# Euroopa Liidu C 158/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.158.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 158 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide4. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.158.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 158

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide4. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee

  Ühisassamblee 24. istungjärk toimus Paramaribos (Surinames) 27.–29. novembril 2012. aastal. |
| 2013/C 158/01 | Teisipäeva, 27. novembri 2012 istungi protokoll | 1 |
| 2013/C 158/02 | Kolmapäeva, 28. novembri 2012 istungi protokoll | 5 |
| 2013/C 158/03 | Neljapäeva, 29. novembri 2012 istungi protokoll | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee

  Ühisassamblee 24. istungjärk toimus Paramaribos (Surinames) 27.–29. novembril 2012. aastal.

Ühisassamblee 24. istungjärk toimus Paramaribos (Surinames) 27.–29. novembril 2012. aastal.

2013/C 158/01

Teisipäeva, 27. novembri 2012 istungi protokoll

1

2013/C 158/02

Kolmapäeva, 28. novembri 2012 istungi protokoll

5

2013/C 158/03

Neljapäeva, 29. novembri 2012 istungi protokoll

8

| Kasutatud märkide selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Kasutatud märkide selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Parlamendi komisjonid

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

Fraktsioonid

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| EFD | Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

EFD

Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee Ühisassamblee 24. istungjärk toimus Paramaribos (Surinames) 27.–29. novembril 2012. aastal.

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 158/1

---

TEISIPÄEVA, 27. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 158/01

Sisukord

Pidulik avaistung

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee istung

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP101.257) |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. istungjärgu viimase kahe istungi protokollide kinnitamine (ELT C 309, 12.10.2012) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 26. novembri 2012. aasta koosolekul vastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamine Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kariibi mere piirkonna integratsioon ja CARIFORUMi–ELi majanduspartnerluslepingu rakendamine |
| --- | --- |

5.

| 6. | ELi ülemeremaade ja -territooriumide ning äärepoolseimate piirkondade osatähtsus AKV–ELi suhetes Kariibi mere piirkonnas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhine ettevõtlus ning selle mõju AKV riikide arengule |
| --- | --- |

7.

TEISIPÄEVA, 27. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 11.00)

Pidulik avaistung

Sõna võtsid:

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Musikari Kombo, Suriname rahvusassamblee esimees Jennifer Geerlings-Simmons.

(Istung katkestati kell 12.00 ja seda jätkati kell 15.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Musikari KOMBO

Kaaspresident

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri pannakse protokolli juurde lisana sellisel kujul, nagu AKV riikide ametivõimud ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et on saanud viis parlamendivälise esindaja akrediteerimise taotlust. Kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2, erandjuhul, vääramatu jõu tõttu

akrediteeriti nimetatud esindajad ning nende nimed kanti protokolli lisasse.

1.   Päevakorra kinnitamine (AP101.257)

Sõnavõtjad: Rabindre T. Parmessar (Suriname), Fitz Jackson (Jamaica), Michèle Rivasi ja Regueiferos Linares (Kuuba).

Volinike kolleegiumi olulise koosoleku tõttu esindab Euroopa Komisjoni arenguvolinik Andris Piebalgsit peadirektori asetäitja Klaus Rudischhauser.

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. istungjärgu viimase kahe istungi protokollide kinnitamine (ELT C 309, 12. oktoober 2012)

Protokollid kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 26. novembri 2012. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident teatas ühisassambleele, et 25. novembril 2012 tuli kokku naiste foorum.

Kaaspresident teatas ühisassambleele, et 25. novembril 2012 toimus kaks seminari (Suriname sadama ja riikliku naftakompanii teemal).

Kaaspresident andis ülevaate 26. novembril 2012 toimunud juhatuse koosoleku tulemustest.

Võeti vastu järgmised otsused:

| a) | Alalised komisjonid koostavad järgmised raportid: | Poliitikakomitee







  — | Õigusriigi põhimõtte austamine ning erapooletu ja sõltumatu kohtuvõimu roll |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komisjonid koostavad järgmised raportid:

Poliitikakomitee

—

Õigusriigi põhimõtte austamine ning erapooletu ja sõltumatu kohtuvõimu roll

| | Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee







  — | Lõuna-lõuna suunaline ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja ülesanded |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee

—

Lõuna-lõuna suunaline ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja ülesanded

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Karjakasvatuse sotsiaalne ja keskkonnamõju AKV riikides |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Karjakasvatuse sotsiaalne ja keskkonnamõju AKV riikides

| b) | Kooskõlas töökorra artikliga 35 saadetakse uued muudatusettepanekud töökorra kohta poliitikakomisjonile läbivaatamiseks ja muude üle hääletatakse käimasoleva istungjärgu täiskogu istungil. |
| --- | --- |

b)

Kooskõlas töökorra artikliga 35 saadetakse uued muudatusettepanekud töökorra kohta poliitikakomisjonile läbivaatamiseks ja muude üle hääletatakse käimasoleva istungjärgu täiskogu istungil.

| c) | Üheksas piirkondlik kohtumine toimub Kariibi mere piirkonnas 14.–16. veebruarini 2013. AKV Kariibi mere piirkonna riigid tegid ettepaneku korraldada kohtumine Kuubas ja täiskogu kiitis ettepaneku heaks. Mõned Euroopa Parlamendi liikmed väljendasid kahtlust selles, et õiguslikust seisukohast on asjakohane otsus korraldada piirkondlik kohtumine Cotonou lepingu raames riigis, mis ei ole lepinguosaline. |
| --- | --- |

c)

Üheksas piirkondlik kohtumine toimub Kariibi mere piirkonnas 14.–16. veebruarini 2013. AKV Kariibi mere piirkonna riigid tegid ettepaneku korraldada kohtumine Kuubas ja täiskogu kiitis ettepaneku heaks. Mõned Euroopa Parlamendi liikmed väljendasid kahtlust selles, et õiguslikust seisukohast on asjakohane otsus korraldada piirkondlik kohtumine Cotonou lepingu raames riigis, mis ei ole lepinguosaline.

| d) | Malisse saadetakse 21.–25. jaanuarini 2013 teabekogumismissioon. |
| --- | --- |

d)

Malisse saadetakse 21.–25. jaanuarini 2013 teabekogumismissioon.

| e) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega koostöö edendamiseks moodustatakse kuuest AKV liikmest ja kuuest Euroopa Parlamendi liikmest töörühm, kelle volitused kestavad esialgu üks aasta. Töörühm kohtuks alaliste komiteede koosolekute raames. |
| --- | --- |

e)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega koostöö edendamiseks moodustatakse kuuest AKV liikmest ja kuuest Euroopa Parlamendi liikmest töörühm, kelle volitused kestavad esialgu üks aasta. Töörühm kohtuks alaliste komiteede koosolekute raames.

| f) | Assamblee 25. istungjärk toimub Euroopa Parlamendi ruumides Brüsselis 17.–19. juunini 2013. 26. istungjärk toimub Ida-Aafrika piirkonnas 25.–27. novembrini 2013. |
| --- | --- |

f)

Assamblee 25. istungjärk toimub Euroopa Parlamendi ruumides Brüsselis 17.–19. juunini 2013. 26. istungjärk toimub Ida-Aafrika piirkonnas 25.–27. novembrini 2013.

Kaaspresident teatas, et asjaomastele AKV delegatsiooni juhtidele on saadetud riigi ja piirkondlike strateegiadokumentide vahekokkuvõte 10. Euroopa Arengufondi perioodi 2008–2013 kohta, et käsitleda neid AKV riikide parlamentides.

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud alaliste komisjonide raportites toodud resolutsioonide kohta: teisipäev, 27. november 2012 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komisjonide raportites toodud resolutsioonide kohta: teisipäev, 27. november 2012 kell 12.00;

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ja kahe kiireloomulisi küsimusi puudutava resolutsiooni ettepaneku kohta: kolmapäev, 28. november 2012 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ja kahe kiireloomulisi küsimusi puudutava resolutsiooni ettepaneku kohta: kolmapäev, 28. november 2012 kell 12.00;

| — | hääletusmeetoditega seotud taotluste esitamine: neljapäev, 29. november 2012 kell 10.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotluste esitamine: neljapäev, 29. november 2012 kell 10.00, kirjalikult.

Sõnavõtjad: Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fitz Jackson (Jamaica) ja Michael Gahler.

4.   Poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamine Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Véronique De Keyser ja Ali Soubaneh (Djibouti)

Liikmed väljendasid heameelt Somaalia uue valitsuse jõupingutuste üle riigi stabiliseerimisel. Rahvusvaheline üldsus peab jätkuvalt riiki toetama ja tugevdama Aafrika Liidu missiooni Somaalias. Liikmed rõhutasid, et Somaalia on hea tõestus sellele, et terrorismi vastu on võimalik võidelda ja seda võita, ning Somaalia kogemus peaks julgustama rahvusvahelist üldusust toimima sarnaselt ka Saheli piirkonnas.

Sõnavõtjad: Omar Abdi Said (Djibouti) (kaasraportööri nimel), Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Olle Schmidt, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Michèle Striffler, Ricardo Cortés Lastra, Assarid Imbarcaoune (Mali), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jacob Oulanyah (Uganda) and José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus).

5.   Kariibi mere piirkonna integratsioon ja CARIFORUMi–ELi majanduspartnerluslepingu rakendamine

Arutelu ilma resolutsioonita

Peter Thompson (Euroopa Komisjon) tegi ettekande Kariibi mere piirkonna integratsiooni ja CARIFORUMi–ELi majanduspartnerluslepingu rakendamise teemal.

Liikmed hindasid CARIFORUMi ja ELi vahelise esimese ulatusliku majanduspartnerluslepingu mõju. Liikmed rõhutasid vajadust tugevama majandus- ja kaubanduskoostöö ning piirkondliku integratsiooni järele, mis aitaks üle saada ka ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärgedest. Mõned liikmed kahtlesid majanduspartnerluslepingu kasulikkuses ja mõned nõudsid selle kiiremat rakendamist ning pooleliolevate läbirääkimiste kiiret lõpetamist, juhtides tähelepanu majanduspartnerluslepingute kasulikkusele majandusintegratsiooni protsessis.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Maurice Ponga, Netty Baldeh (Gambia), David Martin, Rabindre T. Parmessar (Suriname), Marielle De Sarnez, Fitz Jackson (Jamaica), Michèle Rivasi, Piet Van Der Walt (Namiibia), Malgorzata Handzlik, Adjedoue Weidou (Tšaad), Patrice Tirolien, Zita Gurmai ja Michael Gahler.

6.   ELi ülemeremaade ja -territooriumide ning äärepoolseimate piirkondade osatähtsus AKV–ELi suhetes Kariibi mere piirkonnas

Arutelu ilma resolutsioonita

Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjon) tegi ettekande ELi ülemeremaade ja -territooriumide ning äärepoolseimate piirkondade osatähtsuse kohta AKV–ELi suhetes Kariibi mere piirkonnas.

Liikmed rõhutasid, et äärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid annavad ELile hea võimaluse tugevdada suhteid AKV riikidega, arvestades nende geograafilist ja kultuurilist lähedust ning nende pakutavaid võimalusi ELile oma positsiooni tugevdamiseks maailmas. Liikmed märkisid ka, et äärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid peaksid tugevdama koostööd ja piirkondlikku integratsiooni naaberriikidest AKV riikidega. Eelkõige Kariibi mere äärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid on oluline sild ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahel.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Nathalie Griesbeck, Netty Baldeh (Gambia), Maurice Ponga, Rabindre T. Parmessar (Suriname), Patrice Tirolien, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacob Bicep, Philippe Boulland, Michael Gahler ja Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik).

7.   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhine ettevõtlus ning selle mõju AKV riikide arengule

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Rabindre T. Parmessar (Suriname) ja Younous Omarjee

Rabindre T. Parmessar (Suriname) tutvustas raportit.

Liikmed rõhutasid info- ja sidetehnoloogia olulisust arengu ja majanduskasvu edendamisel ning rõhutasid info- ja sidetehnoloogia kasulikkust eri majandussektorites ning selle suurt mõju kodanike igapäevaelule. Siiski tunti muret selle kättesaadavuse ja taskukohasuse pärast. Liikmed väljendasid heameelt ka selle üle, et info- ja sidetehnoloogia suurendab demokratiseerimise protsessi läbipaistvust ja sellesse kaasatust.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Horst Schnellhardt, Derek Vaughan, Catherine Bearder, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacob Bicep, Salem Mariem (Mauritaania), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tšaad), Ricardo Cortés Lastra, Komi Selom Klassou (Togo), Netty Baldeh (Gambia) ja Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjon).

(Istung lõppes kl 18.17)

Musikari KOMBO, EGH ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 158/5

---

KOLMAPÄEVA, 28. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 158/02

Sisukord

| 1. | Komisjoni avaldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Arutelu Euroopa Komisjoniga |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused komisjonile |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisjoni võetud meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

4.

| 5. | Energia kättesaadavuse tähtsus jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite raport |
| --- | --- |

6.

| 7. | Seminaride koondaruanded |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aruanne 18.–20. juulil 2012. aastal Samoas Apias toimunud kaheksanda piirkondliku kohtumise (Vaikse ookeani piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pärast Cotonou lepingut |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Malis |
| --- | --- |

10.

| 11. | Suriname harmooniline ja mitmekultuuriline ühiskond |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rio+20 konverentsi tulemuste järelmeetmed |
| --- | --- |

12.

KOLMAPÄEVA, 28. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 9.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

1.   Komisjoni avaldus

Klaus Rudischhauser tegi volinik Piebalgsi (Euroopa Komisjon) nimel avalduse, milles ta keskendus ELi arenguabi tulevikule, praegustele mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimistele ja ELi abi võimalikule vähendamisele, sealhulgas Euroopa Arengufondi eelarve vähendamisele. Komisjon juhtis tähelepanu olulisele rollile, mida iga AKV riikide rühma riik täidab praegustes finantsläbirääkimistes. Muud suurt huvi pakkuvad teemad olid komisjoni ettepanek 2030. aastaks inimväärse elu kohta kõigile, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee oluline roll arengukavas pärast 2015. aastat ning Cotonou partnerluslepingu teise läbivaatamise ratifitseerimine.

2.   Arutelu Euroopa Komisjoniga

Sõnavõtjad: John Attard-Montalto, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Gay Mitchell, Sorel Jacinthe (Haiti), Michael Gahler, Frederic Assomption Korsaga (Burkina Faso), Ricardo Cortés Lastra, María Muñiz de Urquiza, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Adjedoue Weidou (Tšaad), Milner Tozaka (Saalomoni Saared), Soubaneh Atteye Ali (Djibouti), Miguel Angel Martínez Martínez, Abdourahamane Chegou (Niger) ja Louis Michel.

Klaus Rudischhauser vastas küsimustele, mille liikmed esitasid eelneva registreerimiseta sõnavõttude käigus.

3.   Küsimused komisjonile

Komisjonile esitati 23 küsimust.

Komisjon oli küsimustele vastanud varem kirjalikult. Klaus Rudischhauser vastas suuliselt järgmiste isikute täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 1 Assarid Ag. Imbarcaouanelt (Mali) Mali pagulaste ja sisepõgenike olukorra kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 1 Assarid Ag. Imbarcaouanelt (Mali) Mali pagulaste ja sisepõgenike olukorra kohta;

| | küsimus nr 2 Derek Vaughanilt Lõuna-Sudaani kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 2 Derek Vaughanilt Lõuna-Sudaani kohta;

| | küsimus nr 4 Olle Schmidtilt olukorra kohta Somaali poolsaarel; |
| --- | --- |

küsimus nr 4 Olle Schmidtilt olukorra kohta Somaali poolsaarel;

| | küsimus nr 6 Gay Mitchellilt katastroofiohu vähendamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 6 Gay Mitchellilt katastroofiohu vähendamise kohta;

| | küsimus nr 8 Michael Cashmanilt (esindas David Martin) ELi toetuse kohta ALi tegevuskavale seoses jagatud vastutuse ja ülemaailmse solidaarsusega AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria valdkonnas; |
| --- | --- |

küsimus nr 8 Michael Cashmanilt (esindas David Martin) ELi toetuse kohta ALi tegevuskavale seoses jagatud vastutuse ja ülemaailmse solidaarsusega AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria valdkonnas;

| | küsimus nr 9 Eleni Theocharouselt EÜ toetuse kohta tervishoiusektorile; |
| --- | --- |

küsimus nr 9 Eleni Theocharouselt EÜ toetuse kohta tervishoiusektorile;

| | küsimus nr 10 Edit Bauerilt kohustuste võtmise kohta laste suremuse vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

küsimus nr 10 Edit Bauerilt kohustuste võtmise kohta laste suremuse vastu võitlemise valdkonnas;

| | küsimus nr 11 Hans-Peter Mayerilt (asendas Horst Schnellhardt) veenappuse kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 11 Hans-Peter Mayerilt (asendas Horst Schnellhardt) veenappuse kohta;

| | küsimus nr 12 Jo Leinenilt (esindas Norbert Neuser) energiajulgeoleku kohta AKV riikides; |
| --- | --- |

küsimus nr 12 Jo Leinenilt (esindas Norbert Neuser) energiajulgeoleku kohta AKV riikides;

| | küsimus nr 14 Françoise Castexilt (esindas Patrice Tirolien) mäetööstusettevõtete ja kriminaalõiguse kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 14 Françoise Castexilt (esindas Patrice Tirolien) mäetööstusettevõtete ja kriminaalõiguse kohta;

| | küsimus nr 16 David Martinilt majanduspartnerluslepingute ja piirkondliku integratsiooni kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 16 David Martinilt majanduspartnerluslepingute ja piirkondliku integratsiooni kohta;

| | küsimus nr 17 Marielle de Sarnezilt (esindas Catherine Bearder) suhkru tootmise kohta AKV riikides; |
| --- | --- |

küsimus nr 17 Marielle de Sarnezilt (esindas Catherine Bearder) suhkru tootmise kohta AKV riikides;

| | küsimus nr 18 Horst Schnellhardtilt Euroopa riideabi kohta Aafrikale; |
| --- | --- |

küsimus nr 18 Horst Schnellhardtilt Euroopa riideabi kohta Aafrikale;

| | küsimus nr 21 Patrice Tirolienilt ametiühingutele antava abi kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 21 Patrice Tirolienilt ametiühingutele antava abi kohta;

| | küsimus nr 22 Norbert Neuserilt aastatuhande arengueesmärkide kohta pärast 2015. aastat ja palgaerinevuste kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 22 Norbert Neuserilt aastatuhande arengueesmärkide kohta pärast 2015. aastat ja palgaerinevuste kohta;

Küsimuste 3, 7 ja 23 autoritel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 5, 13, 15, 19 ja 20 autorid ei viibinud kohal.

4.   Komisjoni võetud meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Klaus Rudischhauser viitas dokumendile, mis käsitleb komisjoni järelmeetmeid seoses resolutsioonidega, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu Horsensis (Taanis).

5.   Energia kättesaadavuse tähtsus jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik) ja Horst Schnellhardt

Horst Schnellhardt ja Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik) tutvustasid raportit.

Komisjon teatas, et volinik Piebalgs on esitanud idee jaotada võimalikud 10. Euroopa Arengufondi sidumata assigneeringud ümber kõigile energia tagamise algatusele.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Norbert Neuser, Frédéric Assomption Korsaga (Burkina Faso), Catherine Bearder, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ole Christensen, Tadeusz Zwiefka, Sabado Teresa Malendza (Mosambiik), Komi Selom Klassou (Togo), Milner Tozaka (Saalomoni Saared) ja Klaus Rudischhauser (Euroopa Komisjon).

6.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe

Brenda Kingi ettekanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Brenda King andis ülevaate protsessist, mille eesmärk on nimetada 2015. aasta Euroopa arengukoostöö aastaks, ning rääkis inimõiguste olukorrast Fiji saarel ning 12. piirkondlikust seminarist CARIFORUMi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmadega.

Sõnavõtjad: Olle Schmidt, Michèle Rivasi ja Louis Michel.

7.   Seminaride koondaruanded

Raportöör Jutta Haug tutvustas Paramaribo sadama teemalist seminari.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun) ja Jutta Haug.

Raportöör Netty Baldeh (Gambia) tutvustas riikliku naftakompanii (Staatsolie) teemalist seminari.

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Olle Schmidt ja Bobbo Hamatoukour.

8.   Aruanne18.–20. juulil 2012. aastal Samoas Apias toimunud kaheksanda piirkondliku kohtumise (Vaikse ookeani piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresidendid Louis Michel ja Musikari Kombo tegid suulise aruande kaheksanda piirkondliku kohtumise kohta ja pöörasid erilist tähelepanu muu hulgas piirkondliku integratsiooni protsessile ning koostööle Vaikse ookeani piirkonnas, majanduspartnerluslepingute hetkeolukorrale, kliimamuutusele, aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele (eelkõige juurdepääsule tervishoiule ja haridusele, aga ka soolisele võrdõiguslikkusele, heale valitsemistavale, demokraatiale ja inimõigustele selles piirkonnas).

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Tom Marsters (Cooki saared), Horst Schnellhardt ja Louis Michel.

(Istung katkestati kell 12.45 ja seda jätkati kell 15.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Musikari KOMBO

Kaaspresident

9.   Pärast Cotonou lepingut

Põhiarutelu

Sõnavõtjad: José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus), Klaus Rudischhauser (Euroopa Komisjon), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Netty Baldeh (Gambia), Patrice Tirolien, Assarid Ag. Imbarcaoune (Mali), Niccolò Rinaldi, Hassab Elrusol Aamir (Sudan), Adjedoue Weidou (Tšaad), Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Ricardo Cortés Lastra, Elżbieta Łukacijewska, Cristian Preda, Horst Schnellhardt ja Piotr Borys.

Liikmed arutasid ennekõike põhimõtteid, millest tuleks tulevikus lähtuda AKV ja ELi suhete puhul, ja praeguse partnerluse lisaväärtuse üle pärast 2020. aastat. Liikmed rõhutasid vajadust tugevdada koostöö poliitilist mõõdet ja soovitasid luua assamblee raames töörühma, kes koostaks ettepanekud ajaperioodiks pärast 2020. aastat.

José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus) ja Klaus Rudischhauser (Euroopa Komisjon) tegid arutelust kokkuvõtte.

10.   Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Malis

Sõnavõtjad: José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Philippe Boulland, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Juan Fernando López Aguilar, Kouadio Koffi Baudoua (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Omar Abdi Said (Djibouti), Nicole Kiil-Nielsen, Netty Baldeh (Gambia), Assarid Ag. Imbarcaoune (Mali), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania), Edit Bauer, Mohammed Muktar Ahmed (Nigeeria), John Attard-Montalto, Adjedoue Weidou (Tšaad), Niccolò Rinaldi, Komi Selom Klassou (Togo), Mariya Gabriel, Ricardo Cortés Lastra, Krzysztof Lisek, Cristian Preda ja Michèle Striffler.

Liikmed väljendasid äärmist muret olukorra pärast riigis ja seal tegevuse puudumise pärast, kuna edasised viivitused võivad halvendada veelgi inimõiguste olukorda ning tugevdada põhja mässulisi. Nad rõhutasid vajadust ELi logistilise toe järele ning Alžeeria rolli ÜRO resolutsiooniga 2071 lubatud sõjalistes meetmetes edu saavutamisel.

José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus) tegi arutelust kokkuvõtte.

11.   Suriname harmooniline ja mitmekultuuriline ühiskond

Arvamuste vahetus Suriname ametivõimudega

Soewarto Moestadja (Suriname siseminister) kirjeldas Suriname harmoonilist mitmekultuurilist ühiskonda ja rõhutas, et valitsuse edu tulenes tema etnilisest mitmekesisusest.

Sõnavõtjad: Soewarto Moestadja (Suriname siseminister), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler, Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik), John Attard-Montalto, Vikens Derilus (Haiti), Catherine Bearder, Hassab Elrusol Aamir (Sudaan), Fitz Jackson (Jamaica), Piotr Borys ja Juan Fernando López Aguilar.

Paljud liikmed kiitsid heaks näite Surinames saavutatud ühinenud mitmekesisuse kohta ja rõhutasid, et paljud riigid peaksid nende kogemusest õppima.

Soewarto Moestadja (Suriname siseminister) tegi arutelust kokkuvõtte.

12.   Rio+20 konverentsi tulemuste järelmeetmed

Arutelu ilma resolutsioonita

Sõnavõtjad: Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjon), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Ricardo Cortés Lastra, Sławomir Nitras, Catherine Bearder ja Michèle Rivasi.

Liikmed väljendasid heameelt ELi toetuse üle AKV riikide keskkonna puutumatuna hoidmiseks ning rõhutas, et kliimamuutus mõjutab juba nii arenenud kui arenguriike. Seega on ELi ja AKV riikide ühistegevus olulisem kui kunagi varem.

Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjon) tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 6.20)

Musikari KOMBO, EGH ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 158/8

---

NELJAPÄEVA, 29. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 158/03

Sisukord

| 1. | Eelarve valdkonna eest vastutava rahandusministri, AKV nõukogu tegevesimehe Pierre Titi (Kamerun) avaldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Küprose välisministri, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Erato Kozakou-Marcoullise avaldus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused nõukogule |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kuuba |
| --- | --- |

5.

| 6. | Teisipäeva, 27. novembri 2012. aasta ja kolmapäeva, 28. novembri, 2012. aasta koosolekute protokollide kinnitamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kiireloomuline küsimus nr 2: ebastabiilsus ja ebakindlus Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kolme alalise komisjoni esitatud raportites toodud resolutsioonide ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Muud küsimused |
| --- | --- |

11.

| 12. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgu toimumise aeg ja koht |
| --- | --- |

12.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I lisa

| II Lisa | 27.–29. novembrini Paramaribos (Suriname) toimunud istungjärgul kohalviibinute nimekiri |
| --- | --- |

II Lisa

| III Lisa | Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine |
| --- | --- |

III Lisa

| IV Lisa | Vastuvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV Lisa

| — | Resolutsioon poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamise kohta Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused (ACP-EU/101.261/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhise ettevõtluse ning selle mõju kohta AKV riikide arengule (ACP-EU/101.256/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon energia kättesaadavuse tähtsuse kohta jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta (ACP-EU/101.251/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Malis (ACP-EU/101.281/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas (ACP-EU/101.280/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud, mille on juhatus esitanud kooskõlas töökorra artikliga 35 |
| --- | --- |

—

NELJAPÄEVA, 29. NOVEMBRI 2012 ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 9.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

1.   Eelarve valdkonna eest vastutava rahandusministri, AKV nõukogu tegevesimehe Pierre Titi (Kamerun) avaldus

Pierre Titi kiitis Suriname mitmekultuurilist ühiskonda, mis peaks olema kõigile eeskujuks. AKV eesistuja tõi esile mõningad probleemid, aga rõhutas, et AKV piirkonnas on olnud positiivseid muutusi, sealhulgas demokraatlikud valimised, majanduse dünaamilisus ja reform ning piirkondlik integratsioon. Kaubandussuhted peamise kaubanduspartneri Euroopa Liiduga olid halvenenud ning aeg oli sisevaatlusteks, et saavutada kõigile kasulik olukorda.

2.   Küprose välisministri, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Erato Kozakou-Marcoullise avaldus

Erato Kozakou-Marcoullis rõhutas ELi ja AKV riikide partnerluse olulisust, aga toonitas, et see peab vastama sisemisele ja välisele arengule. Ta väljendas heameelt selle üle, et assamblee alustas arutelu Cotonou lepingu tuleviku üle. Arutelu sellel olulisel teemal, mis otsustab AKV ja ELi suhted tulevikus, tuleb tõhustada ning arutelu assamblees oli selleks hea algus. Ta teavitas assambleed ka nõukogu algatustest seoses assamblee päevakorra muude küsimustega.

3.   Küsimused nõukogule

Bernard Titi vastas järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 1 Horst Schnellhardtilt suureneva vägivalla kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas; |
| --- | --- |

küsimus nr 1 Horst Schnellhardtilt suureneva vägivalla kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

| | küsimus nr 2 Filip Kaczmarekilt esmase tervishoiu kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 2 Filip Kaczmarekilt esmase tervishoiu kohta;

| | küsimus nr 3 Ricardo Cortés Lastralt Lõuna-Sudaani ja Cotonou lepingu kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 3 Ricardo Cortés Lastralt Lõuna-Sudaani ja Cotonou lepingu kohta;

| | küsimus nr 4 Michael Cashmanilt Cotonou lepingu teistkordse läbivaatamise ratifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 4 Michael Cashmanilt Cotonou lepingu teistkordse läbivaatamise ratifitseerimise kohta;

| | küsimus nr 5 Françoise Castexilt mäetööstusettevõtete läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 5 Françoise Castexilt mäetööstusettevõtete läbipaistvuse kohta;

| | küsimus nr 6 Toine Mandersilt artikli 8 alusel peetava dialoogi kohta Surinamega; |
| --- | --- |

küsimus nr 6 Toine Mandersilt artikli 8 alusel peetava dialoogi kohta Surinamega;

| | küsimus nr 7 Joyce Labosolt (Keenia) majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 7 Joyce Labosolt (Keenia) majanduspartnerluslepingute kohta;

| | küsimus nr 8 Gay Mitchellilt Eritrea kohta |
| --- | --- |

küsimus nr 8 Gay Mitchellilt Eritrea kohta

| | küsimus nr 9 Olle Schmidtilt poliitvangide töörühma kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 9 Olle Schmidtilt poliitvangide töörühma kohta;

| | küsimus nr 10 Marielle de Sarnezilt majanduspartnerluslepingu kohta ELi ja Cariforumi riikide vahel; |
| --- | --- |

küsimus nr 10 Marielle de Sarnezilt majanduspartnerluslepingu kohta ELi ja Cariforumi riikide vahel;

| | küsimus nr 11 David Martinilt Cariforumi ja EÜ nõuandekomitee kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 11 David Martinilt Cariforumi ja EÜ nõuandekomitee kohta;

| | küsimus nr 12 Norbert Neuserilt aastatuhande arengueesmärkide kohta pärast 2015. aastat; |
| --- | --- |

küsimus nr 12 Norbert Neuserilt aastatuhande arengueesmärkide kohta pärast 2015. aastat;

Küsimuste 7 ja 11 autoritel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 2, 3, 4, 5, 6, 8 ja 10 autorid ei viibinud kohal.

Erato Kozakou-Marcoullis vastas järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 13 Horst Schnellhardtilt suureneva vägivalla kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas; |
| --- | --- |

küsimus nr 13 Horst Schnellhardtilt suureneva vägivalla kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

| | küsimus nr 14 Assarid Ag. Imbarcaouanelt (Mali) julgeolekuolukorra kohta Liibüas; |
| --- | --- |

küsimus nr 14 Assarid Ag. Imbarcaouanelt (Mali) julgeolekuolukorra kohta Liibüas;

| | küsimus nr 15 Olle Schmidtilt inimkaubanduse kohta Siinais; |
| --- | --- |

küsimus nr 15 Olle Schmidtilt inimkaubanduse kohta Siinais;

| | küsimus nr 16 Filip Kaczmarekilt esmase tervishoiu kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 16 Filip Kaczmarekilt esmase tervishoiu kohta;

| | küsimus nr 17 Ricardo Cortés Lastralt Lõuna-Sudaani ja Cotonou lepingu kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 17 Ricardo Cortés Lastralt Lõuna-Sudaani ja Cotonou lepingu kohta;

| | küsimus nr 18 Michael Cashmanilt (esindas David Martin) Cotonou lepingu teistkordse läbivaatamise ratifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 18 Michael Cashmanilt (esindas David Martin) Cotonou lepingu teistkordse läbivaatamise ratifitseerimise kohta;

| | küsimus nr 19 Françoise Castexilt (esindas Patrice Tirolien) mäetööstusettevõtete läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 19 Françoise Castexilt (esindas Patrice Tirolien) mäetööstusettevõtete läbipaistvuse kohta;

| | küsimus nr 20 Toine Mandersilt artikli 8 alusel peetava dialoogi kohta Surinamega; |
| --- | --- |

küsimus nr 20 Toine Mandersilt artikli 8 alusel peetava dialoogi kohta Surinamega;

| | küsimus nr 21 Maurice Pongalt kindluse kohta maaomandi suhtes AKV riikides; |
| --- | --- |

küsimus nr 21 Maurice Pongalt kindluse kohta maaomandi suhtes AKV riikides;

| | küsimus nr 22 Philippe Boullandilt maa hõivamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 22 Philippe Boullandilt maa hõivamise kohta;

| | küsimus nr 23 Marielle de Sarnezilt (asendas Catherine Bearder) majanduspartnerluslepingu kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 23 Marielle de Sarnezilt (asendas Catherine Bearder) majanduspartnerluslepingu kohta;

| | küsimus nr 24 David Martinilt Cariforumi ja EÜ nõuandekomitee kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 24 David Martinilt Cariforumi ja EÜ nõuandekomitee kohta;

Küsimuste 19 ja 21 autoritel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 16, 17 ja 20 autorid ei viibinud kohal.

4.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Fitz Jackson (Jamaica), Denis Polisi (Rwanda), Olle Schmidt, Sorel Jacinthe (Haiti), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Louis Michel, Mary Margaret Muchada (Zimbabwe), Eleni Theocharous, Adjedoue Weidou (Tšaad), Gay Mitchell ja Omar Abou Saïd (Djibouti).

Pierre Titi ja Erato Kozakou-Marcoullis vastasid eri teemadel küsimustele: energiastrateegia, järvede piirkond, tööõigused, homoseksuaalide õigused, valimised, Liibüa, banaanisektori kaasnevad meetmed, mitmeaastane finantsraamistik ja ELi vahendid arengukoostööks, valimised Zimbabwes, Keenias ja Türgis ning AKV riikide rühma tulevik.

5.   Kuuba

Arutelu ilma resolutsioonita – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: kaasesimees Louis Michel, Erato Kozakou-Marcoullis (Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja), Olle Schmidt, Michael Gahler, Miguel Angel Martínez Martínez, Michèle Rivasi, Sorel Jacinthe (Haiti), Norbert Neuser, Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Jean-Jacob Bicep, Frederic Assomption Korsaga (Burkina Faso), Jacek Protasiewicz, Rabindre Parmessar (Suriname), Mariya Gabriel ja Yenielys Regueiferos (Kuuba).

Erato Kozakou-Marcoullis teavitas liikmeid 19. novembril 2012. aastal Brüsselis nõukogus toimunud arvamuste vahetusest ELi ja Kuuba võimalike suhete üle tulevikus. Mõned liikmed leidsid, et riigi poliitiline olukord ei olnud viimastel kuudel paranenud, samas olid teised arvamusel, et tuleks alustada kahepoolset dialoogi ja parandada suhteid Kuubaga.

6.   Teisipäeva, 27. novembri 2012. aasta ja kolmapäeva, 28. novembri 2012. aasta koosolekute protokollide kinnitamine

Protokollid kinnitati.

