# Jurnalul Oficial C 161/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.161.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 161 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 566 iunie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.161.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 161

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 566 iunie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013 |
| 2013/C 161/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice (aviz exploratoriu) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea abuzivă a statutului de lucrător independent (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind piața internă și ajutoarele de stat regionale (aviz din proprie inițiativă) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Crearea de locuri de muncă prin ucenicie și formare profesională pe tot parcursul vieții: rolul mediului economic în procesul educațional din UE (aviz din proprie inițiativă) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Implicarea și participarea lucrătorilor — pilonul de bază al unui bun management al întreprinderilor și al unor căi echilibrate de ieșire din criză (aviz din proprie inițiativă) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind dialogul social în țările Parteneriatului estic (aviz din proprie inițiativă) | 40 |
| 2013/C 161/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția societății civile la o strategie de prevenire și de reducere a pierderilor și a risipei de alimente (aviz din proprie inițiativă) | 46 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013

2013/C 161/01

Avizul Comitetului Economic și Social European privind necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice (aviz exploratoriu)

1

2013/C 161/02

Avizul Comitetului Economic și Social European privind plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură (aviz din proprie inițiativă)

8

2013/C 161/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea abuzivă a statutului de lucrător independent (aviz din proprie inițiativă)

14

2013/C 161/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind piața internă și ajutoarele de stat regionale (aviz din proprie inițiativă)

20

2013/C 161/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Crearea de locuri de muncă prin ucenicie și formare profesională pe tot parcursul vieții: rolul mediului economic în procesul educațional din UE (aviz din proprie inițiativă)

27

2013/C 161/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Implicarea și participarea lucrătorilor — pilonul de bază al unui bun management al întreprinderilor și al unor căi echilibrate de ieșire din criză (aviz din proprie inițiativă)

35

2013/C 161/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind dialogul social în țările Parteneriatului estic (aviz din proprie inițiativă)

40

2013/C 161/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția societății civile la o strategie de prevenire și de reducere a pierderilor și a risipei de alimente (aviz din proprie inițiativă)

46

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013 |
| 2013/C 161/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei — Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: Către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii COM(2012) 287 final | 52 |
| 2013/C 161/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde — O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE COM(2012) 698 final | 60 |
| 2013/C 161/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Către integrarea tinerilor pe piața muncii COM(2012) 727 final | 67 |
| 2013/C 161/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune COM(2012) 576 final — 2012/0278 (COD) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 O viață bună, în limitele planetei noastreCOM(2012) 710 final — 2012/0337 (COD) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene COM(2012) 446 final | 82 |
| 2013/C 161/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim COM(2012) 494 final | 87 |
| 2013/C 161/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE COM(2012) 772 final — 2012/0358 (COD) | 93 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013

2013/C 161/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei — Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: Către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii COM(2012) 287 final

COM(2012) 287 final

52

2013/C 161/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

58

2013/C 161/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde — O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE COM(2012) 698 final

COM(2012) 698 final

60

2013/C 161/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

64

2013/C 161/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Către integrarea tinerilor pe piața muncii COM(2012) 727 final

COM(2012) 727 final

67

2013/C 161/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune COM(2012) 576 final — 2012/0278 (COD)

COM(2012) 576 final — 2012/0278 (COD)

73

2013/C 161/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 O viață bună, în limitele planetei noastreCOM(2012) 710 final — 2012/0337 (COD)

COM(2012) 710 final — 2012/0337 (COD)

77

2013/C 161/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene COM(2012) 446 final

COM(2012) 446 final

82

2013/C 161/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim COM(2012) 494 final

COM(2012) 494 final

87

2013/C 161/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE COM(2012) 772 final — 2012/0358 (COD)

COM(2012) 772 final — 2012/0358 (COD)

93

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice (aviz exploratoriu)

2013/C 161/01

Raportor: dl Richard ADAMS

La 13 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 27 februarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 183 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 5 abțineri.

1.   Introducere și recomandări

| 1.1 | Comisia Europeană a salutat propunerea Comitetului Economic și Social European de a examina posibilitatea de a iniția un dialog al societății civile pe teme energetice. Implicarea publicului și înțelegerea și acceptarea diferitelor schimbări prin care va trebui să treacă sistemul energetic în următoarele decenii sunt absolut esențiale. În acest sens, dialogul cu societatea civilă este vital, iar CESE, prin componența și reprezentarea sa, care reflectă societatea europeană, este bine poziționat ca interlocutor pentru cetățenii și părțile interesate din statele membre și poate stabili un program cuprinzător, care să integreze democrația participativă și acțiunile concrete. |
| --- | --- |

1.1

Comisia Europeană a salutat propunerea Comitetului Economic și Social European de a examina posibilitatea de a iniția un dialog al societății civile pe teme energetice. Implicarea publicului și înțelegerea și acceptarea diferitelor schimbări prin care va trebui să treacă sistemul energetic în următoarele decenii sunt absolut esențiale. În acest sens, dialogul cu societatea civilă este vital, iar CESE, prin componența și reprezentarea sa, care reflectă societatea europeană, este bine poziționat ca interlocutor pentru cetățenii și părțile interesate din statele membre și poate stabili un program cuprinzător, care să integreze democrația participativă și acțiunile concrete.

| 1.2 | În urma consultării preliminare cu statele membre, cu organismele regionale și locale, cu organizațiile reprezentând partenerii sociali, ONG-urile, sectorul energetic și organizațiile cetățenești, CESE recomandă să se țină seama de propunerile din secțiunea 7 a prezentului aviz. |
| --- | --- |

1.2

În urma consultării preliminare cu statele membre, cu organismele regionale și locale, cu organizațiile reprezentând partenerii sociali, ONG-urile, sectorul energetic și organizațiile cetățenești, CESE recomandă să se țină seama de propunerile din secțiunea 7 a prezentului aviz.

| 1.3 | În rezumat:






  — | CESE va lua inițiativa de a institui un dialog european privind energia (DEE), o dezbatere coordonată pe mai multe niveluri, orientată către acțiune, în și între statele membre; |
| --- | --- | --- |

1.3

În rezumat:

—

CESE va lua inițiativa de a institui un dialog european privind energia (DEE), o dezbatere coordonată pe mai multe niveluri, orientată către acțiune, în și între statele membre;

| — | programul va fi ambițios și profesionist, sponsorizat și finanțat de părțile interesate în sectorul energetic, stabilind legături cu inițiativele existente și câștigând recunoaștere ca „o marcă socială” de încredere, care are capacitatea de a reacționa la nevoile și preocupările publice; |
| --- | --- |

—

programul va fi ambițios și profesionist, sponsorizat și finanțat de părțile interesate în sectorul energetic, stabilind legături cu inițiativele existente și câștigând recunoaștere ca „o marcă socială” de încredere, care are capacitatea de a reacționa la nevoile și preocupările publice;

| — | DEE va însemna informații fiabile despre energie și va oferi un „spațiu de negociere”, în care temele legate de implementare ar putea fi dezbătute în contextul efectelor și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice; |
| --- | --- |

—

DEE va însemna informații fiabile despre energie și va oferi un „spațiu de negociere”, în care temele legate de implementare ar putea fi dezbătute în contextul efectelor și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice;

| — | principalul indicator de succes al programului va fi adoptarea sa în statele membre, o influență cuantificabilă asupra elaborării politicilor legate de toate formele de energie, un rol recunoscut în stimularea convergenței la nivelul UE și legături strânse cu cadrul energiei și acțiunilor în contextul schimbărilor climatice post-2020; |
| --- | --- |

—

principalul indicator de succes al programului va fi adoptarea sa în statele membre, o influență cuantificabilă asupra elaborării politicilor legate de toate formele de energie, un rol recunoscut în stimularea convergenței la nivelul UE și legături strânse cu cadrul energiei și acțiunilor în contextul schimbărilor climatice post-2020;

| — | prin urmare, CESE recomandă ca DEE propus să primească un sprijin politic și administrativ ferm, cu adaptarea abordărilor interne ale Comisiei Europene, punând accent pe dialog și conversație; |
| --- | --- |

—

prin urmare, CESE recomandă ca DEE propus să primească un sprijin politic și administrativ ferm, cu adaptarea abordărilor interne ale Comisiei Europene, punând accent pe dialog și conversație;

| — | CESE recomandă acordarea unui sprijin financiar pentru activitatea DEE în următoarea perioadă de finanțare a UE (2014-2020). |
| --- | --- |

—

CESE recomandă acordarea unui sprijin financiar pentru activitatea DEE în următoarea perioadă de finanțare a UE (2014-2020).

