích. Společný postup členských států v souvislosti s procesem IMO zajistí, že cíle směrnice budou dodrženy, aniž by bylo třeba uchylovat se k jednostranným dočasným normám EU pro zařízení, která nakonec nemusí vyhovět normám IMO a mohla by být nutná jejich výměna nebo vyjmutí z nových norem. Přetrvávání regionálních norem vycházejících z odlišného uplatňování norem IMO může oslabit konkurenceschopnost loďstva EU a snížit bezpečnost a míru ochrany životního prostředí.

| 1.4 | EHSV se domnívá, že je zapotřebí, aby bylo jasnější, jaký je rozsah působnosti a uplatňování některých ustanovení směrnice v souvislosti s požadavky na vzájemné uznávání a přijímání zařízení, jež jsou obsaženy v nařízení (EHS) č. 613/91 o změně registru lodí v rámci Společenství, v nařízení, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a v Dohodě mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o vzájemném uznávání osvědčení shody pro námořní zařízení z roku 2004. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se domnívá, že je zapotřebí, aby bylo jasnější, jaký je rozsah působnosti a uplatňování některých ustanovení směrnice v souvislosti s požadavky na vzájemné uznávání a přijímání zařízení, jež jsou obsaženy v nařízení (EHS) č. 613/91 o změně registru lodí v rámci Společenství, v nařízení, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a v Dohodě mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o vzájemném uznávání osvědčení shody pro námořní zařízení z roku 2004.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Evropská komise určila čtyři oblasti, v nichž směrnice 96/98/ES o námořním zařízení neplní zcela své cíle. K dotčeným zainteresovaným stranám patří evropští výrobci námořních zařízení, včetně malých a středních podniků, loděnice, cestující a posádky lodí a veřejné orgány. Komise předkládá specifické návrhy na nápravu těchto nedostatků a zrušení směrnice. Výhody navrhované nové směrnice budou dvě: výrazně zlepší provádění norem IMO v rámci EU, sníží bezpečnostní rizika a usnadní hladké fungování vnitřního trhu s námořním zařízením tím, že zkrátí a zjednoduší postupy pro provedení změn v těchto normách. Směrnice zároveň zjednoduší právní prostředí a oživí odvětví námořního zařízení v EU. |
| --- | --- |

2.1

Evropská komise určila čtyři oblasti, v nichž směrnice 96/98/ES o námořním zařízení neplní zcela své cíle. K dotčeným zainteresovaným stranám patří evropští výrobci námořních zařízení, včetně malých a středních podniků, loděnice, cestující a posádky lodí a veřejné orgány. Komise předkládá specifické návrhy na nápravu těchto nedostatků a zrušení směrnice. Výhody navrhované nové směrnice budou dvě: výrazně zlepší provádění norem IMO v rámci EU, sníží bezpečnostní rizika a usnadní hladké fungování vnitřního trhu s námořním zařízením tím, že zkrátí a zjednoduší postupy pro provedení změn v těchto normách. Směrnice zároveň zjednoduší právní prostředí a oživí odvětví námořního zařízení v EU.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Odvětví námořního zařízení je odvětvím s vysokou přidanou hodnotou, vedoucí průmyslové odvětví a čistý exportér s vysokou mírou investic do výzkumu a vývoje; působí v něm 5 000–6 000 podniků a vyváří 300 000 pracovních míst. Navrhovaná směrnice znamená zlepšení bezpečnosti lodí EU a jejich posádek a posílení odvětví námořního zařízení díky vytváření pracovních míst a růstu. |
| --- | --- |

3.1

Odvětví námořního zařízení je odvětvím s vysokou přidanou hodnotou, vedoucí průmyslové odvětví a čistý exportér s vysokou mírou investic do výzkumu a vývoje; působí v něm 5 000–6 000 podniků a vyváří 300 000 pracovních míst. Navrhovaná směrnice znamená zlepšení bezpečnosti lodí EU a jejich posádek a posílení odvětví námořního zařízení díky vytváření pracovních míst a růstu.