7.   Kiireloomuline küsimus nr 2: ebastabiilsus ja ebakindlus Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas

Sõnavõtjad: José Fernando Costa Pereira (Euroopa Välisteenistus), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Gabriel, Roger Julien Menga (Kongo Vabariik), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Michèle Striffler, Denis Polisi (Rwanda), Maria Muñiz de Urquiza, Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jacek Protasiewicz, Komi Selom Klassau (Togo) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Liikmed rõhutasid, et mis tahes lahendus kriisile Kongo Demokraatlikus Vabariigis peaks olema poliitiline ja üksikasjalikus kavas tuleks käsitleda konflikti põhjuseid. Piirkonna riikidel on esmane vastutus teha koostööd, et leida konfliktile rahumeelne ja püsiv lahendus. Liikmed mõistsid hukka inimõiguste rikkumised Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ja nõudsid kurjategijate vastutuselevõtmist. Liikmed rõhutasid ühtlasi, et Kongo Demokraatlik Vabariik peaks reformima ja tugevdama oma julgeolekusektorit ja parandama juhtimist selles piirkonnas. Lisaks nõudsid nad, et MONUSCO täidaks oma rolli tõhusamalt.

8.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletusmenetlust.

| — | Poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamine Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused (ACP-EU/101.261/fin.)
  Poliitikakomitee
  Kaasraportöörid: Ali Soubaneh (Djibouti) ja Véronique De Keyser
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1.
  Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 10 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamine Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused (ACP-EU/101.261/fin.)

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Ali Soubaneh (Djibouti) ja Véronique De Keyser

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1.

Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 10 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

| — | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhine ettevõtlus ning selle mõju AKV riikide arengule (ACP-EU/101.256/fin.)
  Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee
  Kaasraportöörid: Rabindre T. Parmessar (Suriname) ja Younous Omarjee
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhine ettevõtlus ning selle mõju AKV riikide arengule (ACP-EU/101.256/fin.)

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Rabindre T. Parmessar (Suriname) ja Younous Omarjee

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Energia kättesaadavuse tähtsus jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (ACP-EU/101.251/fin.)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Kaasraportöörid: Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik) ja Horst Schnellhardt
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1.
  Fraktsioon PPE taotles lõike 13 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa võeti vastu. Lõike teine osa lükati tagasi.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Energia kättesaadavuse tähtsus jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (ACP-EU/101.251/fin.)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Manuel Jiménez (Dominikaani Vabariik) ja Horst Schnellhardt

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1.

Fraktsioon PPE taotles lõike 13 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa võeti vastu. Lõike teine osa lükati tagasi.

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

9.   Kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute hääletamine

| — | Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Malis (ACP-EU/101.281/fin.)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja 3.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2.
  AKV liikmed taotlesid lõike 8 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu. |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Malis (ACP-EU/101.281/fin.)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja 3.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2.

AKV liikmed taotlesid lõike 8 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu.

| — | Resolutsiooni ettepank ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas (ACP-EU/101.280/fin.)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, suuline muudatusettepanek põhjenduse 7 kohta, suuline muudatusettepanek lõike 2 kohta.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepank ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas (ACP-EU/101.280/fin.)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, suuline muudatusettepanek põhjenduse 7 kohta, suuline muudatusettepanek lõike 2 kohta.

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

10.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekute hääletamine

Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud, mille on juhatus esitanud kooskõlas töökorra artikliga 35, võeti ühehäälselt vastu.

11.   Muud küsimused

Olle Schmidt palus assambleel lisada kolmapäeva istungi protokolli viite vangistatud Côte d’Ivoire’i ametiühingu juhile Basile Mahan Gahéle.

Jacob Oulanyah (Uganda) esines avaldusega homoseksuaalide õiguste kohta Ugandas, et selgitada mõningaid arusaamatusi seoses Uganda parlamendis praegu käsitletava piiratud kohaldamisalaga seaduseelnõuga.

Komi Selom Klassou (Togo) esines avaldusega demokraatia olukorra teemal Togos ja palus ELi olukorda regulaarselt jälgida.

12.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Assamblee 25. istungjärk toimub kava kohaselt Euroopa parlamendi ruumides Brüsselis 17.–19. juunini 2013.

Kaaspresident tänas Suriname ametivõime sooja vastuvõtu eest ja assamblee istungjärgu hea korralduse eest ning kaassekretäre ja kogu personali nende töö eest.

(Istung lõppes kell 12.45)

Musikari KOMBO, EGH ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| KOMBO EGH, (Keenia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | ARIF |
| BARBADOS | BAUER |
| BELIZE | BEARDER |
| BENIN | BOVÉ |
| BOTSWANA | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| BURUNDI | CARVALHO |
| KAMERUN (asepresident) | CASA |
| ROHENEEMESAARED | CASINI |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASPARY |
| TŠAAD | CASTEX |
| KOMOORID | CHRISTENSEN |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) | COELHO |
| KONGO (Vabariik) (asepresident) | DE KEYSER |
| COOKI SAARED | DE MITA |
| CÔTE D’IVOIRE | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI (asepresident) | DELVAUX |
| DOMINICA | DURANT |
| DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident) | ENGEL |
| EKVATORIAAL-GUINEA | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOOPIA | FERREIRA, João |
| FIJI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER |
| GHANA | GOERENS (asepresident) |
| GRENADA (asepresident) | GRIESBECK |
| GUINEA | GUERRERO SALOM |
| GUINEA-BISSAU | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLAß (asepresident) |
| MALAWI (asepresident) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLI SAARED (Vabariik) | KURSKI |
| MAURITAANIA (asepresident) | LE PEN |
| MAURITIUS (asepresident) | LEGUTKO |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOSAMBIIK (asepresident) | LÖVIN |
| NAMIIBIA | MANDERS |
| NAURU | MARTIN |
| NIGER (asepresident) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIGEERIA | MATO ADROVER |
| NIUE | MAYER |
| PALAU | McMILLAN-SCOTT |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MITCHELL |
| RWANDA | MOREIRA |
| SAINT KITTS JA NEVIS | NEUSER |
| SAINT LUCIA | NICHOLSON (asepresident) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | OMARJEE (asepresident) |
| SAMOA (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | RIVASI (asepresident) |
| SENEGAL | ROITHOVÁ (asepresident) |
| SEIŠELLID | RONZULLI (asepresident) |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| LÕUNA-AAFRIKA | SCICLUNA |
| SUDAAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SVAASIMAA | SPERONI (asepresident) |
| TANSAANIA | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| IDA-TIMOR | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TOIA |
| TUVALU | VAUGHAN (asepresident) |
| UGANDA | VLASÁK |
| VANUATU (asepresident) | WIELAND |
| SAMBIA | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKV esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

KOMBO EGH, (Keenia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

ARIF

BARBADOS

BAUER

BELIZE

BEARDER

BENIN

BOVÉ

BOTSWANA

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

BURUNDI

CARVALHO

KAMERUN (asepresident)

CASA

ROHENEEMESAARED

CASINI

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASPARY

TŠAAD

CASTEX

KOMOORID

CHRISTENSEN

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

COELHO

KONGO (Vabariik) (asepresident)

DE KEYSER

COOKI SAARED

DE MITA

CÔTE D’IVOIRE

DE SARNEZ

DJIBOUTI (asepresident)

DELVAUX

DOMINICA

DURANT

DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident)

ENGEL

EKVATORIAAL-GUINEA

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREA

FERREIRA, Elisa

ETIOOPIA

FERREIRA, João

FIJI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER

GHANA

GOERENS (asepresident)

GRENADA (asepresident)

GRIESBECK

GUINEA

GUERRERO SALOM

GUINEA-BISSAU

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBEERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLAß (asepresident)

MALAWI (asepresident)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLI SAARED (Vabariik)

KURSKI

MAURITAANIA (asepresident)

LE PEN

MAURITIUS (asepresident)

LEGUTKO

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

LÓPEZ AGUILAR

MOSAMBIIK (asepresident)

LÖVIN

NAMIIBIA

MANDERS

NAURU

MARTIN

NIGER (asepresident)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIGEERIA

MATO ADROVER

NIUE

MAYER

PALAU

McMILLAN-SCOTT

PAAPUA UUS-GUINEA

MITCHELL

RWANDA

MOREIRA

SAINT KITTS JA NEVIS

NEUSER

SAINT LUCIA

NICHOLSON (asepresident)

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

OMARJEE (asepresident)

SAMOA (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

RIVASI (asepresident)

SENEGAL

ROITHOVÁ (asepresident)

SEIŠELLID

RONZULLI (asepresident)

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

LÕUNA-AAFRIKA

SCICLUNA

SUDAAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SVAASIMAA

SPERONI (asepresident)

TANSAANIA

ŠŤASTNÝ (asepresident)

IDA-TIMOR

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDAD JA TOBAGO

TOIA

TUVALU

VAUGHAN (asepresident)

UGANDA

VLASÁK

VANUATU (asepresident)

WIELAND

SAMBIA

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITIKAKOMISJON

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), kaaspresident | CASA, kaaspresident |
| MNKANDHLA (ZIMBABWE), asepresident | KORHOLA, asepresident |
| ROGOMBE (GABON), asepresident | CASTEX, asepresident |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK) | CASINI |
| KONGO (Vabariik) | DE KEYSER |
| DACOURY-TABLEY (COTE D'IVOIRE) | DURANT |
| SAID (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREA) | GABRIEL |
| DAGO (ETIOOPIA) | GAHLER |
| VUIRA (FIJI) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| VUIRA (HAITI) | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| LIBEERIA | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOSAMBIIK) | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SAALOMONI SAARED) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID) | SCHMIDT |
| SVAASIMAA | SPERONI |
| TOGO | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

TAMAPUA (SAMOA), kaaspresident

CASA, kaaspresident

MNKANDHLA (ZIMBABWE), asepresident

KORHOLA, asepresident

ROGOMBE (GABON), asepresident

CASTEX, asepresident

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

CASINI

KONGO (Vabariik)

DE KEYSER

DACOURY-TABLEY (COTE D'IVOIRE)

DURANT

SAID (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREA)

GABRIEL

DAGO (ETIOOPIA)

GAHLER

VUIRA (FIJI)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

VUIRA (HAITI)

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

LIBEERIA

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOSAMBIIK)

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SAALOMONI SAARED)

ROITHOVÁ

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

SCHMIDT

SVAASIMAA

SPERONI

TOGO

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

MAJANDUSARENGU, RAHANDUS- JA KAUBANDUSKOMISJON

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), kaaspresident | CARVALHO, kaaspresident |
| BUTUSOL (VANUATU), asepresident | LEGUTKO, asepresident |
| VAN DER WALT (NAMIBIIA), asepresident | ALVES, asepresident |
| BARBADOS | BICEP |
| BASHARA (KONGO, Demokraatlik Vabariik) | BULLMANN |
| ANTWI (GHANA) | CASPARY |
| EKVATORIAAL-GUINEA | ENGEL |
| LABOSO (KEENIA) | FORD |
| SOFONIA (LESOTHO) | GOERENS |
| BANDA (MALAWI) | GUERRERO SALOM |
| MARSHALLI SAARED | JENSEN |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | KUHN |
| MAURITIUS | MARTIN |
| AHMED (NIGEERIA) | MATO ADROVER |
| RWANDA | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| LONG (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| POOL (SEIŠELLID) | OMARJEE |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| LÕUNA-AAFRIKA | SCICLUNA |
| ELHAG MUSA (SUDAAN) | ŠŤASTNÝ |
| PARMESSAR (SURINAME) | STURDY |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | TIROLIEN |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | WEBER |
| TUVALU | ZANICCHI |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SALL (SENEGAL), kaaspresident

CARVALHO, kaaspresident

BUTUSOL (VANUATU), asepresident

LEGUTKO, asepresident

VAN DER WALT (NAMIBIIA), asepresident

ALVES, asepresident

BARBADOS

BICEP

BASHARA (KONGO, Demokraatlik Vabariik)

BULLMANN

ANTWI (GHANA)

CASPARY

EKVATORIAAL-GUINEA

ENGEL

LABOSO (KEENIA)

FORD

SOFONIA (LESOTHO)

GOERENS

BANDA (MALAWI)

GUERRERO SALOM

MARSHALLI SAARED

JENSEN

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

KUHN

MAURITIUS

MARTIN

AHMED (NIGEERIA)

MATO ADROVER

RWANDA

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

LONG (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

POOL (SEIŠELLID)

OMARJEE

SIERRA LEONE

SCHLYTER

LÕUNA-AAFRIKA

SCICLUNA

ELHAG MUSA (SUDAAN)

ŠŤASTNÝ

PARMESSAR (SURINAME)

STURDY

HAVEA TAIONE (TONGA)

TIROLIEN

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

WEBER

TUVALU

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMISJON

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANSAANIA), kaaspresident | RIVASI, kaaspresident |
| WEIDOU (TŠAAD), asepresident | BAUER, asepresident |
| NOEL (GRENADA), asepresident | SCHNELLARDT, asepresident |
| JOAQUIM (ANGOLA) | BEARDER |
| BAHAMA | CHRISTENSEN |
| BELIZE | COELHO |
| GABORONE (BOTSWANA) | DELVAUX |
| KORSAGA (BURKINA FASO) | DE MITA |
| KARERWA (BURUNDI) | DE SARNEZ |
| HAMATOUKOU (KAMERUN) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ROHENEEMESAARED | FERREIRA, João |
| KOMOORI SAARED | HALL |
| MARSTERS (COOKI SAARED) | HAUG |
| DOMINICA | JOLY |
| JÍMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | KLAß |
| BALDEH (GAMBIA) | KURSKI |
| GUINEA-BISSAU | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR) | NEUSER |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| OUSMANE (NIGER) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAAPUA UUS-GUINEA | TOIA |
| SOMAALIA | VAUGHAN |
| IDA-TIMOR | VLASÁK |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

NDUGAI (TANSAANIA), kaaspresident

RIVASI, kaaspresident

WEIDOU (TŠAAD), asepresident

BAUER, asepresident

NOEL (GRENADA), asepresident

SCHNELLARDT, asepresident

JOAQUIM (ANGOLA)

BEARDER

BAHAMA

CHRISTENSEN

BELIZE

COELHO

GABORONE (BOTSWANA)

DELVAUX

KORSAGA (BURKINA FASO)

DE MITA

KARERWA (BURUNDI)

DE SARNEZ

HAMATOUKOU (KAMERUN)

ESTARÀS FERRAGUT

ROHENEEMESAARED

FERREIRA, João

KOMOORI SAARED

HALL

MARSTERS (COOKI SAARED)

HAUG

DOMINICA

JOLY

JÍMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

KLAß

BALDEH (GAMBIA)

KURSKI

GUINEA-BISSAU

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR)

NEUSER

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

OUSMANE (NIGER)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAAPUA UUS-GUINEA

TOIA

SOMAALIA

VAUGHAN

IDA-TIMOR

VLASÁK

SAMBIA

ZIMMER

---

II LISA

27.–29. NOVEMBRINI PARAMARIBOS (SURINAMES) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHALVIIBINUTE NIMEKIRI

| KOMBO, EGH (Keenia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ATTARD-MONTALTO (3)
   (4) (FERREIRA, E. asemel) |
| THOMPSON (Barbados) | BAGO (2) (CASSINI, C. asemel) |
| YEHOUETOME (Benin) | BAUER |
| GABORONE (Botswana) | BEARDER |
| KORSAGA (Burkina Faso) (1) | BICEP |
| HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident) | BINEV (Le Peni asemel) |
| NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik) | BORYS (COELHO, C. asemel) |
| WEIDOU (Tšaad) | BOUILLAND (DE MITA, L.C. asemel) |
| LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik) | CHRISTENSEN (2)
   (3) |
| MENGA (Kongo Vabariik) (1) | CORTES LASTRA (ALVES, L. P. asemel) |
| MARSTERS (Cooki saared) | CZARNECKI |
| DACOURY-TABLEY (Côte d'Ivoire) | DE SARNEZ (2) |
| ALI (Djibouti) (asepresident) | ENGEL (2) |
| JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident) | GABRIEL |
| NAIB (Eritrea) | GAHLER |
| DAGO (Etioopia) | GRIESBECK (2) |
| SERICHE DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea) | GURMAI (2) (DE KEYSER, V. asemel) |
| VOCEA (Fiji) (1) | HANDZLIK (CASPARY, D. asemel) |
| ROGOMBE (Gabon) | HAUG |
| BALDEH (Gambia) | JAATTEENMAKI (2) (HALL, F. asemel) |
| BANDUA (Ghana) | KACZMAREK |
| NOEL (Grenada) (asepresident) | KIIL-NIELSEN (DURANT, I. asemel) |
| BALDE (Guinea Bissau) | LEGUTKO |
| SEERAJ (Guyana) | LISEK (ZANICCHI, I. asemel) |
| JACINTHE (Haiti) | LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4) |
| JACKSON (Jamaica) | LUKACIEJEWESKA (ESTARAS FEERAGUT, R. asemel) |
| LABOSO (Keenia) | MARTIN |
| SOFONIA (Lesotho) | MARTINEZ MARTINEZ |
| RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1) | MIGALSKI (2) |
| MWALWANDA (Malawi) | MITCHELL |
| ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali) | MUNIZ DE URQUIZA (MOREIRA, V. asemel) |
| OULD GUELAYE (Mauritaania) (asepresident) | NEUSER |
| DEERPALSING (Mauritius)(asepresident) | NITRAS (STASTNY, P. asemel) |
| SITHOLE (Mosambiik) (asepresident) | OOMEN-RUIJTEN (2) (RONZULLI, L. asemel) |
| VAN DER WALT (Namiibia) | OUZKY (asepresident) |
| CHEGOU (Niger) (asepresident) | PONGA (CARVALHO, M.D.G. asemel) |
| AHMED (Nigeeria) | PREDA (CASA, D. asemel) |
| TAGELAGI (Niue) | PROTASIEWICZ (4) (DELVAUX, A. asemel) |
| KANA (Palau) | RAPKAY (BULLMANN, U. asemel) |
| POLISI (Rwanda) (asepresident) | RINALDI (3)
   (4) |
| LONG (Saint Lucia) | RIVASI (asepresident) |
| SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid) | ROSBACH (FORD, V. asemel) |
| TAMAPUA (Samoa)(asepresident) | SCHMIDT |
| POOL (Seišellid) | SCHNELLHARDT |
| BUNDU (Sierra Leone) | SPERONI (asepresident) (3)
   (4) |
| TOSAKA (Saalomoni Saared) | STRIFFLER |
| MUSA (Sudaan) | STURDY (2)
   (3) |
| PARMESSAR (Suriname) | THEOCHAROUS |
| GAMEDZE (Svaasimaa) | TIROLIEN (asepresident) |
| NDUGAI (Tansaania) (asepresident) | VAUGHAN (asepresident) |
| KLASSOU (Togo) | WLOSOWICZ |
| TAIONE (Tonga) | ZWIEFKA (MATO-ADROVER G. asemel) |
| KHAN (Trinidad ja Tobago) | |
| LATASI (Tuvalu) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KAKOMA (Sambia) | |
| MNKANDHLA (Zimbabwe) | |
| JOY (Vanuatu) (1) | |

KOMBO, EGH (Keenia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ATTARD-MONTALTO (3)
   (4) (FERREIRA, E. asemel)

THOMPSON (Barbados)

BAGO (2) (CASSINI, C. asemel)

YEHOUETOME (Benin)

BAUER

GABORONE (Botswana)

BEARDER

KORSAGA (Burkina Faso) (1)

BICEP

HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)

BINEV (Le Peni asemel)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

BORYS (COELHO, C. asemel)

WEIDOU (Tšaad)

BOUILLAND (DE MITA, L.C. asemel)

LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

CHRISTENSEN (2)
   (3)

MENGA (Kongo Vabariik) (1)

CORTES LASTRA (ALVES, L. P. asemel)

MARSTERS (Cooki saared)

CZARNECKI

DACOURY-TABLEY (Côte d'Ivoire)

DE SARNEZ (2)

ALI (Djibouti) (asepresident)

ENGEL (2)

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident)

GABRIEL

NAIB (Eritrea)

GAHLER

DAGO (Etioopia)

GRIESBECK (2)

SERICHE DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea)

GURMAI (2) (DE KEYSER, V. asemel)

VOCEA (Fiji) (1)

HANDZLIK (CASPARY, D. asemel)

ROGOMBE (Gabon)

HAUG

BALDEH (Gambia)

JAATTEENMAKI (2) (HALL, F. asemel)

BANDUA (Ghana)

KACZMAREK

NOEL (Grenada) (asepresident)

KIIL-NIELSEN (DURANT, I. asemel)

BALDE (Guinea Bissau)

LEGUTKO

SEERAJ (Guyana)

LISEK (ZANICCHI, I. asemel)

JACINTHE (Haiti)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

JACKSON (Jamaica)

LUKACIEJEWESKA (ESTARAS FEERAGUT, R. asemel)

LABOSO (Keenia)

MARTIN

SOFONIA (Lesotho)

MARTINEZ MARTINEZ

RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

MIGALSKI (2)

MWALWANDA (Malawi)

MITCHELL

ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali)

MUNIZ DE URQUIZA (MOREIRA, V. asemel)

OULD GUELAYE (Mauritaania) (asepresident)

NEUSER

DEERPALSING (Mauritius)(asepresident)

NITRAS (STASTNY, P. asemel)

SITHOLE (Mosambiik) (asepresident)

OOMEN-RUIJTEN (2) (RONZULLI, L. asemel)

VAN DER WALT (Namiibia)

OUZKY (asepresident)

CHEGOU (Niger) (asepresident)

PONGA (CARVALHO, M.D.G. asemel)

AHMED (Nigeeria)

PREDA (CASA, D. asemel)

TAGELAGI (Niue)

PROTASIEWICZ (4) (DELVAUX, A. asemel)

KANA (Palau)

RAPKAY (BULLMANN, U. asemel)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

RINALDI (3)
   (4)

LONG (Saint Lucia)

RIVASI (asepresident)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

ROSBACH (FORD, V. asemel)

TAMAPUA (Samoa)(asepresident)

SCHMIDT

POOL (Seišellid)

SCHNELLHARDT

BUNDU (Sierra Leone)

SPERONI (asepresident) (3)
   (4)

TOSAKA (Saalomoni Saared)

STRIFFLER

MUSA (Sudaan)

STURDY (2)
   (3)

PARMESSAR (Suriname)

THEOCHAROUS

GAMEDZE (Svaasimaa)

TIROLIEN (asepresident)

NDUGAI (Tansaania) (asepresident)

VAUGHAN (asepresident)

KLASSOU (Togo)

WLOSOWICZ

TAIONE (Tonga)

ZWIEFKA (MATO-ADROVER G. asemel)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

KAKOMA (Sambia)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

JOY (Vanuatu) (1)

Kohal viibis ka:

ANGOLA

JOAQUIM

CALUNGA

ALBINO

ULIPAMUE

DA CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTSWANA

MANGOLE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

DOTE

TŠAAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

MABAYA GIZI AMINE

APALA LUTUNDULA

NDEBO AKANDA

BASIALA MAKA

Elvis MUTIRI wa BASHARA

MOLIWA MOLEKO

KONGO

KOMOORID

ALI

COOKI SAARED

MARSTERS

COTE D'IVOIRE

BAUDOUA

DJIBOUTI

OMAR ABOU SAID

DOMINIKAANI VABARIIK

RIZEK CAMILO

ERITREA

TEKLE

ETIOOPIA

DABA WAKJIRA

GAYESA

EKVATORIAAL-GUINEA

NFA NDONG NSENG

NGUEMA MANANA

GABON

ONGOUORI NGOUBIL

GAMBIA

SILLAH

GHANA

ALIFO

ANTWI

YIADOM

HAITI

DERILUS

SOREL

KEENIA

AFFEY

FARAH

NJIRU

NJOROGE

MALI

SIDIBE

MALAWI

BANDA

KANNDA

MAURITAANIA

SALEM MARIEM

OULD HAMOUD

GUELADIO

OULD ZAMEL

MINT BILAL

OULD SIDI ABDALLA

MAURITIUS

KOONJUL

MOSAMBIIK

MALENDZA

MANUEL

NEMBA UAIENE

NAMIIBIA

NAHOLO

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

MAINA

TONDY

NIGEERIA

UZODIMMA

MADWATTE

IBRAHIM

OKORIE

NSIEGBE

HAMZA

BURAIMO

NIUE

TAGELAGI

SAINT LUCIA

LONG

SEIŠELLID

FOCK TAVE

VEL

SAMSON

SUDAAN

ABDEL HALIM

HASSAN

MOHAMMED AHMED

AAMIR

SURINAME

MOESTADJA

CASTELEN

TANSAANIA

MWANJELWA

TOGO

GBONE

TUVALU

LEUELU

UGANDA

CHEMUTAI

BIHANDE-BWAMBALE

ABASON

SAMBIA

MUTALE

ZIMBABWE

MUCHADA

HLONGWANE

MLOTSHWA

AKV NÕUKOGU

TITI, rahandusminister (Kamerun)

ELi NÕUKOGU

KOZAKOU-MARCOULLIS, välisminister (Küpros)

AKV SUURSAADIKUTE KOMITEE

EUROOPA KOMISJON

RUDISCHHAUSER, peadirektori asetäitja, DG DEVCO

THOMPSON, direktor, DG TRADE

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

COSTA PEREIRA, osakonna juhataja, üleaafrikalised küsimused

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

KING, esimees, AKV järelevalvekomitee

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILINE KESKUS

BOTO, büroo juhataja, Brüssel

IDA- JA LÕUNA-AAFRIKA ÜHISTURG

NKANAGU, büroo juhataja, Brüssel

FAO

MAIGA, kontaktametnik, ELi ja Belgia kontaktbüroo

AKV SEKRETARIAAT

CHAMBAS, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige

(2)  Viibis kohal 27. novembril 2012

(3)  Viibis kohal 28. novembril 2012

(4)  Viibis kohal 29. novembril 2012

---

III LISA

MITTEPARLAMENTAARSETE ESINDAJATE AKREDITEERIMINE

Burkina Faso

Frédéric Assomption Korsaga

Burkina Faso suursaadik Belgias

Kongo Vabariik

Roger Julien Menga

Kongo Vabariigi suursaadik Belgias

Fiji

Akuila Kamalanagi Vuira, Fiji välisasjade ja rahvusvahelise koostöö ministeeriumi juhtiv asesekretär

Madagaskar

Mamy Rakotoarivelo

Madagaskari ajutise kongressi president

Vanuatu

Roy Mickey Joy

Vanuatu Vabariigi suursaadik Belgias

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

| — | Resolutsioon poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamise kohta Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused (ACP-EU/101.261/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamise kohta Somaalias: Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused (ACP-EU/101.261/fin.)

| — | Resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhise ettevõtluse ning selle mõju kohta AKV riikide arengule (ACP-EU/101.256/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhise ettevõtluse ning selle mõju kohta AKV riikide arengule (ACP-EU/101.256/fin.)

| — | Resolutsioon energia kättesaadavuse tähtsuse kohta jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta (ACP-EU/101.251/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon energia kättesaadavuse tähtsuse kohta jätkusuutliku majandusarengu seisukohalt ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta (ACP-EU/101.251/fin.)

| — | Resolutsioon olukorra kohta Malis (ACP-EU/101.281/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon olukorra kohta Malis (ACP-EU/101.281/fin.)

| — | Resolutsioon ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas (ACP-EU/101.280/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas (ACP-EU/101.280/fin.)

| — | Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud, mille on juhatus esitanud kooskõlas töökorra artikliga 35 |
| --- | --- |

—

Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud, mille on juhatus esitanud kooskõlas töökorra artikliga 35

RESOLUTSIOON (1)

Somaalia poliitilise ja humanitaarkriisi lahendamine ning Euroopa Liidu ja AKV riikide rühma ees seisvad raskused

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma töökorra artikli 17 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma töökorra artikli 17 lõiget 2,

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. augusti 2011. aasta avaldust ELi reageeringu kohta näljahädale Aafrika Sarve piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. augusti 2011. aasta avaldust ELi reageeringu kohta näljahädale Aafrika Sarve piirkonnas,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu poolt 25. augustil 2011. aastal Addis Abebas korraldatud rahastajate konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu poolt 25. augustil 2011. aastal Addis Abebas korraldatud rahastajate konverentsi,

| — | võttes arvesse 9. juuni 2011. aasta Kampala kokkulepet ja 22. juuni 2012. aasta Galkacyo kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juuni 2011. aasta Kampala kokkulepet ja 22. juuni 2012. aasta Galkacyo kokkulepet,

| — | võttes arvesse 15. detsembri 2011. aasta Garowe I kokkulepet ja 15. veebruari 2012. aasta Garowe II kokkulepet, millega nähakse eelkõige ette niisuguse parlamentaarse poliitilise struktuuri loomine, mis hõlmaks uut 225-liikmelist alamkoda ja 1 000-liikmelist riigi põhiseaduslikku kogu, kusjuures naiste osakaal mõlema koosseisus peaks olema vähemalt 30 %, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembri 2011. aasta Garowe I kokkulepet ja 15. veebruari 2012. aasta Garowe II kokkulepet, millega nähakse eelkõige ette niisuguse parlamentaarse poliitilise struktuuri loomine, mis hõlmaks uut 225-liikmelist alamkoda ja 1 000-liikmelist riigi põhiseaduslikku kogu, kusjuures naiste osakaal mõlema koosseisus peaks olema vähemalt 30 %,

| — | võttes arvesse 23. mail 2012. aastal Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu ja ÜRO Somaalia asjade poliitilise büroo (UNPOS) kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. mail 2012. aastal Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu ja ÜRO Somaalia asjade poliitilise büroo (UNPOS) kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. mai 2009. aasta resolutsiooni, milles soovitati uuesti moodustada, välja õpetada, varustusega varustada ja alaliselt säilitada Somaalia julgeolekujõud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. mai 2009. aasta resolutsiooni, milles soovitati uuesti moodustada, välja õpetada, varustusega varustada ja alaliselt säilitada Somaalia julgeolekujõud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 30. novembri 2009. aasta resolutsiooni, milles kinnitati veel kord, et ta austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 30. novembri 2009. aasta resolutsiooni, milles kinnitati veel kord, et ta austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust,

| — | võttes arvesse 31. mail ja 1. juunil 2012. aastal toimunud rahvusvahelise kohtumise Istanbul II järeldusi, milles korrati rahvusvahelise üldsuse võetud kohustust tagada Somaalia suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse, poliitilise iseseisvuse ja ühtsuse austamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. mail ja 1. juunil 2012. aastal toimunud rahvusvahelise kohtumise Istanbul II järeldusi, milles korrati rahvusvahelise üldsuse võetud kohustust tagada Somaalia suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse, poliitilise iseseisvuse ja ühtsuse austamine,

| — | võttes arvesse poliitikakomitee raportit (ACP-EU 101.261/12/A/fin.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (ACP-EU 101.261/12/A/fin.),

| A. | arvestades, et Somaalias on rohkem kui 20 aastat esinenud pidevalt relvakonflikte ja põudasid, millega on kaasnenud märkimisväärsed toidukriisid, ning need mõlemad on põhjustanud ulatuslikku põgenike ja pagulaste liikumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Somaalias on rohkem kui 20 aastat esinenud pidevalt relvakonflikte ja põudasid, millega on kaasnenud märkimisväärsed toidukriisid, ning need mõlemad on põhjustanud ulatuslikku põgenike ja pagulaste liikumist;

| B. | arvestades, et niisugusel äärmisel vaesusel ja näljahädal on erinevad põhjused, sh kodusõda, poliitiline ebastabiilsus, turvalisuse puudumine kogu piirkonnas, mulla degradatsioon, ulatuslik põllumaade kokkuostmine välisinvestorite poolt, põllumajandustoodete hindade tõus, põhitoorainetega spekuleerimine, kliimamuutus, toksiliste jäätmete ebaseaduslik kaadamine Somaalia rannikul ning Euroopa ja Aasia kalatöötlemislaevade ülemäära intensiivne ja ebaseaduslik kalapüük Somaalia ranniku lähistel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et niisugusel äärmisel vaesusel ja näljahädal on erinevad põhjused, sh kodusõda, poliitiline ebastabiilsus, turvalisuse puudumine kogu piirkonnas, mulla degradatsioon, ulatuslik põllumaade kokkuostmine välisinvestorite poolt, põllumajandustoodete hindade tõus, põhitoorainetega spekuleerimine, kliimamuutus, toksiliste jäätmete ebaseaduslik kaadamine Somaalia rannikul ning Euroopa ja Aasia kalatöötlemislaevade ülemäära intensiivne ja ebaseaduslik kalapüük Somaalia ranniku lähistel;

| C. | arvestades, et 80 % pagulastest on naised ja lapsed, kellest paljud on kogenud teel pagulaslaagritesse või laagrites endis seksuaalset vägivalda ja hirmutamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 80 % pagulastest on naised ja lapsed, kellest paljud on kogenud teel pagulaslaagritesse või laagrites endis seksuaalset vägivalda ja hirmutamist;

| D. | arvestades, et elanikkonnani jõudmine on kõnealuses piirkonnas humanitaarhädaolukorraga tegelemisel endiselt üks suuremaid probleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et elanikkonnani jõudmine on kõnealuses piirkonnas humanitaarhädaolukorraga tegelemisel endiselt üks suuremaid probleeme;

| E. | arvestades, et Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) rahastatakse osaliselt Aafrika rahutagamisrahastust, mida omakorda rahastatakse Euroopa Arengufondist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) rahastatakse osaliselt Aafrika rahutagamisrahastust, mida omakorda rahastatakse Euroopa Arengufondist;

| F. | arvestades, et Uganda oli esimene riik, kes tegi kättesaadavaks oma ressursid, ning hiljem lisandusid muud kõnealuse piirkonna riigid, eelkõige Etioopia, Burundi, Kenya ja Djibouti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Uganda oli esimene riik, kes tegi kättesaadavaks oma ressursid, ning hiljem lisandusid muud kõnealuse piirkonna riigid, eelkõige Etioopia, Burundi, Kenya ja Djibouti;

| G. | arvestades, et pantvangide võtmine ja piraatlus on terrorismi rahastamise allikaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pantvangide võtmine ja piraatlus on terrorismi rahastamise allikaks;

| H. | arvestades, et alates 2008. aastast on Euroopa Liit olnud Somaalia rannikul esindatud oma operatsiooniga „Atalanta” (EU NAVFOR), kõrvuti NATO ja muude riikidega, kes osalevad võitluses piraatluse vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2008. aastast on Euroopa Liit olnud Somaalia rannikul esindatud oma operatsiooniga „Atalanta” (EU NAVFOR), kõrvuti NATO ja muude riikidega, kes osalevad võitluses piraatluse vastu;

| I. | arvestades, et üksnes sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada püsivat julgeolekut, stabiilsust ja rahu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üksnes sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada püsivat julgeolekut, stabiilsust ja rahu;

| J. | arvestades, et EL on suurim Somaaliale abi andja ning aastatel 2008–2013 ulatub ELi eraldatav abi enam kui ühe miljardi euroni, mis on jagatud erinevate programmide vahel, sealhulgas 500 miljonit eurot on ette nähtud arenguabiks, 242 miljonit eurot humanitaarhädaolukorra programmidele ja 325 miljonit eurot AMISOMile; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on suurim Somaaliale abi andja ning aastatel 2008–2013 ulatub ELi eraldatav abi enam kui ühe miljardi euroni, mis on jagatud erinevate programmide vahel, sealhulgas 500 miljonit eurot on ette nähtud arenguabiks, 242 miljonit eurot humanitaarhädaolukorra programmidele ja 325 miljonit eurot AMISOMile;

| K. | arvestades, et komisjonil on kavas tõsta põua käes kannatavale elanikkonnale tänavu antava humanitaarabi kogusummat 158 miljonile eurole; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjonil on kavas tõsta põua käes kannatavale elanikkonnale tänavu antava humanitaarabi kogusummat 158 miljonile eurole;

| L. | arvestades, et peamised Aafrika Liidu liikmesriigid lubasid Addis Abebas toimunud rahastajate konverentsil eraldada peaaegu 350 miljonit USA dollarit põua tõttu kannatavatele riikidele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et peamised Aafrika Liidu liikmesriigid lubasid Addis Abebas toimunud rahastajate konverentsil eraldada peaaegu 350 miljonit USA dollarit põua tõttu kannatavatele riikidele;

| M. | arvestades, et naaberriikides toimunud surmaga lõppenud vahejuhtumid viitavad konflikti levikule; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naaberriikides toimunud surmaga lõppenud vahejuhtumid viitavad konflikti levikule;

| N. | arvestades, et üksnes rahvusvaheliste sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada püsivat julgeolekut, stabiilsust ja rahu, kui nendega ei kaasne demokraatlikule arengule suunatud programm; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üksnes rahvusvaheliste sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada püsivat julgeolekut, stabiilsust ja rahu, kui nendega ei kaasne demokraatlikule arengule suunatud programm;

| 1. | kutsub Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, ELi liikmesriike ja Aafrika Liitu üles suurendama oma jõupingutusi toetamaks Somaalia muutumist rahumeelseks ja demokraatlikuks õigusriigiks kooskõlas tegevuskavas ja teekaardis esitatud prioriteetidega, milleks on jätkusuutlike institutsioonide loomine, konflikti lahendamine, ebakindluse vastu võitlemine, toiduga kindlustatuse ja sõltumatuse tagamine, tööhõivet edendav majanduskasv ning piirkondliku koostöö toetamine; |
| --- | --- |