2.   Context

| 2.1 | Indiferent de mixul energetic ales, eficiența energetică este un factor critic pentru atingerea obiectivelor stabilite pentru 2050 în privința reducerii emisiilor de dioxid de carbon. Dacă se dorește ca statele membre să-și poată menține opțiuni deschise și flexibile în materie de mix energetic, este de asemenea vital să se investească din timp într-o piață internă modernizată, îmbunătățită și bine conectată. Acestea, precum și utilizarea mai intensă a electricității sunt elementele relativ necontestate ale politicii energetice a UE, deși costurile, finanțarea, viteza de punere în aplicare și impactul rămân excepțional de mari. În același timp, în statele membre sunt analizate atent chestiunile legate de mixul de surse de aprovizionare cu energie și posibilitățile de obținere a eficienței energetice și a nivelului necesar de investiții. Deși este probabil ca dezvoltarea unei abordări europene să conducă la costuri mai reduse și la o aprovizionare mai sigură decât sistemele naționale difuze și unilaterale, totuși o mare parte din dezbaterea publică se concentrează în continuare asupra creșterii permanente a prețurilor la consumator și asupra impactului tot mai puternic al infrastructurii și al metodelor de producție. Există cazuri în care statele membre pot organiza dezbateri naționale pe tema aspectelor tranziției energetice, dar trebuie spus că, în general, acestea nu apar în mod spontan și trebuie încurajate. |
| --- | --- |

2.1

Indiferent de mixul energetic ales, eficiența energetică este un factor critic pentru atingerea obiectivelor stabilite pentru 2050 în privința reducerii emisiilor de dioxid de carbon. Dacă se dorește ca statele membre să-și poată menține opțiuni deschise și flexibile în materie de mix energetic, este de asemenea vital să se investească din timp într-o piață internă modernizată, îmbunătățită și bine conectată. Acestea, precum și utilizarea mai intensă a electricității sunt elementele relativ necontestate ale politicii energetice a UE, deși costurile, finanțarea, viteza de punere în aplicare și impactul rămân excepțional de mari. În același timp, în statele membre sunt analizate atent chestiunile legate de mixul de surse de aprovizionare cu energie și posibilitățile de obținere a eficienței energetice și a nivelului necesar de investiții. Deși este probabil ca dezvoltarea unei abordări europene să conducă la costuri mai reduse și la o aprovizionare mai sigură decât sistemele naționale difuze și unilaterale, totuși o mare parte din dezbaterea publică se concentrează în continuare asupra creșterii permanente a prețurilor la consumator și asupra impactului tot mai puternic al infrastructurii și al metodelor de producție. Există cazuri în care statele membre pot organiza dezbateri naționale pe tema aspectelor tranziției energetice, dar trebuie spus că, în general, acestea nu apar în mod spontan și trebuie încurajate.

| 2.2 | Deoarece valorile publice europene în privința variantelor de viitor energetic sunt într-o etapă de tranziție și măsurile politice relevante vor fi în mare parte inițiate la nivelul UE, organele UE trebuie să participe la crearea unui climat de încredere în relația dintre părțile interesate oficiale și neoficiale din societatea civilă, ca și în relația dintre acestea și actorii politici, stimulând implicarea publicului într-un dialog structurat. Adăugarea acestui element înseamnă un important pas înainte, prin distincția între ceea ce este posibil din punct de vedere tehnic și economic și ceea ce este fezabil și acceptabil pentru părțile interesate din punct de vedere social. În plus, acest dialog va constitui un exemplu practic de democrație participativă într-o chestiune cu relevanță pentru toată lumea. |
| --- | --- |

2.2

Deoarece valorile publice europene în privința variantelor de viitor energetic sunt într-o etapă de tranziție și măsurile politice relevante vor fi în mare parte inițiate la nivelul UE, organele UE trebuie să participe la crearea unui climat de încredere în relația dintre părțile interesate oficiale și neoficiale din societatea civilă, ca și în relația dintre acestea și actorii politici, stimulând implicarea publicului într-un dialog structurat. Adăugarea acestui element înseamnă un important pas înainte, prin distincția între ceea ce este posibil din punct de vedere tehnic și economic și ceea ce este fezabil și acceptabil pentru părțile interesate din punct de vedere social. În plus, acest dialog va constitui un exemplu practic de democrație participativă într-o chestiune cu relevanță pentru toată lumea.

| 2.3 | Prezentul aviz exploratoriu privind necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice descrie modul în care ar putea fi structurat și dezvoltat un astfel de dialog cuprinzător și incluziv la interfața dintre nivelurile european, național și local. Un astfel de dialog ar putea, de asemenea, evidenția măsurile concrete pe care le pot lua cetățenii și ar stimula acțiuni inovative și reacții din partea furnizorilor și a autorităților. |
| --- | --- |

2.3

Prezentul aviz exploratoriu privind necesitatea și metodele de implicare activă a cetățenilor în domeniul politicii energetice descrie modul în care ar putea fi structurat și dezvoltat un astfel de dialog cuprinzător și incluziv la interfața dintre nivelurile european, național și local. Un astfel de dialog ar putea, de asemenea, evidenția măsurile concrete pe care le pot lua cetățenii și ar stimula acțiuni inovative și reacții din partea furnizorilor și a autorităților.

3.   Cadrul politic

| 3.1 | Cadrul politicii energetice a UE este conceput spre a consolida și a menține securitatea, competitivitatea și durabilitatea în domeniul energetic. Obiectivul ca în 2050 emisiile de gaze cu efect de seră să fie reduse cu minimum 80 % față de cele din 1990 rămâne un obiectiv cantitativ ferm, deși nu obligatoriu din punct de vedere juridic. Totuși, alte aspecte ale durabilității - de exemplu proporția energiei din surse regenerabile în mixul energetic - rămân nesoluționate și după 2020. Analog, este greu de cuantificat ce înseamnă un grad acceptabil de dependență energetică sau diferențialul prețurilor energiei în raport cu competitorii globali importanți. Politica UE trebuie să se adapteze într-un fel sau altul la aceste incertitudini - istoria recentă demonstrează că volatilitatea prețurilor energiei pe plan mondial și impactul evenimentelor neprevăzute impun o politică energetică flexibilă și capabilă să facă față unor circumstanțe externe complexe. |
| --- | --- |

3.1

Cadrul politicii energetice a UE este conceput spre a consolida și a menține securitatea, competitivitatea și durabilitatea în domeniul energetic. Obiectivul ca în 2050 emisiile de gaze cu efect de seră să fie reduse cu minimum 80 % față de cele din 1990 rămâne un obiectiv cantitativ ferm, deși nu obligatoriu din punct de vedere juridic. Totuși, alte aspecte ale durabilității - de exemplu proporția energiei din surse regenerabile în mixul energetic - rămân nesoluționate și după 2020. Analog, este greu de cuantificat ce înseamnă un grad acceptabil de dependență energetică sau diferențialul prețurilor energiei în raport cu competitorii globali importanți. Politica UE trebuie să se adapteze într-un fel sau altul la aceste incertitudini - istoria recentă demonstrează că volatilitatea prețurilor energiei pe plan mondial și impactul evenimentelor neprevăzute impun o politică energetică flexibilă și capabilă să facă față unor circumstanțe externe complexe.

| 3.2 | Elaborarea politicii UE în materie de tranziție energetică este deseori afectată de lipsa de asumare a statelor membre; în plus, nu există o comunicare cu cetățenii în sensul explicării preferințelor și a compromisurilor acceptabile. Abordarea pe scenarii, adoptată în Perspectiva energetică 2050, este un mod inteligent de a răspunde unei situații fluctuante. Însă utilizarea acestei tehnici în pregătirea terenului pentru formularea unei politici se lovește de această lipsă de asumare a statelor membre și de îndoielile unui public în general mai puțin informat sau interesat în privința celor mai multe teme energetice, cu excepția prețului și, în unele țări, a securității aprovizionării. Documentele politice de la nivelul UE sunt destinate mai ales statelor membre, care sunt principalii actori instituționali și industriali, și ele nu ajung întotdeauna să aibă legătură și să rezoneze cu preocupările publicului. O parte din procesul de implicare și angajare publică propus în prezentul aviz implică cu necesitate „traducerea” conceptelor energetice complexe. Cunoștințele, punctele de vedere și valorile publicului vor avea rolul de a mobiliza toate părțile pentru a întreprinde reevaluările, ajustările și adaptările care se impun într-o lume nesigură. Celor trei piloni ai politicii energetice – securitatea aprovizionării, competitivitatea și durabilitatea – ar trebui să li se adauge un al patrulea: participarea. |
| --- | --- |

3.2

Elaborarea politicii UE în materie de tranziție energetică este deseori afectată de lipsa de asumare a statelor membre; în plus, nu există o comunicare cu cetățenii în sensul explicării preferințelor și a compromisurilor acceptabile. Abordarea pe scenarii, adoptată în Perspectiva energetică 2050, este un mod inteligent de a răspunde unei situații fluctuante. Însă utilizarea acestei tehnici în pregătirea terenului pentru formularea unei politici se lovește de această lipsă de asumare a statelor membre și de îndoielile unui public în general mai puțin informat sau interesat în privința celor mai multe teme energetice, cu excepția prețului și, în unele țări, a securității aprovizionării. Documentele politice de la nivelul UE sunt destinate mai ales statelor membre, care sunt principalii actori instituționali și industriali, și ele nu ajung întotdeauna să aibă legătură și să rezoneze cu preocupările publicului. O parte din procesul de implicare și angajare publică propus în prezentul aviz implică cu necesitate „traducerea” conceptelor energetice complexe. Cunoștințele, punctele de vedere și valorile publicului vor avea rolul de a mobiliza toate părțile pentru a întreprinde reevaluările, ajustările și adaptările care se impun într-o lume nesigură. Celor trei piloni ai politicii energetice – securitatea aprovizionării, competitivitatea și durabilitatea – ar trebui să li se adauge un al patrulea: participarea.