| 3.2 | Námořní zařízení je jakékoli zařízení na palubě lodi, které je dodáno během stavby lodě nebo kterým je loď vybavena později. Týká se i činností v pobřežních vodách a zahrnuje rozsáhlou škálu produktů od navigačního zařízení, přes zařízení pro manipulaci s nákladem, po protipožární a záchranné zařízení a specializované zařízení pro účely ochrany životního prostředí, např. zařízení na řízení lodní zátěžové vody nebo pračky emisí SOx. Hodnota námořního zařízení představuje 40–80 % hodnoty nových lodí. Návrh sníží náklady podniků a posílí konkurenceschopnost průmyslu EU. |
| --- | --- |

3.2

Námořní zařízení je jakékoli zařízení na palubě lodi, které je dodáno během stavby lodě nebo kterým je loď vybavena později. Týká se i činností v pobřežních vodách a zahrnuje rozsáhlou škálu produktů od navigačního zařízení, přes zařízení pro manipulaci s nákladem, po protipožární a záchranné zařízení a specializované zařízení pro účely ochrany životního prostředí, např. zařízení na řízení lodní zátěžové vody nebo pračky emisí SOx. Hodnota námořního zařízení představuje 40–80 % hodnoty nových lodí. Návrh sníží náklady podniků a posílí konkurenceschopnost průmyslu EU.

| 3.3 | EHSV připomíná své stanovisko k návrhu směrnice 96/98/ES o námořním zařízení (1), v němž jasně podpořil stejné základní cíle jako stávající návrh. |
| --- | --- |

3.3

EHSV připomíná své stanovisko k návrhu směrnice 96/98/ES o námořním zařízení (1), v němž jasně podpořil stejné základní cíle jako stávající návrh.

| 3.4 | EHSV plně schvaluje přístup navrhované směrnice a podporuje její cíle, které posílí stávající regulační režim a především usnadní včasné provedení změn v normách IMO do práva EU. |
| --- | --- |

3.4

EHSV plně schvaluje přístup navrhované směrnice a podporuje její cíle, které posílí stávající regulační režim a především usnadní včasné provedení změn v normách IMO do práva EU.

| 3.5 | EHSV oceňuje, že v souladu s globálním charakterem námořní dopravy návrh odráží priority mezinárodní regulace námořní bezpečnosti. Ustanovení zmocňující Komisi přijímat prováděcí akty za účelem aktualizace právních předpisů EU, přijímat společná kritéria a postupy pro uplatňování těchto požadavků a norem a zveřejňovat příslušné informace napomohou cílům směrnice. |
| --- | --- |

3.5

EHSV oceňuje, že v souladu s globálním charakterem námořní dopravy návrh odráží priority mezinárodní regulace námořní bezpečnosti. Ustanovení zmocňující Komisi přijímat prováděcí akty za účelem aktualizace právních předpisů EU, přijímat společná kritéria a postupy pro uplatňování těchto požadavků a norem a zveřejňovat příslušné informace napomohou cílům směrnice.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Článek 2 – definice

EHSV souhlasí se zařazením Mezinárodní úmluvy o kontrole a řízení lodní zátěžové vody a usazenin z roku 2004, která by měla v blízké budoucnosti vstoupit v platnost, na seznam mezinárodních úmluv. Navrhuje, aby byla ze seznamu vyškrtnuta Mezinárodní úmluva o nákladové značce z roku 1966, protože neobsahuje žádné ustanovení o zařízení.

4.2   Článek 3 – Oblast působnosti

| 4.2.1 | V zájmu právní jasnosti by bylo vhodné explicitně ujasnit, že se směrnice nevztahuje na zařízení, které bylo ke dni vstupu této směrnice v platnost již umístěno na palubě lodí. |
| --- | --- |

4.2.1

V zájmu právní jasnosti by bylo vhodné explicitně ujasnit, že se směrnice nevztahuje na zařízení, které bylo ke dni vstupu této směrnice v platnost již umístěno na palubě lodí.

| 4.2.2 | EHSV chápe, že velmi užitečné ustanovení druhého odstavce, že na námořní zařízení se vztahuje pouze nová směrnice, se týká pouze aspektů shody. Mělo by se ujasnit, zda se toto jasné vyjádření týká i aspektů vzájemného uznávání a přijímání zařízení podle nařízení (EHS) č. 613/91 o změně registru lodí v rámci Společenství a podle nařízení (ES) č. 391/2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí. |
| --- | --- |

4.2.2

EHSV chápe, že velmi užitečné ustanovení druhého odstavce, že na námořní zařízení se vztahuje pouze nová směrnice, se týká pouze aspektů shody. Mělo by se ujasnit, zda se toto jasné vyjádření týká i aspektů vzájemného uznávání a přijímání zařízení podle nařízení (EHS) č. 613/91 o změně registru lodí v rámci Společenství a podle nařízení (ES) č. 391/2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí.