1.

kutsub Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, ELi liikmesriike ja Aafrika Liitu üles suurendama oma jõupingutusi toetamaks Somaalia muutumist rahumeelseks ja demokraatlikuks õigusriigiks kooskõlas tegevuskavas ja teekaardis esitatud prioriteetidega, milleks on jätkusuutlike institutsioonide loomine, konflikti lahendamine, ebakindluse vastu võitlemine, toiduga kindlustatuse ja sõltumatuse tagamine, tööhõivet edendav majanduskasv ning piirkondliku koostöö toetamine;

| 2. | on seisukohal, et Somaalia kriisi ning Aafrika Sarve ja Somaalia vetes toimuva piraatluse probleemi ei saa lahendada üksnes sõjaliste meetmetega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Somaalia kriisi ning Aafrika Sarve ja Somaalia vetes toimuva piraatluse probleemi ei saa lahendada üksnes sõjaliste meetmetega;

| 3. | sooviks, et Somaalia suurendaks võimalikult kiiresti oma poliitika-, julgeoleku-, õigus- ja vanglasüsteemialast suutlikust, et võimaldada tal muutuda õigusriigiks, mis tugineb hea valitsemistava demokraatlikele põhimõtetele; |
| --- | --- |

3.

sooviks, et Somaalia suurendaks võimalikult kiiresti oma poliitika-, julgeoleku-, õigus- ja vanglasüsteemialast suutlikust, et võimaldada tal muutuda õigusriigiks, mis tugineb hea valitsemistava demokraatlikele põhimõtetele;

| 4. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu üles ergutama ka edaspidi Somaalia kodusõja osapoolte vahelise leppimise protsessi; nõuab neilt tungivalt, et tagataks tehniline ja rahaline toetus lepitus- ja rahuprotsessile ning kodusõja kõiki osapooli hõlmavale vahendustegevusele; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu üles ergutama ka edaspidi Somaalia kodusõja osapoolte vahelise leppimise protsessi; nõuab neilt tungivalt, et tagataks tehniline ja rahaline toetus lepitus- ja rahuprotsessile ning kodusõja kõiki osapooli hõlmavale vahendustegevusele;

| 5. | tunneb heameelt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 2007. aasta otsuse üle luua Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), et toetada föderaalset üleminekuvalitsust, pidades silmas konstruktiivse dialoogi loomist kõikide somaallaste vahel ja töötamist õigusriigi taastamise nimel; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 2007. aasta otsuse üle luua Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), et toetada föderaalset üleminekuvalitsust, pidades silmas konstruktiivse dialoogi loomist kõikide somaallaste vahel ja töötamist õigusriigi taastamise nimel;

| 6. | nõuab Somaalia terrorismi vastase võitluse seadmist prioriteediks, eelkõige selle rahastamise allikate, näiteks relva- ja uimastikaubanduse, pantvangide võtmise ja merepiraatluse vastu võitlemise abil, sealhulgas araabia kevade poolt kõnealusele piirkonnale avaldatud mõju hindamise abil; |
| --- | --- |

6.

nõuab Somaalia terrorismi vastase võitluse seadmist prioriteediks, eelkõige selle rahastamise allikate, näiteks relva- ja uimastikaubanduse, pantvangide võtmise ja merepiraatluse vastu võitlemise abil, sealhulgas araabia kevade poolt kõnealusele piirkonnale avaldatud mõju hindamise abil;

| 7. | peab vajalikuks vabade ja läbipaistvate valimiste tagamist, et suurendada niisuguste institutsioonide õiguspärasust, kelle ülesanne on juhtida Somaalia arengut demokraatliku ja rahumeelse õigusriigi staatuse saavutamise suunas; |
| --- | --- |

7.

peab vajalikuks vabade ja läbipaistvate valimiste tagamist, et suurendada niisuguste institutsioonide õiguspärasust, kelle ülesanne on juhtida Somaalia arengut demokraatliku ja rahumeelse õigusriigi staatuse saavutamise suunas;

| 8. | nõuab tungivalt, et Somaalia valitsus seaks prioriteediks korruptsioonivastase võitluse, ning rõhutab, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aruannetes esitatud soovitusi tuleb arvesse võtta ja et need peavad viima konkreetsete meetmete võtmiseni; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Somaalia valitsus seaks prioriteediks korruptsioonivastase võitluse, ning rõhutab, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aruannetes esitatud soovitusi tuleb arvesse võtta ja et need peavad viima konkreetsete meetmete võtmiseni;

| 9. | tunneb heameelt niisuguse fondi loomise üle, mis on suunatud Somaalia julgeoleku- ja kaitsejõudude taasülesehitamisele ning mis peaks võimaldama Somaalial arendada välja professionaalsed hästivarustatud julgeoleku- ja kaitsejõud (riiklik sõjavägi, politsei, rannikuvalve ja luureteenistus), ning tunneb sellega seoses heameelt Euroopa missiooni „EUTM Somalia” panuse üle; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt niisuguse fondi loomise üle, mis on suunatud Somaalia julgeoleku- ja kaitsejõudude taasülesehitamisele ning mis peaks võimaldama Somaalial arendada välja professionaalsed hästivarustatud julgeoleku- ja kaitsejõud (riiklik sõjavägi, politsei, rannikuvalve ja luureteenistus), ning tunneb sellega seoses heameelt Euroopa missiooni „EUTM Somalia” panuse üle;

| 10. | tunneb heameelt ELi uue programmi SHARE üle, mille eesmärk on suurendada Aafrika Sarve piirkonna riikide vastupanuvõimet erinevate ohtude suhtes, millega nad on sunnitud kokku puutuma, kuid rõhutab, et kõnealune programm peaks olema kooskõlas Saheli piirkonda käsitleva ELi strateegiaga, sest Saheli piirkond on sunnitud kokku puutuma samasuguste ohtudega (terrorism, uimastid, kliimamuutused, pagulased ja põgenikud); |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt ELi uue programmi SHARE üle, mille eesmärk on suurendada Aafrika Sarve piirkonna riikide vastupanuvõimet erinevate ohtude suhtes, millega nad on sunnitud kokku puutuma, kuid rõhutab, et kõnealune programm peaks olema kooskõlas Saheli piirkonda käsitleva ELi strateegiaga, sest Saheli piirkond on sunnitud kokku puutuma samasuguste ohtudega (terrorism, uimastid, kliimamuutused, pagulased ja põgenikud);

| 11. | tunneb heameelt ELi uue missiooni EUCAP NESTOR üle, mille eesmärk on tugevdada merendusalaseid võimeid Aafrika Sarve piirkonna riikides, sealhulgas Somaalias, et tagada meresõidu turvalisus India ookeanis; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt ELi uue missiooni EUCAP NESTOR üle, mille eesmärk on tugevdada merendusalaseid võimeid Aafrika Sarve piirkonna riikides, sealhulgas Somaalias, et tagada meresõidu turvalisus India ookeanis;

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ametisse on nimetatud ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas, ning Muqdishos Euroopa Liidu büroo avamise üle; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ametisse on nimetatud ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas, ning Muqdishos Euroopa Liidu büroo avamise üle;

| 13. | tunneb heameelt niisuguse kohaliku stabiilsusfondi loomise üle, mille eesmärk on eelkõige koordineerida rahvusvahelist abi hiljuti ligipääsetavaks muutunud piirkondades riigi lõunaosas; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt niisuguse kohaliku stabiilsusfondi loomise üle, mille eesmärk on eelkõige koordineerida rahvusvahelist abi hiljuti ligipääsetavaks muutunud piirkondades riigi lõunaosas;

| 14. | tunneb heameelt Maailma Toiduprogrammi tegevuse üle seoses oma missiooniga pakkuda toiduabi võimalikult paljudele inimestele islamistliku rühmituse al-Shabaabi poolsest vaenulikust tegevusest hoolimata; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt Maailma Toiduprogrammi tegevuse üle seoses oma missiooniga pakkuda toiduabi võimalikult paljudele inimestele islamistliku rühmituse al-Shabaabi poolsest vaenulikust tegevusest hoolimata;

| 15. | kutsub kohalikke ametivõime ja kõiki kodusõja osapooli üles võimaldama humanitaarabiorganisatsioonide jaoks juurdepääsu puudust kannatavatele inimestele kooskõlas rahvusvahelise humanitaarabi õigusega; |
| --- | --- |

15.

kutsub kohalikke ametivõime ja kõiki kodusõja osapooli üles võimaldama humanitaarabiorganisatsioonide jaoks juurdepääsu puudust kannatavatele inimestele kooskõlas rahvusvahelise humanitaarabi õigusega;

| 16. | mõistab hukka kaubanduslikud ebakõlad, mis seisnevad selles, et Somaalia ekspordib osa oma toiduainete toodangust, kuid samal ajal ei suuda riik tagada oma elanikkonnale toiduga kindlustatust, ning nõuab tungivalt põllumajandusliku tootmise edendamist ja toetamist, et lahendada tulemuslikult riigis valitsev toidukriis; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka kaubanduslikud ebakõlad, mis seisnevad selles, et Somaalia ekspordib osa oma toiduainete toodangust, kuid samal ajal ei suuda riik tagada oma elanikkonnale toiduga kindlustatust, ning nõuab tungivalt põllumajandusliku tootmise edendamist ja toetamist, et lahendada tulemuslikult riigis valitsev toidukriis;

| 17. | tunneb muret Somaalia turu praeguse reguleerimatuse pärast ja asjaolu pärast, et riik kujutab endast hiiglaslikku vabatsooni, mille kaudu toimub suuremahuline kaupade, tööstustoodete ja kariloomade transiit; |
| --- | --- |

17.

tunneb muret Somaalia turu praeguse reguleerimatuse pärast ja asjaolu pärast, et riik kujutab endast hiiglaslikku vabatsooni, mille kaudu toimub suuremahuline kaupade, tööstustoodete ja kariloomade transiit;

| 18. | tunneb muret riigis esineva korruptsiooni pärast, mille tõttu läheb ÜRO ekspertide kohaselt kaduma 70 % Somaali riigi tuludest; palub, et Somaali riik looks auditeerimisasutuse; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret riigis esineva korruptsiooni pärast, mille tõttu läheb ÜRO ekspertide kohaselt kaduma 70 % Somaali riigi tuludest; palub, et Somaali riik looks auditeerimisasutuse;

| 19. | rõhutab noorte otsustavat rolli Somaali riigi ülesehitamises ning soovitab Somaalia ametivõimudel ning kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel rakendada noortele suunatud programme, mille eesmärk on edendada koolitust, haridust ja tööhõivet; |
| --- | --- |

19.

rõhutab noorte otsustavat rolli Somaali riigi ülesehitamises ning soovitab Somaalia ametivõimudel ning kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel rakendada noortele suunatud programme, mille eesmärk on edendada koolitust, haridust ja tööhõivet;

| 20. | rõhutab, kui positiivset rolli võib etendada somaali diasporaa eelkõige majanduselu seisukohast oma rahaülekannete kaudu, mille hinnanguliseks aastaseks mahuks on umbes kaks miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui positiivset rolli võib etendada somaali diasporaa eelkõige majanduselu seisukohast oma rahaülekannete kaudu, mille hinnanguliseks aastaseks mahuks on umbes kaks miljardit USA dollarit;

| 21. | on arvamusel, et oluline on toetada põllumajandust, loomade karjatamist ja veisekasvatust, ning tunneb heameelt olulise töö üle, mida teevad selles valdkonnas erinevad valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et oluline on toetada põllumajandust, loomade karjatamist ja veisekasvatust, ning tunneb heameelt olulise töö üle, mida teevad selles valdkonnas erinevad valitsusvälised organisatsioonid;

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama kõiki programme, mille eesmärk on tagada juurdepääs veele kui põhiõigusele ja inimkonna ühispärandile, ning toetama avaliku ja erasektori partnerlusi joogiveele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama kõiki programme, mille eesmärk on tagada juurdepääs veele kui põhiõigusele ja inimkonna ühispärandile, ning toetama avaliku ja erasektori partnerlusi joogiveele juurdepääsu tagamiseks;

| 23. | on seisukohal, et Euroopa Liit peaks omistama tähtsust kõnealuse piirkonna muude riikide positiivsele rollile kriisi lahendamisel, ning julgustab neid jätkama kõikide meetmete võtmist, mis on vajalikud kogu piirkonnas rahu ja julgeoleku kindlustamiseks; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et Euroopa Liit peaks omistama tähtsust kõnealuse piirkonna muude riikide positiivsele rollile kriisi lahendamisel, ning julgustab neid jätkama kõikide meetmete võtmist, mis on vajalikud kogu piirkonnas rahu ja julgeoleku kindlustamiseks;

| 24. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus koostöös Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Poolkuu Liikumisega rajaks ja arendaks võimalikult kiiresti tervishoiustruktuure ning ambulatoorseid tervise- ja ravitoitumise keskuseid; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus koostöös Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Poolkuu Liikumisega rajaks ja arendaks võimalikult kiiresti tervishoiustruktuure ning ambulatoorseid tervise- ja ravitoitumise keskuseid;

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaaluma abi andmist ja toetuse pakkumist kõikidele Aafrika riikidele, kes on suunanud sõjalisi rahuvalvejõudusid Aafrika Sarve piirkonna riikidesse, eelkõige Somaaliasse, sest nad võivad langeda piirkonnas tegutsevate terrorirühmituste kättemaksu ohvriks; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaaluma abi andmist ja toetuse pakkumist kõikidele Aafrika riikidele, kes on suunanud sõjalisi rahuvalvejõudusid Aafrika Sarve piirkonna riikidesse, eelkõige Somaaliasse, sest nad võivad langeda piirkonnas tegutsevate terrorirühmituste kättemaksu ohvriks;

| 26. | kutsub Euroopa Liitu üles pakkuma abi Aafrika riikidele, kes on aidanud Somaaliat selle territooriumi taastamisel ning seega täitnud oma rahvusvahelisi kohustusi inimohvritest ja suurtest rahalistest kuludest hoolimata; |
| --- | --- |

26.

kutsub Euroopa Liitu üles pakkuma abi Aafrika riikidele, kes on aidanud Somaaliat selle territooriumi taastamisel ning seega täitnud oma rahvusvahelisi kohustusi inimohvritest ja suurtest rahalistest kuludest hoolimata;

| 27. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Somaalia on pidanud kinni ÜRO poolt üleminekuperioodi lõpuks seatud tähtajast, milleks on 20. august 2012; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Somaalia on pidanud kinni ÜRO poolt üleminekuperioodi lõpuks seatud tähtajast, milleks on 20. august 2012;

| 28. | tunneb heameelt põhiseadusliku kogu loomise üle, uue põhiseaduse koostamise üle ja selle vastuvõtmise üle äsja moodustatud parlamendi poolt ning vabariigi presidendi valimise üle konsensuse alusel; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt põhiseadusliku kogu loomise üle, uue põhiseaduse koostamise üle ja selle vastuvõtmise üle äsja moodustatud parlamendi poolt ning vabariigi presidendi valimise üle konsensuse alusel;

| 29. | tunneb heameelt niisuguse parlamendi loomise üle, mis määrati ametisse 135 somaallaste traditsioonilise liidri (vanema) poolt ning mille liikmed esindavad nii nelja peamist somaallaste hõimu (darod, hawiye, rahanweyn ja dir) kui ka vähemushõime, mis tagab kogu somaali kodukonna suure esindatuse; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt niisuguse parlamendi loomise üle, mis määrati ametisse 135 somaallaste traditsioonilise liidri (vanema) poolt ning mille liikmed esindavad nii nelja peamist somaallaste hõimu (darod, hawiye, rahanweyn ja dir) kui ka vähemushõime, mis tagab kogu somaali kodukonna suure esindatuse;

| 30. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kvoot, mis on seatud naiste osakaalule parlamendis ja milleks on 30 %, on nüüdseks peaaegu saavutatud; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kvoot, mis on seatud naiste osakaalule parlamendis ja milleks on 30 %, on nüüdseks peaaegu saavutatud;

| 31. | on seisukohal, et korruptsiooni vastu võitlemise vajaliku ülesande täitmisel tuleb võtta meetmeid mitte üksnes korrumpeerunud isikute, vaid ka neid korrumpeerivate isikute suhtes; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et korruptsiooni vastu võitlemise vajaliku ülesande täitmisel tuleb võtta meetmeid mitte üksnes korrumpeerunud isikute, vaid ka neid korrumpeerivate isikute suhtes;

| 32. | tunneb heameelt asjaolu üle, et presidendivalmimistel osales kuus kandidaati ning et Somaali Vabariigi uus president, Hassan Sheikh Mohamud, osutus valituks suure häälteenamusega; tunneb heameelt peaministri (Abdi Farah Shirdan Said) ametissenimetamise üle; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt asjaolu üle, et presidendivalmimistel osales kuus kandidaati ning et Somaali Vabariigi uus president, Hassan Sheikh Mohamud, osutus valituks suure häälteenamusega; tunneb heameelt peaministri (Abdi Farah Shirdan Said) ametissenimetamise üle;

| 33. | väljendab muret endiselt pealinnas (Muqdishos) valitseva ebakindla julgeolekuolukorra pärast ning mõistab hukka terrorirünnakud, mis olid suunatud president Hassan Sheikh Mohamudi vastu ja toimusid mõni päev pärast tema valituks osutumist; |
| --- | --- |

33.

väljendab muret endiselt pealinnas (Muqdishos) valitseva ebakindla julgeolekuolukorra pärast ning mõistab hukka terrorirünnakud, mis olid suunatud president Hassan Sheikh Mohamudi vastu ja toimusid mõni päev pärast tema valituks osutumist;

| 34. | tuletab meelde, et uued Somaalia institutsioonid peavad lahendama need põhimõttelised küsimused, mis jäid ajutises põhiseaduses otsustamata, ning peavad tegema jõupingutusi, et saavutada stabiilsus kõikides al-Shabaabi kontrolli alt vabastatud riigiterritooriumi aladel; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et uued Somaalia institutsioonid peavad lahendama need põhimõttelised küsimused, mis jäid ajutises põhiseaduses otsustamata, ning peavad tegema jõupingutusi, et saavutada stabiilsus kõikides al-Shabaabi kontrolli alt vabastatud riigiterritooriumi aladel;

| 35. | tuletab meelde, kui oluline on tagada somaallastele võimalikult kiiresti hea valitsemistava, valitsuse läbipaistvus, selge ja läbipaistev õigusemõistmine, samuti põhivabaduste ning usu- ja veendumusvabaduse austamine; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, kui oluline on tagada somaallastele võimalikult kiiresti hea valitsemistava, valitsuse läbipaistvus, selge ja läbipaistev õigusemõistmine, samuti põhivabaduste ning usu- ja veendumusvabaduse austamine;

| 36. | peab kahetsusväärseks, et AMISOMi asutamisetapis ei eraldatud sellele piisavalt rahalisi vahendeid, mis takistas selle võimet võidelda Islami Kohtute Liidu äärmuslikust harust väljakasvanud islami rühmituse al-Shabaabi terrorirühmituste vastu, kuid tunneb heameelt asjaolu üle, et oma resolutsiooniga 2036/2012 määras julgeolekunõukogu AMISOMile lõpuks piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

36.

peab kahetsusväärseks, et AMISOMi asutamisetapis ei eraldatud sellele piisavalt rahalisi vahendeid, mis takistas selle võimet võidelda Islami Kohtute Liidu äärmuslikust harust väljakasvanud islami rühmituse al-Shabaabi terrorirühmituste vastu, kuid tunneb heameelt asjaolu üle, et oma resolutsiooniga 2036/2012 määras julgeolekunõukogu AMISOMile lõpuks piisavad rahalised vahendid;

| 37. | rõhutab vajadust toetada Somaaliat ja selle demokraatlikke institutsioone dialoogi taastamisel ja arendamisel selle kõikide elanike vahel ning rahvusliku leppimise programmi loomisel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust toetada Somaaliat ja selle demokraatlikke institutsioone dialoogi taastamisel ja arendamisel selle kõikide elanike vahel ning rahvusliku leppimise programmi loomisel;

| 38. | rõhutab vajadust jälgida ja kontrollida uusi Somaalia lojalistide jõudusid ning tasustada neid korrapäraselt, et vältida pärast väljaõppe saamist kõnealuste sõdurite deserteerimist ja naasmist oma vastavate hõimude juurde või isegi liitumist mässuliste ja äärmusrühmitustega, näiteks Hezb al-Islam või al-Shabaab; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust jälgida ja kontrollida uusi Somaalia lojalistide jõudusid ning tasustada neid korrapäraselt, et vältida pärast väljaõppe saamist kõnealuste sõdurite deserteerimist ja naasmist oma vastavate hõimude juurde või isegi liitumist mässuliste ja äärmusrühmitustega, näiteks Hezb al-Islam või al-Shabaab;

| 39. | rõhutab väljaõppeprogrammi (Euroopa Liidu EUTM Somalia) tähtsust julgeolekujõudude (politsei ja sõjavägi) jaoks; on seisukohal, et AMISOM peaks määrama kindlaks valikukriteeriumid, tagamaks et Somaalia julgeolekujõudude uute liikmete värbamine toimub vastavalt headele tingimustele, nimelt: erinev hõimukuuluvus, tervislik seisund, vanus (üle 18 aasta), koolitussobivus, inimõiguste rikkumiste alase tausta puudumine jne; |
| --- | --- |

39.

rõhutab väljaõppeprogrammi (Euroopa Liidu EUTM Somalia) tähtsust julgeolekujõudude (politsei ja sõjavägi) jaoks; on seisukohal, et AMISOM peaks määrama kindlaks valikukriteeriumid, tagamaks et Somaalia julgeolekujõudude uute liikmete värbamine toimub vastavalt headele tingimustele, nimelt: erinev hõimukuuluvus, tervislik seisund, vanus (üle 18 aasta), koolitussobivus, inimõiguste rikkumiste alase tausta puudumine jne;

| 40. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja Aafrika Liitu üles aitama Somaalial kontrollida oma loodusvarasid; |
| --- | --- |

40.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja Aafrika Liitu üles aitama Somaalial kontrollida oma loodusvarasid;

| 41. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Somaalia üleminekuinstitutsioonidele, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

41.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Somaalia üleminekuinstitutsioonidele, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

RESOLUTSIOON (2)

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) põhinev ettevõtlus ning selle mõju AKV riikide arengule

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingut („Cotonou leping”) ning eelkõige selle artikli 21 lõike 1 punkti b ettevõtlusoskuste ja ärikultuuri arendamise kohta; artikli 23 punkti g majanduse ja tehnoloogia infrastruktuuri ja teenuste, sh veonduse, telekommunikatsioonisüsteemide, sideteenuste ja infoühiskonna arengu kohta; ning artiklit 43 IKT ja infoühiskonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingut („Cotonou leping”) ning eelkõige selle artikli 21 lõike 1 punkti b ettevõtlusoskuste ja ärikultuuri arendamise kohta; artikli 23 punkti g majanduse ja tehnoloogia infrastruktuuri ja teenuste, sh veonduse, telekommunikatsioonisüsteemide, sideteenuste ja infoühiskonna arengu kohta; ning artiklit 43 IKT ja infoühiskonna kohta,

| — | võttes arvesse otsust Aafrika sotsiaalmajandusliku muutumise ning infrastruktuuri – energeetika, raudtee, maanteede ja IKT sektori – arengu kohta, mis võeti vastu Aafrika Liidu assamblee 15. korralisel istungil 27. juulil 2010 Ugandas Kampalas (Dok. Assembly/AU/17(XV) Add. 4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust Aafrika sotsiaalmajandusliku muutumise ning infrastruktuuri – energeetika, raudtee, maanteede ja IKT sektori – arengu kohta, mis võeti vastu Aafrika Liidu assamblee 15. korralisel istungil 27. juulil 2010 Ugandas Kampalas (Dok. Assembly/AU/17(XV) Add. 4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile IKT ja arengu kohta – IKT roll EÜ arengupoliitikas (COM(2001) 770 final, 14. detsember 2001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile IKT ja arengu kohta – IKT roll EÜ arengupoliitikas (COM(2001) 770 final, 14. detsember 2001),

| — | võttes arvesse projekti „UNCTAD XI Multi-stakeholder partnership, ICTs for Development”, mis käivitati ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) 11. istungil, mis toimus 13.–18. juunil 2004 São Paulos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse projekti „UNCTAD XI Multi-stakeholder partnership, ICTs for Development”, mis käivitati ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) 11. istungil, mis toimus 13.–18. juunil 2004 São Paulos,

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke (eesmärk 8F), mille ÜRO 2000. aastal vastu võttis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke (eesmärk 8F), mille ÜRO 2000. aastal vastu võttis,

| — | võttes arvesse ITU/UNESCO digitaalse arengu lairibakomisjoni aruannet lairibaühenduse olukorra kohta 2012. aastal, mis esitati ÜRO Peaassambleele 2012. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ITU/UNESCO digitaalse arengu lairibakomisjoni aruannet lairibaühenduse olukorra kohta 2012. aastal, mis esitati ÜRO Peaassambleele 2012. aasta septembris,

| — | võttes arvesse Aafrika–ELi ühisstrateegiat (JAES) ja selle 2011.–2013. aasta tegevuskava ning selle teaduse, infoühiskonna ja kosmose alaseid partnerlusi, mis võeti vastu ELi ja Aafrika riigipeade ja valitsusjuhtide 3. tippkohtumisel Tripolis 2010. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika–ELi ühisstrateegiat (JAES) ja selle 2011.–2013. aasta tegevuskava ning selle teaduse, infoühiskonna ja kosmose alaseid partnerlusi, mis võeti vastu ELi ja Aafrika riigipeade ja valitsusjuhtide 3. tippkohtumisel Tripolis 2010. aasta novembris,

| — | võttes arvesse Maailmapanga IKT sektori 2011. aasta strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga IKT sektori 2011. aasta strateegiat,

| — | võttes arvesse parlamentidevahelise liidu resolutsiooni uue IKT panuse kohta hea valitsemistava ja parlamentaarse demokraatia edendamisse ning globaliseerumise haldamisse, mille võttis vastu 109. assamblee Genfis 3. oktoobril 2003. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamentidevahelise liidu resolutsiooni uue IKT panuse kohta hea valitsemistava ja parlamentaarse demokraatia edendamisse ning globaliseerumise haldamisse, mille võttis vastu 109. assamblee Genfis 3. oktoobril 2003. aastal,

| — | võttes arvesse CARICOMi ühendamist käsitlevat tegevuskava, mis võeti vastu 2003. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CARICOMi ühendamist käsitlevat tegevuskava, mis võeti vastu 2003. aastal,

| — | võttes arvesse Vaikse ookeani saarte IKT poliitika- ja strateegiakava, mille võtsid vastu Vaikse ookeani saarte foorumi juhid 2000. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse ookeani saarte IKT poliitika- ja strateegiakava, mille võtsid vastu Vaikse ookeani saarte foorumi juhid 2000. aastal,

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (ACP-EU/101.256/12/fin.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (ACP-EU/101.256/12/fin.),

| A. | arvestades, et IKT võib olla tähtis arengu- ja majanduskasvu vahend, kuid selleks, et kasutada ära IKT valdkonnaülest olemust ja potentsiaalset panust aastatuhande arengueesmärkide avalduses sõnastatud rahvusvahelise kogukonna arengueesmärkide saavutamisse, on vaja IKT meetmed kaasata arenguabiprogrammidesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et IKT võib olla tähtis arengu- ja majanduskasvu vahend, kuid selleks, et kasutada ära IKT valdkonnaülest olemust ja potentsiaalset panust aastatuhande arengueesmärkide avalduses sõnastatud rahvusvahelise kogukonna arengueesmärkide saavutamisse, on vaja IKT meetmed kaasata arenguabiprogrammidesse;

| B. | arvestades, et IKT on tähtis vahend demokraatia ja rahu edendamiseks ühiskondades ja riikides, sest see aitab suurendada suhtlust ja läbipaistvust igal tasandil alates kodanikuühiskonnast kuni rahvusvaheliste suheteni; arvestades, et IKT kasutamist poliitilisel eesmärgil saab parandada, vähendades poliitikas traditsioonilist hierarhiat ning võimaldades samal ajal VVOdel ja teistel sidusrühmadel valimisprotsessist osa võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et IKT on tähtis vahend demokraatia ja rahu edendamiseks ühiskondades ja riikides, sest see aitab suurendada suhtlust ja läbipaistvust igal tasandil alates kodanikuühiskonnast kuni rahvusvaheliste suheteni; arvestades, et IKT kasutamist poliitilisel eesmärgil saab parandada, vähendades poliitikas traditsioonilist hierarhiat ning võimaldades samal ajal VVOdel ja teistel sidusrühmadel valimisprotsessist osa võtta;

| C. | arvestades, et on tähtis meelde tuletada, et mõned riigid, mis on praegu majanduslikult arenenud, suutsid oma üldises arengus samuti teha suuri edusamme IKT edendamise abil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on tähtis meelde tuletada, et mõned riigid, mis on praegu majanduslikult arenenud, suutsid oma üldises arengus samuti teha suuri edusamme IKT edendamise abil;

| D. | arvestades, et juurdepääs IKT-le on ülioluline mitte tehnoloogia enda seisukohast, vaid selleks, et integreerida arengu- või üleminekujärgus majandusega riigid ülemaailmsesse teadmusühiskonda, toetades nende riikide sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi eesmärke ning suurendades tõhusust ja kasvu nende majanduse võtmesektorites; arvestades, et IKT-l on väga erinevaid sektoriüleseid rakendusi järgmistes valdkondades: põllumajandus, rahvastik, tervishoid ja haridus, keskkond, katastroofide ennetamine ja haldamine, kultuur ja kunst, inimeste mõjuvõimu suurendamine ja juhtimine, teabe ja teadmiste jagamine, töökohtade loomine, transport, tööstus, kaubandus ja rahandus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juurdepääs IKT-le on ülioluline mitte tehnoloogia enda seisukohast, vaid selleks, et integreerida arengu- või üleminekujärgus majandusega riigid ülemaailmsesse teadmusühiskonda, toetades nende riikide sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi eesmärke ning suurendades tõhusust ja kasvu nende majanduse võtmesektorites; arvestades, et IKT-l on väga erinevaid sektoriüleseid rakendusi järgmistes valdkondades: põllumajandus, rahvastik, tervishoid ja haridus, keskkond, katastroofide ennetamine ja haldamine, kultuur ja kunst, inimeste mõjuvõimu suurendamine ja juhtimine, teabe ja teadmiste jagamine, töökohtade loomine, transport, tööstus, kaubandus ja rahandus;

| E. | arvestades, et IKT on strateegilise tähtsusega ja seda tuleb süsteemselt integreerida arengukavadesse ja programmide prioriteetidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et IKT on strateegilise tähtsusega ja seda tuleb süsteemselt integreerida arengukavadesse ja programmide prioriteetidesse;

| F. | arvestades, et IKT-l on tugev otsene ja kaudne mõju AKV riikide kodanike poliitilisele, majanduslikule, kultuuri- ja igapäevaelule, sh töökohtade loomisele ja majanduskasvule, mis nõuab kõige pakilisemate arenguvajaduste tuvastamist, poliitilisi lahendusi nende vajaduste rahuldamiseks ning kohustuste võtmist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, nt arengule suunatud poliitika näol; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et IKT-l on tugev otsene ja kaudne mõju AKV riikide kodanike poliitilisele, majanduslikule, kultuuri- ja igapäevaelule, sh töökohtade loomisele ja majanduskasvule, mis nõuab kõige pakilisemate arenguvajaduste tuvastamist, poliitilisi lahendusi nende vajaduste rahuldamiseks ning kohustuste võtmist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, nt arengule suunatud poliitika näol;

| G. | arvestades, et IKT mõju ja kasutamine sõltub suuresti haridusest ning eelkõige kirjaoskusest; arvestades, et piiratud haridusega inimesel on raskem kasutada internetti kui nt kõnesidet; arvestades, et kirjaoskus peab olema riiklik eesmärk, et IKT paljudes riikides ja kogukondades leviks ja oluliseks muutuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IKT mõju ja kasutamine sõltub suuresti haridusest ning eelkõige kirjaoskusest; arvestades, et piiratud haridusega inimesel on raskem kasutada internetti kui nt kõnesidet; arvestades, et kirjaoskus peab olema riiklik eesmärk, et IKT paljudes riikides ja kogukondades leviks ja oluliseks muutuks;

| H. | arvestades, et arvutid ja internet jäävad isegi suurele osale majanduslikult arenenud riikide elanikkonnast võõraks ja hirmutavaks vahendiks, ning arvestades, et kirjaoskamatute isikute ja põlisrahvaste jaoks kulub selle tõkke ületamiseks põlvkondi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arvutid ja internet jäävad isegi suurele osale majanduslikult arenenud riikide elanikkonnast võõraks ja hirmutavaks vahendiks, ning arvestades, et kirjaoskamatute isikute ja põlisrahvaste jaoks kulub selle tõkke ületamiseks põlvkondi;

| I. | arvestades, et ehkki IKT-le juurdepääsu omavate inimeste koguarv kasvab kiiresti, on digitaalne lõhe reaalselt olemas ning see tähendab suurt tasakaalustamatust IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise osas, eelkõige arenguriikides; arvestades, et ehkki ressursside puudus on oluline piirav tegur, nõuab IKT levik ja üldine kasutamine ka hädavajalikku infrastruktuuri ning inimressursi arendamist selle toetamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ehkki IKT-le juurdepääsu omavate inimeste koguarv kasvab kiiresti, on digitaalne lõhe reaalselt olemas ning see tähendab suurt tasakaalustamatust IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise osas, eelkõige arenguriikides; arvestades, et ehkki ressursside puudus on oluline piirav tegur, nõuab IKT levik ja üldine kasutamine ka hädavajalikku infrastruktuuri ning inimressursi arendamist selle toetamiseks;

| J. | arvestades, et tuleb tunnistada, et IKT tekitab tõsist muret ka seoses turvalisuse ja privaatsusega, seoses selle kuritarvitamisega kuritegelikul eesmärgil, seoses kultuurilise identiteediga, tulude kaotamisega e-kaubandusele ning keele- ja soobarjääridega; arvestades, et tehnoloogilist lõhet võib ületada ilma traditsioonilisi arenguetappe läbimata ning juurdepääs IKT-le võib kaasa tuua positiivse arengu inimressursside valdkonnas, isegi kui seda juurdepääsu ei ole võimalik algusest peale kõikides piirkondades pakkuda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuleb tunnistada, et IKT tekitab tõsist muret ka seoses turvalisuse ja privaatsusega, seoses selle kuritarvitamisega kuritegelikul eesmärgil, seoses kultuurilise identiteediga, tulude kaotamisega e-kaubandusele ning keele- ja soobarjääridega; arvestades, et tehnoloogilist lõhet võib ületada ilma traditsioonilisi arenguetappe läbimata ning juurdepääs IKT-le võib kaasa tuua positiivse arengu inimressursside valdkonnas, isegi kui seda juurdepääsu ei ole võimalik algusest peale kõikides piirkondades pakkuda;

| K. | arvestades, et kõikidele peab olema tagatud isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõikidele peab olema tagatud isikuandmete kaitse;

| 1. | õnnitleb ja ergutab AKV riike, mis on teinud märkimisväärseid edusamme IKT edendamisel ning oma kodanikele ja ettevõtetele ülemaailmsele teadmistebaasile juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

1.