| 3.3 | Nu va fi un lucru ușor. Până în prezent, reconcilierea solidarității și cooperării în UE cu dreptul statelor membre de a-și stabili strategia energetică a condus la o politică neclară și la mesaje confuze, în special pentru cetățeni, iar de aici au rezultat neînțelegeri profunde. |
| --- | --- |

3.3

Nu va fi un lucru ușor. Până în prezent, reconcilierea solidarității și cooperării în UE cu dreptul statelor membre de a-și stabili strategia energetică a condus la o politică neclară și la mesaje confuze, în special pentru cetățeni, iar de aici au rezultat neînțelegeri profunde.

| 3.4 | Implicarea cetățenilor la nivel național și apoi definirea ulterioară a politicilor energetice într-o perspectivă UE mai largă este una din căile de remediere și de clarificare(O conexiune mai strânsă cu dimensiunea europeană ar fi în avantajul inițiativelor naționale în desfășurare, cum sunt Débat national sur la transistion énergétique în Franța, Energiewende în Germania și Forumul privind mixul energetic în Spania). Conducătorii de la nivelul național au nevoie de un mandat democratic și de un electorat informat asupra acestui subiect esențial, care să fie pregătit să pornească în parteneriat cu politicienii pe un drum dificil. Dacă nu are loc o dezbatere deschisă și incluzivă despre variantele de cooperare pentru un viitor energetic paneuropean, rămâne ideea că numai atitudinile naționale sunt acceptabile din punct de vedere social. Această preferință pentru nivelul național a determinat deja mai multe părți interesate să considere că politica energetică a UE nu este nici coerentă, nici credibilă. Această lipsă de claritate reduce capacitatea de punere în aplicare a unei politici coerente de reducere a emisiilor de carbon, care să facă față presiunii schimbărilor climatice, iar timpul se scurge. |
| --- | --- |

3.4

Implicarea cetățenilor la nivel național și apoi definirea ulterioară a politicilor energetice într-o perspectivă UE mai largă este una din căile de remediere și de clarificare(O conexiune mai strânsă cu dimensiunea europeană ar fi în avantajul inițiativelor naționale în desfășurare, cum sunt Débat national sur la transistion énergétique în Franța, Energiewende în Germania și Forumul privind mixul energetic în Spania). Conducătorii de la nivelul național au nevoie de un mandat democratic și de un electorat informat asupra acestui subiect esențial, care să fie pregătit să pornească în parteneriat cu politicienii pe un drum dificil. Dacă nu are loc o dezbatere deschisă și incluzivă despre variantele de cooperare pentru un viitor energetic paneuropean, rămâne ideea că numai atitudinile naționale sunt acceptabile din punct de vedere social. Această preferință pentru nivelul național a determinat deja mai multe părți interesate să considere că politica energetică a UE nu este nici coerentă, nici credibilă. Această lipsă de claritate reduce capacitatea de punere în aplicare a unei politici coerente de reducere a emisiilor de carbon, care să facă față presiunii schimbărilor climatice, iar timpul se scurge.

| 3.5 | Cetățeni din întreaga Europă și-au exprimat nemulțumirea în ceea ce privește funcționarea pieței de energie (a se vedea Tabloul de bord al piețelor de consum http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf); dacă nu primește răspuns, această nemulțumire va submina continuarea eforturilor în direcția unei acțiuni comune a UE în domeniul tranziției energetice. Trebuie ca cetățenii să fie implicați într-un mod mai eficient în orientarea strategică a marilor opțiuni politice - dincolo de rolul lor de consumatori -, deoarece pregătirea tranziției energetice nu se rezumă doar la chestiunile, importante de altfel, legate de piață. În multe state membre este în creștere o nemulțumire asemănătoare legată de procesul politic, de „politică”. La nivelul critic al Uniunii în ansamblu, „politica” este fie absentă, fie incapabilă să producă rezultate, iar dimensiunea UE a fost deseori redusă la nivelul unor dezbateri naționale necoordonate pe tema politicii energetice. Pentru ca această situație să se schimbe, va fi necesară o asumare a responsabilității colective a cetățenilor, a principalelor părți interesate și a factorilor de decizie pentru viitorul energetic comun. |
| --- | --- |

3.5

Cetățeni din întreaga Europă și-au exprimat nemulțumirea în ceea ce privește funcționarea pieței de energie (a se vedea Tabloul de bord al piețelor de consum http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf); dacă nu primește răspuns, această nemulțumire va submina continuarea eforturilor în direcția unei acțiuni comune a UE în domeniul tranziției energetice. Trebuie ca cetățenii să fie implicați într-un mod mai eficient în orientarea strategică a marilor opțiuni politice - dincolo de rolul lor de consumatori -, deoarece pregătirea tranziției energetice nu se rezumă doar la chestiunile, importante de altfel, legate de piață. În multe state membre este în creștere o nemulțumire asemănătoare legată de procesul politic, de „politică”. La nivelul critic al Uniunii în ansamblu, „politica” este fie absentă, fie incapabilă să producă rezultate, iar dimensiunea UE a fost deseori redusă la nivelul unor dezbateri naționale necoordonate pe tema politicii energetice. Pentru ca această situație să se schimbe, va fi necesară o asumare a responsabilității colective a cetățenilor, a principalelor părți interesate și a factorilor de decizie pentru viitorul energetic comun.

| 3.6 | Deși publicul este implicat în diferite aspecte ale planificării energetice prin numeroase inițiative locale, regionale și naționale, există o nevoie reală și concretă de canalizare și orientare a participării, expertizei și capacității existente a cetățenilor. În prezent nu există un cadru adecvat pentru dialogul cetățeni/părți interesate/societate civilă organizat pe tema surselor, transportului și utilizării energiei. Instituirea unui astfel de dialog - care să poată contribui la formularea politicii UE și la introducerea dimensiunii europene în dezbaterile naționale - este urgent necesară. Un program vast, ambițios și coordonat de implicare și participare a publicului ar trebui să stimuleze dezbaterea informată, ridicând nivelul discuției și al gradului de înțelegere și sporind încrederea factorilor de decizie pentru a merge mai departe. Pentru a defini condițiile și acțiunile necesare pentru instituirea unui astfel de program, prezentul aviz se bazează pe un studiu pregătitor comandat de CESE și publicat în decembrie 2012, intitulat Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere, („Scenarii pentru viitoarele mixuri energetice naționale: procesul de implicare a publicului în UE și în alte părți ale lumii”) disponibil la: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Deși publicul este implicat în diferite aspecte ale planificării energetice prin numeroase inițiative locale, regionale și naționale, există o nevoie reală și concretă de canalizare și orientare a participării, expertizei și capacității existente a cetățenilor. În prezent nu există un cadru adecvat pentru dialogul cetățeni/părți interesate/societate civilă organizat pe tema surselor, transportului și utilizării energiei. Instituirea unui astfel de dialog - care să poată contribui la formularea politicii UE și la introducerea dimensiunii europene în dezbaterile naționale - este urgent necesară. Un program vast, ambițios și coordonat de implicare și participare a publicului ar trebui să stimuleze dezbaterea informată, ridicând nivelul discuției și al gradului de înțelegere și sporind încrederea factorilor de decizie pentru a merge mai departe. Pentru a defini condițiile și acțiunile necesare pentru instituirea unui astfel de program, prezentul aviz se bazează pe un studiu pregătitor comandat de CESE și publicat în decembrie 2012, intitulat Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere, („Scenarii pentru viitoarele mixuri energetice naționale: procesul de implicare a publicului în UE și în alte părți ale lumii”) disponibil la: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   Consolidarea și exploatarea mecanismelor de participare existente

| 4.1 | Începând din 1997 au fost constituite mai multe forumuri pe teme energetice, pentru a discuta aspecte tehnice, de reglementare, legate de consumatori și politici: trei forumuri de reglementare (Forumul de la Florența pentru reglementarea electricității, Forumul de la Madrid pentru reglementarea gazelor, Forumul cetățenesc pentru energie, de la Londra), precum și Forumul combustibililor fosili, de la Berlin, Forumul energiei durabile, de la București, și Forumul european al energiei nucleare. Toate sunt concepute să îmbunătățească funcționarea pieței interne a energiei, dar nici unul nu are domeniul de aplicare larg al tipului de dialog energetic pe care îl propune avizul de față. Forumul energetic al cetățenilor, așa cum implică și numele, urmărește implementarea unor piețe cu amănuntul competitive, eficiente din punct de vedere energetic și echitabile pentru consumatori, oferind astfel o platformă pentru a realiza progrese în materie de abilitare a consumatorilor și a protejării intereselor consumatorilor în chestiunile de reglementare. Toate aceste forumuri au câte un rol în dialogul privind energia, iar o integrare mai puternică, printr-un organism sau o platformă de coordonare specifică, ar fi foarte binevenită. Într-adevăr, un astfel de organism ar putea, de asemenea, să reprezinte interesele energetice ale Comisiei Europene în structura ambițiosului dialog european privind energia, definit în cele ce urmează. |
| --- | --- |