4.3   Článek 4 – Požadavky na námořní zařízení

Ustanovení o automatickém uplatňování úmluv IMO a dalších nástrojů v jejich platném znění již nevyžaduje změny směrnice a zahrnutí seznamů se zařízením, jež jsou nyní v přílohách A.I a A.II.

4.4   Článek 5 – Použití

Aby se předešlo nesprávnému výkladu výrazu „v mezinárodních nástrojích vztahující se na zařízení, které se již nachází na palubě“, mělo by se ujasnit, že se týká požadavků platných v době instalace, pokud se ovšem požadavky následně přijaté IMO nevztahují na zařízení, které se již nachází na palubě lodí.

4.5   Článek 6 – Fungování vnitřního trhu

Tento článek tvoří základ pro volný pohyb námořních zařízení v EU, přičemž vychází z konceptu vzájemného uznávání zařízení, které splňuje požadavky stanovené ve směrnici, mezi členskými státy. Článek také zmiňuje umístění na palubě lodí EU námořního zařízení, podle všeho také ze zemí mimo EU. Tento koncept však může být oslaben uplatněním čl. 7 odst. 2 (týkajícím se výměny nerovnocenného zařízení), čl. 32 odst. 6 (opravňujícím přijímající státy opakovat zkoušky inovativního zařízení) a čl. 34 odst. 4 (dávajícím možnost nepřijmout nahrazené rovnocenné zařízení mimo EU).

4.6   Článek 7 – Převedení lodě do rejstříku členského státu

Druhý odstavec stanoví, že pokud zařízení není správním orgánem považováno za rovnocenné, musí být vyměněno. EHSV si klade otázku, zda by pro přijímající členské státy bylo v takovém případě, a s ohledem na předpisy IMO o vzájemném uznávání certifikátů, rozumné řídit se postupem podle článku 5 nařízení č. 613/1991 (který vyžaduje podání předběžného oznámení Komisi v případě změny státu vlajky mezi členskými státy).

4.7   Článek 8 – Normy pro námořní zařízení

EHSV si klade otázku, zda by vývoj odpovídajících mezinárodních norem, jímž je pověřena IMO, neměla sledovat spíše EU než členské státy. IMO v každém případě vytváří normy a zkušební postupy pro námořní zařízení dlouho před jeho povinnou instalací na lodích. Společný postup členských států v souvislosti s procesem IMO zajistí, že cíle směrnice budou dodrženy, aniž by bylo třeba uchylovat se k jednostranným dočasným normám EU pro zařízení, která nakonec nemusí vyhovět normám IMO a mohla by být nutná jejich výměna nebo vyjmutí z nových norem.

4.8   Články 9 až 11 – Značka shody

Schválené námořní zařízení instalované na palubě lodi se bude moci volně pohybovat ve všech členských státech, protože bude označeno značkou Unie, tzv. značkou shody, která bude prokazovat jeho soulad s požadavky IMO / směrnice o námořním zařízení. EHSV podporuje možnost doplnit nebo nahradit značku shody elektronickým identifikátorem, který usnadní inspekci lodí připlouvajících do přístavů EU a pomůže v boji proti padělatelství.

4.9   Článek 26 – Koordinace oznámených subjektů

EHSV souhlasí s návrhem, aby „oznámené subjekty“ vytvořily spolupracující skupinu, jež může odrážet Mezinárodní sdružení klasifikačních společností a jeho organizace, které jsou uznány Evropskou unií, provádějící také úkoly oznámených subjektů.

V Bruselu dne 20. března 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Rady o námořním zařízení, Úř. věst. C 97, 1.4.1996, s. 22; Zvl. vyd. 07/03, s. 3; a stanovisko EHSV k přeregistrování lodí, Úř. věst. C 80, 30.3.2004, s. 88–91 [není k dispozici v češtině].

1

---