õnnitleb ja ergutab AKV riike, mis on teinud märkimisväärseid edusamme IKT edendamisel ning oma kodanikele ja ettevõtetele ülemaailmsele teadmistebaasile juurdepääsu tagamisel;

| 2. | kinnitab taas, et IKT on tõhus vahend kodanike mõjuvõimu suurendamiseks, demokraatia tugevdamiseks, hea valitsemistava loomiseks ja inimõiguste edendamiseks; |
| --- | --- |

2.

kinnitab taas, et IKT on tõhus vahend kodanike mõjuvõimu suurendamiseks, demokraatia tugevdamiseks, hea valitsemistava loomiseks ja inimõiguste edendamiseks;

| 3. | rõhutab, et IKT kasutamine arenguriikides võib anda suure panuse võitlusse vaesuse vastu seoses selliste valdkondadega nagu haridus, tervishoid, keskkond, maaelu areng ja turism; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et IKT kasutamine arenguriikides võib anda suure panuse võitlusse vaesuse vastu seoses selliste valdkondadega nagu haridus, tervishoid, keskkond, maaelu areng ja turism;

| 4. | nõuab kõikide sidusrühmade poolt kooskõlastatud meetmeid IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise osas arenenud ja arenevate riikide vahel oleva lõhe ületamiseks, sest see lõhe võib arenguriike veelgi marginaliseerida; ootab AKV riikidelt nii rahalisi vahendeid kui ka poliitilist tahet, et luua keskkond, mis võimaldaks IKT-põhist konkurentsivõimet ning hõlmaks kõiki asjaomaseid riiklikke osalisi, sh valitsust, äriringkondi ja kodanikuühiskonda laiemalt; |
| --- | --- |

4.

nõuab kõikide sidusrühmade poolt kooskõlastatud meetmeid IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise osas arenenud ja arenevate riikide vahel oleva lõhe ületamiseks, sest see lõhe võib arenguriike veelgi marginaliseerida; ootab AKV riikidelt nii rahalisi vahendeid kui ka poliitilist tahet, et luua keskkond, mis võimaldaks IKT-põhist konkurentsivõimet ning hõlmaks kõiki asjaomaseid riiklikke osalisi, sh valitsust, äriringkondi ja kodanikuühiskonda laiemalt;

| 5. | tuletab meelde, et selleks, et IKT võiks anda panuse jätkusuutlikkusse inimarengusse, on väga tähtis riiklik ja piirkondlik isevastutus AKV riikide IKT tööstuses, ning et selles valdkonnas ei ole vaja ainult infrastruktuuri, vaid ka suutlikkuse suurendamist ja ettevõtlust; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et selleks, et IKT võiks anda panuse jätkusuutlikkusse inimarengusse, on väga tähtis riiklik ja piirkondlik isevastutus AKV riikide IKT tööstuses, ning et selles valdkonnas ei ole vaja ainult infrastruktuuri, vaid ka suutlikkuse suurendamist ja ettevõtlust;

| 6. | kinnitab AKV riikide õigust määrata ise oma riiklikud, piirkondlikud ja partnerlusstrateegiad IKT arendamiseks; ergutab valitsusi looma toetavaid õiguslikke ja institutsioonilisi raamistikke, et investeerida ja edendada investeeringuid IKTsse; kutsub AKV riike üles arendama IKT infrastruktuuri kättesaadavust, eriti äärepoolsemates ja maapiirkondades, ning lisama IT-koolitust avalike haridusasutuste õppekavadesse; kutsub AKV riike üles investeerima lairibaühendusse ning lisama seda riiklikesse ja piirkondlikesse arengustrateegiatesse; |
| --- | --- |

6.

kinnitab AKV riikide õigust määrata ise oma riiklikud, piirkondlikud ja partnerlusstrateegiad IKT arendamiseks; ergutab valitsusi looma toetavaid õiguslikke ja institutsioonilisi raamistikke, et investeerida ja edendada investeeringuid IKTsse; kutsub AKV riike üles arendama IKT infrastruktuuri kättesaadavust, eriti äärepoolsemates ja maapiirkondades, ning lisama IT-koolitust avalike haridusasutuste õppekavadesse; kutsub AKV riike üles investeerima lairibaühendusse ning lisama seda riiklikesse ja piirkondlikesse arengustrateegiatesse;

| 7. | kutsub AKV riike üles töötama IKT infrastruktuuri laiendamise nimel koolides ja eriti ülikoolides, et kõik teadlased võiksid osaleda ülemaailmsetes aruteludes ja õppimisprotsessis; |
| --- | --- |

7.

kutsub AKV riike üles töötama IKT infrastruktuuri laiendamise nimel koolides ja eriti ülikoolides, et kõik teadlased võiksid osaleda ülemaailmsetes aruteludes ja õppimisprotsessis;

| 8. | kutsub AKV riikide valitsusi üles võtma vastu ja rakendama õigusakte, et jõustada isikuandmete kaitse põhimõtet; |
| --- | --- |

8.

kutsub AKV riikide valitsusi üles võtma vastu ja rakendama õigusakte, et jõustada isikuandmete kaitse põhimõtet;

| 9. | ergutab piirideta rahvusvahelist koostööd ja ülemaailmset pühendumist, et käsitleda tõhusamalt suuremaid probleeme ja väljakutseid ning võimaldada ettevõtetel, eriti VKEdel, AKV riikides paremini osaleda kiiresti arenevatel maailmaturgudel; ergutab IKT suuremat kasutusele võtmist ja kasutamist AKV riikides, sest see võib märkimisväärselt suurendada AKV riikide ettevõtlussektori tootlikkust ja seeläbi konkurentsivõimet; on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi, et hõlbustada ja ergutada teabevahetust ning kogemuste ja parimate tavade jagamist arenguriikide vahel, eriti lõuna-lõuna koostöö kontekstis; |
| --- | --- |

9.

ergutab piirideta rahvusvahelist koostööd ja ülemaailmset pühendumist, et käsitleda tõhusamalt suuremaid probleeme ja väljakutseid ning võimaldada ettevõtetel, eriti VKEdel, AKV riikides paremini osaleda kiiresti arenevatel maailmaturgudel; ergutab IKT suuremat kasutusele võtmist ja kasutamist AKV riikides, sest see võib märkimisväärselt suurendada AKV riikide ettevõtlussektori tootlikkust ja seeläbi konkurentsivõimet; on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi, et hõlbustada ja ergutada teabevahetust ning kogemuste ja parimate tavade jagamist arenguriikide vahel, eriti lõuna-lõuna koostöö kontekstis;

| 10. | rõhutab, et suutlikkuse suurendamise ning IKT innovatiivse kasutamise edendamine pakub samuti erilist võimalust saada üle arengutõketest väikeste ja keskmise suurusega saarte ning eraldatud ja kaugete kogukondade puhul; rõhutab samuti, et väikestel ja keskmise suurusega saartel on suur huvi arendada IKT suutlikkuse suurendamise strateegiaid piirkondlikul tasandil, et vähendada ja jagada infrastruktuurikulusid; on seisukohal, et AKV saared peavad tegema IKT valdkonnas koostööd ELi äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumidega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et suutlikkuse suurendamise ning IKT innovatiivse kasutamise edendamine pakub samuti erilist võimalust saada üle arengutõketest väikeste ja keskmise suurusega saarte ning eraldatud ja kaugete kogukondade puhul; rõhutab samuti, et väikestel ja keskmise suurusega saartel on suur huvi arendada IKT suutlikkuse suurendamise strateegiaid piirkondlikul tasandil, et vähendada ja jagada infrastruktuurikulusid; on seisukohal, et AKV saared peavad tegema IKT valdkonnas koostööd ELi äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumidega;

| 11. | nõuab, et kõik sidusrühmad, sh AKV riikide valitsused, uuriksid uuenduslikke rahastamisvõimalusi, et luua tingimused IKT tõhusamaks kasutamiseks arengu huvides; rõhutab, et juurdepääs teabele on tänapäeval mõjuvõimu ja teadmiste seisukohast ülioluline; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et kõik sidusrühmad, sh AKV riikide valitsused, uuriksid uuenduslikke rahastamisvõimalusi, et luua tingimused IKT tõhusamaks kasutamiseks arengu huvides; rõhutab, et juurdepääs teabele on tänapäeval mõjuvõimu ja teadmiste seisukohast ülioluline;

| 12. | nõuab partnerlusi, koostööd – eriti Euroopas ja AKV riikides IKT valdkonnas tegutsevate VKEde vahel – ja algatusi, et toetada teadustegevust ja haridust, pöörates tähelepanu eelkõige oskuste arendamisele; nõuab kohaliku IKT innovatsiooni edendamist ning IKT valdkonna ettevõtluse arendamist AKV riikides; |
| --- | --- |

12.

nõuab partnerlusi, koostööd – eriti Euroopas ja AKV riikides IKT valdkonnas tegutsevate VKEde vahel – ja algatusi, et toetada teadustegevust ja haridust, pöörates tähelepanu eelkõige oskuste arendamisele; nõuab kohaliku IKT innovatsiooni edendamist ning IKT valdkonna ettevõtluse arendamist AKV riikides;

| 13. | rõhutab, et IKT võib toetada olemasolevaid riiklikke arengustrateegiaid ja -kavasid, muutes need tõhusamaks ja läbipaistvamaks ning parandades lõpptulemusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et IKT võib toetada olemasolevaid riiklikke arengustrateegiaid ja -kavasid, muutes need tõhusamaks ja läbipaistvamaks ning parandades lõpptulemusi;

| 14. | palub, et EL ja teised abiandjad eraldaksid rohkem raha AKV riikide ja piirkondade institutsioonilise suutlikkuse toetamiseks, et arendada info- ja teadmusühiskonda läbi programmide, mis püüavad suurendada AKV riikide kodanike, avalikke teenuseid osutavate institutsioonide ning ettevõtete suutlikkust teabele juurdepääsu pakkumisel ja saamisel ning teabe haldamisel, samuti nii ülemaailmsete kui ka kohalike teadmiste kasutamisel arengu huvides; on seisukohal, et kohalikud teadmised ja perspektiivid on olulised arengu ja ettevõtluse seisukohast, kuid samuti tagamaks, et küberruumi sisu peegeldaks maailma kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

palub, et EL ja teised abiandjad eraldaksid rohkem raha AKV riikide ja piirkondade institutsioonilise suutlikkuse toetamiseks, et arendada info- ja teadmusühiskonda läbi programmide, mis püüavad suurendada AKV riikide kodanike, avalikke teenuseid osutavate institutsioonide ning ettevõtete suutlikkust teabele juurdepääsu pakkumisel ja saamisel ning teabe haldamisel, samuti nii ülemaailmsete kui ka kohalike teadmiste kasutamisel arengu huvides; on seisukohal, et kohalikud teadmised ja perspektiivid on olulised arengu ja ettevõtluse seisukohast, kuid samuti tagamaks, et küberruumi sisu peegeldaks maailma kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| 15. | ergutab AKV riike rajama läbipaistvamaid ja prognoositavamaid raamistikke ning looma tingimusi tõhusaks arengukoostööks; ergutab AKV riike suurendama oma jõupingutusi avaliku ja erasektori partnerluste loomiseks ning palub AKV riikide rühmal ja Euroopa Liidul leida uuenduslikke rahastamismehhanisme, et parandada IKT-le juurdepääsu ja selle kvaliteeti ning vähendada selle kasutamise kulusid; |
| --- | --- |

15.

ergutab AKV riike rajama läbipaistvamaid ja prognoositavamaid raamistikke ning looma tingimusi tõhusaks arengukoostööks; ergutab AKV riike suurendama oma jõupingutusi avaliku ja erasektori partnerluste loomiseks ning palub AKV riikide rühmal ja Euroopa Liidul leida uuenduslikke rahastamismehhanisme, et parandada IKT-le juurdepääsu ja selle kvaliteeti ning vähendada selle kasutamise kulusid;

| 16. | on veendunud, et säästva energia ja keskkonnasäästlikkuse toetamine on IKT arengukoostöö oluline osa; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et säästva energia ja keskkonnasäästlikkuse toetamine on IKT arengukoostöö oluline osa;

| 17. | palub komisjonil hinnata IKT rolli ELi arengupoliitikas ning IKT laiemat mõju AKV riikides seoses IKT-l põhineva ettevõtluse ja selle panusega AKV riikide arengusse, et edendada AKV riikide isevastutust IKT tööstuses ning sobiva sisu ja eetiliste ja õiguslike raamistike arengut ning kasutamist, et tagada üldine juurdepääs, kaitstes samal ajal põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil hinnata IKT rolli ELi arengupoliitikas ning IKT laiemat mõju AKV riikides seoses IKT-l põhineva ettevõtluse ja selle panusega AKV riikide arengusse, et edendada AKV riikide isevastutust IKT tööstuses ning sobiva sisu ja eetiliste ja õiguslike raamistike arengut ning kasutamist, et tagada üldine juurdepääs, kaitstes samal ajal põhilisi inimõigusi;

| 18. | palub komisjonil uurida võimalust luua e-arengu üksus, mis võiks aidata IKTd AKV riikides massidesse viia ja teadmisi edendada, samuti selle valdkonna häid tavasid vahetada; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil uurida võimalust luua e-arengu üksus, mis võiks aidata IKTd AKV riikides massidesse viia ja teadmisi edendada, samuti selle valdkonna häid tavasid vahetada;

| 19. | palub komisjonil tagada sidus IKT poliitika ELi arengupoliitika raames; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil tagada sidus IKT poliitika ELi arengupoliitika raames;

| 20. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

20.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

RESOLUTSIOON (3)

Energia kättesaadavuse tähtsus jätkusuutliku majandusarengu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | olles kohtunud Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

olles kohtunud Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping) ning eriti selle artikli 32 lõiget 1 keskkonna ja loodusvarade kohta ja artiklit 32A kliimamuutuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping) ning eriti selle artikli 32 lõiget 1 keskkonna ja loodusvarade kohta ja artiklit 32A kliimamuutuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 65. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb rahvusvahelise taastuvenergia aastat kõigi jaoks (A/RES/65/151, New York, 20. detsember 2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 65. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb rahvusvahelise taastuvenergia aastat kõigi jaoks (A/RES/65/151, New York, 20. detsember 2010),

| — | võttes arvesse AKV–ELi energiarahastut, mis on 2005. aastal loodud kaasrahastamisvahend selliste projektide toetamiseks, mis suurendavad säästvate ja soodsa hinnaga energiateenuste kättesaadavust AKV riikide maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades elavate vaeste jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi energiarahastut, mis on 2005. aastal loodud kaasrahastamisvahend selliste projektide toetamiseks, mis suurendavad säästvate ja soodsa hinnaga energiateenuste kättesaadavust AKV riikide maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades elavate vaeste jaoks,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 55. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (A/RES/55/2, New York, 8. september 2000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 55. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (A/RES/55/2, New York, 8. september 2000),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu poolt 25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Aafrika üksmeelset avaldust ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsile (Africa Consensus Statement to Rio+20), eriti selle lõiget 16 (E/ECA/CFSSD/7/Min./3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu poolt 25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Aafrika üksmeelset avaldust ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsile (Africa Consensus Statement to Rio+20), eriti selle lõiget 16 (E/ECA/CFSSD/7/Min./3),

| — | võttes arvesse Port Vilas 14.–15. juunil 2012. aastal toimunud AKV–ELi ministrite nõukogu 37. kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsiooni ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Port Vilas 14.–15. juunil 2012. aastal toimunud AKV–ELi ministrite nõukogu 37. kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsiooni ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi kohta,

| — | võttes arvesse Rio de Janeiros 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsil vastu võetud deklaratsiooni „Soovitud tulevikuvisioon”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rio de Janeiros 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsil vastu võetud deklaratsiooni „Soovitud tulevikuvisioon”,

| — | võttes arvesse Addis Abebas 23.–30. jaanuaril 2012. aastal toimunud Aafrika Liidu riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud Aafrika Liidu komisjoni Aafrika infrastruktuuride arengukava (PIDA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Addis Abebas 23.–30. jaanuaril 2012. aastal toimunud Aafrika Liidu riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud Aafrika Liidu komisjoni Aafrika infrastruktuuride arengukava (PIDA),

| — | võttes arvesse Viinis 14.–15. septembril 2010. aastal Aafrika–ELi energiapartnerluse raames toimunud esimese kõrgetasemelise kohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viinis 14.–15. septembril 2010. aastal Aafrika–ELi energiapartnerluse raames toimunud esimese kõrgetasemelise kohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 16. aprillil 2012. aastal Aafrika–ELi energiapartnerluse raames esitatud Euroopa Komisjoni algatust „Energia arengu soodustamiseks” (IP/12/372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. aprillil 2012. aastal Aafrika–ELi energiapartnerluse raames esitatud Euroopa Komisjoni algatust „Energia arengu soodustamiseks” (IP/12/372),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2012. aasta resolutsioon ELi arengukoostöö kohta, millega toetatakse eesmärki muuta energia 2030. aastaks üldkättesaadavaks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2012. aasta resolutsioon ELi arengukoostöö kohta, millega toetatakse eesmärki muuta energia 2030. aastaks üldkättesaadavaks (4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni arvamust tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile osalemise kohta energiapoliitika alases koostöös ELi-väliste partneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta turvalisele, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiavarustusele (2012/2029(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni arvamust tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile osalemise kohta energiapoliitika alases koostöös ELi-väliste partneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta turvalisele, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiavarustusele (2012/2029(INI)),

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (ACP-EU/101.251/12/A/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (ACP-EU/101.251/12/A/fin),

| A. | arvestades, et hinnanguliselt 1,3 miljardi inimese ehk ligikaudu 20 % jaoks maailma rahvastikust ei ole elekter kättesaadav, ja arvestades, et peaaegu kõik need inimesed elavad arengumaade maapiirkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hinnanguliselt 1,3 miljardi inimese ehk ligikaudu 20 % jaoks maailma rahvastikust ei ole elekter kättesaadav, ja arvestades, et peaaegu kõik need inimesed elavad arengumaade maapiirkondades;

| B. | arvestades, et ligikaudu 3 miljardit inimest kasutab söögitegemiseks ja kütmiseks biomassi ning ligikaudu 2 miljonit inimest, kellest enamik on naised ja lapsed, sureb igal aastal enneaegselt ahjusuitsu tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ligikaudu 3 miljardit inimest kasutab söögitegemiseks ja kütmiseks biomassi ning ligikaudu 2 miljonit inimest, kellest enamik on naised ja lapsed, sureb igal aastal enneaegselt ahjusuitsu tõttu;

| C. | arvestades, et kaasaegsete säästvate energiateenuste üldkättesaadavus tähendab, et kättesaadav on mitte üksnes elekter, vaid kõik vajalikud ja soovitud energiateenused näiteks valgustuse, toiduvalmistamise, vee soojendamise, ruumide kütmise, jahutamise ning teabe- ja sidevõrkude kasutamise võimaldamiseks, aga ka tootmiseks ja tulu teenimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaasaegsete säästvate energiateenuste üldkättesaadavus tähendab, et kättesaadav on mitte üksnes elekter, vaid kõik vajalikud ja soovitud energiateenused näiteks valgustuse, toiduvalmistamise, vee soojendamise, ruumide kütmise, jahutamise ning teabe- ja sidevõrkude kasutamise võimaldamiseks, aga ka tootmiseks ja tulu teenimiseks;

| D. | arvestades, et usaldusväärse, säästva ja taskukohase energia kättesaadavus on vajalik inimeste põhivajaduste rahuldamiseks ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks; arvestades, et aastatuhande arengueesmärke saab saavutada üksnes siis, kui tehakse märkimisväärseid edusamme energia kättesaadavuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et usaldusväärse, säästva ja taskukohase energia kättesaadavus on vajalik inimeste põhivajaduste rahuldamiseks ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks; arvestades, et aastatuhande arengueesmärke saab saavutada üksnes siis, kui tehakse märkimisväärseid edusamme energia kättesaadavuse suurendamiseks;

| E. | arvestades, et kaasaegsete energiateenuste halb kättesaadavus mõjutab põllumajanduse tootlikkust, pärsib piirkondlikku kaubandust ja integratsiooni ning takistab töökohtade loomist ja ettevõtlust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaasaegsete energiateenuste halb kättesaadavus mõjutab põllumajanduse tootlikkust, pärsib piirkondlikku kaubandust ja integratsiooni ning takistab töökohtade loomist ja ettevõtlust;

| F. | arvestades, et traditsiooniliste energiaallikate kasutamine suurendab oluliselt vee ja küttepuude kui mittesäästva energiaallika kogumisele kulutatud tööaega, mistõttu jäävad lapsed ilma õigusest haridusele ja vabale ajale ning naised võimalusest tegeleda tulutoovate tegevustega; arvestades, et biomassi suures koguses põletamine kahjustab eelkõige naiste ja laste tervist ning põhjustab metsade hävitamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et traditsiooniliste energiaallikate kasutamine suurendab oluliselt vee ja küttepuude kui mittesäästva energiaallika kogumisele kulutatud tööaega, mistõttu jäävad lapsed ilma õigusest haridusele ja vabale ajale ning naised võimalusest tegeleda tulutoovate tegevustega; arvestades, et biomassi suures koguses põletamine kahjustab eelkõige naiste ja laste tervist ning põhjustab metsade hävitamist;

| G. | arvestades, et energia, vaesuse ja sooküsimuste vastastikused seosed on tähtis teema; arvestades, et kütteostuvõimetus puudutab kõige enam maapiirkondades elavaid ja väikese sissetulekuga peredest pärit naisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energia, vaesuse ja sooküsimuste vastastikused seosed on tähtis teema; arvestades, et kütteostuvõimetus puudutab kõige enam maapiirkondades elavaid ja väikese sissetulekuga peredest pärit naisi;

| H. | arvestades, et kaasaegse ja usaldusväärse energiavarustuse puudumine mõjutab tervishoiuteenuste kvaliteeti, kuna see takistab kaasaegsete diagnoosi- ja ravimeetodite kasutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaasaegse ja usaldusväärse energiavarustuse puudumine mõjutab tervishoiuteenuste kvaliteeti, kuna see takistab kaasaegsete diagnoosi- ja ravimeetodite kasutamist;

| I. | arvestades, et kaasaegse ja usaldusväärse energiavarustuse puudumise tõttu on võimatu tagada pidevat jahutust, mis võimaldaks säilitada ja transportida nii kariloomade kui ka inimeste tervise tagamiseks vajalikke vaktsiine ja ravimeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaasaegse ja usaldusväärse energiavarustuse puudumise tõttu on võimatu tagada pidevat jahutust, mis võimaldaks säilitada ja transportida nii kariloomade kui ka inimeste tervise tagamiseks vajalikke vaktsiine ja ravimeid;

| J. | arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) andmetel läks ainult 8 % 2010. aastal arengumaadele fossiilkütuste subsideerimiseks antud 409 miljardist USDst kõige vaesemale viiendikule elanikkonnast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) andmetel läks ainult 8 % 2010. aastal arengumaadele fossiilkütuste subsideerimiseks antud 409 miljardist USDst kõige vaesemale viiendikule elanikkonnast;

| K. | arvestades, et taastuvenergiatehnoloogiate kasutamine on arengumaadele oluline, et vähendada nende sõltuvust fossiilkütustest ja seega muuta nad energiahinna kõikumistest vähem mõjutatavaks; arvestades, et laiaulatuslikud taastuvenergiaprojektid (nt hüdroenergia või energiakultuurid) võivad põhjustada tõsiseid ühiskondlikke ja ökoloogilisi tagajärgi kohalikule elanikkonnale, näiteks vee või toiduga kindlustatuse osas; arvestades, et taastuvenergiatehnoloogiate keskkonnamõjude hoolikas hindamine on seega rahalise abi saamise oluline eeldus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et taastuvenergiatehnoloogiate kasutamine on arengumaadele oluline, et vähendada nende sõltuvust fossiilkütustest ja seega muuta nad energiahinna kõikumistest vähem mõjutatavaks; arvestades, et laiaulatuslikud taastuvenergiaprojektid (nt hüdroenergia või energiakultuurid) võivad põhjustada tõsiseid ühiskondlikke ja ökoloogilisi tagajärgi kohalikule elanikkonnale, näiteks vee või toiduga kindlustatuse osas; arvestades, et taastuvenergiatehnoloogiate keskkonnamõjude hoolikas hindamine on seega rahalise abi saamise oluline eeldus;

| L. | arvestades, et AKV riikidel on ülisuur energiatootmispotentsiaal, eelkõige taastuvenergia valdkonnas, ning arvestades, et energia tootmine eeldab suurte, jätkusuutlike ja pikaajaliste era- ja avaliku sektori investeeringutega seotud kohustuste võtmist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et AKV riikidel on ülisuur energiatootmispotentsiaal, eelkõige taastuvenergia valdkonnas, ning arvestades, et energia tootmine eeldab suurte, jätkusuutlike ja pikaajaliste era- ja avaliku sektori investeeringutega seotud kohustuste võtmist;

| M. | arvestades, et energia tootmise ja jaotamise eeltingimused on AKV riikide lõikes väga erinevad ja energia kättesaadavuse suurendamise lahenduste puhul tuleb neid erinevusi arvesse võtta, sest mitmekülgsed lahendused võivad olla pikemas perspektiivis jätkusuutlikumad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energia tootmise ja jaotamise eeltingimused on AKV riikide lõikes väga erinevad ja energia kättesaadavuse suurendamise lahenduste puhul tuleb neid erinevusi arvesse võtta, sest mitmekülgsed lahendused võivad olla pikemas perspektiivis jätkusuutlikumad;

| N. | arvestades, et eriti vähim arenenud riikides on energiavõrku ühendatud ainult väga väike osa rahvastikust; arvestades, et kuna lähitulevikus ei ole võimalik tagada võrguühendust kogu rahvastikule, on lähiaastatel energia üldkättesaadavaks muutmiseks väga olulised detsentraliseeritud lahendused (väike- ja minivõrgud, autonoomne energiavarustus); arvestades, et energiavõrgu üldkättesaadavus peaks olema pikaajaline eesmärk; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eriti vähim arenenud riikides on energiavõrku ühendatud ainult väga väike osa rahvastikust; arvestades, et kuna lähitulevikus ei ole võimalik tagada võrguühendust kogu rahvastikule, on lähiaastatel energia üldkättesaadavaks muutmiseks väga olulised detsentraliseeritud lahendused (väike- ja minivõrgud, autonoomne energiavarustus); arvestades, et energiavõrgu üldkättesaadavus peaks olema pikaajaline eesmärk;

| O. | arvestades, et olemasolevate taastuvenergiaallikate täieliku ärakasutamise potentsiaali AKV riikides pärsib taastuvenergiatehnoloogiate, piisava haridustaseme ja poliitilise tahte puudumine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et olemasolevate taastuvenergiaallikate täieliku ärakasutamise potentsiaali AKV riikides pärsib taastuvenergiatehnoloogiate, piisava haridustaseme ja poliitilise tahte puudumine;

| 1. | kutsub kõiki sidusrühmi üles suurendama teadlikkust energia üldkättesaadavuse vajadusest ja tunnistama selle olulisust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt; rõhutab, et usaldusväärsete, turvaliste, taskukohaste, kulutõhusate, kliimasõbralike ja säästvate energiateenuste kättesaadavuse parandamine aitab suurendada inimeste heaolu ja saavutada säästva arengu püüdlusi; |
| --- | --- |

1.

kutsub kõiki sidusrühmi üles suurendama teadlikkust energia üldkättesaadavuse vajadusest ja tunnistama selle olulisust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt; rõhutab, et usaldusväärsete, turvaliste, taskukohaste, kulutõhusate, kliimasõbralike ja säästvate energiateenuste kättesaadavuse parandamine aitab suurendada inimeste heaolu ja saavutada säästva arengu püüdlusi;

| 2. | toetab ettepanekut lisada energia üldkättesaadavuse eesmärk seni kindlaks määramata 2015. aasta järgse ülemaailmse arengu raamistikku, mis tuleks koostada võimalikult kaasavalt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

2.

toetab ettepanekut lisada energia üldkättesaadavuse eesmärk seni kindlaks määramata 2015. aasta järgse ülemaailmse arengu raamistikku, mis tuleks koostada võimalikult kaasavalt ja läbipaistvalt;

| 3. | märgib, et kogemused on näidanud, et tsentraliseeritud elektritootmise ja võrkude laiendamise eesmärgid ei ole tihtipeale parandanud energiateenuste kättesaadavust vaestele; rõhutab seetõttu selliste detsentraliseeritud taastuvenergialahenduste nagu väike- ja minivõrkude ja autonoomse energiavarustuse toetamise vajadust, et energia jõuaks arengumaade kõigi rahvastikurühmade, eriti vaeste ja maaelanikeni; kutsub ELi üles suunama oma rahalist ja tehnilist panust maapiirkondade energiapuuduse väikesemahulistesse lahendustesse, jätmata samas kõrvale tööstuse arendamiseks vajalikke suuremahulisi projekte; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kogemused on näidanud, et tsentraliseeritud elektritootmise ja võrkude laiendamise eesmärgid ei ole tihtipeale parandanud energiateenuste kättesaadavust vaestele; rõhutab seetõttu selliste detsentraliseeritud taastuvenergialahenduste nagu väike- ja minivõrkude ja autonoomse energiavarustuse toetamise vajadust, et energia jõuaks arengumaade kõigi rahvastikurühmade, eriti vaeste ja maaelanikeni; kutsub ELi üles suunama oma rahalist ja tehnilist panust maapiirkondade energiapuuduse väikesemahulistesse lahendustesse, jätmata samas kõrvale tööstuse arendamiseks vajalikke suuremahulisi projekte;

| 4. | juhib tähelepanu taastuvenergia tohutule potentsiaalile paljudes arenguriikides, kus see võiks aidata tagada jätkusuutlikku energiavarustust ja kahandada sõltuvust fossiilkütustest, vähendades ühtlasi mõjutatust energiahinna kõikumistest; palub AKV riikidel korraldada ümber fossiilkütuste subsideerimine, et anda rohkem toetust taastuvkütustele ja teha need kättesaadavaks eelkõige väikseima sissetulekuga elanikkonnale; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu taastuvenergia tohutule potentsiaalile paljudes arenguriikides, kus see võiks aidata tagada jätkusuutlikku energiavarustust ja kahandada sõltuvust fossiilkütustest, vähendades ühtlasi mõjutatust energiahinna kõikumistest; palub AKV riikidel korraldada ümber fossiilkütuste subsideerimine, et anda rohkem toetust taastuvkütustele ja teha need kättesaadavaks eelkõige väikseima sissetulekuga elanikkonnale;

| 5. | võtab teadmiseks, et Euroopa Liit on viimase 10 aasta jooksul eraldanud rohkem kui miljard eurot energia kättesaadavuse parandamiseks arengumaades, ning tunneb heameelt selle üle, et turvalise, taskukohase, keskkonnahoidliku ja säästva energia kättesaadavust on ka ELi arengustrateegia „Muutuste kava” kohaselt kavas rahastada esmajärjekorras; palub Euroopa Komisjonil koos AKV partneritega jälgida sellise rahastamise abil saavutatavaid edusamme energia kättesaadavamaks muutmisel, võttes aluseks kontrollitavad ja usaldusväärsed näitajad; on rahul ELi algatusega „Energia arengu soodustamiseks”, mis peaks 2030. aastaks muutma säästvad energiateenused kättesaadavaks 500 miljonile inimesele; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjoni programmis „Muutuste kava” peetakse energia kättesaadavust esmatähtsaks; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et Euroopa Liit on viimase 10 aasta jooksul eraldanud rohkem kui miljard eurot energia kättesaadavuse parandamiseks arengumaades, ning tunneb heameelt selle üle, et turvalise, taskukohase, keskkonnahoidliku ja säästva energia kättesaadavust on ka ELi arengustrateegia „Muutuste kava” kohaselt kavas rahastada esmajärjekorras; palub Euroopa Komisjonil koos AKV partneritega jälgida sellise rahastamise abil saavutatavaid edusamme energia kättesaadavamaks muutmisel, võttes aluseks kontrollitavad ja usaldusväärsed näitajad; on rahul ELi algatusega „Energia arengu soodustamiseks”, mis peaks 2030. aastaks muutma säästvad energiateenused kättesaadavaks 500 miljonile inimesele; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjoni programmis „Muutuste kava” peetakse energia kättesaadavust esmatähtsaks;

| 6. | nõuab tungivalt, et arengukoostööpartnerid, sealhulgas Euroopa Liit, suunaksid oma rahalised vahendid taastuvenergial põhinevatesse, energiatõhusatesse, väikesemahulistesse ja detsentraliseeritud energialahendustesse, mis on mõeldud eelkõige vaestele ja maaelanikele, parandaksid majapidamiste ja jaotusvõrkude ühenduvust ning võtaksid teadmiseks vaesema elanikkonna mitmesugused energiavajadused ja arvestaksid nendega oma plaanides ja rahastamisotsustes; rõhutab vajadust piirkonnale sobivate uuenduslike energiatoodete ja nende kasutuselevõtmisse investeerimise järele; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et arengukoostööpartnerid, sealhulgas Euroopa Liit, suunaksid oma rahalised vahendid taastuvenergial põhinevatesse, energiatõhusatesse, väikesemahulistesse ja detsentraliseeritud energialahendustesse, mis on mõeldud eelkõige vaestele ja maaelanikele, parandaksid majapidamiste ja jaotusvõrkude ühenduvust ning võtaksid teadmiseks vaesema elanikkonna mitmesugused energiavajadused ja arvestaksid nendega oma plaanides ja rahastamisotsustes; rõhutab vajadust piirkonnale sobivate uuenduslike energiatoodete ja nende kasutuselevõtmisse investeerimise järele;

| 7. | palub AKV riikide valitsustel parandada usaldusväärse, taskukohase, turvalise, kulutõhusa, kliimasõbraliku, säästva ja kaasaegse energiavarustuse kättesaadavust lõppkasutajatele ning tagada energiateenuste võrdväärne jagunemine ja tõeliselt kaasav kasv; |
| --- | --- |

7.

palub AKV riikide valitsustel parandada usaldusväärse, taskukohase, turvalise, kulutõhusa, kliimasõbraliku, säästva ja kaasaegse energiavarustuse kättesaadavust lõppkasutajatele ning tagada energiateenuste võrdväärne jagunemine ja tõeliselt kaasav kasv;

| 8. | ergutab ühtlasi toetama uuenduslikke maksesüsteeme, et muuta energia kättesaadavus lõppkasutajatele taskukohaseks; |
| --- | --- |

8.

ergutab ühtlasi toetama uuenduslikke maksesüsteeme, et muuta energia kättesaadavus lõppkasutajatele taskukohaseks;

| 9. | õhutab kasutama tõhusamaid toiduvalmistamisvahendeid, kuna tavapärane suure biomassikoguse põletamine lahtises tulekoldes kahjustab tervist, eelkõige naiste ja laste tervist, ning põhjustab metsade hävitamist; |
| --- | --- |

9.