4.1

Începând din 1997 au fost constituite mai multe forumuri pe teme energetice, pentru a discuta aspecte tehnice, de reglementare, legate de consumatori și politici: trei forumuri de reglementare (Forumul de la Florența pentru reglementarea electricității, Forumul de la Madrid pentru reglementarea gazelor, Forumul cetățenesc pentru energie, de la Londra), precum și Forumul combustibililor fosili, de la Berlin, Forumul energiei durabile, de la București, și Forumul european al energiei nucleare. Toate sunt concepute să îmbunătățească funcționarea pieței interne a energiei, dar nici unul nu are domeniul de aplicare larg al tipului de dialog energetic pe care îl propune avizul de față. Forumul energetic al cetățenilor, așa cum implică și numele, urmărește implementarea unor piețe cu amănuntul competitive, eficiente din punct de vedere energetic și echitabile pentru consumatori, oferind astfel o platformă pentru a realiza progrese în materie de abilitare a consumatorilor și a protejării intereselor consumatorilor în chestiunile de reglementare. Toate aceste forumuri au câte un rol în dialogul privind energia, iar o integrare mai puternică, printr-un organism sau o platformă de coordonare specifică, ar fi foarte binevenită. Într-adevăr, un astfel de organism ar putea, de asemenea, să reprezinte interesele energetice ale Comisiei Europene în structura ambițiosului dialog european privind energia, definit în cele ce urmează.

| 4.2 | Există de asemenea posibilitatea de a atrage țări terțe vecine, în special pe acelea care fac parte din Comunitatea Energiei și aceasta ar veni în sprijinul abordării propuse în „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”, COM (2011) 539. |
| --- | --- |

4.2

Există de asemenea posibilitatea de a atrage țări terțe vecine, în special pe acelea care fac parte din Comunitatea Energiei și aceasta ar veni în sprijinul abordării propuse în „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”, COM (2011) 539.

| 4.3 | Ca organ consultativ al instituțiilor UE, a cărui misiune principală este de a implica mai mult organizațiile societății civile în construcția europeană, CESE este bine poziționat pentru a sprijini definirea și planificarea contribuției societății civile la elaborarea politicilor. Comitetul a prezentat avize cu privire la toată activitatea legată de actele legislative importante pe teme energetice ale UE și de elaborare a politicilor, dialogând cu părți interesate de la toate nivelurile, prin vizite directe în toate statele membre. Poziția sa de bază cu privire la necesitatea unei comunități energetice europene și natura vitală a unui dialog societal care să stea la baza acesteia a fost stabilită în declarația comună cu Notre Europe – Institutul Jacques Delors din ianuarie 2012 (http://www.eesc.europa.eu/eec). |
| --- | --- |

4.3

Ca organ consultativ al instituțiilor UE, a cărui misiune principală este de a implica mai mult organizațiile societății civile în construcția europeană, CESE este bine poziționat pentru a sprijini definirea și planificarea contribuției societății civile la elaborarea politicilor. Comitetul a prezentat avize cu privire la toată activitatea legată de actele legislative importante pe teme energetice ale UE și de elaborare a politicilor, dialogând cu părți interesate de la toate nivelurile, prin vizite directe în toate statele membre. Poziția sa de bază cu privire la necesitatea unei comunități energetice europene și natura vitală a unui dialog societal care să stea la baza acesteia a fost stabilită în declarația comună cu Notre Europe – Institutul Jacques Delors din ianuarie 2012 (http://www.eesc.europa.eu/eec).

| 4.4 | Elementul esențial în construcția unui dialog productiv este încrederea. Încrederea în și între părțile interesate nu poate fi presupusă de la început, ba chiar dimpotrivă. Prin urmare, unul dintre obiectivele dialogului este de a construi încrederea între participanți. Pentru ca acest lucru să aibă loc, Comitetul Economic și Social European trebuie să fie deschis și demn de încredere și să aibă o poziție echilibrată, dacă dorește să joace un rol formativ în acest proces. |
| --- | --- |

4.4

Elementul esențial în construcția unui dialog productiv este încrederea. Încrederea în și între părțile interesate nu poate fi presupusă de la început, ba chiar dimpotrivă. Prin urmare, unul dintre obiectivele dialogului este de a construi încrederea între participanți. Pentru ca acest lucru să aibă loc, Comitetul Economic și Social European trebuie să fie deschis și demn de încredere și să aibă o poziție echilibrată, dacă dorește să joace un rol formativ în acest proces.

| 4.5 | În statele membre, atitudinile față de energie sunt înrădăcinate în valorile societale. La nivelul individual, acestea trebuie să cuprindă securitatea aprovizionării, sărăcia energetică și accesul grupurilor vulnerabile la energie cu prețuri accesibile. La nivel național există preocupări legate de dependența energetică și expunerea la influențe externe. Prin urmare, dezbaterea trebuie să cuprindă o dimensiune etică și economică puternică, așa cum se recunoaște în Avizul Grupului european privind aspectele etice ale mixurilor energetice din Europa, adoptat în ianuarie 2013. Acest lucru ar trebui recunoscut ca un instrument esențial în dezbatere. Comitetul solicită un cadru etic care să fie utilizat pentru toate sursele de energie și pentru deciziile legate de mixul energetic și îndeamnă la implicarea societății civile prin participare democratică și transparență. Sunt necesare în continuare eforturi de aplicare a acestor concepte la nivelul statelor membre și unul din rolurile CESE va fi să recunoască sensibilitățile naționale și să ofere o cale către convergență și colaborare. |
| --- | --- |

4.5

În statele membre, atitudinile față de energie sunt înrădăcinate în valorile societale. La nivelul individual, acestea trebuie să cuprindă securitatea aprovizionării, sărăcia energetică și accesul grupurilor vulnerabile la energie cu prețuri accesibile. La nivel național există preocupări legate de dependența energetică și expunerea la influențe externe. Prin urmare, dezbaterea trebuie să cuprindă o dimensiune etică și economică puternică, așa cum se recunoaște în Avizul Grupului european privind aspectele etice ale mixurilor energetice din Europa, adoptat în ianuarie 2013. Acest lucru ar trebui recunoscut ca un instrument esențial în dezbatere. Comitetul solicită un cadru etic care să fie utilizat pentru toate sursele de energie și pentru deciziile legate de mixul energetic și îndeamnă la implicarea societății civile prin participare democratică și transparență. Sunt necesare în continuare eforturi de aplicare a acestor concepte la nivelul statelor membre și unul din rolurile CESE va fi să recunoască sensibilitățile naționale și să ofere o cale către convergență și colaborare.

| 4.6 | De exemplu, politicile UE ar trebui să se bazeze pe un element care face parte integrantă dintr-o abordare globală etică și acceptabilă din punct de vedere social și anume conceptul de a nu dezavantaja acele părți ale lumii care „n-au glas”, pe cei care sunt vulnerabili în concurența pentru resurse energetice. |
| --- | --- |

4.6

De exemplu, politicile UE ar trebui să se bazeze pe un element care face parte integrantă dintr-o abordare globală etică și acceptabilă din punct de vedere social și anume conceptul de a nu dezavantaja acele părți ale lumii care „n-au glas”, pe cei care sunt vulnerabili în concurența pentru resurse energetice.

| 4.7 | Implicarea efectivă funcționează cel mai bine atunci când rețelele neoficiale ale societății civile sunt abilitate să interacționeze cu rețelele mai formale. Inovarea care decurge din implicare poate fi un mijloc puternic pentru a cădea de acord asupra unor obiective strategice și/sau a le realiza la nivel național, regional, orășenesc și local, cu costuri publice mai reduse și cu mai puțină birocrație decât procesele tradiționale. În prezent există puține mecanisme care să integreze implicarea în „variantele de viitor energetic” metropolitane, naționale și paneuropene. Cu toate acestea, inițiative cum ar fi Convenția primarilor, care pledează pentru o mai bunăeficiență energetică și o mai intensă utilizare a surselor regenerabile, arată ceea ce se poate realiza în acest sens. În interiorul sau între statele membre nu s-a stabilit încă o legătură între această implicare și structurile politice și decizionale. |
| --- | --- |

4.7

Implicarea efectivă funcționează cel mai bine atunci când rețelele neoficiale ale societății civile sunt abilitate să interacționeze cu rețelele mai formale. Inovarea care decurge din implicare poate fi un mijloc puternic pentru a cădea de acord asupra unor obiective strategice și/sau a le realiza la nivel național, regional, orășenesc și local, cu costuri publice mai reduse și cu mai puțină birocrație decât procesele tradiționale. În prezent există puține mecanisme care să integreze implicarea în „variantele de viitor energetic” metropolitane, naționale și paneuropene. Cu toate acestea, inițiative cum ar fi Convenția primarilor, care pledează pentru o mai bunăeficiență energetică și o mai intensă utilizare a surselor regenerabile, arată ceea ce se poate realiza în acest sens. În interiorul sau între statele membre nu s-a stabilit încă o legătură între această implicare și structurile politice și decizionale.