õhutab kasutama tõhusamaid toiduvalmistamisvahendeid, kuna tavapärane suure biomassikoguse põletamine lahtises tulekoldes kahjustab tervist, eelkõige naiste ja laste tervist, ning põhjustab metsade hävitamist;

| 10. | nõuab, et toetataks ja edendataks jõukohase hinnaga taastuvenergiatehnoloogiate ning nendega seotud teadustöö, teadmiste ja innovatsiooni siiret AKV riikidesse; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et toetataks ja edendataks jõukohase hinnaga taastuvenergiatehnoloogiate ning nendega seotud teadustöö, teadmiste ja innovatsiooni siiret AKV riikidesse;

| 11. | nõuab selliseid tegevusi puudutava teabe levitamist ja parimate tavade vahetamist, et suurendada nende tõhusust; |
| --- | --- |

11.

nõuab selliseid tegevusi puudutava teabe levitamist ja parimate tavade vahetamist, et suurendada nende tõhusust;

| 12. | märgib, et oluline on lõunapiirkonna omavaheline energiaalane koostöö, sest see võib aidata leida tehnoloogilisi lahendusi ja suurendada iseseisvust ning seega vältida intellektuaalomandiõigustest tuleneda võivaid konflikte; palub AKV riikidel luua piirkondlikud teadus- ja arendustegevuse (R&D) koostööplatvormid ja olemasolevate riiklike teadusasutuste võrgustikud, et oleks võimalik jagada teadus- ja arendustegevuse ressursse ja kulusid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et oluline on lõunapiirkonna omavaheline energiaalane koostöö, sest see võib aidata leida tehnoloogilisi lahendusi ja suurendada iseseisvust ning seega vältida intellektuaalomandiõigustest tuleneda võivaid konflikte; palub AKV riikidel luua piirkondlikud teadus- ja arendustegevuse (R&D) koostööplatvormid ja olemasolevate riiklike teadusasutuste võrgustikud, et oleks võimalik jagada teadus- ja arendustegevuse ressursse ja kulusid;

| 13. | rõhutab vajadust luua konkreetsed meetmed energia kättesaadavuse parandamiseks, et ka ühiskonna vaeseimad liikmed saaksid sellisest arendustegevusest kasu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust luua konkreetsed meetmed energia kättesaadavuse parandamiseks, et ka ühiskonna vaeseimad liikmed saaksid sellisest arendustegevusest kasu;

| 14. | rõhutab, et AKV riikide ja ELi liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tähtis roll ühiskonna vaeseimate ja kõige kaugemates piirkondades elavate liikmeteni jõudmisel ning energia kättesaadavuse kui piirkondade ja riikide arengu eelduse edendamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et AKV riikide ja ELi liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tähtis roll ühiskonna vaeseimate ja kõige kaugemates piirkondades elavate liikmeteni jõudmisel ning energia kättesaadavuse kui piirkondade ja riikide arengu eelduse edendamisel;

| 15. | kutsub AKV riike üles lisama sellised meetmed oma riiklikesse arengustrateegiatesse, et täita aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

15.

kutsub AKV riike üles lisama sellised meetmed oma riiklikesse arengustrateegiatesse, et täita aastatuhande arengueesmärgid;

| 16. | nõuab teavitamist ja koolitusi säästva energiakasutuse teemal; |
| --- | --- |

16.

nõuab teavitamist ja koolitusi säästva energiakasutuse teemal;

| 17. | rõhutab, et AKV–ELi energiarahastu on üks väheseid rahvusvahelise tasandi rahastamismehhanisme, mis võimaldab rahastada väikesemahulisi taastuvenergialahendusi, ja nõuab seetõttu jätkuvat rahalist toetust, et tugevdada AKV–ELi energiarahastut järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020; tõdeb, et kaugeleulatuvam ja laiahaardelisem energiarahastu on ainus algatus, mis on suunatud energia kättesaadavuse parandamise detsentraliseeritud projektidele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et AKV–ELi energiarahastu on üks väheseid rahvusvahelise tasandi rahastamismehhanisme, mis võimaldab rahastada väikesemahulisi taastuvenergialahendusi, ja nõuab seetõttu jätkuvat rahalist toetust, et tugevdada AKV–ELi energiarahastut järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020; tõdeb, et kaugeleulatuvam ja laiahaardelisem energiarahastu on ainus algatus, mis on suunatud energia kättesaadavuse parandamise detsentraliseeritud projektidele;

| 18. | kutsub ELi üles koostama taastuvenergia projektide rahastamise jaoks selgeid suuniseid keskkonnasäästlikkuse kriteeriumide kohta; kutsub komisjoni üles muutma uute energeetikaprojektide toetamise eeltingimuseks detsentraliseeritud taastuvenergia kasutamine või püsiv vähene CO2-heide ja suur energiatõhusus; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi üles koostama taastuvenergia projektide rahastamise jaoks selgeid suuniseid keskkonnasäästlikkuse kriteeriumide kohta; kutsub komisjoni üles muutma uute energeetikaprojektide toetamise eeltingimuseks detsentraliseeritud taastuvenergia kasutamine või püsiv vähene CO2-heide ja suur energiatõhusus;

| 19. | kinnitab, et AKV riikidel on õigus otsustada ise oma energiaallikate jaotus, ja palub neil koostada oma strateegiadokumendid, kus on kindlaks määratud nende energiapoliitika; |
| --- | --- |

19.

kinnitab, et AKV riikidel on õigus otsustada ise oma energiaallikate jaotus, ja palub neil koostada oma strateegiadokumendid, kus on kindlaks määratud nende energiapoliitika;

| 20. | ergutab AKV riike osalema ÜRO algatuses „Säästev energia kõigi jaoks” ja töötama välja riiklikud rakenduskavad; ergutab AKV riike seadma oma riiklike eelarvevahendite käsutajate vahendusel energia üldkättesaadavus arenguprioriteediks ning edendama energia valdkonda keskse valdkonnana oma vaesuse vähendamise strateegiadokumentides ja haridusprogrammides; |
| --- | --- |

20.

ergutab AKV riike osalema ÜRO algatuses „Säästev energia kõigi jaoks” ja töötama välja riiklikud rakenduskavad; ergutab AKV riike seadma oma riiklike eelarvevahendite käsutajate vahendusel energia üldkättesaadavus arenguprioriteediks ning edendama energia valdkonda keskse valdkonnana oma vaesuse vähendamise strateegiadokumentides ja haridusprogrammides;

| 21. | rõhutab selgelt sõnastatud, mõõdetavate ja eesmärkidena püstitatud miinimumstandardite olulisust, et hinnata toiduvalmistamiseks, valgustuseks, kütmiseks, jahutamiseks või sideteenuste kasutamiseks vajaliku energia kättesaadavuse parandamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

21.

rõhutab selgelt sõnastatud, mõõdetavate ja eesmärkidena püstitatud miinimumstandardite olulisust, et hinnata toiduvalmistamiseks, valgustuseks, kütmiseks, jahutamiseks või sideteenuste kasutamiseks vajaliku energia kättesaadavuse parandamisel tehtud edusamme;

| 22. | palub ELil toetada ÜRO algatuses „Säästev energia kõigi jaoks” osalevaid AKV riike oma institutsioonilise ja tehnoloogilise suutlikkuse suurendamisel; rõhutab, et välisinvesteeringute eeldusena on olulisel kohal usaldusväärne õigusraamistik ja õigusriigi põhimõtete austamine; palub AKV riikidel valida teadlikult sobivad ärimudelid, et viia pakkumine vastavusse nõudmisega; ergutab ELi liikmesriike aitama AKV riikidel vahetada parimaid tavasid ja teadmisi sobivate tehnoloogiate kohta; |
| --- | --- |

22.

palub ELil toetada ÜRO algatuses „Säästev energia kõigi jaoks” osalevaid AKV riike oma institutsioonilise ja tehnoloogilise suutlikkuse suurendamisel; rõhutab, et välisinvesteeringute eeldusena on olulisel kohal usaldusväärne õigusraamistik ja õigusriigi põhimõtete austamine; palub AKV riikidel valida teadlikult sobivad ärimudelid, et viia pakkumine vastavusse nõudmisega; ergutab ELi liikmesriike aitama AKV riikidel vahetada parimaid tavasid ja teadmisi sobivate tehnoloogiate kohta;

| 23. | ärgitab eelkõige siirdama energiatõhusaid tehnoloogiaid, mis võimaldavad energiat kasutada kõige tootlikumalt ja maksimeerida piiratud energiahulgast saadavaid energiateenuseid; |
| --- | --- |

23.

ärgitab eelkõige siirdama energiatõhusaid tehnoloogiaid, mis võimaldavad energiat kasutada kõige tootlikumalt ja maksimeerida piiratud energiahulgast saadavaid energiateenuseid;

| 24. | kutsub kõiki sidusrühmi üles edendama tasakaalustatult nii suuri projekte kui ka detsentraliseeritud projekte, mille eesmärk on tagada taskukohase hinnaga energiateenuste kättesaadavus AKV riikides; tõdeb, et energia üldkättesaadavuse eesmärgi saavutamiseks 2030. aastaks tuleb 55 % kogu uuest toodetavast elektrist toota minivõrkude ja autonoomse energiavarustuse lahenduste abil; |
| --- | --- |

24.

kutsub kõiki sidusrühmi üles edendama tasakaalustatult nii suuri projekte kui ka detsentraliseeritud projekte, mille eesmärk on tagada taskukohase hinnaga energiateenuste kättesaadavus AKV riikides; tõdeb, et energia üldkättesaadavuse eesmärgi saavutamiseks 2030. aastaks tuleb 55 % kogu uuest toodetavast elektrist toota minivõrkude ja autonoomse energiavarustuse lahenduste abil;

| 25. | märgib, et suuremahulised taastuvenergiasüsteemid võivad olla vajalikud, et rahuldada säästvalt linnakeskuste ja tööstuse suurenevat energiavajadust; nõuab, et sellised süsteemid vastaksid alati kõige rangematele sotsiaalsetele ja keskkonnastandarditele; |
| --- | --- |

25.

märgib, et suuremahulised taastuvenergiasüsteemid võivad olla vajalikud, et rahuldada säästvalt linnakeskuste ja tööstuse suurenevat energiavajadust; nõuab, et sellised süsteemid vastaksid alati kõige rangematele sotsiaalsetele ja keskkonnastandarditele;

| 26. | tuletab meelde, et läbipaistvus ja hea valitsemistava on AKV–ELi arengukoostöö alus; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et läbipaistvus ja hea valitsemistava on AKV–ELi arengukoostöö alus;

| 27. | palub ELil järgida energiasektorit mõjutavate rahvusvaheliste lepingute koostamisel ja rakendamisel põhimõtet, mille kohaselt peaksid usaldusväärsed, turvalised, taskukohased, kulutõhusad, kliimasõbralikud ja säästvad energiateenused olema üldkättesaadavad; |
| --- | --- |

27.

palub ELil järgida energiasektorit mõjutavate rahvusvaheliste lepingute koostamisel ja rakendamisel põhimõtet, mille kohaselt peaksid usaldusväärsed, turvalised, taskukohased, kulutõhusad, kliimasõbralikud ja säästvad energiateenused olema üldkättesaadavad;

| 28. | tõdeb, et kodanikuühiskonnal, kohalikel omavalitsustel ja energiasektori reguleerijatel on oluline roll korruptsiooni tõkestamisel; |
| --- | --- |

28.

tõdeb, et kodanikuühiskonnal, kohalikel omavalitsustel ja energiasektori reguleerijatel on oluline roll korruptsiooni tõkestamisel;

| 29. | palub ELil edendada välismaiseid erainvesteeringuid energia infrastruktuuri ja energiateenustesse ELi ametliku arenguabi raames, luues avaliku ja erasektori partnerlusi või laenutagamisprogramme pankadega; |
| --- | --- |

29.

palub ELil edendada välismaiseid erainvesteeringuid energia infrastruktuuri ja energiateenustesse ELi ametliku arenguabi raames, luues avaliku ja erasektori partnerlusi või laenutagamisprogramme pankadega;

| 30. | rõhutab eraettevõtete kasulikku rolli selles, et arengumaad saaksid saavutada aastatuhande arengueesmärgid, pidades eelkõige silmas energia üldkättesaadavust; rõhutab lisaks väikese sissetulekuga turgudele kohandatud rahaliste vahendite ja tehnoloogiliste oskuste arendamise toetamise olulisust, eelkõige kaasates rohkem eraettevõtteid riiklikesse ja rahvusvahelistesse institutsioonilistesse partnerlustesse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab eraettevõtete kasulikku rolli selles, et arengumaad saaksid saavutada aastatuhande arengueesmärgid, pidades eelkõige silmas energia üldkättesaadavust; rõhutab lisaks väikese sissetulekuga turgudele kohandatud rahaliste vahendite ja tehnoloogiliste oskuste arendamise toetamise olulisust, eelkõige kaasates rohkem eraettevõtteid riiklikesse ja rahvusvahelistesse institutsioonilistesse partnerlustesse;

| 31. | rõhutab, et AKV–ELi energiaalane arengukoostöö peaks keskenduma nii suurema energiahulga edastamisele rohkematesse piirkondadesse kui ka energiavarustuse stabiilsusele ja usaldusväärsusele ning energiatõhususele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et AKV–ELi energiaalane arengukoostöö peaks keskenduma nii suurema energiahulga edastamisele rohkematesse piirkondadesse kui ka energiavarustuse stabiilsusele ja usaldusväärsusele ning energiatõhususele;

| 32. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

32.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

RESOLUTSIOON (5)

Olukord Malis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2011. aasta resolutsiooni demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (6) ning 23. novembri 2011. aasta resolutsiooni araabia kevade ja selle mõju kohta naabruses asuvatele Sahara-taguse Aafrika riikidele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2011. aasta resolutsiooni demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (6) ning 23. novembri 2011. aasta resolutsiooni araabia kevade ja selle mõju kohta naabruses asuvatele Sahara-taguse Aafrika riikidele (7),

| — | võttes arvesse oma 30. mail 2012. aastal Taanis Horsensis vastu võetud resolutsiooni Liibüa konflikti mõju kohta naabruses asuvatele AKV riikidele ja ELi riikidele (101.157/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mail 2012. aastal Taanis Horsensis vastu võetud resolutsiooni Liibüa konflikti mõju kohta naabruses asuvatele AKV riikidele ja ELi riikidele (101.157/fin),

| — | võttes arvesse oma kaaspresidentide 28. mail 2012. aastal Horsensis Mali olukorra kohta tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kaaspresidentide 28. mail 2012. aastal Horsensis Mali olukorra kohta tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 1. oktoobri 2010. aasta lõpparuannet Saheli julgeoleku ja arengu algatuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 1. oktoobri 2010. aasta lõpparuannet Saheli julgeoleku ja arengu algatuse kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu (välisasjade nõukogu 3076. istung) 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (välisasjade nõukogu 3076. istung) 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2012. aasta märtsi eduaruannet Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2012. aasta märtsi eduaruannet Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta (9), milles nõukogu kiitis heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ÜJKP nõuandva, abi ja väljaõppe tsiviilmissiooni jaoks Sahelis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta (9), milles nõukogu kiitis heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ÜJKP nõuandva, abi ja väljaõppe tsiviilmissiooni jaoks Sahelis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Mali ja Saheli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Mali ja Saheli kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri ja 19. novembri 2012. aasta järeldusi Mali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri ja 19. novembri 2012. aasta järeldusi Mali kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi avaldust humanitaarkriisi vältimise kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi avaldust humanitaarkriisi vältimise kohta Malis,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja tema pressiesindaja 22. ja 26. märtsi 2012. aasta ja 2012. aasta aprilli avaldusi Mali olukorra kohta ja 4. juuli 2012. aasta avaldusi inimõiguste olukorra kohta Põhja-Malis ja Timbuktu linna ajaloopärandi hävitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja tema pressiesindaja 22. ja 26. märtsi 2012. aasta ja 2012. aasta aprilli avaldusi Mali olukorra kohta ja 4. juuli 2012. aasta avaldusi inimõiguste olukorra kohta Põhja-Malis ja Timbuktu linna ajaloopärandi hävitamise kohta,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. juuli 2012. aasta avaldust, milles ta kinnitab ELi lubadust toetada Mali rahvast legitiimse ja vastutustundliku valitsuse taastamisel kogu riigis, ning 31. juuli 2012. aasta avaldust, milles tuletatakse meelde, et Euroopa Liit on ilma igasuguste mööndusteta vastu surmanuhtlusele ning hukkamisele kividega surnuksloopimise teel, mis on eriti julm ja ebainimlik karistus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. juuli 2012. aasta avaldust, milles ta kinnitab ELi lubadust toetada Mali rahvast legitiimse ja vastutustundliku valitsuse taastamisel kogu riigis, ning 31. juuli 2012. aasta avaldust, milles tuletatakse meelde, et Euroopa Liit on ilma igasuguste mööndusteta vastu surmanuhtlusele ning hukkamisele kividega surnuksloopimise teel, mis on eriti julm ja ebainimlik karistus,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 22. ja 26. märtsi, 4. ja 9. aprilli, 8. augusti (10) ja 17. septembri 2012. aasta (11) avaldusi Mali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 22. ja 26. märtsi, 4. ja 9. aprilli, 8. augusti (10) ja 17. septembri 2012. aasta (11) avaldusi Mali kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu juulis esitatud taotlust, et rahvusvaheline üldsus töötaks Mali olukorra kohta välja tervikliku piirkondliku strateegia, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu juulis esitatud taotlust, et rahvusvaheline üldsus töötaks Mali olukorra kohta välja tervikliku piirkondliku strateegia,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni 2056 ja 12. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni 2071 olukorra kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni 2056 ja 12. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni 2071 olukorra kohta Malis,

| — | võttes arvesse New Yorgis 26. septembril 2012. aastal toimunud kõrgetasemelist kohtumist Saheli teemal, samal kuupäeval ÜRO peasekretäri Ban ki-Mooni esitatud üleskutset kiireloomulise rahvusvahelise toetuse saamiseks Saheli piirkonnale ja Romano Prodi nimetamist ÜRO peasekretäri eriesindajaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse New Yorgis 26. septembril 2012. aastal toimunud kõrgetasemelist kohtumist Saheli teemal, samal kuupäeval ÜRO peasekretäri Ban ki-Mooni esitatud üleskutset kiireloomulise rahvusvahelise toetuse saamiseks Saheli piirkonnale ja Romano Prodi nimetamist ÜRO peasekretäri eriesindajaks,

| — | võttes arvesse ÜRO hindamismissiooni 26. jaanuari 2012. aasta aruannet Liibüa kriisi mõju kohta Saheli piirkonnale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO hindamismissiooni 26. jaanuari 2012. aasta aruannet Liibüa kriisi mõju kohta Saheli piirkonnale,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2000. aasta resolutsiooni 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning 2008. aasta resolutsiooni 1888, 2009. aasta resolutsiooni 1820 ja 2010. aasta resolutsiooni 1960 seksuaalse vägivalla kohta relvastatud konfliktides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2000. aasta resolutsiooni 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning 2008. aasta resolutsiooni 1888, 2009. aasta resolutsiooni 1820 ja 2010. aasta resolutsiooni 1960 seksuaalse vägivalla kohta relvastatud konfliktides,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ameti (UNHCR) 23. veebruari 2012. aasta üleskutset 35,6 miljoni dollari saamiseks, et leevendada Mali süvenevat humanitaarkriisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ameti (UNHCR) 23. veebruari 2012. aasta üleskutset 35,6 miljoni dollari saamiseks, et leevendada Mali süvenevat humanitaarkriisi,

| — | võttes arvesse mitmete ÜRO ametite aruandeid ja üleskutseid:






  i) | UNICEFi üleskutse 26 miljoni dollari saamiseks Mali jaoks ning Põhja-Mali relvastatud rühmituste poolt alates 12-aastaste laste sõduriks värbamise hukkamõistmine; |
| --- | --- | --- |

—

võttes arvesse mitmete ÜRO ametite aruandeid ja üleskutseid:

i)

UNICEFi üleskutse 26 miljoni dollari saamiseks Mali jaoks ning Põhja-Mali relvastatud rühmituste poolt alates 12-aastaste laste sõduriks värbamise hukkamõistmine;

| ii) | UNHCRi ja WHO üleskutse tagada lisarahastamine tuhandetele inimestele, kes kannatavad Saheli piirkonnas toidupuuduse all, |
| --- | --- |

ii)

UNHCRi ja WHO üleskutse tagada lisarahastamine tuhandetele inimestele, kes kannatavad Saheli piirkonnas toidupuuduse all,

| iii) | ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) üleskutse, milles osutatakse, et julgeolekukriis ähvardab 4,6 miljonit inimest, |
| --- | --- |

iii)

ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) üleskutse, milles osutatakse, et julgeolekukriis ähvardab 4,6 miljonit inimest,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldust, milles mõistetakse hukka riigi põhja- ja lõunaosas toime pandud tõsised inimõiguste rikkumised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldust, milles mõistetakse hukka riigi põhja- ja lõunaosas toime pandud tõsised inimõiguste rikkumised,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni protokolli, mis võeti vastu Aafrika Liidu konverentsi 3. korralisel istungjärgul 8. juulil 2004 Addis Abebas, ning sellega seoses Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 14. juuli 2012. aasta lõppkommünikeed olukorra kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni protokolli, mis võeti vastu Aafrika Liidu konverentsi 3. korralisel istungjärgul 8. juulil 2004 Addis Abebas, ning sellega seoses Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 14. juuli 2012. aasta lõppkommünikeed olukorra kohta Malis,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu eesistuja ja Benini presidendi Boni Yayi poolt laiaulatusliku humanitaarkatastroofi ärahoidmiseks rahvusvahelisele üldsusele esitatud üleskutset teha koostööd Aafrika Liiduga, millele järgnes Aafrika Liidu algatusel ning ÜRO ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusega kooskõlastatult Mali olukorra tugi- ja jälgimisrühma teemaline kohtumine 19. oktoobril 2012 Bamakos; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu eesistuja ja Benini presidendi Boni Yayi poolt laiaulatusliku humanitaarkatastroofi ärahoidmiseks rahvusvahelisele üldsusele esitatud üleskutset teha koostööd Aafrika Liiduga, millele järgnes Aafrika Liidu algatusel ning ÜRO ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusega kooskõlastatult Mali olukorra tugi- ja jälgimisrühma teemaline kohtumine 19. oktoobril 2012 Bamakos;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 13. novembri 2012. aasta otsust, milles kiideti heaks saata Malisse Aafrika juhitav Mali rahvusvaheline toetusmissioon (MISMA), ning soovitust ÜRO Julgeolekunõukogule kinnitada see missioon üheks aastaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 13. novembri 2012. aasta otsust, milles kiideti heaks saata Malisse Aafrika juhitav Mali rahvusvaheline toetusmissioon (MISMA), ning soovitust ÜRO Julgeolekunõukogule kinnitada see missioon üheks aastaks;

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) protokolli (konfliktide vältimise, juhtimise ja lahendamise mehhanismi ning rahu ja julgeoleku tagamise kohta) asjakohaseid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) protokolli (konfliktide vältimise, juhtimise ja lahendamise mehhanismi ning rahu ja julgeoleku tagamise kohta) asjakohaseid sätteid,

| — | võttes arvesse 15. aprilli 2012. aasta Ouagadougou deklaratsiooni, 6. aprilli 2012. aasta raamlepingut sõjaväehunta ja ECOWASi vahel ning 1. aprillil 2012. aastal võetud kohustust taastada põhiseaduslik kord, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. aprilli 2012. aasta Ouagadougou deklaratsiooni, 6. aprilli 2012. aasta raamlepingut sõjaväehunta ja ECOWASi vahel ning 1. aprillil 2012. aastal võetud kohustust taastada põhiseaduslik kord,

| — | võttes arvesse Malis 11. novembril 2012 toimunud ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide konverentsi erakorralist istungit, kus anti teada otsusest võtta vastu ühtlustatud tegevuskontseptsioon rahvusvaheliste jõudude kohaletoomiseks Aafrika juhtimise all, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Malis 11. novembril 2012 toimunud ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide konverentsi erakorralist istungit, kus anti teada otsusest võtta vastu ühtlustatud tegevuskontseptsioon rahvusvaheliste jõudude kohaletoomiseks Aafrika juhtimise all,

| — | võttes arvesse olukorra esialgse uurimise algatamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja poolt Mali valitsuse palvel ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevust seoses riigi põhjaosas toimepandud kuritegudega, milleks on vägistamine, tsiviilelanike tapmine, lapssõdurite värbamine, piinamine, rüüstamine, sundviisilised kadumised ning haiglate, kohtute, linnavalitsuse hoonete, koolide, kirikute, mošeede ja mausoleumide hävitamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse olukorra esialgse uurimise algatamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja poolt Mali valitsuse palvel ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevust seoses riigi põhjaosas toimepandud kuritegudega, milleks on vägistamine, tsiviilelanike tapmine, lapssõdurite värbamine, piinamine, rüüstamine, sundviisilised kadumised ning haiglate, kohtute, linnavalitsuse hoonete, koolide, kirikute, mošeede ja mausoleumide hävitamine,

| — | võttes arvesse Mali ajutise presidendi Dioncounda Traoré ÜRO peasekretärile saadetud kirja, milles palutakse ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastu resolutsioon, mis lubaks ÜRO harta VII peatüki kohaselt rahvusvahelise sõjalise jõu sekkumist, et aidata Mali relvajõududel taastada kontroll okupeeritud põhjapiirkondade üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mali ajutise presidendi Dioncounda Traoré ÜRO peasekretärile saadetud kirja, milles palutakse ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastu resolutsioon, mis lubaks ÜRO harta VII peatüki kohaselt rahvusvahelise sõjalise jõu sekkumist, et aidata Mali relvajõududel taastada kontroll okupeeritud põhjapiirkondade üle,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kriisirühma 24. septembri 2012. aasta aruannet, Human Rights Watchi 2012. aasta aruannet kohalike elanike suhtes toimepandud tõsiste rikkumiste kohta ja Amnesty Internationali aruannet hunta poolt toimepandud sundviisiliste kadumiste, kohtuväliste hukkamiste ja piinamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kriisirühma 24. septembri 2012. aasta aruannet, Human Rights Watchi 2012. aasta aruannet kohalike elanike suhtes toimepandud tõsiste rikkumiste kohta ja Amnesty Internationali aruannet hunta poolt toimepandud sundviisiliste kadumiste, kohtuväliste hukkamiste ja piinamise kohta,

| A. | arvestades, et Põhja-Malis kerkis 17. jaanuaril 2012 uus vägivaldsete konfliktide laine, kui islamistlikud relvastatud rühmitused koos rahvusseparatistidest tuareegi mässulistega tõusid üles Mali relvajõudude vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Põhja-Malis kerkis 17. jaanuaril 2012 uus vägivaldsete konfliktide laine, kui islamistlikud relvastatud rühmitused koos rahvusseparatistidest tuareegi mässulistega tõusid üles Mali relvajõudude vastu;

| B. | arvestades, et pärast ohvitseride mässu, milles nad protesteerisid, et ei olnud saanud Põhja-Mali mässajate vastu võitlemiseks piisavalt tuge, lõpetas 22. märtsi 2012. aasta riigipööre rohkem kui kahe aastakümne eest Malis alanud pikaajalise demokraatliku protsessi, katkestas valimisprotsessi ja võimaldas ebaseaduslikel relvastatud rühmitustel liikuda riigi lõunaosa suunas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast ohvitseride mässu, milles nad protesteerisid, et ei olnud saanud Põhja-Mali mässajate vastu võitlemiseks piisavalt tuge, lõpetas 22. märtsi 2012. aasta riigipööre rohkem kui kahe aastakümne eest Malis alanud pikaajalise demokraatliku protsessi, katkestas valimisprotsessi ja võimaldas ebaseaduslikel relvastatud rühmitustel liikuda riigi lõunaosa suunas;

| C. | arvestades, et rahvuskogu esimees on kuulutatud 25. veebruari 1992. aasta põhiseaduse alusel vabariigi ajutiseks presidendiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvuskogu esimees on kuulutatud 25. veebruari 1992. aasta põhiseaduse alusel vabariigi ajutiseks presidendiks;

| D. | arvestades ilma igasuguse õigusmenetluseta toimunud vahistamiste lainet, mille ohvriks on langenud poliitilised liidrid, sh kaks presidendivalimiste kandidaati, ja kõrgemad sõjaväeohvitserid, keda hoitakse sõjaväelaagrites vangis; |
| --- | --- |

D.