5.   Realizarea implicării și angajării publice: un dialog european privind energia

| 5.1 | Titlul provizoriu al procesului schițat mai sus este Dialogul european privind energia (DEE), deși, pentru a sublinia necesitatea întreprinderii unor acțiuni concrete, ar putea fi avute în vedere modificări ale titlului, cum ar fi Acțiunea europeană privind energia. DEE nu ar duplica organismele existente ci mai degrabă ar valorifica inițiativele actuale și le-ar completa adăugând participarea atât a părților interesate din sectorul energiei, cât și a cetățenilor. Un obiectiv important va fi îmbunătățirea procesului decizional prin interacțiune organizată, furnizarea informațiilor corespunzătoare, promovarea asumării, întărirea legitimității și sprijinirea deciziilor politice la nivel național și european. În principiu, toate chestiunile energetice ar trebui să intre în domeniul său de aplicare, inclusiv: infrastructura, sursele și resursele energetice, piețele, chestiunile legate de consumatori, tehnologiile, aspectele politice și de mediu etc. |
| --- | --- |

5.1

Titlul provizoriu al procesului schițat mai sus este Dialogul european privind energia (DEE), deși, pentru a sublinia necesitatea întreprinderii unor acțiuni concrete, ar putea fi avute în vedere modificări ale titlului, cum ar fi Acțiunea europeană privind energia. DEE nu ar duplica organismele existente ci mai degrabă ar valorifica inițiativele actuale și le-ar completa adăugând participarea atât a părților interesate din sectorul energiei, cât și a cetățenilor. Un obiectiv important va fi îmbunătățirea procesului decizional prin interacțiune organizată, furnizarea informațiilor corespunzătoare, promovarea asumării, întărirea legitimității și sprijinirea deciziilor politice la nivel național și european. În principiu, toate chestiunile energetice ar trebui să intre în domeniul său de aplicare, inclusiv: infrastructura, sursele și resursele energetice, piețele, chestiunile legate de consumatori, tehnologiile, aspectele politice și de mediu etc.

| 5.2 | DEE trebuie să abordeze nevoile și preocupările atât ale actorilor oficiali cât și neoficiali - acele grupări implicate în lanțul de furnizare a energiei, cum ar fi investitorii, clienții, agenții de reglementare și legiuitorii. În contextul priorităților identificate la nivel național, european și global, trebuie avuți în vedere, ca o categorie de părți interesate, și reprezentanții temelor intergeneraționale, în special cele referitoare la utilizarea și epuizarea resurselor, la controlul poluării și la schimbările climatice. |
| --- | --- |

5.2

DEE trebuie să abordeze nevoile și preocupările atât ale actorilor oficiali cât și neoficiali - acele grupări implicate în lanțul de furnizare a energiei, cum ar fi investitorii, clienții, agenții de reglementare și legiuitorii. În contextul priorităților identificate la nivel național, european și global, trebuie avuți în vedere, ca o categorie de părți interesate, și reprezentanții temelor intergeneraționale, în special cele referitoare la utilizarea și epuizarea resurselor, la controlul poluării și la schimbările climatice.

| 5.3 | Ar trebui observat că DEE nu ar urma să fie implicat în implementarea operațională sau tehnică, dar ar avea rolul de a asigura un spațiu de negociere în care temele legate de implementare ar putea fi dezbătute în contextul efectelor și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice. Cu toate acestea, ar trebui să fie conectat la acțiuni foarte concrete, pe care oamenii să le poată întreprinde ei înșiși, cum ar fi contorizarea inteligentă și eficiența energetică. Teoria, educația și acțiunea practică trebuie să meargă mână-n mână. |
| --- | --- |

5.3

Ar trebui observat că DEE nu ar urma să fie implicat în implementarea operațională sau tehnică, dar ar avea rolul de a asigura un spațiu de negociere în care temele legate de implementare ar putea fi dezbătute în contextul efectelor și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice. Cu toate acestea, ar trebui să fie conectat la acțiuni foarte concrete, pe care oamenii să le poată întreprinde ei înșiși, cum ar fi contorizarea inteligentă și eficiența energetică. Teoria, educația și acțiunea practică trebuie să meargă mână-n mână.

6.   Implementarea unui dialog european privind energia

| 6.1 | Inițial, obiectivele ar fi următoarele:






  — | identificarea și prioritizarea acțiunilor prin care societatea civilă va fi informată și responsabilizată în ceea ce privește chestiunile energetice; |
| --- | --- | --- |

6.1

Inițial, obiectivele ar fi următoarele:

—

identificarea și prioritizarea acțiunilor prin care societatea civilă va fi informată și responsabilizată în ceea ce privește chestiunile energetice;

| — | identificarea părților interesate, care cuprind utilizatori energetici industriali și individuali, operatori, lucrători și sindicate din sectorul energetic și alte grupuri de interese, în funcție de tipul de interes, nivelul de cunoaștere și resursele disponibile; |
| --- | --- |

—

identificarea părților interesate, care cuprind utilizatori energetici industriali și individuali, operatori, lucrători și sindicate din sectorul energetic și alte grupuri de interese, în funcție de tipul de interes, nivelul de cunoaștere și resursele disponibile;

| — | definirea temelor esențiale într-un mod care să permită contribuții și interacțiuni între expertiza profesională, cunoștințele și experiențele acumulate în viața de zi cu zi; |
| --- | --- |

—

definirea temelor esențiale într-un mod care să permită contribuții și interacțiuni între expertiza profesională, cunoștințele și experiențele acumulate în viața de zi cu zi;

| — | elaborarea unui format flexibil de „conversație”, adaptabil în toate statele membre care să aducă cetățenii mai aproape de procesul decizional. |
| --- | --- |

—

elaborarea unui format flexibil de „conversație”, adaptabil în toate statele membre care să aducă cetățenii mai aproape de procesul decizional.

| 6.2 | Pentru o tranziție energetică reușită, este esențială consolidarea mecanismelor de consultare și participare. Un dialog informat, structurat, incluziv și responsabil la nivelul UE este de asemenea necesar pentru a garanta că elaborarea și aplicarea politicilor sunt coerente, incluzive și, prin urmare, recunoscute ca eficiente și credibile. |
| --- | --- |

6.2

Pentru o tranziție energetică reușită, este esențială consolidarea mecanismelor de consultare și participare. Un dialog informat, structurat, incluziv și responsabil la nivelul UE este de asemenea necesar pentru a garanta că elaborarea și aplicarea politicilor sunt coerente, incluzive și, prin urmare, recunoscute ca eficiente și credibile.

| 6.3 | În cele din urmă, angajarea publicului trebuie să contribuie la fundamentarea unei tranziții eficiente, participative și bazate pe cunoaștere către sistemul cu emisii reduse de dioxid de carbon până în 2050. Acesta ar avea potențialul de a spori legitimitatea acțiunilor UE pe chestiuni energetice, abilitând totodată cetățenii să-și exprime punctele de vedere și preferințele la nivel național și paneuropean. |
| --- | --- |

6.3

În cele din urmă, angajarea publicului trebuie să contribuie la fundamentarea unei tranziții eficiente, participative și bazate pe cunoaștere către sistemul cu emisii reduse de dioxid de carbon până în 2050. Acesta ar avea potențialul de a spori legitimitatea acțiunilor UE pe chestiuni energetice, abilitând totodată cetățenii să-și exprime punctele de vedere și preferințele la nivel național și paneuropean.

| 6.4 | Fiecare grup identificat de părți interesate ar trebui întrebat, pe baze reciproce:






  — | ce așteptări are fiecare de la participarea la acest dialog și |
| --- | --- | --- |

6.4

Fiecare grup identificat de părți interesate ar trebui întrebat, pe baze reciproce:

—

ce așteptări are fiecare de la participarea la acest dialog și

| — | care ar trebui să fie contribuția fiecăruia la dialog. |
| --- | --- |

—

care ar trebui să fie contribuția fiecăruia la dialog.

| 6.5 | Dacă se dorește ca dialogul să fie un succes pe termen lung, procesul trebuie să caute să înțeleagă și să răspundă preocupărilor, cunoștințelor și valorilor statelor membre și societății civile paneuropene. Un astfel de răspuns este probabil să impună părților interesate să dezvolte împreună:






  — | strategii care vor da rezultatele dorite, la un nivel convenit de adaptare și compromis, după caz, |
| --- | --- | --- |

6.5

Dacă se dorește ca dialogul să fie un succes pe termen lung, procesul trebuie să caute să înțeleagă și să răspundă preocupărilor, cunoștințelor și valorilor statelor membre și societății civile paneuropene. Un astfel de răspuns este probabil să impună părților interesate să dezvolte împreună:

—

strategii care vor da rezultatele dorite, la un nivel convenit de adaptare și compromis, după caz,

| — | o procedură de desfășurare a acestor strategii și |
| --- | --- |

—

o procedură de desfășurare a acestor strategii și

| — | capacitatea de a susține acest proces. |
| --- | --- |

—

capacitatea de a susține acest proces.

| 6.6 | Pentru ca dialogul să-și îndeplinească rolul, trebuie puse câteva întrebări fundamentale:






  — | strategii: ce strategii trebuie puse în aplicare pentru a facilita implicarea societății civile și a părților interesate din sectorul energetic? |
| --- | --- | --- |

6.6

Pentru ca dialogul să-și îndeplinească rolul, trebuie puse câteva întrebări fundamentale:

—

strategii: ce strategii trebuie puse în aplicare pentru a facilita implicarea societății civile și a părților interesate din sectorul energetic?

| — | procese: ce procese critice trebuie elaborate sau reformulate pentru a pune în practică aceste strategii? |
| --- | --- |

—

procese: ce procese critice trebuie elaborate sau reformulate pentru a pune în practică aceste strategii?

| — | capacități:ce capacități sunt necesare în dialog pentru a face aceste procese să funcționeze și să se dezvolte? |
| --- | --- |

—

capacități:ce capacități sunt necesare în dialog pentru a face aceste procese să funcționeze și să se dezvolte?

| — | contribuția părților interesate din sectorul energetic și a societății civile: ce contribuție se așteaptă de la părțile interesate și de la cetățeni pentru a dezvolta, a menține și a consolida aceste capacități? |
| --- | --- |

—

contribuția părților interesate din sectorul energetic și a societății civile: ce contribuție se așteaptă de la părțile interesate și de la cetățeni pentru a dezvolta, a menține și a consolida aceste capacități?