arvestades ilma igasuguse õigusmenetluseta toimunud vahistamiste lainet, mille ohvriks on langenud poliitilised liidrid, sh kaks presidendivalimiste kandidaati, ja kõrgemad sõjaväeohvitserid, keda hoitakse sõjaväelaagrites vangis;

| E. | arvestades president Traoré nn üleskutset arutelule, mille eesmärgiks on säilitada Mali ühtsus, ning arvestades, et läbirääkimised riigi põhjaosa okupeerinud jõududega oleksid võimalikud ainult siis, kui võetakse kohustus säilitada riigi territoriaalne ühtsus ning otsustavalt loobuda vägivallast, terrorismist ja organiseeritud kuritegevusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades president Traoré nn üleskutset arutelule, mille eesmärgiks on säilitada Mali ühtsus, ning arvestades, et läbirääkimised riigi põhjaosa okupeerinud jõududega oleksid võimalikud ainult siis, kui võetakse kohustus säilitada riigi territoriaalne ühtsus ning otsustavalt loobuda vägivallast, terrorismist ja organiseeritud kuritegevusest;

| F. | arvestades, et moodustatud ajutise valitsuse ees on hulk probleeme, sh sügav julgeoleku-, poliitiline, majandus- ja sotsiaalkriis, millega on kaasnenud tööpuuduse kasv, ning arvestades, et ainult legitiimne ja demokraatlikult valitud võim võib need jäädavalt lahendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et moodustatud ajutise valitsuse ees on hulk probleeme, sh sügav julgeoleku-, poliitiline, majandus- ja sotsiaalkriis, millega on kaasnenud tööpuuduse kasv, ning arvestades, et ainult legitiimne ja demokraatlikult valitud võim võib need jäädavalt lahendada;

| G. | arvestades, et Sahel on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vahel asuv suure tähtsusega piirkond, millel on suur mõju Magribi riikide, Aafrika ja Euroopa julgeolekule, ning arvestades, et seetõttu peaks kogu rahvusvaheline üldsus tagama, et olukorra halvenemine ei võimaldaks terroristlikel jõududel oma haaret Põhja-Malis tugevdada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Sahel on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vahel asuv suure tähtsusega piirkond, millel on suur mõju Magribi riikide, Aafrika ja Euroopa julgeolekule, ning arvestades, et seetõttu peaks kogu rahvusvaheline üldsus tagama, et olukorra halvenemine ei võimaldaks terroristlikel jõududel oma haaret Põhja-Malis tugevdada;

| H. | arvestades, et Põhja-Malist on saanud piirkond, mida iseloomustab seadusetus ja mis on okupeeritud relvastatud jõudude poolt, kes rikuvad kodanike põhiõigusi, viivad täide meelevaldseid hukkamisi, rüüstavad ja vägistavad ning jätkavad maailma kultuuripärandi hulka kuuluvate ning Mali, Aafrika ja kogu maailma uhkuseks olevate ususümbolite hävitamist, ning arvestades, et lisaks on see piirkond tugibaasiks, kust pärinevad terroristide rünnakud Magribi, Aafrika ja Euroopa Liidu riikidele ning mis võimaldab neil saavutada mitmeid eesmärke, nagu salakaubanduse levik ja islamistlike riikide loomine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Põhja-Malist on saanud piirkond, mida iseloomustab seadusetus ja mis on okupeeritud relvastatud jõudude poolt, kes rikuvad kodanike põhiõigusi, viivad täide meelevaldseid hukkamisi, rüüstavad ja vägistavad ning jätkavad maailma kultuuripärandi hulka kuuluvate ning Mali, Aafrika ja kogu maailma uhkuseks olevate ususümbolite hävitamist, ning arvestades, et lisaks on see piirkond tugibaasiks, kust pärinevad terroristide rünnakud Magribi, Aafrika ja Euroopa Liidu riikidele ning mis võimaldab neil saavutada mitmeid eesmärke, nagu salakaubanduse levik ja islamistlike riikide loomine;

| I. | arvestades, et islamistliku Magribi Al Qaeda (AQMI) ja muud sõjalised islamijõud, nt Ansar Dine, Lääne-Aafrika ühtsuse ja džihaadi liikumine (MUJAO) ja Nigeerias asuv Boko Haram tegutsevad piirkonnas aktiivselt, eelkõige uimastite, relvade, sigarettide ja inimeste salakaubanduse vallas, ja on eriti seotud lunaraha saamiseks pantvangide võtmisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et islamistliku Magribi Al Qaeda (AQMI) ja muud sõjalised islamijõud, nt Ansar Dine, Lääne-Aafrika ühtsuse ja džihaadi liikumine (MUJAO) ja Nigeerias asuv Boko Haram tegutsevad piirkonnas aktiivselt, eelkõige uimastite, relvade, sigarettide ja inimeste salakaubanduse vallas, ja on eriti seotud lunaraha saamiseks pantvangide võtmisega;

| J. | arvestades, et Põhja-Mali okupeerinud jõud eiravad avalikult piirkonna harjumuslikke islamiusu osaks olevaid sallivuse, solidaarsuse ja inimese austamise traditsioone; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Põhja-Mali okupeerinud jõud eiravad avalikult piirkonna harjumuslikke islamiusu osaks olevaid sallivuse, solidaarsuse ja inimese austamise traditsioone;

| K. | arvestades, et alates 2008. aastast on Sahelis röövitud üle 25 Lääne kodaniku; arvestades, et ohvrite hulgas on olnud turiste, VVOde töötajaid ja eri riikide diplomaate, kellest enamik on olnud Euroopast, ja alžeerlasi; arvestades, et teatav hulk nendest pantvangidest on veel ikka vangistuses, sh üks 2010. aasta septembris röövitud Prantsusmaa kodanike rühm; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates 2008. aastast on Sahelis röövitud üle 25 Lääne kodaniku; arvestades, et ohvrite hulgas on olnud turiste, VVOde töötajaid ja eri riikide diplomaate, kellest enamik on olnud Euroopast, ja alžeerlasi; arvestades, et teatav hulk nendest pantvangidest on veel ikka vangistuses, sh üks 2010. aasta septembris röövitud Prantsusmaa kodanike rühm;

| L. | arvestades, et alates 2003. aastast umbes 40 pantvangi eest makstud lunaraha on AQMI ja tema liitlaste jaoks peamiseks sissetulekuallikaks, võimaldades neil rahastada relvaoste, logistikat ja värbamist ja osta nn kaasosalust, mis tähendab seda, et terrorismi vastu võitlemise pingutustes tuleb teha pingutusi ka raha liikumise marsruutide ja maksuparadiiside vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates 2003. aastast umbes 40 pantvangi eest makstud lunaraha on AQMI ja tema liitlaste jaoks peamiseks sissetulekuallikaks, võimaldades neil rahastada relvaoste, logistikat ja värbamist ja osta nn kaasosalust, mis tähendab seda, et terrorismi vastu võitlemise pingutustes tuleb teha pingutusi ka raha liikumise marsruutide ja maksuparadiiside vastu võitlemiseks;

| M. | arvestades, et Mali põhjapiirkonna tohutu suurus ja piiri auklikkus nõuavad teabe ja meetmete head piirkondlikku kooskõlastamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Mali põhjapiirkonna tohutu suurus ja piiri auklikkus nõuavad teabe ja meetmete head piirkondlikku kooskõlastamist;

| N. | arvestades, et relvade levik Liibüast Põhja-Malisse, mida ükski võim ei näi vastustavat, uimastite ja sigarettide salakaubandus, suur tööpuudus ja vaesus aitavad märkimisväärselt kaasa piirkonna kui terviku destabiliseerimisele ning ähvardavad Aafrika julgeolekut ja stabiilsust läänest kuni Somaaliani ning Magribi riikide ja Euroopa Liidu julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et relvade levik Liibüast Põhja-Malisse, mida ükski võim ei näi vastustavat, uimastite ja sigarettide salakaubandus, suur tööpuudus ja vaesus aitavad märkimisväärselt kaasa piirkonna kui terviku destabiliseerimisele ning ähvardavad Aafrika julgeolekut ja stabiilsust läänest kuni Somaaliani ning Magribi riikide ja Euroopa Liidu julgeolekut ja stabiilsust;

| O. | arvestades, et Mali territoriaalse terviklikkuse taastamine ja püsiva rahu tagamine piirkonnas nõuavad Alžeeria valitsuse tõhusat osalemist ja selget kaasamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Mali territoriaalse terviklikkuse taastamine ja püsiva rahu tagamine piirkonnas nõuavad Alžeeria valitsuse tõhusat osalemist ja selget kaasamist;

| P. | arvestades ELi investeeringuid, eelkõige Mali ja kogu piirkonna arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades ELi investeeringuid, eelkõige Mali ja kogu piirkonna arengu edendamiseks;

| Q. | arvestades, et Põhja-Mali potentsiaalsetest loodusvaradest ei tohi kujuneda ainus rahvusvahelisele üldsusele huvi pakkuv küsimus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Põhja-Mali potentsiaalsetest loodusvaradest ei tohi kujuneda ainus rahvusvahelisele üldsusele huvi pakkuv küsimus;

| R. | arvestades, et nimetatud konfliktide põhjuseks on enamasti inimõiguste rikkumine, õigusriigi puudumine, etnilised ja usulised pinged, organiseeritud kuritegevus, ebaõiglus ja ebavõrdsus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nimetatud konfliktide põhjuseks on enamasti inimõiguste rikkumine, õigusriigi puudumine, etnilised ja usulised pinged, organiseeritud kuritegevus, ebaõiglus ja ebavõrdsus;

| S. | võttes arvesse relvastatud bandiitide poolt Mali elanike vastu toime pandud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, eelkõige Mali põhjapiirkonnas, kus inimestel on oletatavasti šariaadi põhjustel amputeeritud käsi või jalgu; |
| --- | --- |

S.

võttes arvesse relvastatud bandiitide poolt Mali elanike vastu toime pandud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, eelkõige Mali põhjapiirkonnas, kus inimestel on oletatavasti šariaadi põhjustel amputeeritud käsi või jalgu;

| T. | arvestades, et ÜRO peasekretäri eriesindaja laste ja relvastatud konfliktide valdkonnas on väljendanud sügavat muret teadete pärast, mis käsitlevad lapssõdurite värbamist okupeeritud piirkondades; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ÜRO peasekretäri eriesindaja laste ja relvastatud konfliktide valdkonnas on väljendanud sügavat muret teadete pärast, mis käsitlevad lapssõdurite värbamist okupeeritud piirkondades;

| U. | arvestades, et rohkem kui 50 % põgenikest on naised ja lapsed, kes on jäetud ilma igasugusest kaitsest ja moodustavad seetõttu eriti haavatava rühma, nagu on näidanud eelkõige vangla asutamine Ansar Dine poolt naistele, kes on vahistatud kogu keha ja nägu katva islamirõiva mittekandmise pärast; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rohkem kui 50 % põgenikest on naised ja lapsed, kes on jäetud ilma igasugusest kaitsest ja moodustavad seetõttu eriti haavatava rühma, nagu on näidanud eelkõige vangla asutamine Ansar Dine poolt naistele, kes on vahistatud kogu keha ja nägu katva islamirõiva mittekandmise pärast;

| V. | arvestades jätkuva ebaturvalisuse tõsiseid tagajärgi mitte ainult piirkonna majandusele, vaid ka sellistele valdkondadele nagu loodusvarade kasutamisest saadud tulu jaotamine riigi eelarve kaudu, et võidelda noorte kõrge tööpuuduse, üleüldise vaesuse, tööhõivekindluse puudumise, äärmusliku sotsiaalse tõrjutuse ja noorte inimeste värbamise vastu terroristlike rühmituste poolt; arvestades, et terrorismivastane võitlus Sahelis peab seepärast toimuma pikaajaliselt ka aktiivse poliitika kaudu, millega edendatakse arengut, sotsiaalset õiglust, õigusriiki ja integratsiooni; |
| --- | --- |

V.

arvestades jätkuva ebaturvalisuse tõsiseid tagajärgi mitte ainult piirkonna majandusele, vaid ka sellistele valdkondadele nagu loodusvarade kasutamisest saadud tulu jaotamine riigi eelarve kaudu, et võidelda noorte kõrge tööpuuduse, üleüldise vaesuse, tööhõivekindluse puudumise, äärmusliku sotsiaalse tõrjutuse ja noorte inimeste värbamise vastu terroristlike rühmituste poolt; arvestades, et terrorismivastane võitlus Sahelis peab seepärast toimuma pikaajaliselt ka aktiivse poliitika kaudu, millega edendatakse arengut, sotsiaalset õiglust, õigusriiki ja integratsiooni;

| W. | arvestades, et humanitaarolukord mässuliste kontrolli all olevates piirkondades on pidevalt halvenenud, kuna rüüstamised, inimröövid ja kaos on muutunud laialdaseks, sundides inimesi põgenema piirkondadesse, kus nad elavad äärmises vaesuses ja nende põhivajadused ei ole rahuldatud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et humanitaarolukord mässuliste kontrolli all olevates piirkondades on pidevalt halvenenud, kuna rüüstamised, inimröövid ja kaos on muutunud laialdaseks, sundides inimesi põgenema piirkondadesse, kus nad elavad äärmises vaesuses ja nende põhivajadused ei ole rahuldatud;

| X. | arvestades, et enamik humanitaarabiorganisatsioone on oma rajatiste ja varude rüüstamise tõttu põhjapiirkondadest lahkunud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et enamik humanitaarabiorganisatsioone on oma rajatiste ja varude rüüstamise tõttu põhjapiirkondadest lahkunud;

| Y. | arvestades, et ÜRO hinnangul on eelkõige ebaturvalisusest põhjustatud abioperatsioonide peatamise tõttu Malis toiduga kindlustamatuse ohus 4,6 miljonit inimest, neist 1,6 miljonit riigi põhjaosas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ÜRO hinnangul on eelkõige ebaturvalisusest põhjustatud abioperatsioonide peatamise tõttu Malis toiduga kindlustamatuse ohus 4,6 miljonit inimest, neist 1,6 miljonit riigi põhjaosas;

| Z. | arvestades, et läbirääkimised konflikti osapoolte vahel on viinud humanitaarkoridoride loomisele, mille kaudu saab toimetada Põhja-Mali elanikele hädaabi ja võimaldada Mali Punasel Ristil neid toiduga varustada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et läbirääkimised konflikti osapoolte vahel on viinud humanitaarkoridoride loomisele, mille kaudu saab toimetada Põhja-Mali elanikele hädaabi ja võimaldada Mali Punasel Ristil neid toiduga varustada;

| AA. | arvestades UNESCO kultuuripärandi alla kuuluvate kultuurimälestiste süstemaatilist hävitamist Timbuktus ja Gaos; |
| --- | --- |

AA.

arvestades UNESCO kultuuripärandi alla kuuluvate kultuurimälestiste süstemaatilist hävitamist Timbuktus ja Gaos;

| 1. | mõistab hukka:






  — | demokraatliku protsessi peatamise Malis; |
| --- | --- | --- |

1.

mõistab hukka:

—

demokraatliku protsessi peatamise Malis;

| — | Azawadi riigi loomise väljakuulutamise osaliselt Mali territooriumil Azawadi rahvusliku vabastusliikumise (MNLA) poolt, kuigi kaks kolmandikku elanikkonnast oli selle vastu; |
| --- | --- |

—

Azawadi riigi loomise väljakuulutamise osaliselt Mali territooriumil Azawadi rahvusliku vabastusliikumise (MNLA) poolt, kuigi kaks kolmandikku elanikkonnast oli selle vastu;

| — | relvarühmituste poolt toime pandud vägivallateod; |
| --- | --- |

—

relvarühmituste poolt toime pandud vägivallateod;

| — | Aguelhocis, Téssalitis, Gaos ja Timbuktus toime pandud hirmuteod, mis tuleb lugeda sõjakuritegudeks; tsiviilisikute ja naiste vastu toimepandud terrorismiaktid, eeskätt inimröövid, vägistamised, käte ja jalgade amputeerimise, igapäevased piitsutamised ja muu alandava kohtlemise; |
| --- | --- |

—

Aguelhocis, Téssalitis, Gaos ja Timbuktus toime pandud hirmuteod, mis tuleb lugeda sõjakuritegudeks; tsiviilisikute ja naiste vastu toimepandud terrorismiaktid, eeskätt inimröövid, vägistamised, käte ja jalgade amputeerimise, igapäevased piitsutamised ja muu alandava kohtlemise;

| — | mausoleumide rüvetamise ja kultuurivara rikkumise; |
| --- | --- |

—

mausoleumide rüvetamise ja kultuurivara rikkumise;

| — | kõigi arengut soodustavate vahendite, eelkõige haiglate, koolide, tervisekeskuste, pankade ja üldise halduse eest vastutavate kesksete ametite hävitamise nimetatud relvastatud rühmituste poolt, mille tagajärjel kannatavad nii Mali kui ka naaberriikide elanikud; |
| --- | --- |

—

kõigi arengut soodustavate vahendite, eelkõige haiglate, koolide, tervisekeskuste, pankade ja üldise halduse eest vastutavate kesksete ametite hävitamise nimetatud relvastatud rühmituste poolt, mille tagajärjel kannatavad nii Mali kui ka naaberriikide elanikud;

| 2. | mõistab hukka ametis oleva presidendi Dioncounda Traoré vastu 21. mail 2012 toime pandud vägivalla; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka ametis oleva presidendi Dioncounda Traoré vastu 21. mail 2012 toime pandud vägivalla;

| 3. | mõistab teravalt hukka igasuguse võimu haaramise jõuga, kõik terrorismiaktid ning haiglate, koolide, abiagentuuride ja valitsushoonete rüüstamise, kõik julmad ja ebainimlikud karistusviisid ja kõik sõjakuriteod ja inimröövid ning tunneb sügavalt kaasa süütutele tsiviilelanikele, kes on kaotanud nimetatud tegevuste tõttu elu; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka igasuguse võimu haaramise jõuga, kõik terrorismiaktid ning haiglate, koolide, abiagentuuride ja valitsushoonete rüüstamise, kõik julmad ja ebainimlikud karistusviisid ja kõik sõjakuriteod ja inimröövid ning tunneb sügavalt kaasa süütutele tsiviilelanikele, kes on kaotanud nimetatud tegevuste tõttu elu;

| 4. | mõistab teravalt hukka Mali tsiviilelanike, eelkõige meditsiinitöötajate, traditsiooniliste liidrite, õpetajate ja ajakirjanike vastu toime pandud inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka Mali tsiviilelanike, eelkõige meditsiinitöötajate, traditsiooniliste liidrite, õpetajate ja ajakirjanike vastu toime pandud inimõiguste rikkumised;

| 5. | väljendab sügavat muret lapssõdurite värbamise pärast ja rõhutab, et vaja on toetust, eelkõige naistele ja lastele; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret lapssõdurite värbamise pärast ja rõhutab, et vaja on toetust, eelkõige naistele ja lastele;

| 6. | kuulutab Azawadi väidetava iseseisvuse õigustühiseks ja kinnitab, et Mali on iseseisev, suveräänne, ilmalik ja jagamatu riik; |
| --- | --- |

6.

kuulutab Azawadi väidetava iseseisvuse õigustühiseks ja kinnitab, et Mali on iseseisev, suveräänne, ilmalik ja jagamatu riik;

| 7. | mõistab hukka nimetatud terrorismiaktide eest vastutavatele isikutele igasuguse abi andmise ükskõik kelle poolt; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka nimetatud terrorismiaktide eest vastutavatele isikutele igasuguse abi andmise ükskõik kelle poolt;

| 8. | nõuab Mali territoriaalse terviklikkuse ning rahu, demokraatia ja stabiilsuse taastamist piirkonnas; |
| --- | --- |

8.

nõuab Mali territoriaalse terviklikkuse ning rahu, demokraatia ja stabiilsuse taastamist piirkonnas;

| 9. | palub Mali ühtsuse valitsusel ja ECOWASil püüda kinni pidada resolutsiooni 2071 punktis 7 sätestatud 45-päevasest tähtajast, mille jooksul tuleb esitada üksikasjalikud ja toimivad soovitused ÜRO Julgeolekunõukogu poolt heaks kiidetud Aafrika operatsiooni strateegilise kontseptsiooni ja toimimiskontseptsiooni kohta; |
| --- | --- |

9.

palub Mali ühtsuse valitsusel ja ECOWASil püüda kinni pidada resolutsiooni 2071 punktis 7 sätestatud 45-päevasest tähtajast, mille jooksul tuleb esitada üksikasjalikud ja toimivad soovitused ÜRO Julgeolekunõukogu poolt heaks kiidetud Aafrika operatsiooni strateegilise kontseptsiooni ja toimimiskontseptsiooni kohta;

| 10. | palub ÜRO Julgeolekunõukogul reageerida võimalikult kiiresti Mali ajutise valitsuse palvele saada toetust rahvusvahelistelt jõududelt, kes aitaksid vastavalt resolutsiooni 2071 punktile 6 Mali relvajõududel taastada kontrolli okupeeritud piirkonna üle Põhja-Malis, et teha lõpp inimeste kannatustele; |
| --- | --- |

10.

palub ÜRO Julgeolekunõukogul reageerida võimalikult kiiresti Mali ajutise valitsuse palvele saada toetust rahvusvahelistelt jõududelt, kes aitaksid vastavalt resolutsiooni 2071 punktile 6 Mali relvajõududel taastada kontrolli okupeeritud piirkonna üle Põhja-Malis, et teha lõpp inimeste kannatustele;

| 11. | palub ajutisel valitsusel uurida sõdurite kadumist 33. langevarjurügemendist (nn punased baretid) ja nende suhtes kasutatud vägivalda ning tuua süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

11.

palub ajutisel valitsusel uurida sõdurite kadumist 33. langevarjurügemendist (nn punased baretid) ja nende suhtes kasutatud vägivalda ning tuua süüdlased kohtu ette;

| 12. | palub ECOWASil ja ELil toetada riigi demokratiseerimist ja arengut kui peamist sallimatuse ja vägivallaga võitlemise viisi; |
| --- | --- |

12.

palub ECOWASil ja ELil toetada riigi demokratiseerimist ja arengut kui peamist sallimatuse ja vägivallaga võitlemise viisi;

| 13. | mõistab hukka poliitilise, sallimatu ja vägivaldse islami suureneva mõju riigis; |
| --- | --- |

13.

mõistab hukka poliitilise, sallimatu ja vägivaldse islami suureneva mõju riigis;

| 14. | tuletab meelde, et vabad ja õiglased valimised on ainus viis rahva isemääramisõiguse väljendamiseks, ja loodab seetõttu näha kiiret tagasipöördumist demokraatliku põhiseadusliku korra juurde vaba ja demokraatliku valimisprotsessi taastamise teel tähtajaks, mis nähti ette 6. aprilli 2012. aasta tegevuskavas ja raamlepingus; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et vabad ja õiglased valimised on ainus viis rahva isemääramisõiguse väljendamiseks, ja loodab seetõttu näha kiiret tagasipöördumist demokraatliku põhiseadusliku korra juurde vaba ja demokraatliku valimisprotsessi taastamise teel tähtajaks, mis nähti ette 6. aprilli 2012. aasta tegevuskavas ja raamlepingus;

| 15. | nõuab pantvangide viivitamatut vabastamist, tunneb siiralt kaasa nende peredele ja väljendab sügavat kaastunnet hukatud pantvangide lähedastele; |
| --- | --- |

15.

nõuab pantvangide viivitamatut vabastamist, tunneb siiralt kaasa nende peredele ja väljendab sügavat kaastunnet hukatud pantvangide lähedastele;

| 16. | palub kõigil asjaomastel osapooltel – eelkõige Mali poliitikutel – olla vaoshoitud ja näidata üles ühtsustunnet, et taastada riigiasutuste võim ja seda tugevdada ning edendada piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtud algatuste rakendamist; |
| --- | --- |

16.

palub kõigil asjaomastel osapooltel – eelkõige Mali poliitikutel – olla vaoshoitud ja näidata üles ühtsustunnet, et taastada riigiasutuste võim ja seda tugevdada ning edendada piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtud algatuste rakendamist;

| 17. | nõuab uurimise algatamist Malis viimastel kuudel toimunud hirmutegude suhtes; palub Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul võtta Mali valitsuse poolt osutatud tõendusmaterjali põhjal meetmeid ja tuua kohtu ette kõik sõja- ja inimsusevastaseid kuritegusid toime pannud isikud; |
| --- | --- |

17.

nõuab uurimise algatamist Malis viimastel kuudel toimunud hirmutegude suhtes; palub Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul võtta Mali valitsuse poolt osutatud tõendusmaterjali põhjal meetmeid ja tuua kohtu ette kõik sõja- ja inimsusevastaseid kuritegusid toime pannud isikud;

| 18. | kutsub MNLA, MUJAO ja Ansar Dine liikumisi üles viivitamata andma okupeeritud alade kontrolli üle Mali riigi seaduslikele ametivõimudele vastavalt Mali põhiseadusele ja rahvusvahelistele õigusriigi põhimõtetele; |
| --- | --- |

18.

kutsub MNLA, MUJAO ja Ansar Dine liikumisi üles viivitamata andma okupeeritud alade kontrolli üle Mali riigi seaduslikele ametivõimudele vastavalt Mali põhiseadusele ja rahvusvahelistele õigusriigi põhimõtetele;

| 19. | rõhutab vajadust mõjusate meetmete järele, et likvideerida terroristide ja nende abiliste rahastamise allikad; kutsub üles heaks kiitma ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) soovitatavaid meetmeid ja nõuab ebaseadusliku raha jälitamise eriprogrammi loomist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust mõjusate meetmete järele, et likvideerida terroristide ja nende abiliste rahastamise allikad; kutsub üles heaks kiitma ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) soovitatavaid meetmeid ja nõuab ebaseadusliku raha jälitamise eriprogrammi loomist;

| 20. | taunib asjaolu, et EL on tihedas koostöös ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜROga olnud liiga aeglane konkreetsete sanktsioonide võtmisel nende vastu, kes on seotud relvastatud rühmitustega Põhja-Malis, ja nende vastu, kes takistavad tagasipöördumist põhiseadusliku korra juurde; |
| --- | --- |

20.

taunib asjaolu, et EL on tihedas koostöös ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜROga olnud liiga aeglane konkreetsete sanktsioonide võtmisel nende vastu, kes on seotud relvastatud rühmitustega Põhja-Malis, ja nende vastu, kes takistavad tagasipöördumist põhiseadusliku korra juurde;

| 21. | nõuab, et kõik terrorismivastase võitluse meetmed vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste konventsioonidele ja protokollidele; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et kõik terrorismivastase võitluse meetmed vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste konventsioonidele ja protokollidele;

| 22. | väljendab täielikku toetust ja solidaarsust naistele, meestele ja lastele Mali põhjapiirkonnas; |
| --- | --- |

22.

väljendab täielikku toetust ja solidaarsust naistele, meestele ja lastele Mali põhjapiirkonnas;

| 23. | väljendab heameelt:






  — | kiiruse üle, millega rahvusvahelise üldsus Mali jagamise hukka mõistis; |
| --- | --- | --- |

23.

väljendab heameelt:

—

kiiruse üle, millega rahvusvahelise üldsus Mali jagamise hukka mõistis;

| — | ÜRO Julgeolekunõukogu ühemõttelise avalduse üle, milles nõutakse Mali Vabariigi territoriaalse terviklikkuse austamist; |
| --- | --- |

—

ÜRO Julgeolekunõukogu ühemõttelise avalduse üle, milles nõutakse Mali Vabariigi territoriaalse terviklikkuse austamist;

| — | raamlepingu allakirjutamise üle, ning nõuab, et kõik Mali asjaomased osapooled seda rakendaksid; |
| --- | --- |

—

raamlepingu allakirjutamise üle, ning nõuab, et kõik Mali asjaomased osapooled seda rakendaksid;

| — | humanitaarkoridori avamise üle, et abistada kümneid tuhandeid põgenikke; |
| --- | --- |

—

humanitaarkoridori avamise üle, et abistada kümneid tuhandeid põgenikke;

| — | naaberriikide mõistliku suhtumise ja toetuse üle kümnete tuhandete põgenike vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

—

naaberriikide mõistliku suhtumise ja toetuse üle kümnete tuhandete põgenike vastuvõtmisel;

| — | Mali ja ECOWASi vahelise lepingu üle relvajõudude ümberpaigutamise kohta, et taastada kontroll riigi põhjaosa üle; |
| --- | --- |

—

Mali ja ECOWASi vahelise lepingu üle relvajõudude ümberpaigutamise kohta, et taastada kontroll riigi põhjaosa üle;

| 24. | kiidab ECOWASi tema vahenduspüüdluste eest; väljendab heameelt ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜRO ning naaberriikide tegevuse üle Mali abistamisel, eesmärgiga töötada välja konkreetsed meetmed riigi suveräänsuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

24.

kiidab ECOWASi tema vahenduspüüdluste eest; väljendab heameelt ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜRO ning naaberriikide tegevuse üle Mali abistamisel, eesmärgiga töötada välja konkreetsed meetmed riigi suveräänsuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmiseks;

| 25. | väljendab heameelt Mali valitsuse ja ECOWASi vahel 23. septembril 2012 sõlmitud lepingu üle, mille tulemusena viiakse Malisse Aafrika relvajõud; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt Mali valitsuse ja ECOWASi vahel 23. septembril 2012 sõlmitud lepingu üle, mille tulemusena viiakse Malisse Aafrika relvajõud;

| 26. | palub ECOWASil jätkata oma jõupingutusi ja kutsub Euroopa Liitu üles osalema koos ECOWASi ja ÜROga aktiivselt Mali rahu ja territoriaalse terviklikkuse taastamisel; |
| --- | --- |

26.

palub ECOWASil jätkata oma jõupingutusi ja kutsub Euroopa Liitu üles osalema koos ECOWASi ja ÜROga aktiivselt Mali rahu ja territoriaalse terviklikkuse taastamisel;

| 27. | väljendab heameelt Burkina Faso vahendamistegevuse üle ja kutsub Mali valitsust üles looma rahvusvahelise vahendamise toetuseks riiklikku läbirääkimiskomisjoni; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt Burkina Faso vahendamistegevuse üle ja kutsub Mali valitsust üles looma rahvusvahelise vahendamise toetuseks riiklikku läbirääkimiskomisjoni;

| 28. | väljendab heameelt ÜRO peasekretäri otsuse üle nimetada Mali ja Aafrika Liidu erisaadik ning Aafrika Liidu otsuse üle nimetada Mali ja Saheli kõrge esindaja; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt ÜRO peasekretäri otsuse üle nimetada Mali ja Aafrika Liidu erisaadik ning Aafrika Liidu otsuse üle nimetada Mali ja Saheli kõrge esindaja;

| 29. | väljendab heameelt resolutsiooni 2071 vastuvõtmise üle ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt harta VII peatükile ning Saheli ja Mali suhtes tekkinud suurema rahvusvahelise huvi üle, millest andsid tunnistust ka ÜRO Peaassamblee raames 26. septembril peetud kõrgetasemeline kohtumine ja ÜRO tervikliku Saheli strateegia koostamine; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt resolutsiooni 2071 vastuvõtmise üle ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt harta VII peatükile ning Saheli ja Mali suhtes tekkinud suurema rahvusvahelise huvi üle, millest andsid tunnistust ka ÜRO Peaassamblee raames 26. septembril peetud kõrgetasemeline kohtumine ja ÜRO tervikliku Saheli strateegia koostamine;

| 30. | kutsub Lääne-Aafrika ja Magribi riikide valitsusi üles võitlema relvade leviku ja uimastikaubanduse vastu, seades oma arengupoliitika keskmesse tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu, et osutada elanikkonnale põhilisi avalikke teenuseid ning pakkuda eelkõige noortele tööhõivet; |
| --- | --- |

30.

kutsub Lääne-Aafrika ja Magribi riikide valitsusi üles võitlema relvade leviku ja uimastikaubanduse vastu, seades oma arengupoliitika keskmesse tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu, et osutada elanikkonnale põhilisi avalikke teenuseid ning pakkuda eelkõige noortele tööhõivet;

| 31. | loodab, et kaasatakse need Aafrika riigid, kes ei ole ECOWASi liikmed, kuid keda julgeolek Sahelis ja Saharas otseselt mõjutab; |
| --- | --- |

31.

loodab, et kaasatakse need Aafrika riigid, kes ei ole ECOWASi liikmed, kuid keda julgeolek Sahelis ja Saharas otseselt mõjutab;

| 32. | loodab, et ühine sõjaväeoperatsioonide komitee (CEMOC), mis moodustati 2010. aastal Alžeeria, Mali, Mauritaania ja Nigeri poolt terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastase võitluse kooskõlastamiseks Saheli ja Sahara piirkonnas, hakkab lõpuks aktiivset rolli etendama; |
| --- | --- |

32.

loodab, et ühine sõjaväeoperatsioonide komitee (CEMOC), mis moodustati 2010. aastal Alžeeria, Mali, Mauritaania ja Nigeri poolt terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastase võitluse kooskõlastamiseks Saheli ja Sahara piirkonnas, hakkab lõpuks aktiivset rolli etendama;

| 33. | nõuab ühtset ELi kava Saheli piirkonna kriisiolukorra ja Mali relvastatud konflikti lahendamise meetmeteks antava toetuse üksikasjalikuks hindamiseks; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks tegutsema koos ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜROga aktiivselt rahu, julgeoleku ja suveräänsuse taastamisel Malis; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit annaks ECOWASile sõjaliseks tegevuseks vajalikku toetust; |
| --- | --- |

33.

nõuab ühtset ELi kava Saheli piirkonna kriisiolukorra ja Mali relvastatud konflikti lahendamise meetmeteks antava toetuse üksikasjalikuks hindamiseks; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks tegutsema koos ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜROga aktiivselt rahu, julgeoleku ja suveräänsuse taastamisel Malis; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit annaks ECOWASile sõjaliseks tegevuseks vajalikku toetust;

| 34. | väljendab heameelt 1. augustil 2012. aastal alustatud ÜJKP Nigeri missiooni EUCAP SAHEL üle; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt 1. augustil 2012. aastal alustatud ÜJKP Nigeri missiooni EUCAP SAHEL üle;

| 35. | väljendab heameelt ELi välisministrite nõukogu 19. novembri 2012. aasta järelduste üle, milles tuletatakse meelde ELi kavatsust anda rahalist toetust Aafrika operatsioonile Malis ja väljendatakse heameelt ettepaneku üle korraldada ÜRO mandaadi all ja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames missioon; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt ELi välisministrite nõukogu 19. novembri 2012. aasta järelduste üle, milles tuletatakse meelde ELi kavatsust anda rahalist toetust Aafrika operatsioonile Malis ja väljendatakse heameelt ettepaneku üle korraldada ÜRO mandaadi all ja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames missioon;

| 36. | rõhutab, et Euroopa sõjaline sekkumine otsesesse võitlusesse ei tule kõne alla, kuid loodab, et EL reageerib ÜRO mandaadi all soodsalt Mali ametivõimude palvele logistilise abi suhtes, millega saaks tsiviilkontrolli all muuta institutsioonid turvaliseks, korraldada ümber relva- ja julgeolekujõud ja taastada territoriaalse terviklikkuse; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Euroopa sõjaline sekkumine otsesesse võitlusesse ei tule kõne alla, kuid loodab, et EL reageerib ÜRO mandaadi all soodsalt Mali ametivõimude palvele logistilise abi suhtes, millega saaks tsiviilkontrolli all muuta institutsioonid turvaliseks, korraldada ümber relva- ja julgeolekujõud ja taastada territoriaalse terviklikkuse;

| 37. | on veendunud, et püsiva lahenduse leidmiseks piirkonnas tuleks eesmärgiks seada riiklike institutsioonide tugevdamine, kodanike aktiivne osalemine otsuste tegemisel ning jätkusuutlikule ja õiglasele majanduslikule arengule aluse panemine; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et püsiva lahenduse leidmiseks piirkonnas tuleks eesmärgiks seada riiklike institutsioonide tugevdamine, kodanike aktiivne osalemine otsuste tegemisel ning jätkusuutlikule ja õiglasele majanduslikule arengule aluse panemine;

| 38. | kutsub Mali valitsust üles järgima rahvusvaheliste investeeringute korral juurdepääsu tagamisel maale ja veele poliitikat, mis on õiglane kogu Mali elanikkonna suhtes; |
| --- | --- |

38.

kutsub Mali valitsust üles järgima rahvusvaheliste investeeringute korral juurdepääsu tagamisel maale ja veele poliitikat, mis on õiglane kogu Mali elanikkonna suhtes;

| 39. | on arvamusel, et Mali konflikti rahumeelseks lahendamiseks on vaja tegeleda selle konflikti algpõhjustega, milleks on vaja tagada ressursside ja tulu jaotamine riigieelarve kaudu, et tagada eri piirkondade kestlik ja tasakaalustatud areng ning põhiliste inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et Mali konflikti rahumeelseks lahendamiseks on vaja tegeleda selle konflikti algpõhjustega, milleks on vaja tagada ressursside ja tulu jaotamine riigieelarve kaudu, et tagada eri piirkondade kestlik ja tasakaalustatud areng ning põhiliste inimõiguste austamine;

| 40. | nõuab tungivalt, et kaevandamisprojektide korraldamisel peetaks kinni riigisisestest õigusaktidest ja rahvusvahelistest konventsioonidest; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et kaevandamisprojektide korraldamisel peetaks kinni riigisisestest õigusaktidest ja rahvusvahelistest konventsioonidest;

| 41. | tunneb endiselt sügavat muret kiiresti süveneva humanitaar- ja toidukriisi pärast ning palub Euroopa Liidul ja tema liikmesriikidel suurendada humanitaarabi ning kiirendada selle kohaletoimetamist abivajajatele; |
| --- | --- |

41.

tunneb endiselt sügavat muret kiiresti süveneva humanitaar- ja toidukriisi pärast ning palub Euroopa Liidul ja tema liikmesriikidel suurendada humanitaarabi ning kiirendada selle kohaletoimetamist abivajajatele;

| 42. | kutsub rahvusvahelist üldsust toetama Mali naabreid, kes võtavad vastu kümneid tuhandeid pagulasi; |
| --- | --- |

42.

kutsub rahvusvahelist üldsust toetama Mali naabreid, kes võtavad vastu kümneid tuhandeid pagulasi;

| 43. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele, Aafrika Liidule, AKV riikide rühmale ja ECOWASile, ÜRO peasekretärile ning Mali valitsusele, parlamendile ja ajutisele presidendile. |
| --- | --- |

43.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele, Aafrika Liidule, AKV riikide rühmale ja ECOWASile, ÜRO peasekretärile ning Mali valitsusele, parlamendile ja ajutisele presidendile.