7.   Măsuri și recomandări practice

| 7.1 | Se propune ca până în 2016 părțile interesate din sectorul energetic, cetățenii și societatea civilă organizată să se angajeze în dialogul european privind energia, în forma unei conversații coordonate pe mai multe niveluri în și între toate statele membre. Pentru a corespunde domeniului de aplicare, dimensiunii și urgenței chestiunii, procesul de implicare propus părților interesate și publicului trebuie să fie ambițios, bine susținut cu resurse și eficace; acest proces ar trebui să urmeze abordarea tactică descrisă în secțiunea 6. Este necesar să se construiască încrederea între participanți și reputația unui dialog deschis, să soluționeze sau să accepte treptat numeroasele puncte de vedere care se vor exprima. Dialogul ar trebui să fie:






  — | paneuropean, în sensul convergenței și integrării la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

7.1

Se propune ca până în 2016 părțile interesate din sectorul energetic, cetățenii și societatea civilă organizată să se angajeze în dialogul european privind energia, în forma unei conversații coordonate pe mai multe niveluri în și între toate statele membre. Pentru a corespunde domeniului de aplicare, dimensiunii și urgenței chestiunii, procesul de implicare propus părților interesate și publicului trebuie să fie ambițios, bine susținut cu resurse și eficace; acest proces ar trebui să urmeze abordarea tactică descrisă în secțiunea 6. Este necesar să se construiască încrederea între participanți și reputația unui dialog deschis, să soluționeze sau să accepte treptat numeroasele puncte de vedere care se vor exprima. Dialogul ar trebui să fie:

—

paneuropean, în sensul convergenței și integrării la nivelul UE;

| — | național, prin faptul că se va desfășura în condiții culturale și de viitor energetic diferite; |
| --- | --- |

—

național, prin faptul că se va desfășura în condiții culturale și de viitor energetic diferite;

| — | pe mai multe niveluri în cadrul unei țări, integrând nivelurile național, regional, metropolitan și local și recunoscând rolul vital al cetățenilor și influența consumatorilor asupra politicii; |
| --- | --- |

—

pe mai multe niveluri în cadrul unei țări, integrând nivelurile național, regional, metropolitan și local și recunoscând rolul vital al cetățenilor și influența consumatorilor asupra politicii;

| — | orientat către acțiune, cu participanți care să-și pună întrebarea; „ce măsuri pot fi întreprinse pentru a asigura un viitor energetic mai bun?” |
| --- | --- |

—

orientat către acțiune, cu participanți care să-și pună întrebarea; „ce măsuri pot fi întreprinse pentru a asigura un viitor energetic mai bun?”

| 7.2 | DEE nu înlocuiește dezbaterea care trebuie să aibă loc în cadrul instituțiilor democrației reprezentative, ci o consolidează, punând laolaltă cunoașterea, experiența și înțelegerea situației de fiecare zi cu expertiza și informațiile tehnice. Aici, democrația participativă acționează ca un secondant necesar al democrației reprezentative. |
| --- | --- |

7.2

DEE nu înlocuiește dezbaterea care trebuie să aibă loc în cadrul instituțiilor democrației reprezentative, ci o consolidează, punând laolaltă cunoașterea, experiența și înțelegerea situației de fiecare zi cu expertiza și informațiile tehnice. Aici, democrația participativă acționează ca un secondant necesar al democrației reprezentative.

| 7.3 | CESE ar putea elabora un program de trei ani, care să răspundă inițiativelor naționale și să le reunească, ducând în cele din urmă la un DEE independent. Acest proces va include:






  — | cercetarea – valorificarea cercetărilor existente și extinderea lor către angajarea și implicarea publică în temele energetice complexe care au nevoie de clarificare din perspectiva cetățenilor; |
| --- | --- | --- |

7.3

CESE ar putea elabora un program de trei ani, care să răspundă inițiativelor naționale și să le reunească, ducând în cele din urmă la un DEE independent. Acest proces va include:

—

cercetarea – valorificarea cercetărilor existente și extinderea lor către angajarea și implicarea publică în temele energetice complexe care au nevoie de clarificare din perspectiva cetățenilor;

| — | dezvoltarea de alianțe cu toate părțile interesate (statele membre și președințiile rotative ale UE, organizațiile societății civile, industrie, sindicate, fundații, instituții academice etc.) în a stabili o bază fermă de resurse, pe măsura ambiției programului; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de alianțe cu toate părțile interesate (statele membre și președințiile rotative ale UE, organizațiile societății civile, industrie, sindicate, fundații, instituții academice etc.) în a stabili o bază fermă de resurse, pe măsura ambiției programului;

| — | organizarea unui eveniment major de lansare care să anunțe programe demonstrative/acțiuni-pilot desfășurate în maximum cinci state membre, care vor institui dialoguri naționale, fiecare începând cu un eveniment național în 2014; |
| --- | --- |

—

organizarea unui eveniment major de lansare care să anunțe programe demonstrative/acțiuni-pilot desfășurate în maximum cinci state membre, care vor institui dialoguri naționale, fiecare începând cu un eveniment național în 2014;

| — | stabilirea legăturilor dintre DEE și forumurile existente, acolo unde este posibil și adecvat, inclusiv cu Comunitatea Energiei (sud-estul Europei) și Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

—

stabilirea legăturilor dintre DEE și forumurile existente, acolo unde este posibil și adecvat, inclusiv cu Comunitatea Energiei (sud-estul Europei) și Parteneriatul estic;

| — | o prezentare și o dezbatere despre DEE ca parte a forumului cetățenesc al energiei din noiembrie 2013 și a altor forumuri și evenimente cu teme energetice, după caz; |
| --- | --- |

—

o prezentare și o dezbatere despre DEE ca parte a forumului cetățenesc al energiei din noiembrie 2013 și a altor forumuri și evenimente cu teme energetice, după caz;

| — | supravegherea evoluției dialogului de către Grupul de studiu permanent al CESE „Către o comunitate europeană a energiei” și instituirea unui grup de coordonare reprezentativ. |
| --- | --- |

—

supravegherea evoluției dialogului de către Grupul de studiu permanent al CESE „Către o comunitate europeană a energiei” și instituirea unui grup de coordonare reprezentativ.

| 7.4 | În structurarea unui dialog public, funcționează bine instrumentele de sprijinire a deciziei, în special pentru a examina întrebările de tipul „ce-ar fi dacă ... ?” și opțiunile, riscurile și rezultatele care decurg din compromisul obținut. Printre instrumentele specifice se numără: elaborarea și modelarea de scenarii, analiza multicriterială participativă, tehnicile realității virtuale [inclusiv vizualizarea 3D și sistemele de informații geografice (SIG)], analiza ciclului de viață și evaluarea cantitativă a mediului. Dintre aceste instrumente, elaborarea de scenarii s-a dovedit mijlocul cel mai accesibil și interactiv de a abilita populația să înțeleagă dimensiunea provocării, să examineze și să-și testeze soluțiile preferate, traducându-le în practică, iar Perspectiva energetică 2050 a CE a folosit elaborarea de scenarii ca modalitate de a informa mai bine populația și a o implica în diferitele opțiuni politice. |
| --- | --- |

7.4

În structurarea unui dialog public, funcționează bine instrumentele de sprijinire a deciziei, în special pentru a examina întrebările de tipul „ce-ar fi dacă ... ?” și opțiunile, riscurile și rezultatele care decurg din compromisul obținut. Printre instrumentele specifice se numără: elaborarea și modelarea de scenarii, analiza multicriterială participativă, tehnicile realității virtuale [inclusiv vizualizarea 3D și sistemele de informații geografice (SIG)], analiza ciclului de viață și evaluarea cantitativă a mediului. Dintre aceste instrumente, elaborarea de scenarii s-a dovedit mijlocul cel mai accesibil și interactiv de a abilita populația să înțeleagă dimensiunea provocării, să examineze și să-și testeze soluțiile preferate, traducându-le în practică, iar Perspectiva energetică 2050 a CE a folosit elaborarea de scenarii ca modalitate de a informa mai bine populația și a o implica în diferitele opțiuni politice.

| 7.5 | Dezbaterea despre energie este în prezent un subiect marginal și pentru a îmbrăca un caracter general, pentru a fi discutată în cafenea, la club, în bucătărie și în clasă, trebuie să existe ceva mai mult decât tehnici sofisticate de atragere a populației. Expoziții și evenimente cu vizibilitate, implicarea comunității științifice și interesul mijloacelor de informare naționale vor avea de asemenea un rol. Acest lucru va necesita o planificare profesionistă și definirea dialogului ca o „marcă socială” europeană care să câștige recunoaștere și încredere. |
| --- | --- |

7.5

Dezbaterea despre energie este în prezent un subiect marginal și pentru a îmbrăca un caracter general, pentru a fi discutată în cafenea, la club, în bucătărie și în clasă, trebuie să existe ceva mai mult decât tehnici sofisticate de atragere a populației. Expoziții și evenimente cu vizibilitate, implicarea comunității științifice și interesul mijloacelor de informare naționale vor avea de asemenea un rol. Acest lucru va necesita o planificare profesionistă și definirea dialogului ca o „marcă socială” europeană care să câștige recunoaștere și încredere.

| 7.6 | Un dialog despre variantele de viitor energetic va necesita procese de guvernare clare, transparente și responsabile. Structura organizatoare, care trebuie să fie concepută ca independentă de orice parte interesată, instituție sau grup de interese existent, trebuie să se bucure de încrederea tuturor participanților, să fie perceput ca fiabil și cu autoritate și să funcționeze pe baza unui set convenit de principii sociale și etice, care să reflecte valori comune. |
| --- | --- |

7.6

Un dialog despre variantele de viitor energetic va necesita procese de guvernare clare, transparente și responsabile. Structura organizatoare, care trebuie să fie concepută ca independentă de orice parte interesată, instituție sau grup de interese existent, trebuie să se bucure de încrederea tuturor participanților, să fie perceput ca fiabil și cu autoritate și să funcționeze pe baza unui set convenit de principii sociale și etice, care să reflecte valori comune.

| 7.7 | Rolul CESE este determinant. El va deschide calea pe care o va urma DEE de la teorie la practică. El va începe cu etapa actuală, de planificare inițială și dialog cu părțile interesate. Apoi, ca membru al grupului implicat în punerea în practică a sarcinilor esențiale privind lansarea proiectului, CESE va continua să sprijine DEE, pe măsură ce acesta se dezvoltă în mod autonom, și va acționa drept catalizator în mobilizarea resurselor substanțiale care vor fi folosite. |
| --- | --- |

7.7

Rolul CESE este determinant. El va deschide calea pe care o va urma DEE de la teorie la practică. El va începe cu etapa actuală, de planificare inițială și dialog cu părțile interesate. Apoi, ca membru al grupului implicat în punerea în practică a sarcinilor esențiale privind lansarea proiectului, CESE va continua să sprijine DEE, pe măsură ce acesta se dezvoltă în mod autonom, și va acționa drept catalizator în mobilizarea resurselor substanțiale care vor fi folosite.

| 7.8 | Sarcinile esențiale ale DEE sunt următoarele:






  — | stabilirea unui cadru comun pentru dialogurile privind energia; |
| --- | --- | --- |

7.8

Sarcinile esențiale ale DEE sunt următoarele:

—

stabilirea unui cadru comun pentru dialogurile privind energia;

| — | crearea unei „mărci sociale” europene dedicate dialogului și mecanismelor însoțitoare de guvernanță și licențiere; |
| --- | --- |

—

crearea unei „mărci sociale” europene dedicate dialogului și mecanismelor însoțitoare de guvernanță și licențiere;

| — | constituirea unui „registru” al cunoștințelor general acceptate privind chestiuni energetice concrete; |
| --- | --- |

—

constituirea unui „registru” al cunoștințelor general acceptate privind chestiuni energetice concrete;

| — | găzduirea unui forum pentru o dezbatere deschisă privind politica energetică, între statele membre și la nivel UE; |
| --- | --- |

—

găzduirea unui forum pentru o dezbatere deschisă privind politica energetică, între statele membre și la nivel UE;

| — | oferirea unei finanțări sau a unui sprijin esențial pentru inițiativele naționale și regionale; |
| --- | --- |

—

oferirea unei finanțări sau a unui sprijin esențial pentru inițiativele naționale și regionale;

| — | efectuarea sau comandarea unor studii de cercetare care să urmărească obținerea de noi cunoștințe; |
| --- | --- |

—

efectuarea sau comandarea unor studii de cercetare care să urmărească obținerea de noi cunoștințe;

| — | redactarea unor orientări în ceea ce privește chestiunile energetice existente sau care vor apărea în curând, care să țină seama de aspectele societale, de mediu, etice și economice; |
| --- | --- |

—

redactarea unor orientări în ceea ce privește chestiunile energetice existente sau care vor apărea în curând, care să țină seama de aspectele societale, de mediu, etice și economice;

| — | colaborarea cu organizațiile naționale și regionale; |
| --- | --- |

—

colaborarea cu organizațiile naționale și regionale;

| — | favorizarea unei rețele de organizații în cadrul fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

—

favorizarea unei rețele de organizații în cadrul fiecărui stat membru.

| 7.9 | DEE poate fi privit, de asemenea, ca un exercițiu practic, la scară mare, de democrație participativă, care se intersectează în mod autentic cu democrația reprezentativă pe un subiect vital pentru toți. Principiul de organizare va fi subsidiaritatea, implementată în cadrul unei francize sau al unei licențe, ceea ce înseamnă că DEE va valorifica și va consolida ceea ce există în acest domeniu. În faza de instituire, DEE va dezvolta, prin participarea incluzivă a cetățenilor și a părților interesate, procese de dialog deschise, care se vor putea repeta la nivel național, regional și local. Astfel, resursele, cunoștințele și competențele multor tipuri de organizații, deja active în domeniul energetic, vor putea avea o contribuție. Printre acestea se numără, de exemplu: autoritățile locale și de reglementare, companiile de energie, întreprinderile în general, sindicatele, ONG-urile, organizațiile consumatorilor și instituțiile UE (Comisia Europeană, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor). Scopul este de a asigura un „spațiu de negociere” în care problemele de implementare să poată fi discutate în contextul impactului și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice. Aceasta ar implica o prezentare coerentă a unor informații obiective. Acest dialog ar deveni astfel un loc în care pe baza informațiilor și a experienței personale a cetățenilor, s-ar putea examina gradul posibil de convergență în privința chestiunilor energetice „structurate”. |
| --- | --- |

7.9

DEE poate fi privit, de asemenea, ca un exercițiu practic, la scară mare, de democrație participativă, care se intersectează în mod autentic cu democrația reprezentativă pe un subiect vital pentru toți. Principiul de organizare va fi subsidiaritatea, implementată în cadrul unei francize sau al unei licențe, ceea ce înseamnă că DEE va valorifica și va consolida ceea ce există în acest domeniu. În faza de instituire, DEE va dezvolta, prin participarea incluzivă a cetățenilor și a părților interesate, procese de dialog deschise, care se vor putea repeta la nivel național, regional și local. Astfel, resursele, cunoștințele și competențele multor tipuri de organizații, deja active în domeniul energetic, vor putea avea o contribuție. Printre acestea se numără, de exemplu: autoritățile locale și de reglementare, companiile de energie, întreprinderile în general, sindicatele, ONG-urile, organizațiile consumatorilor și instituțiile UE (Comisia Europeană, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor). Scopul este de a asigura un „spațiu de negociere” în care problemele de implementare să poată fi discutate în contextul impactului și acceptabilității sociale, al strategiei în materie de investiții și resurse și al altor considerente politice. Aceasta ar implica o prezentare coerentă a unor informații obiective. Acest dialog ar deveni astfel un loc în care pe baza informațiilor și a experienței personale a cetățenilor, s-ar putea examina gradul posibil de convergență în privința chestiunilor energetice „structurate”.

| 7.10 | Pentru acest dialog este esențial un set de principii comune. Provocarea constă în a traduce mai multe angajamente „universale”, care recunosc și susțin valorile umanității noastre comune, în ceva care să poată servi drept bază a politicilor și măsurilor în domeniul energetic. Astfel de angajamente sunt deja cuprinse în Tratatul privind Uniunea Europeană, care confirmă atașamentul statelor membre la drepturile fundamentale umane și sociale. Această solidaritate între națiuni și popoare, un principiu fondator al UE, este aplicabil, în termeni etici, la nivel global, unde orice politică energetică a UE trebuie de asemenea să fie relevantă. |
| --- | --- |

7.10

Pentru acest dialog este esențial un set de principii comune. Provocarea constă în a traduce mai multe angajamente „universale”, care recunosc și susțin valorile umanității noastre comune, în ceva care să poată servi drept bază a politicilor și măsurilor în domeniul energetic. Astfel de angajamente sunt deja cuprinse în Tratatul privind Uniunea Europeană, care confirmă atașamentul statelor membre la drepturile fundamentale umane și sociale. Această solidaritate între națiuni și popoare, un principiu fondator al UE, este aplicabil, în termeni etici, la nivel global, unde orice politică energetică a UE trebuie de asemenea să fie relevantă.

| 7.11 | Cele patru principii etice sugerate de Raportul privind etica energiei al Grupului european pentru etică (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – acces la energie, durabilitate, siguranță și securitate – se suprapun în mod clar cu cei trei piloni ai politicii energetice a UE și va fi necesar să fie examinate în detaliu. Raportul EGE subliniază de asemenea că „participarea se află chiar în centrul justiției sociale și politice”, confirmă abordarea Perspectivei energetice 2050, afirmând că implicarea publicului este crucială (punctul 3.4). |
| --- | --- |

7.11

Cele patru principii etice sugerate de Raportul privind etica energiei al Grupului european pentru etică (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – acces la energie, durabilitate, siguranță și securitate – se suprapun în mod clar cu cei trei piloni ai politicii energetice a UE și va fi necesar să fie examinate în detaliu. Raportul EGE subliniază de asemenea că „participarea se află chiar în centrul justiției sociale și politice”, confirmă abordarea Perspectivei energetice 2050, afirmând că implicarea publicului este crucială (punctul 3.4).