RESOLUTSIOON (12)

Ebastabiilsus ja ebakindlus Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

kohtudes Paramaribos (Suriname) 27.–29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma töökorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse koostöölepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni (millega keelustatakse kohtuta hukkamine, vägistamine, sundvärbamine ja muud hirmuteod) artiklit 3 ja II protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni (millega keelustatakse kohtuta hukkamine, vägistamine, sundvärbamine ja muud hirmuteod) artiklit 3 ja II protokolli,

| — | võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mis keelab laste kaasamise relvakonfliktidesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mis keelab laste kaasamise relvakonfliktidesse,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni vabatahtlikku lisaprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, mille Ida-Aafrika järvede piirkonna riigid on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni vabatahtlikku lisaprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, mille Ida-Aafrika järvede piirkonna riigid on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eriti resolutsioone 2076 (2012) ja 2053 (2012), resolutsioone 1925 (2010) ja 1856 (2008) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, millega antakse mandaat ÜRO stabiliseerimismissioonile Kongo DVs (MONUSCO), ÜRO Julgeolekunõukogu 2. augusti 2012. aasta deklaratsiooni ning ÜRO peasekretäri igakuiseid aruandeid sellel teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eriti resolutsioone 2076 (2012) ja 2053 (2012), resolutsioone 1925 (2010) ja 1856 (2008) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, millega antakse mandaat ÜRO stabiliseerimismissioonile Kongo DVs (MONUSCO), ÜRO Julgeolekunõukogu 2. augusti 2012. aasta deklaratsiooni ning ÜRO peasekretäri igakuiseid aruandeid sellel teemal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) ja 1960 (2010) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) ja 1960 (2010) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1, milles käsitletakse 2005. aasta tippkohtumise tulemusi, ning eriti selle punkte 138–140 kohustuse kohta kaitsta elanikkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1, milles käsitletakse 2005. aasta tippkohtumise tulemusi, ning eriti selle punkte 138–140 kohustuse kohta kaitsta elanikkonda,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu asutamisakti ehk Lomé lepingut, mis võeti vastu Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisel tippkohtumisel 2000. aasta juulis Lomés, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu asutamisakti ehk Lomé lepingut, mis võeti vastu Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisel tippkohtumisel 2000. aasta juulis Lomés,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo DV ratifitseeris 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo DV ratifitseeris 1982. aastal,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 19. septembri 2012. aasta otsust julgeolekuolukorra kohta Kongo DV idaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 19. septembri 2012. aasta otsust julgeolekuolukorra kohta Kongo DV idaosas,

| — | võttes arvesse ELi välisministrite nõukogu 25. juuni ja 19. novembri 2012. aasta järeldusi olukorra kohta Kongo DV idaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisministrite nõukogu 25. juuni ja 19. novembri 2012. aasta järeldusi olukorra kohta Kongo DV idaosas,

| — | võttes arvesse ELi 2004. aasta suuniseid inimõiguslaste kaitsmise kohta ja missioonijuhtide poolt 20. märtsil 2010. aastal heaks kiidetud kohalikku strateegiat suuniste rakendamiseks Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2004. aasta suuniseid inimõiguslaste kaitsmise kohta ja missioonijuhtide poolt 20. märtsil 2010. aastal heaks kiidetud kohalikku strateegiat suuniste rakendamiseks Kongo DVs,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta ühismeedet 2009/769/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta ühismeedet 2009/769/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo),

| — | võttes arvesse julgeolekusektori reformi missiooni EUSEC RD Congo, mis loodi 2005. aasta juunis (nõukogu 2. mai 2005. aasta ühismeede 2005/355/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeolekusektori reformi missiooni EUSEC RD Congo, mis loodi 2005. aasta juunis (nõukogu 2. mai 2005. aasta ühismeede 2005/355/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. augusti 2010. aasta aruannet hiljuti Kongo DV idaosas relvarühmituste poolt toime pandud tsiviilisikute massilise vägistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. augusti 2010. aasta aruannet hiljuti Kongo DV idaosas relvarühmituste poolt toime pandud tsiviilisikute massilise vägistamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 19. oktoobri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 19. oktoobri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri endise eriesindaja relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustes Margot Wallströmi 23. juuni 2011. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri endise eriesindaja relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustes Margot Wallströmi 23. juuni 2011. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Kongo DV kohta, eriti 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni valimiste järelevalve kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Kongo DV kohta, eriti 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni valimiste järelevalve kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 27. septembri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 27. septembri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 7. juuni, 12. juuni, 10. juuli ja 23. novembri 2012. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 7. juuni, 12. juuni, 10. juuli ja 23. novembri 2012. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi 22. veebruari 2011. aasta avaldust pealkirjaga „Kongo DV. Samm karistamatusele lõpu tegemise suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi 22. veebruari 2011. aasta avaldust pealkirjaga „Kongo DV. Samm karistamatusele lõpu tegemise suunas”,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 26. juuni 2012. aasta avaldust seoses humanitaarolukorra halvenemisega Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 26. juuni 2012. aasta avaldust seoses humanitaarolukorra halvenemisega Kongo DVs,

| — | võttes arvesse julgeoleku-, stabiilsus- ja arengupakti, mis võeti vastu Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 2006. aasta detsembris Nairobis ning mis jõustus 2008. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku-, stabiilsus- ja arengupakti, mis võeti vastu Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 2006. aasta detsembris Nairobis ning mis jõustus 2008. aasta juunis,

| — | võttes arvesse ICGLRi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide avaldusi julgeolekuolukorra kohta Kongo DV idaosas, eriti 24. novembri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ICGLRi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide avaldusi julgeolekuolukorra kohta Kongo DV idaosas, eriti 24. novembri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (Organisation Internationale de la Francophonie – OIF) resolutsiooni olukorra kohta Kongo DVs, mis võeti vastu 13.–14. oktoobril 2012. aastal Kinshasas toimunud prantsuskeelsete riikide 14. tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (Organisation Internationale de la Francophonie – OIF) resolutsiooni olukorra kohta Kongo DVs, mis võeti vastu 13.–14. oktoobril 2012. aastal Kinshasas toimunud prantsuskeelsete riikide 14. tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse 21. juuni 2012. aasta kirja, mille resolutsiooniga 1533 (2004) moodustatud Julgeolekunõukogu komitee esimees saatis Julgeolekunõukogu eesistujale ja milles käsitletakse Kongo DVd ning millega antakse üle ekspertrühma vahearuanne Kongo DV kohta koos juurdekuuluvate lisadega ning taotletakse nende avaldamist Julgeolekunõukogu dokumendina (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. juuni 2012. aasta kirja, mille resolutsiooniga 1533 (2004) moodustatud Julgeolekunõukogu komitee esimees saatis Julgeolekunõukogu eesistujale ja milles käsitletakse Kongo DVd ning millega antakse üle ekspertrühma vahearuanne Kongo DV kohta koos juurdekuuluvate lisadega ning taotletakse nende avaldamist Julgeolekunõukogu dokumendina (S/2012/348),

| — | võttes arvesse inimõigusorganisatsioonide aruandeid inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta Kongo DV idaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusorganisatsioonide aruandeid inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta Kongo DV idaosas,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta, eelkõige 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta, eelkõige 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni,

| A. | arvestades, et 2012. aasta aprillist saadik on Kongo DV relvajõudude üksused riigi idaosas, täpsemalt Kivu provintsi põhjaosas mässanud ning et need rahutused kasvasid kiiresti üle relvastatud mässuks 23. märtsi liikumise (M23) nime all, kusjuures mässulised nõudsid, et peetaks kinni rahulepingust, mis sõlmiti 23. märtsil 2009 Gomas Kongo DV valitsuse ning Rahvusliku Rahvakongressi (CNDP) nime all tuntud relvarühmituse vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta aprillist saadik on Kongo DV relvajõudude üksused riigi idaosas, täpsemalt Kivu provintsi põhjaosas mässanud ning et need rahutused kasvasid kiiresti üle relvastatud mässuks 23. märtsi liikumise (M23) nime all, kusjuures mässulised nõudsid, et peetaks kinni rahulepingust, mis sõlmiti 23. märtsil 2009 Gomas Kongo DV valitsuse ning Rahvusliku Rahvakongressi (CNDP) nime all tuntud relvarühmituse vahel;

| B. | arvestades, et viimaste aastate korduv sõdimine Kongo DVs on eelkõige seotud konfliktiga ühelt poolt mässuliste relvarühmituste, nagu M23, mai-mai rühmitused, Rwanda vabastamise demokraatlikud jõud (FDLR) ja Rwanda hutudest mässulised, ning Kongo DV relvajõudude (FARDC) vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste aastate korduv sõdimine Kongo DVs on eelkõige seotud konfliktiga ühelt poolt mässuliste relvarühmituste, nagu M23, mai-mai rühmitused, Rwanda vabastamise demokraatlikud jõud (FDLR) ja Rwanda hutudest mässulised, ning Kongo DV relvajõudude (FARDC) vahel;

| C. | arvestades, et suur osa Põhja-Kivu provintsist on olnud ligi kaheksa kuud M23 mässajate valduses, ning arvestades, et mässajad on loonud oma haldusstruktuurid ning et see osa provintsist on seetõttu täielikult Kongo DV valitsuse kontrolli alt väljas, mis põhjustab lakkamatut ebastabiilsust ja turvatunde puudumist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suur osa Põhja-Kivu provintsist on olnud ligi kaheksa kuud M23 mässajate valduses, ning arvestades, et mässajad on loonud oma haldusstruktuurid ning et see osa provintsist on seetõttu täielikult Kongo DV valitsuse kontrolli alt väljas, mis põhjustab lakkamatut ebastabiilsust ja turvatunde puudumist;

| D. | arvestades, et selline sõjaolukord ja mitteametlike relvastatud rühmituste kohalolu Ida-Aafrika järvede piirkonnas ohustab tõsiselt rahu, julgeolekut ja stabiilsust ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut nii Kongo DVs kui ka kogu piirkonnas; arvestades, et kõnealune olukord on põhjustanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selline sõjaolukord ja mitteametlike relvastatud rühmituste kohalolu Ida-Aafrika järvede piirkonnas ohustab tõsiselt rahu, julgeolekut ja stabiilsust ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut nii Kongo DVs kui ka kogu piirkonnas; arvestades, et kõnealune olukord on põhjustanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja humanitaarkriisi;

| E. | arvestades ÜRO ekspertide poolt 2012. aasta juunis koostatud aruannet, milles hinnati Kongo DVs kehtestatud relvaembargot, ning asjaomaste ametivõimude vastuseid aruandes esitatud väidetele; |
| --- | --- |

E.

arvestades ÜRO ekspertide poolt 2012. aasta juunis koostatud aruannet, milles hinnati Kongo DVs kehtestatud relvaembargot, ning asjaomaste ametivõimude vastuseid aruandes esitatud väidetele;

| F. | arvestades ICGLRi liikmesriikide, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC), ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO jõupingutusi, et saavutada Kongo DV idaosa konfliktile konstruktiivne poliitiline lahendus, tagada inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimine ning kindlustada konfliktist mõjutatud inimeste heaolu ja julgeolek; |
| --- | --- |

F.

arvestades ICGLRi liikmesriikide, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC), ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO jõupingutusi, et saavutada Kongo DV idaosa konfliktile konstruktiivne poliitiline lahendus, tagada inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimine ning kindlustada konfliktist mõjutatud inimeste heaolu ja julgeolek;

| G. | arvestades, et ICGLRi liikmesriigid on loonud ühise kontrollimehhanismi vägede liikumise jälgimiseks Kongo DV idaosas ning otsustanud rakendada erapooletuid rahvusvahelisi vägesid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ICGLRi liikmesriigid on loonud ühise kontrollimehhanismi vägede liikumise jälgimiseks Kongo DV idaosas ning otsustanud rakendada erapooletuid rahvusvahelisi vägesid;

| H. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas resolutsiooniga 2053 (2012) ÜRO stabiliseerimismissioonile Kongo DVs (MONUSCO) antud mandaati kuni 30. juunini 2013; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas resolutsiooniga 2053 (2012) ÜRO stabiliseerimismissioonile Kongo DVs (MONUSCO) antud mandaati kuni 30. juunini 2013;

| I. | arvestades, et kõnealuse sõja algusest saadik on Kongo DV idaosas korduvalt toime pandud hirmutegusid, inimõiguste rikkumisi ja sõjakuritegusid, nagu massiline vägistamine, sealhulgas alaealiste tütarlaste vägistamine, piinamine, tsiviilisikute tapmine ja üleüldine lapssõdurite värbamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealuse sõja algusest saadik on Kongo DV idaosas korduvalt toime pandud hirmutegusid, inimõiguste rikkumisi ja sõjakuritegusid, nagu massiline vägistamine, sealhulgas alaealiste tütarlaste vägistamine, piinamine, tsiviilisikute tapmine ja üleüldine lapssõdurite värbamine;

| J. | arvestades, et seksuaalsel vägivallal ja laialt levinud vägistamisel on rängad tagajärjed ohvrite füüsilise ja psüühilise sandistamise näol ning neid tuleb lugeda sõjakuritegudeks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seksuaalsel vägivallal ja laialt levinud vägistamisel on rängad tagajärjed ohvrite füüsilise ja psüühilise sandistamise näol ning neid tuleb lugeda sõjakuritegudeks;

| K. | arvestades, et inimõiguste rikkujate ja sõjakurjategijate vastutusele võtmata jätmine tugevdab karistamatuse õhkkonda ning õhutab uutele kuritegudele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimõiguste rikkujate ja sõjakurjategijate vastutusele võtmata jätmine tugevdab karistamatuse õhkkonda ning õhutab uutele kuritegudele;

| L. | arvestades, et eespool nimetatud kuritegude ning Kongo DV relvajõudude (FARDC) ja M23 mässuliste vahelise võitluse tõttu on enam kui 2,4 miljonist lahingupiirkondades elavast kongolasest saanud riigisisesed põgenikud ja 420 000 inimest on põgenenud naaberriikidesse, ning arvestades, et nad elavad ebainimlikes tingimustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eespool nimetatud kuritegude ning Kongo DV relvajõudude (FARDC) ja M23 mässuliste vahelise võitluse tõttu on enam kui 2,4 miljonist lahingupiirkondades elavast kongolasest saanud riigisisesed põgenikud ja 420 000 inimest on põgenenud naaberriikidesse, ning arvestades, et nad elavad ebainimlikes tingimustes;

| M. | arvestades, et Euroopa Liit aitab kaasa õiguse ja turvalisuse (politsei ja sõjavägi) taastamisele ja heale toimimisele, andes rahalist ja tehnilist abi ning koolitades töötajaid Kongo DV julgeolekusektori reformide alase ELi nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) ja julgeolekusektori reformi alase ELi politseimissiooni (EUPOL RD Congo) raames; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liit aitab kaasa õiguse ja turvalisuse (politsei ja sõjavägi) taastamisele ja heale toimimisele, andes rahalist ja tehnilist abi ning koolitades töötajaid Kongo DV julgeolekusektori reformide alase ELi nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) ja julgeolekusektori reformi alase ELi politseimissiooni (EUPOL RD Congo) raames;

| N. | arvestades, et Kongo DVs leidub rohkesti loodusvarasid, ning arvestades, et nende loodusvarade jätkuv ebaseaduslik kasutamine eriti Kongo DV idaosas, mis toimub sageli autonoomsete relvarühmituste kontrolli all, aitab konflikti rahastada ja pikendada ning on kogu piirkonna jaoks jätkuvalt ebakindluse allikaks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kongo DVs leidub rohkesti loodusvarasid, ning arvestades, et nende loodusvarade jätkuv ebaseaduslik kasutamine eriti Kongo DV idaosas, mis toimub sageli autonoomsete relvarühmituste kontrolli all, aitab konflikti rahastada ja pikendada ning on kogu piirkonna jaoks jätkuvalt ebakindluse allikaks;

| O. | arvestades, et osalt põhjustab piirkonnas ebastabiilsust ka tööpuudus, sotsiaalne kriis, toidukriis, põhiliste teenuste nappus, elanikkonna vaesumine ja keskkonnaseisundi halvenemine; arvestades, et need probleemid nõuavad põhjalikku arengukava ja -strateegiat; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et osalt põhjustab piirkonnas ebastabiilsust ka tööpuudus, sotsiaalne kriis, toidukriis, põhiliste teenuste nappus, elanikkonna vaesumine ja keskkonnaseisundi halvenemine; arvestades, et need probleemid nõuavad põhjalikku arengukava ja -strateegiat;

| P. | arvestades, et käesolevale olukorrale eelnenud konfliktid mõjutavad praegusi sündmusi endiselt; arvestades, et tuleb tegeleda konfliktide tagajärgedega, milleks on eelkõige vaja demilitariseerimist, endiste võitlejate demobiliseerimist ja taasintegreerimist, põgenike repatrieerimist, riigisiseste põgenike kodudesse tagasitoomist ning jätkusuutlike arengukavade elluviimist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et käesolevale olukorrale eelnenud konfliktid mõjutavad praegusi sündmusi endiselt; arvestades, et tuleb tegeleda konfliktide tagajärgedega, milleks on eelkõige vaja demilitariseerimist, endiste võitlejate demobiliseerimist ja taasintegreerimist, põgenike repatrieerimist, riigisiseste põgenike kodudesse tagasitoomist ning jätkusuutlike arengukavade elluviimist;

| Q. | arvestades, et vältimatult vajalik on võtta kõik meetmed, et need konfliktid lõpetada, relvastatud rühmad relvituks teha ja laiali ajada ning mistahes tulevasi konflikte ennetada, et kindlustada piirkonnas rahu ja demokraatia, edendada stabiilsust ja arengut kõikide Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvaste heaolu nimel ning võimaldada Kongo DV seaduslikel institutsioonidel pühendada oma energia korduvate sõdade poolt hävitatud riigi uuesti üles ehitamisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vältimatult vajalik on võtta kõik meetmed, et need konfliktid lõpetada, relvastatud rühmad relvituks teha ja laiali ajada ning mistahes tulevasi konflikte ennetada, et kindlustada piirkonnas rahu ja demokraatia, edendada stabiilsust ja arengut kõikide Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvaste heaolu nimel ning võimaldada Kongo DV seaduslikel institutsioonidel pühendada oma energia korduvate sõdade poolt hävitatud riigi uuesti üles ehitamisele;

| 1. | väljendab sügavat muret üldolukorra halvenemise pärast Kongo DV idaosas, millel on tõsised poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed, humanitaarsed ja julgeolekulised tagajärjed nii Kongo DV kui ka kogu piirkonna jaoks; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret üldolukorra halvenemise pärast Kongo DV idaosas, millel on tõsised poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed, humanitaarsed ja julgeolekulised tagajärjed nii Kongo DV kui ka kogu piirkonna jaoks;

| 2. | mõistab teravalt hukka rühmituse M23 ja teiste mässuliste jõudude rünnakud viimastel kuudel Kongo DV idaosas; ei poolda välissekkumist konflikti ning kutsub kõiki piirkonna asjaomaseid pooli üles aitama heas usus kaasa konflikti rahumeelsele lahendamisele; nõuab ühtlasi Kampalas 24. novembril 2012. aastal vastu võetud kriisilahendamiskava kohest rakendamist ning väljendab erilist heameelt Kongo Vabariigi presidendi Sassou Nguesso diplomaatiliste jõupingutuste üle kava rakendamise saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka rühmituse M23 ja teiste mässuliste jõudude rünnakud viimastel kuudel Kongo DV idaosas; ei poolda välissekkumist konflikti ning kutsub kõiki piirkonna asjaomaseid pooli üles aitama heas usus kaasa konflikti rahumeelsele lahendamisele; nõuab ühtlasi Kampalas 24. novembril 2012. aastal vastu võetud kriisilahendamiskava kohest rakendamist ning väljendab erilist heameelt Kongo Vabariigi presidendi Sassou Nguesso diplomaatiliste jõupingutuste üle kava rakendamise saavutamiseks;

| 3. | tunnustab ICGRLi, Aafrika Liidu ja ÜRO liikmesriikide jõupingutusi ja algatusi, mille eesmärk on leida kriisile püsiv ja rahumeelne poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

3.

tunnustab ICGRLi, Aafrika Liidu ja ÜRO liikmesriikide jõupingutusi ja algatusi, mille eesmärk on leida kriisile püsiv ja rahumeelne poliitiline lahendus;

| 4. | kutsub Kongo DV ja naaberriikide valitsusi üles võtma vajalikke meetmeid, et leida struktuurne lahendus, mis koostöö, pideva dialoogi, usalduse ja lepituse loomise abil tooks kaasa püsiva rahu, julgeoleku, stabiilsuse, majandusarengu ja inimõiguste järgimise piirkonnas; kinnitab oma tahet teha sel eesmärgil koostööd Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub Kongo DV ja naaberriikide valitsusi üles võtma vajalikke meetmeid, et leida struktuurne lahendus, mis koostöö, pideva dialoogi, usalduse ja lepituse loomise abil tooks kaasa püsiva rahu, julgeoleku, stabiilsuse, majandusarengu ja inimõiguste järgimise piirkonnas; kinnitab oma tahet teha sel eesmärgil koostööd Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riikidega;

| 5. | mõistab hukka kõik vägivallaaktid ja inimõiguste rikkumised Kongo DV idaosas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning väljendab oma solidaarsust Kongo DV elanikega, kes on sõjas kannatada saanud; kutsub üles kõiki jõude, kes osalevad Kongo DV idaosa konfliktis, järgima inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lõpetama kõik rünnakud tsiviilelanike, eriti naiste ja laste vastu ning tagama juurdepääsu ja kaitse humanitaarabiasutustele, kes tulevad appi kannatavale tsiviilelanikkonnale; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka kõik vägivallaaktid ja inimõiguste rikkumised Kongo DV idaosas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning väljendab oma solidaarsust Kongo DV elanikega, kes on sõjas kannatada saanud; kutsub üles kõiki jõude, kes osalevad Kongo DV idaosa konfliktis, järgima inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lõpetama kõik rünnakud tsiviilelanike, eriti naiste ja laste vastu ning tagama juurdepääsu ja kaitse humanitaarabiasutustele, kes tulevad appi kannatavale tsiviilelanikkonnale;

| 6. | mõistab teravalt hukka seksuaalvägivalla, mida on massiliselt esinenud Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti naiste ja tütarlaste vägistamise, samuti mõistab hukka lapssõdurite värbamise; mõistab hukka dr Mukwege mõrvakatse ja nõuab sõltumatut kohtulikku uurimist, et heita valgust sellele rünnakule; |
| --- | --- |

6.

mõistab teravalt hukka seksuaalvägivalla, mida on massiliselt esinenud Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti naiste ja tütarlaste vägistamise, samuti mõistab hukka lapssõdurite värbamise; mõistab hukka dr Mukwege mõrvakatse ja nõuab sõltumatut kohtulikku uurimist, et heita valgust sellele rünnakule;

| 7. | peab väga oluliseks seda, et kõiki varasemaid ja praeguseid inimõigusrikkumisi uuritaks erapooletult ja põhjalikult; nõuab eelkõige, et inimõigusrikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naiste ja laste vastase seksuaalvägivalla ja lapssõdurite sundvärbamise toimepanijatest teada antaks, nad tuvastataks, kohtu alla antaks ja neid karistataks riikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse alusel; |
| --- | --- |

7.

peab väga oluliseks seda, et kõiki varasemaid ja praeguseid inimõigusrikkumisi uuritaks erapooletult ja põhjalikult; nõuab eelkõige, et inimõigusrikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naiste ja laste vastase seksuaalvägivalla ja lapssõdurite sundvärbamise toimepanijatest teada antaks, nad tuvastataks, kohtu alla antaks ja neid karistataks riikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse alusel;

| 8. | kutsub kõiki riike Ida-Aafrika järvede piirkonnas üles seadma karistamatuse lõpetamist kesksele kohale selles protsessis, mille eesmärk on õigusriikluse parandamine, mis on ainus tee püsiva rahuni ning tagab kannatanutele õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ning sõltumatule ja õiglasele kohtulikule arutamisele; kutsub kõiki piirkonna ja Euroopa riikide valitsusi tegema kõnealusel eesmärgil täielikult koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ning nõuab rahvusvaheliste vahistamismääruste viivitamata täitmist; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki riike Ida-Aafrika järvede piirkonnas üles seadma karistamatuse lõpetamist kesksele kohale selles protsessis, mille eesmärk on õigusriikluse parandamine, mis on ainus tee püsiva rahuni ning tagab kannatanutele õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ning sõltumatule ja õiglasele kohtulikule arutamisele; kutsub kõiki piirkonna ja Euroopa riikide valitsusi tegema kõnealusel eesmärgil täielikult koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ning nõuab rahvusvaheliste vahistamismääruste viivitamata täitmist;

| 9. | kutsub rahvusvahelist kogukonda, eelkõige ELi, Aafrika Liitu ja ÜROd üles jätkama kõigi võimalike meetmete võtmist, et anda rohkem kooskõlastatud ja tõhusamat abi inimestele Kongo DV idaosas ning toetada jõupingutusi humanitaarkatastroofi leevendamiseks; väljendab sügavat muret olukorra pärast ning arvukate riigisiseste põgenike ja naaberriikides viibivate pagulaste pärast, ning nõuab neile humanitaarabi andmise tõhustamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub rahvusvahelist kogukonda, eelkõige ELi, Aafrika Liitu ja ÜROd üles jätkama kõigi võimalike meetmete võtmist, et anda rohkem kooskõlastatud ja tõhusamat abi inimestele Kongo DV idaosas ning toetada jõupingutusi humanitaarkatastroofi leevendamiseks; väljendab sügavat muret olukorra pärast ning arvukate riigisiseste põgenike ja naaberriikides viibivate pagulaste pärast, ning nõuab neile humanitaarabi andmise tõhustamist;

| 10. | kutsub Ida-Aafrika järvede piirkonna ametivõime üles tegema koostööd, et kaitsta inimesi ja võimaldada neile juurdepääs humanitaarabile, pöörates erilist tähelepanu kaitsetutele rühmadele, nagu naised ja lapsed; väljendab heameelt ICGLRi otsuse üle luua katastroofiohvrite jaoks humanitaarabifond; |
| --- | --- |

10.

kutsub Ida-Aafrika järvede piirkonna ametivõime üles tegema koostööd, et kaitsta inimesi ja võimaldada neile juurdepääs humanitaarabile, pöörates erilist tähelepanu kaitsetutele rühmadele, nagu naised ja lapsed; väljendab heameelt ICGLRi otsuse üle luua katastroofiohvrite jaoks humanitaarabifond;

| 11. | nõuab, et Kongo DV valitsus ja rahvusvaheline kogukond osutaksid kõigile Kongo DV idaosa abivajajatele vajalikku arstiabi, sh traumajärgset ja psühholoogilist abi; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et Kongo DV valitsus ja rahvusvaheline kogukond osutaksid kõigile Kongo DV idaosa abivajajatele vajalikku arstiabi, sh traumajärgset ja psühholoogilist abi;

| 12. | leiab, et riigi jätkusuutlikuks arenguks ning eriti haridus-, tervishoiu- ja julgeolekuvaldkonna arenguks on hädavajalik, et juurdepääs loodusvaradele ning kontroll nende üle oleks läbipaistev ning et nende kasutamisest saadav tulu jaotataks riigieelarve kaudu õiglaselt ümber; kutsub seetõttu Aafrika Liitu ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riike üles võtma lisameetmeid, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja kaubanduse vastu, ning Euroopa Liitu ja rahvusvahelist kogukonda üles tõhustama selles valdkonnas koostööd Kongo DVga; |
| --- | --- |

12.

leiab, et riigi jätkusuutlikuks arenguks ning eriti haridus-, tervishoiu- ja julgeolekuvaldkonna arenguks on hädavajalik, et juurdepääs loodusvaradele ning kontroll nende üle oleks läbipaistev ning et nende kasutamisest saadav tulu jaotataks riigieelarve kaudu õiglaselt ümber; kutsub seetõttu Aafrika Liitu ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riike üles võtma lisameetmeid, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja kaubanduse vastu, ning Euroopa Liitu ja rahvusvahelist kogukonda üles tõhustama selles valdkonnas koostööd Kongo DVga;

| 13. | kinnitab Kongo DV võõrandamatut õigust oma suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisele; |
| --- | --- |

13.

kinnitab Kongo DV võõrandamatut õigust oma suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisele;

| 14. | nõuab jõupingutuste tegemist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et suurendada riigi mõjuvõimu ja õigusriiklust Kongo DVs, eelkõige valitsemise ja julgeoleku valdkonnas, sealhulgas tehes tihedat koostööd julgeolekusektori reformide alase ELi nõustamis- ja abimissiooniga (EUSEC) ja ELi politseimissiooniga (EUPOL), mida tuleks jätkata, et kindlustada rahu ja julgeolekut Kongo DVs ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas; |
| --- | --- |

14.

nõuab jõupingutuste tegemist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et suurendada riigi mõjuvõimu ja õigusriiklust Kongo DVs, eelkõige valitsemise ja julgeoleku valdkonnas, sealhulgas tehes tihedat koostööd julgeolekusektori reformide alase ELi nõustamis- ja abimissiooniga (EUSEC) ja ELi politseimissiooniga (EUPOL), mida tuleks jätkata, et kindlustada rahu ja julgeolekut Kongo DVs ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas;

| 15. | kutsub kõiki piirkonna riike ja kõiki rahvusvahelisi organeid üles tegema aktiivset koostööd Kongo DV ametivõimudega, et laiali ajada ja demobiliseerida kõik relvarühmitused ning luua püsiv rahu Kongo DV idaosas; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki piirkonna riike ja kõiki rahvusvahelisi organeid üles tegema aktiivset koostööd Kongo DV ametivõimudega, et laiali ajada ja demobiliseerida kõik relvarühmitused ning luua püsiv rahu Kongo DV idaosas;

| 16. | kutsub Ida-Aafrika järvede piirkonna riigipäid ja valitsusjuhte üles töötama selle nimel, et saavutada olemasolevate rahu ja arengut toetavate piirkondlike vahendite tegelik rakendamine, ning palub kõigil riikidel, kes on allkirjastanud Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku, stabiilsuse ja arengu pakti, see täielikult rakendada, et luua vajalik alus rahu ja julgeoleku tagamiseks piirkonnas ning seda kindlustada; kutsub ÜROd, ELi, Aafrika Liitu ja Ida-Aafrika järvede piirkonna sõpru üles kindlalt ja aktiivselt toetama jõupingutusi selle pakti täitmiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub Ida-Aafrika järvede piirkonna riigipäid ja valitsusjuhte üles töötama selle nimel, et saavutada olemasolevate rahu ja arengut toetavate piirkondlike vahendite tegelik rakendamine, ning palub kõigil riikidel, kes on allkirjastanud Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku, stabiilsuse ja arengu pakti, see täielikult rakendada, et luua vajalik alus rahu ja julgeoleku tagamiseks piirkonnas ning seda kindlustada; kutsub ÜROd, ELi, Aafrika Liitu ja Ida-Aafrika järvede piirkonna sõpru üles kindlalt ja aktiivselt toetama jõupingutusi selle pakti täitmiseks;

| 17. | kiidab heaks ICGLRi juba tehtud algatused, mille eesmärk on Kongo DV stabiliseerimise toetamine, ning rõhutab, et tähtis on ühise kontrollimehhanismi tõhus toimimine ning kavandatud neutraalsete rahvusvaheliste jõudude loomine ja tulemuslik rakendamine; tunneb heameelt asjaolu üle, et asjaomased riigid töötavad aktiivselt ühise kontrollimehhanismi loomise nimel; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks ICGLRi juba tehtud algatused, mille eesmärk on Kongo DV stabiliseerimise toetamine, ning rõhutab, et tähtis on ühise kontrollimehhanismi tõhus toimimine ning kavandatud neutraalsete rahvusvaheliste jõudude loomine ja tulemuslik rakendamine; tunneb heameelt asjaolu üle, et asjaomased riigid töötavad aktiivselt ühise kontrollimehhanismi loomise nimel;

| 18. | nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee aruandes ja selle lisades sisalduvate väidetega seoses antaks vastused ja võetaks meetmeid; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee aruandes ja selle lisades sisalduvate väidetega seoses antaks vastused ja võetaks meetmeid;

| 19. | toetab Kongo DVs toimiva ÜRO stabiliseerimismissiooni MONUSCO jätkumist ning nõuab samas tungivalt, et see tagaks tulemuslikumalt Kongo DV tsiviilelanike julgeoleku ja turvalisuse; soovitab, et MONUSCO ja Kongo DV toetaksid ja hõlbustaksid kohalike rahualgatuste tegemist, seda eriti teravate etniliste pingetega piirkondades, et olukord püsivalt stabiliseerida; |
| --- | --- |

19.

toetab Kongo DVs toimiva ÜRO stabiliseerimismissiooni MONUSCO jätkumist ning nõuab samas tungivalt, et see tagaks tulemuslikumalt Kongo DV tsiviilelanike julgeoleku ja turvalisuse; soovitab, et MONUSCO ja Kongo DV toetaksid ja hõlbustaksid kohalike rahualgatuste tegemist, seda eriti teravate etniliste pingetega piirkondades, et olukord püsivalt stabiliseerida;

| 20. | ergutab Kongo DV juhte tegema kõik vajalikud algatused, et tugevdada demokraatiat ja tagada Kongo rahva kõigi aktiivsete jõudude osalemine riigi valitsemises põhiseaduslike ja õiguslike normide alusel; |
| --- | --- |

20.

ergutab Kongo DV juhte tegema kõik vajalikud algatused, et tugevdada demokraatiat ja tagada Kongo rahva kõigi aktiivsete jõudude osalemine riigi valitsemises põhiseaduslike ja õiguslike normide alusel;

| 21. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu nõukogule ja komisjonile, AKV–ELi nõukogule, ELi nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO eriesindajale relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustes, Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikidele ning asjaomaste liikmesriikide presidentidele, peaministritele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu nõukogule ja komisjonile, AKV–ELi nõukogule, ELi nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO eriesindajale relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustes, Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikidele ning asjaomaste liikmesriikide presidentidele, peaministritele ja parlamentidele.

AKV-ELI PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE TÖÖKORRA MUUDATUSETTEPANEKUD, MILLE JUHATUS ON ESITANUD KOOSKÕLAS TÖÖKORRA ARTIKLIGA 35

Parlamentaarse ühisassamblee töökord

Artikkel 1

Parlamentaarne ühisassamblee

1.   AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee (edaspidi „assamblee”) on loodud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu artikli 17 alusel.

2.   Assamblee koosneb kahest kojast, millesse kuulub võrdne arv ELi ja AKV esindajaid. Assamblee liikmeteks on ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt iga AKV riigi parlamendi liikmed või erandjuhul, näiteks vääramatu jõu korral, millest tuleb artiklis 2 osutatud assamblee juhatust (edaspidi „juhatus”) enne istungjärku kirjalikult teavitada, AKV riigi parlamendi määratud esindajad. Parlamendi puudumisel on asjaomase AKV riigi esindaja hääleõiguseta osalemiseks vajalik assamblee nõusolek.

3.   Assamblee liikmetele antakse volitused kirjalikult: AKV esindajate puhul vastava liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt ja Euroopa Parlamendi esindajate puhul Euroopa Parlamendi presidendi poolt.

Artikkel 2

Juhatus

1.   Mõlemad kojad valivad enda seast juhatuse liikmed väljakujunenud tava kohaselt.

2.   Juhatus koosneb kahest võrdväärsest kaaspresidendist ja 24 asepresidendist. Juhatuse liikmetest poole määravad AKV riikide esindajad ja ülejäänud poole Euroopa Parlamendi esindajad assamblee kummaski kojas kehtestatud korras.

3.   Juhatus valmistab ette assamblee tööd, jälgib assamblee töö ja resolutsioonide järelmeetmeid ning seab sisse vajalikud kontaktid AKV–ELi ministrite nõukogu ja AKV–ELi suursaadikute komiteega.

4.   Juhatus vastutab assamblee töö koordineerimise eest.

5.   Juhatus tuleb kaaspresidentide algatusel kokku vähemalt neli korda aastas; juhatuse koosolekutest kaks toimuvad enne assamblee istungjärke.

6.   Juhatus esitab assambleele ettepaneku arutelude päevakorra kohta. Juhatuse ülesanne on tagada võimaluse korral, et pooled päevakorrapunktid käsitleksid ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Juhatus võib teha ettepaneku sõnavõttude ajalise piirangu kohta.

7.   Juhatuse pädevuses on artiklis 25 osutatud alaliste komiteede (edaspidi „alalised komiteed”) koosseisu ja volitusi puudutavad küsimused.

8.   Juhatuse pädevuses on anda alalistele komiteedele luba koostada raporteid ja resolutsioonide ettepanekuid.

9.   Samuti võib juhatus esitada küsimusi läbivaatamiseks alalistes komiteedes, kes võivad seejärel taotleda teatud teemal raporti koostamise luba.

10.   Juhatuse pädevuses on assamblee vastu võetud resolutsioonide ja otsuste järelmeetmete kontrollimine. Alalise komitee esitatud reolutsioonide puhul võib juhatus järelmeetmete kontrollimise delegeerida asjaomase alalise komitee presidendile või raportöörile.

10 a.
     
  Juhatuse pädevuses on arutada kinnisel koosolekul inimõiguste rikkumise juhtumeid.

11.   Juhatuse koosolekud ei ole avalikud.

Artikkel 3

Teiste institutsioonide osalemine

1.   AKV–ELi ministrite nõukogul palutakse
  koostöölepingu artikli 15 kohaselt esitada
  assambleele koostöölepingu
  rakendamise aastaaruanne. Aruande tutvustusele järgneb arutelu.

2.   AKV ministrite nõukogu ja AKV suursaadikute komitee, samuti Euroopa Liidu Nõukogu
  , Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”)
  ja Euroopa Komisjon võivad assamblee istungjärkudel osaleda juhatuse kutsel.

2 a.
     
  AKV ministrite nõukogu, samuti Euroopa Liidu Nõukogu, kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon võivad juhatuse kutsel osaleda juhatuse koosolekutel nende päevakorrapunktide arutamisel, mis käsitlevad nende vastutusvaldkonda kuuluvaid teemasid.

Artikkel 4

Vaatlejad ja muud külalised

1.   
  Assamblee istungjärkudele võivad alalise vaatlejana saata oma esindaja järgmised riigid:

| a) | riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess; |
| --- | --- |

a)

riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess;

| b) | AKV grupi liikmesriigid. |
| --- | --- |

b)

AKV grupi liikmesriigid.

Alalised vaatlejad
  võivad assamblee istungjärgul
  sõna võtta
  .

2.   
  Muud organisatsioonid või organid võivad
  assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel
  vaatlejatena
  osaleda
  kaaspresidentide kutsel ja juhatuse nõusolekul
  .

Nad võivad pöörduda istungjärgu või komiteede koosolekute poole, kui selleks on iga konkreetse juhtumi puhul nõusoleku andnud vastavalt assamblee või asjaomase komitee juhatus.

3.   
  Vaatlejatel, olenemata sellest, kas nad on alalised või mitte, ei ole hääleõigust.

4.   
  Teiste nõuandva staatusega külaliste, näiteks
  kodanikuühiskonna esindajate osalemise assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel vaatab juhatus läbi ja kiidab vajadusel heaks iga kord eraldi.

Artikkel 5

Assamblee istungjärgud

1.   Assamblee tuleb kokku kaks korda aastas kolmeks päevaks; assamblee istungjärgud kutsuvad kokku kaaspresidendid ja need toimuvad vaheldumisi AKV riigis ja ühes Euroopa Liidu liikmesriigis, võimaluse korral Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigis.

2.   Istungjärgu toimumiskoha määravad vaheldumisi AKV riigid ja Euroopa Liidu liikmesriigid.

3.   Juhatuse või AKV–ELi ministrite nõukogu taotlusel võivad kaaspresidendid assamblee kokku kutsuda erakorraliseks istungjärguks.

Artikkel 6

Assamblee piirkondlikud koosolekud

1.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 võib assamblee korraldada piirkondlikke parlamentaarseid koosolekuid. Nende koosolekute toimumine otsustatakse juhatuse või asjaomaste piirkondade taotluse alusel.

2.   Käesoleva töökorra kohaldamisel tähendab mõiste „piirkond” AKV riikide parlamentide määratletud alasid. Iga selliselt määratletud ala esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

3.   Piirkondlikel koosolekutel osaleb üks parlamendiliige igast piirkonnas asuvast AKV riigist ning vastav arv Euroopa Parlamendi liikmeid.

4.   Assamblee peab aastas kuni kolm piirkondlikku koosolekut, millest iga koosolek kestab kuni kolm päeva. Kui korraldatakse rohkem kui kaks piirkondlikku koosolekut, toimub üks neist AKV riigis peetava istungjärgu raames. Koosolekul võetakse vastu järeldused kommünikee vormis. Piirkondlikele koosolekutele kohaldatakse mutatis mutandis käesolevat töökorda.

5.   Piirkondlikel koosolekutel keskendutakse piirkondade ja teema seisukohast huvi pakkuvatele küsimustele, eriti asjaomast piirkonda käsitlevatele piirkondlikele ja riiklikele strateegiadokumentidele. Järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse piirkondliku koosoleku järelmeetmete aruanne.

5 a.
     
  Enne iga piirkondlikku koosolekut koostatakse iga AKV piirkonna kohta raport, mille üle toimub koosolekul arutelu.

Artikkel 7

Päevakord

1.   Istungjärgu päevakorra projekti koostab juhatus. Kaaspresidendid esitavad päevakorra projekti assambleele vastuvõtmiseks. Teemad puudutavad koostöölepingu raames toimuvat arengukoostööd Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel.

Iga istungjärgu päevakorra projekt sisaldab järgmisi teemavaldkondi:

| i) | alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud töökorra II lisas; |
| --- | --- |

i)

alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud töökorra II lisas;

| ii) | alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele; |
| --- | --- |

ii)

alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele;

| iii) | kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema. |
| --- | --- |

iii)

kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema.

2.   Kiireloomuliste küsimuste puhul võivad AKV riikide esindaja, fraktsioon või 10 liiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni ettepanek peab puudutama ainult istungjärgu päevakorra projekti kantud kiireloomulisi küsimusi ning ei tohi olla töökorra II lisas sätestatust pikem. Resolutsiooni ettepanekud tuleb esitada neli nädalat enne selle istungjärgu avamist, millel need peaksid arutusele ja hääletusele tulema.

3.   Kiireloomuliste küsimuste korral võivad kaaspresidendid päevakorra projekti täiendada juhatuse koosolekute vahelisel ajal, järgides kirjalikku ja/või vaikiva nõusoleku menetlust.

4.   Kiireloomulisi küsimusi käsitleva resolutsiooni ettepanek esitatakse juhatusele. Juhatus kontrollib, et kõik resolutsiooni ettepanekud, mis vastavad lõike 2 nõuetele, oleksid kantud päevakorda ning kättesaadavad inglise ja prantsuse keeles. Juhatuse ettepanekud esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

5.   Juhatus edastab kiireloomulisi küsimusi käsitlevad resolutsiooni ettepanekud teavitamise eesmärgil pädevale komiteele.

Artikkel 8

Kvoorum

1.   Assamblee kvoorum on koos, kui kohal on üks kolmandik nii AKV riikide kui ka Euroopa Parlamendi esindajatest.

2.   Hääletanute arvust sõltumata kehtivad kõik hääletused, välja arvatud juhul, kui enne hääletuse algust on istungi juhataja vähemalt 10 liikme taotlusel tõdenud, et kvoorum ei ole koos. Kui kvoorum ei ole koos, kantakse hääletus järgmise istungi päevakorda.

Artikkel 9

Istungite juhatamine

1.   Kaaspresidendid lepivad kokku, kumb neist assamblee istungit juhatab.

2.   Istungi juhataja avab, katkestab ja lõpetab assamblee istungi. Istungi juhataja tagab töökorra järgimise, peab korda, annab sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele ja kuulutab välja hääletustulemused.

3.   Istungi juhataja võib arutelul sõna võtta ainult vahekokkuvõtete tegemiseks või sõnavõtjate korrale kutsumiseks; kui ta soovib arutelus osaleda, lahkub ta juhataja kohalt.

4.   Mõlemat kaaspresidenti võib assamblee juhatamisel asendada asepresident.

Artikkel 10

Kohtade paigutus

Liikmed on paigutatud tähestikulises järjekorras, Euroopa Parlamendi esindajad nime järgi ja AKV riikide esindajad riigi nime järgi. Järjekorra algustähte muudetakse igal istungjärgul tähestikust järgmise tähe valimise teel.

Artikkel 11

Ametlikud keeled

1.   Assamblee ametlikud keeled on bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Kõikidel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades, tagatakse suuline tõlge kõigi reaalselt kohalviibivate Euroopa Parlamendi liikmete töökeeltes. Nendel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljaspool, tagatakse suuline tõlge vastavalt Euroopa Parlamendi asjaomastele sise-eeskirjadele, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusega (13) vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee ja selle organite koosolekuid käsitlevates eeskirjades. Kõikidel koosolekutel tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

2.   Assamblee vastuvõetud aktid avaldatakse ametlikes keeltes. Ettevalmistavad dokumendid ja töödokumendid avaldatakse vähemalt inglise ja prantsuse keeles.

Artikkel 12

Arutelude avalikkus

Assamblee istungjärgud on avalikud, kui assamblee ei otsusta teisiti.

Artikkel 13

Protokoll

1.   Iga istungi protokoll, milles tuuakse ära assamblee otsused ja sõnavõtjate nimed, jagatakse välja järgmisel istungil.

2.   Protokolli avaldab Euroopa Parlament Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks. Istungjärgu viimase istungi protokoll esitatakse heakskiitmiseks järgmise istungjärgu alguses ning Euroopa Parlament avaldab kõik parandused Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid avaldavad need vormis, mida iga riik peab sobivaks.

Artikkel 14

Kaaspresidentide avaldused ja pressiteated

1.   Kaaspresidendid, olles võimaluse korral eelnevalt konsulteerinud juhatuse liikmetega kirjaliku ja/või vaikiva nõusoleku menetluse kohaselt, võivad teha ühiseid kiireloomulisi avaldusi kõikides küsimustes, mis puudutavad AKV–ELi partnerlust. Sellised avaldused tuginevad olemasolevatele resolutsioonidele ja deklaratsioonidele. Kohe pärast avalduse tegemist teavitavad kaaspresidendid sellest kõigepealt juhatust, et asja arutada, ja seejärel esimesel võimalusel kõiki assamblee liikmeid.

2.   Pressiteated koostatakse inglise ja prantsuse keeles. Pressiteated ei ole ametlikud dokumendid.

Artikkel 15

Sõnaõigus

1.   Assamblee liige võib sõna võtta ainult siis, kui istungi juhataja talle sõna annab. Resolutsioonides või arutelude ajal nimetatud riikide esindajatel on õigus vastata neile eraldatud aja jooksul.

2.   Assambleedel peetavatel aruteludel jagatakse kõneaeg võrdselt Euroopa Parlamendi ja AKV riikide esindajate vahel. Istungi juhataja ettepanekul võib assamblee otsustada, et sõnavõtu kestust piiratakse. Liikmed võivad esitada oma avaldusi täiendavaid kirjalikke seisukohti, mille maksimaalne pikkus on 2 000 tähemärki. Kirjalikud seisukohad arhiveeritakse nende algkeeles.

3.   Euroopa Parlamendi esindajate puhul määratakse sõnavõtu kestus d'Hondti süsteemi alusel.

4.   AKV–ELi ministrite nõukogu liikmed või nende volitatud esindajad ning artikli 3 lõikes 2 nimetatud organite esindajad kuulatakse ära nende palvel.

5.   Sõnavõtjat võib katkestada ainult istungi juhataja ja ainult juhul, kui kõneaeg on läbi saanud, välja arvatud lõikes 6 nimetatud juhul.

6.   Kui sõnavõtja kaldub teemast kõrvale, tuletab istungi juhataja talle seda meelde. Kui sõnavõtja jätkab teemast kõrvale kaldudes, võib istungi juhataja ta sõnaõigusest ilma jätta ajaks, mida ta peab sobivaks.

Artikkel 16

Hääleõigus ja hääletusviisid

1.   Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl, mida ei saa delegeerida.

2.   Assamblee hääletab üldjuhul ülestõstetud käega. Kui sel viisil toimunud hääletuse tulemuses on põhjust kahelda, võib assamblee oma arvamust väljendada värviliste kaartide abil või elektroonilisel hääletusel.

3.   Assamblee hääletus on salajane, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt 10 liiget.

4.   Otsuse vastuvõtmiseks peab see koguma assamblee häälteenamuse. Kui hääletuse päeval kella 10ks on vähemalt viis liiget esitanud taotluse eraldi kodadena hääletamiseks, toimub AKV riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete hääletus eraldi kodadena ja kordamööda. Sel juhul loetakse tekst vastuvõetuks ainult siis, kui selle poolt hääletab nii AKV riikide parlamentide liikmete kui ka Euroopa Parlamendi liikmete hääletusel osalenud enamus.

5.   Võrdse häältearvu puhul ei ole otsus vastu võetud. Küsimuse võib uuesti hääletusele panna järgmisel assamblee istungjärgul.

6.   Assamblee hääletab lõike või muudatusettepaneku teksti osi eraldi, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt viis liiget.

7.   Lõigete 3, 4 ja 6 kohaselt esitatud taotluse võib selle esitaja igal ajal enne hääletuse algust tagasi võtta.

Artikkel 17

Selgitused hääletuse kohta

Kõik assamblee liikmed võivad lõpphääletuse kohta anda kuni poolteise minuti ulatuses suulisi selgitusi või kuni 200 sõna pikkuseid kirjalikke selgitusi. Kirjalikud selgitused arhiveeritakse nende algkeeles.

Artikkel 18

Assamblee resolutsioonid

1.   Assamblee hääletab alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

2.   Assamblee hääletab kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute üle samuti vastavalt artiklile 7.

3.   Istungi juhataja palub vajaduse korral sarnaseid kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide autoritel koostada kompromissresolutsiooni. Pärast arutelu pannakse iga kompromissresolutsioon ja neid puudutavad muudatusettepanekud assamblees hääletusele. Kui kompromissresolutsioon võetakse vastu, langevad teised samal teemal esitatud resolutsioonid päevakorrast välja.

4.   Assamblee poolt vastu võetud resolutsioonid edastatakse Euroopa Komisjonile, AKV–ELi ministrite nõukogule ja kõikidele teistele huvitatud isikutele. Euroopa Komisjon ja AKV–ELi ministrite nõukogu koostavad järgmiseks assamblee istungjärguks aruande vastuvõetud resolutsioonide järelmeetmete kohta.

Artikkel 19

Muudatusettepanekud

1.   Muudatusettepanekuid võivad esitada hääleõiguslik AKV riigi esindaja, fraktsioon või kümme liiget. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ning need tuleb esitada kirjalikult. Juhataja otsustab nende vastuvõtmise nimetatud tingimuste alusel.

2.   Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg tehakse teatavaks istungjärgu alguses.

3.   Hääletamisel on muudatusettepanekud alusteksti suhtes prioriteetsed.

4.   Kui vähemalt kaks muudatusettepanekut puudutavad ühte teksti osa, pannakse esimesena hääletusele kõige rohkem originaalteksti sisust erinev tekst. Suulisi muudatusettepanekuid võib arvesse võtta ainult siis, kui nendes parandatakse fakti- või keelevigu. Kõigi muude suuliste muudatusettepanekute üle otsustab assamblee. Suulist muudatusettepanekut ei käsitleta, kui 10 liiget väljendavad sellele püsti tõustes vastuseisu.

Artikkel 20

Kirjalikult vastatavad küsimused

1.   Kõik assamblee liikmed võivad esitada AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi.

2.   Küsimus saadetakse kirjalikult juhatusele, kes küsimuse vastuvõetavuse korral edastab selle vastavalt AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. AKV–ELi ministrite nõukogul või Euroopa Komisjonil palutakse kirjalikult vastata küsimuse edastamisele järgneva kahe kuu jooksul.

3.   Vastatud küsimused avaldab Euroopa Parlament koos vastustega Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks.

4.   Küsimused, millele ettenähtud aja jooksul ei ole vastatud, avaldatakse samal viisil koos märkusega, et nendele ei ole seni vastatud.

Artikkel 21

Infotund

1.   AKV–ELi ministrite
  nõukogu
  ja Euroopa
  Komisjoni infotunni toimumise
  aja määrab juhatus igal istungjärgul nii, et oleks tagatud mõlema institutsiooni esindatus kõige kõrgemal tasandil.

2.   Assamblee iga liige võib esitada ühe küsimuse AKV–ELi ministrite nõukogule ja ühe Euroopa Komisjonile. Küsimus, millele on alla kirjutanud rohkem kui üks liige, palutakse esitada ühel allakirjutanutest.

3.   Küsimused edastatakse kirjalikult juhatusele viimase poolt määratud tähtajaks.

4.   Kiireloomulistel juhtudel ja kokkuleppel institutsiooniga, kellele küsimus esitati, võivad kaaspresidendid või juhatus otsustada kanda küsimuse päevakorda isegi juhul, kui juhatuse määratud tähtaeg on möödunud.

5.   
  Otsuse
  küsimuste vastuvõetavuse
  kohta teevad assamblee kaaspresidendid
  . Vastuvõetavust reguleerivad koostöölepingu rakendusala ja koostöölepingu tingimused. Küsimused
  asjaomase institutsiooniga toimuva
  arutelu päevakorda juba võetud teemadel tunnistatakse vastuvõetamatuks. Vastuvõetavad küsimused edastatakse AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. Kaaspresidendid määravad suuliste küsimuste käsitlemise järjekorra. Küsimuse esitajat teavitatakse otsusest viivitamata.

6.   Küsimuse pikkus võib olla kuni 100 sõna. Küsimus peab olema esitatud küsimuse, mitte deklaratiivses vormis.

7.   Assamblee reserveerib igal istungjärgul
  eraldi aja AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile esitatavate küsimuste käsitlemiseks
  . Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimusele vastatakse kirjalikult, välja arvatud juhul, kui esitaja võtab küsimuse tagasi.

8.   Küsimusele vastatakse ainult siis, kui selle esitaja viibib kohal või on
  enne infotunni algust teatanud
  kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime.

9.   Kui küsimuse esitaja ega tema asendaja kohal ei viibi, vastatakse küsimusele kirjalikult.

10.   AKV–ELi ministrite
  nõukogu ja
  Euroopa
  Komisjon esitavad vastused eelnevalt kirjalikult
  . Küsimuse autor
  , kui ta viibib kohal, või tema asendaja, kui küsimuse autor on enne infotunni algust teatanud kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime,
  võib esitada
  ühe
  lühikese lisaküsimuse. Istungi juhataja võib tagasi lükata kõik esialgsest küsimusest kõrvale kalduvad küsimused.
  Kui ajakava võimaldab, võib seejärel oma soovist märku andes esitada AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile muid küsimusi.

11.   Kui vähemalt kümme assamblee liiget seda taotlevad, võib AKV–ELi ministrite nõukogu või Euroopa Komisjoni vastusele järgneda arutelu. Arutelu kestuse määrab istungi juhataja.

Artikkel 22

AKV–ELi ministrite nõukogu aruanne koostöölepingu rakendamise kohta

AKV–ELi ministrite nõukogu
  aruanne koostöölepingu rakendamise kohta
  käsitleb muu hulgas assamblee
  vastu võetud
  resolutsioonidele
  ja soovitustele
  järgnevat tegevust,
  aruanne
  trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali
  iga-aastaseks aruteluks assamblee istungjärgul
  .

Artikkel 23

Kontroll koostöölepingu rakendamise üle

Ilma et see piiraks artiklis 6 osutatud piirkondlike raportite koostamist, võib
  assamblee juhatuse ettepanekul nimetada ühe AKV ja ühe ELi kaasraportööri teatud piirkonda või muud koostöölepingu rakendamisega seotud küsimust käsitleva raporti koostamiseks.

Artikkel 24

Arvamuse palumine AKV–ELi ministrite nõukogu poolt

1.   Kui assambleel palutakse esitada arvamus AKV–ELi ministrite nõukogu otsuse, otsuse projekti, resolutsiooni, soovituse või arvamuse kohta, esitatakse taotlus juhatusele, kes edastab selle koos soovitusega assambleele.

2.   AKV–ELi ministrite nõukogu poolt kiireloomuliseks peetud küsimustes võib lõpliku otsuse teha juhatus.

Artikkel 25

Alalised komiteed

1.   Assamblee moodustab kolm alalist komiteed (14), mis koostöölepingu rakendamisel vastutavad järgmiste valdkondade eest:

| — | demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu; |
| --- | --- |

—

demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu;

| — | majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine; |
| --- | --- |

—

majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine;

| — | sotsiaal- ja keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnaküsimused.

2.   Kooskõlas assamblee töö üldise korraldusega koosnevad alalised komiteed assamblee liikmetest vastavalt artiklile 1 ja töötavad rangelt võrdväärsetel alustel.

3.   Assamblee võtab juhatuse ettepanekul vastu alaliste komiteede töökorra.

Artikkel 26

Ajutised kontrollikomiteed

1.   Juhatus võib assamblee ettepanekul moodustada koostöölepinguga seotud või sellega hõlmatud valdkondadega tegelemiseks ajutisi kontrollikomiteesid. Üheaegselt võib tegutseda kuni kaks sellist komiteed. Kontrollikomiteed peavad oma töö lõpule viima ühe aasta jooksul.

2.   Nimetatud komiteede vastutuse, koosseisu ja volitused määrab juhatus.

Artikkel 27

Seminarid

1.   Parema mõistmise saavutamiseks Euroopa Liidu ja AKV rahvaste vahel ning üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes korraldab assamblee korrapäraselt seminare nii Euroopa Liidus kui ka AKV riikides.

2.   Seminaride korraldamise eest vastutab juhatus ning nendele on võimalik osalema kutsuda isikuid, kes jagavad assambleega esmast teavet huvipakkuvates poliitilistes, majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes küsimustes.

2a.
     
  Iga assamblee istungjärgu avamisele eelneval päeval korraldatakse kuni kolm seminari. Iga raportöör esitab istungjärgule suuliselt kokkuvõtliku raporti, millele võib järgneda arutelu.

Artikkel 28

Missioonid ja delegatsioonid

1.   Juhatus võib saata AKV riikidesse, ELi riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse teabekogumismissioone, kui selleks on olemas eelarvelised vahendid. Juhatus või assamblee võib saata vaatlejate ühisdelegatsioone ka presidendi- või parlamendivalimistele, kui riik, kus valimised toimuvad, on saatnud vastava kutse, vaatlejate turvalisuse osas ei ole kahtlusi ning tingimusel, et Euroopa Parlamendi liikmete puhul on see kooskõlas Euroopa Parlamendi sise-eeskirjadega. Lisaks võib juhatus artiklis 29 ette nähtud tiheda koostöö raames saata delegatsioone ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning sotsiaalpartnerite koosolekutele, sh koosolekutele, mis ei toimu Brüsselis.

Juhatusele ja järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse aruanne. Järgmisel juhatuse koosolekul võetakse aruandes esitatud soovituste põhjal konkreetsed järelmeetmed.

2.   Kaaspresidendid või nende asepresidendid võivad üksi või ühiselt assamblee nimel osaleda kõrgetasemelistel kohtumistel või rahvusvaheliste parlamendiorganite kohtumistel, millele nad on kutsutud oma ametiülesannete raames. Niisugused missioonid peavad esindama assambleed kui tervikut ja osalemisega kaasnev tegevus peab kajastama AKV–ELi ühiseid huve.

Artikkel 29

Konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega

Assamblee ülesanne on tagada AKV ja ELi riikide regulaarne suhtlemine ja konsulteerimine AKV–ELi majandus- ja sotsiaalpartneritega ning teiste kodanikuühiskonna esindajatega, et olla kursis nende seisukohtadega koostöölepingu eesmärkide saavutamise kohta. Kodanikuühiskonna esindajad võivad osaleda piirkondlikel koosolekutel, alaliste komiteede koosolekutel ja seminaridel. Kutsete saatmise otsustab juhatus iga kord eraldi.

Artikkel 30

Aupresident

Assamblee võib juhatuse ettepanekul ja erandkorras anda ühele endistest kaaspresidentidest aupresidendi tiitli. Tiitli andmine väljendab assamblee tunnustust sellele isikule tema eriliste teenete eest assamblee liikmena assamblee aadete elluviimisel.

Artikkel 31

Sekretariaat

Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär teevad vajalikud korraldused assamblee abistamiseks ja selle töö sujuvaks toimimiseks. Nad vastutavad assamblee juhatuse ees.

Artikkel 32

Finantsmäärus

Assamblee kinnitab juhatuse ettepanekute alusel oma finantsmääruse.

Artikkel 33

Töökorra tõlgendamine

Töökorra tõlgendamisega seotud küsimuste üle otsustab istungi juhataja või tema palvel juhatus.

Artikkel 34

Töökorda puudutavad märkused

1.   Kõik liikmed võivad teha töökorda puudutavaid märkusi või esitada menetlusega seotud ettepanekuid ning neil on seejuures eesõigus teiste sõnavõtjate ees. Töökorda puudutavat märkust või menetlusega seotud ettepanekut käsitlev sõnavõtt ei tohi olla pikem kui kaks minutit.

2.   Istungi juhataja võib vastava soovi korral anda kuni kaheks minutiks sõna ühele sõnavõtjale, kes on menetlusega seotud ettepaneku vastu.

3.   Teistele sõnavõtjatele sel teemal sõna ei anta.

4.   Istungi juhataja teeb teatavaks oma otsuse töökorda puudutava märkuse või menetlusega seotud ettepaneku kohta. Eelnevalt võib ta konsulteerida juhatusega.

Artikkel 35

Töökorra muutmine

1.   Olles eelnevalt konsulteerinud poliitikakomiteega, esitab juhatus töökorra muutmise ettepanekud, mille üle otsustab assamblee.

2.   Muudatused võetakse vastu ainult siis, kui nende poolt hääletab üle poole assamblee mõlemast esindajate rühmast.

3.   Töökorra muudatused jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneva istungjärgu esimesel päeval, kui hääletuse ajal ei otsustata teisiti.

I LISA

Alaliste komiteede pädevus, vastutus, koosseis ja menetlused

Artikkel 1

Assamblee juures tegutseb kolm alalist parlamentaarset komiteed alltoodud volituste ja ülesannetega.

| I. | POLIITIKAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITIKAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused;

| 2. | inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

2.

inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9);

| 3. | rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11); |
| --- | --- |

3.

rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11);

| 4. | rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13); |
| --- | --- |

4.

rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13);

| 5. | assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

5.

assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Vastavalt assamblee töökorra artiklile 28 korraldab poliitikakomitee teabekogumismissioonide tööd, sealhulgas valimistele saadetud vaatlejate tööd.

| II. | MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

II.

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine;

| 2. | makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24); |
| --- | --- |

2.

makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24);

| 3. | uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37); |
| --- | --- |

3.

uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37);

| 4. | kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50); |
| --- | --- |

4.

kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50);

| 5. | maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54); |
| --- | --- |

5.

maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54);

| 6. | kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll. |
| --- | --- |

6.

kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll.

| III. | SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | ühiskonna ja inimese areng; |
| --- | --- | --- |

III.

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

ühiskonna ja inimese areng;

| 2. | sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25); |
| --- | --- |

2.

sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25);

| 3. | noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27); |
| --- | --- |

3.

noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27);

| 4. | sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31); |
| --- | --- |

4.

sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31);

| 5. | keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32). |
| --- | --- |

5.

keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32).

Artikkel 2

1.   Igal assamblee liikmel on õigus kuuluda ühte alalisse komiteesse.

2.   Komiteedes on 52 liiget; igas komitees on võrdne arv Euroopa Parlamendi liikmeid ja AKV riikide parlamentide esindajaid. Kui AKV riikide arv suureneb, suureneb proportsionaalselt ka alaliste komiteede liikmete arv.

3.   Liikmed võivad teiste komiteede koosolekutel osaleda nõuandjana vastava komitee juhatuse kutsel või juhul, kui arutelu puudutab nende riiki või piirkonda.

4.   Parlamenti mittekuuluvad esindajad võivad koosolekul osaleda ainult siis, kui arutelu puudutab nende riiki, kuid neil ei ole hääleõigust.

5.   Kõik koosolekud on avalikud, kui komitee ei ole otsustanud teisiti.

Artikkel 3

1.   Komiteede koosseis peegeldab nii palju kui võimalik assamblee koosseisu.

2.   Komiteed valivad oma liikmete seast üheks aastaks komitee juhatuse.

3.   Komitee juhatus koosneb kahest kaasesimehest (üks Euroopa Parlamendi esindaja ja üks AKV riikide esindaja) ja neljast kaasaseesimehest (kaks AKV riikide esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi esindajat).

4.   Komiteed juhatavad ühiselt üks Euroopa Parlamendi liige ja üks AKV riigi parlamendiliige.

5.   Komiteed võivad vastavalt töökorra artiklile 2 määrata raportööre oma pädevusvaldkonda kuuluvate küsimuste uurimiseks ning pärast juhatuse loa saamist valmistada ette raporteid assambleele esitamiseks.

Raportites sisalduvatele resolutsiooni ettepanekutele võib lisada kuni nelja lehekülje pikkuse seletuskirja.

6.   Alalised komiteed võivad ilma raportita arutada muid küsimusi ja teatada sellest juhatusele kirjalikult.

7.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 osalevad komiteed dialoogis valitsusväliste osalejatega, eelkõige avalike arutelude kaudu.

8.   Komiteed annavad oma tegevusest aru assambleele.

Artikkel 4

1.   Komiteed kogunevad kaasesimeeste kutsel kuni neljaks istungjärguks aastas, millest kaks toimuvad assamblee istungjärkude ajal.

2.   Iga komitee liige võib esitada komiteele arutamiseks muudatusettepanekuid. Assamblee töökorra artikleid 3 (teiste institutsioonide osalemine), 4 (vaatlejad ja muud külalised), 8 (kvoorum), 9 (istungite juhatamine), 16 (hääleõigus ja hääletusviisid) ja 29 (konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega) rakendatakse komiteede koosolekutel mutatis mutandis.

II LISA

Tekstide pikkus

Tõlkimiseks ja paljundamiseks esitatavate tekstide maksimaalne pikkus on järgmine:

| — | seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: 6 lehekülge; |
| --- | --- |

—

seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: 6 lehekülge;

| — | resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused. |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused.

Lehekülje pikkuseks loetakse 1 500 tähemärki (arvestamata tühikuid).

Käesolevat lisa võib muuta juhatuse otsusega lihthäälteenamusega.

II A LISA

Fraktsioonide koosolekud

Euroopa Parlamendi fraktsioonid ning Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamentide liikmed võivad oma poliitilise kuuluvuse alusel korraldada koosolekuid assamblee istungjärkude raames, kuid mitte istungitega samal ajal. Sellisel koosolekul tagatakse suuline tõlge.

IIB LISA

Euroopa Parlamendi eeskiri suulise ja kirjaliku tõlke kohta (käesoleva töökorra artikkel 11)

Suuline ja kirjalik tõlge

   (15)

| a) | Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel:










  i) | tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse; |
| --- | --- | --- |

a)

Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel:

i)

tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse;

| ii) | tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist; |
| --- | --- |

ii)

tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist;

| iii) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iii)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

| b) | Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel:










  i) | tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).



  Kui kaks nädalat enne kavandatud koosolekut selgub, et koosolekul osaleb vähem kui kolm liiget, kes kasutavad ühte ülalnimetatud keeltest, siis suulist tõlget selles keeles ei tagata.


  Kohalolekut kinnitatakse järgmiselt:







  — | väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel:

i)

tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).

—

väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või

| — | Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga;

| ii) | tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad; |
| --- | --- |

ii)

tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad;

| iii) | võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega; |
| --- | --- |

iii)

võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega;

| iv) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iv)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname).

1

(2)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname).

2

(3)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 29. novembril 2012 Paramaribos (Suriname).

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0029.

4

(5)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname)

5

(6)  ELT C 327, 10.11.2011, lk 38.

6

(7)  ELT C 145, 23.5.2012, lk 34.

7

(8)  Dok nr 14361/2010.

8

(9)  Dok nr 8067/2012.

9

(10)  SC/10737

10

(11)  SC/10767.

11

(12)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname).

12

(13)  Vaata lisa IIB.

13

(14)  Vaata täpsemaid eeskirju lisast I.

14

(15)  
  Vt ka mitmekeelsuse eeskirja, eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 2.

15

Vt ka mitmekeelsuse eeskirja, eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 2.

---