| 7.12 | Dezvoltarea unei abordări principiale a participării publice va reprezenta premisa necesară pentru lansarea dialogului privind energia și este percepută ca una din sarcinile organizatorice la care poate contribui CESE. Cinci întrebări se pot lansa drept contribuție la această abordare:






  — | cum ne putem asigura că toate entitățile, persoanele și întreprinderile își pot permite energia de care au nevoie? |
| --- | --- | --- |

7.12

Dezvoltarea unei abordări principiale a participării publice va reprezenta premisa necesară pentru lansarea dialogului privind energia și este percepută ca una din sarcinile organizatorice la care poate contribui CESE. Cinci întrebări se pot lansa drept contribuție la această abordare:

—

cum ne putem asigura că toate entitățile, persoanele și întreprinderile își pot permite energia de care au nevoie?

| — | producția și utilizarea de energie în societatea noastră țin seama de nevoile și de efectele asupra generațiilor viitoare? |
| --- | --- |

—

producția și utilizarea de energie în societatea noastră țin seama de nevoile și de efectele asupra generațiilor viitoare?

| — | am evaluat și am pus în balanță toate riscurile pe termen scurt și mediu ale producției și utilizării de energie? |
| --- | --- |

—

am evaluat și am pus în balanță toate riscurile pe termen scurt și mediu ale producției și utilizării de energie?

| — | suntem convinși că sursele noastre de aprovizionare sunt suficient de stabile și sigure, dat fiind rolul esențial al energiei? |
| --- | --- |

—

suntem convinși că sursele noastre de aprovizionare sunt suficient de stabile și sigure, dat fiind rolul esențial al energiei?

| — | ce putem face noi în legătură cu aceste întrebări? |
| --- | --- |

—

ce putem face noi în legătură cu aceste întrebări?

| 7.13 | Pentru ca piețele din sectorul energetic să funcționeze pe termen mai lung, este necesară o cooperare mai sigură și mai eficientă. Atitudinea de tip „Business as usual” nu va realiza suficiente schimbări de amploarea și cu viteza necesare pentru a realiza obiectivele politice - și cetățenii, sectorul energetic și guvernul vor trebui să-și joace fiecare rolul ce-i revine în tranziția către economia cu emisii reduse de dioxid de carbon. Aici, DEE va asigura un mijloc de construcție a încrederii, angajând cetățenii la nivel național și apoi instituind politici energetice naționale în cadrul unei perspective UE mai largi. |
| --- | --- |

7.13

Pentru ca piețele din sectorul energetic să funcționeze pe termen mai lung, este necesară o cooperare mai sigură și mai eficientă. Atitudinea de tip „Business as usual” nu va realiza suficiente schimbări de amploarea și cu viteza necesare pentru a realiza obiectivele politice - și cetățenii, sectorul energetic și guvernul vor trebui să-și joace fiecare rolul ce-i revine în tranziția către economia cu emisii reduse de dioxid de carbon. Aici, DEE va asigura un mijloc de construcție a încrederii, angajând cetățenii la nivel național și apoi instituind politici energetice naționale în cadrul unei perspective UE mai largi.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/02

Raportor: dna Anna Maria DARMANIN

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 69 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Piața internă digitală are un potențial considerabil în materie de promovare a creșterii economică, ocupare a forței de muncă și prosperitate, în sens larg. În ciuda acestui fapt, unii cetățeni sunt încă excluși, neputând beneficia de această oportunitate. Motivele acestei excluziuni sunt de natură sociologică, culturală, dar și legislativă. CESE a identificat o serie de provocări și de obstacole care, la ora actuală, îi împiedică pe cetățeni să se situeze cu adevărat în centrul pieței unice digitale, și anume:






  a) | problemele legate de infrastructură; |
| --- | --- | --- |

1.1

Piața internă digitală are un potențial considerabil în materie de promovare a creșterii economică, ocupare a forței de muncă și prosperitate, în sens larg. În ciuda acestui fapt, unii cetățeni sunt încă excluși, neputând beneficia de această oportunitate. Motivele acestei excluziuni sunt de natură sociologică, culturală, dar și legislativă. CESE a identificat o serie de provocări și de obstacole care, la ora actuală, îi împiedică pe cetățeni să se situeze cu adevărat în centrul pieței unice digitale, și anume:

a)

problemele legate de infrastructură;

| b) | un cadru juridic neclar; |
| --- | --- |

b)

un cadru juridic neclar;

| c) | faptul că drepturile cetățenilor nu sunt clar definite; |
| --- | --- |

c)

faptul că drepturile cetățenilor nu sunt clar definite;

| d) | implementarea insuficientă a mecanismelor de soluționare a plângerilor, atât a celor individuale, cât și colective; |
| --- | --- |

d)

implementarea insuficientă a mecanismelor de soluționare a plângerilor, atât a celor individuale, cât și colective;

| e) | discrepanțele în ce privește mediul de consum din diferitele state membre; |
| --- | --- |

e)

discrepanțele în ce privește mediul de consum din diferitele state membre;

| f) | securitatea informatică; |
| --- | --- |

f)

securitatea informatică;

| g) | implementarea incompletă a achizițiilor publice electronice și a semnăturilor electronice; |
| --- | --- |

g)

implementarea incompletă a achizițiilor publice electronice și a semnăturilor electronice;

| h) | lipsa implementării serviciilor de e-Guvernare și |
| --- | --- |

h)

lipsa implementării serviciilor de e-Guvernare și

| i) | aplicarea legislației pe piața internă. |
| --- | --- |

i)

aplicarea legislației pe piața internă.

| 1.2 | Din aceste motive, CESE propune să se ia o serie de măsuri prin care să se atingă pe deplin obiectivul de plasare a cetățenilor în centrul pieței unice digitale:






  a) | acces gratuit și universal; |
| --- | --- | --- |

1.2

Din aceste motive, CESE propune să se ia o serie de măsuri prin care să se atingă pe deplin obiectivul de plasare a cetățenilor în centrul pieței unice digitale:

a)

acces gratuit și universal;

| b) | internet deschis și neutralitatea rețelei; |
| --- | --- |

b)

internet deschis și neutralitatea rețelei;

| c) | prevenirea abuzurilor; |
| --- | --- |

c)

prevenirea abuzurilor;

| d) | standardizarea TIC; |
| --- | --- |

d)

standardizarea TIC;

| e) | interoperabilitatea și interconectivitatea; |
| --- | --- |

e)

interoperabilitatea și interconectivitatea;

| f) | cloud computing; |
| --- | --- |

f)

cloud computing;

| g) | controlul prețurilor, de exemplu prin stabilirea unor tarife minime; |
| --- | --- |

g)

controlul prețurilor, de exemplu prin stabilirea unor tarife minime;

| h) | educație și formare; |
| --- | --- |

h)

educație și formare;

| i) | protecția împotriva fraudelor și a criminalității informatice (precum pirateria, contrafacerea); |
| --- | --- |

i)

protecția împotriva fraudelor și a criminalității informatice (precum pirateria, contrafacerea);

| j) | siguranța (inclusiv protecția datelor și confidențialitatea, protecția copiilor, a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap); |
| --- | --- |

j)

siguranța (inclusiv protecția datelor și confidențialitatea, protecția copiilor, a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap);

| k) | o cartă a drepturilor digitale (1); |
| --- | --- |

k)

o cartă a drepturilor digitale (1);

| l) | aplicarea Directivei privind drepturile consumatorilor în ceea ce privește conținutul digital; |
| --- | --- |

l)

aplicarea Directivei privind drepturile consumatorilor în ceea ce privește conținutul digital;

| m) | revizuirea legislației privind comerțul electronic, plățile electronice, telefonia mobilă etc.; |
| --- | --- |

m)

revizuirea legislației privind comerțul electronic, plățile electronice, telefonia mobilă etc.;

| n) | revizuirea politicii de radiodifuziune și televiziune; |
| --- | --- |

n)

revizuirea politicii de radiodifuziune și televiziune;

| o) | campanii de informare; |
| --- | --- |

o)

campanii de informare;

| p) | participarea și implicarea societății civile la toate nivelurile de decizie politică; |
| --- | --- |

p)

participarea și implicarea societății civile la toate nivelurile de decizie politică;

| q) | publicarea unui ghid UE al serviciilor digitale. |
| --- | --- |

q)

publicarea unui ghid UE al serviciilor digitale.

2.   Plasarea cetățenilor în centrul pieței interne digitale incluzive: cetățeanul ca actor economic, social și politic, conform celor patru libertăți fundamentale din cadrul pieței interne

| 2.1 | Responsabilizarea cetățenilor ca actori economici. Revoluția digitală a dus la eliminarea anumitor locuri de muncă. Pentru fiecare loc de muncă pierdut, ea a creat însă, așa cum constată un studiu McKinsey (2), 2,6 alte locuri de muncă. Societatea trebuie să se adapteze la această evoluție și dispune în prezent de potențialul necesar în acest sens. Anumite locuri de muncă vor dispărea, iar generațiile mai tinere vor avea o perspectivă diferită, în sensul că vor trebui să se implice în revoluția digitală pentru că le oferă locuri de muncă. Inițiative precum programul Scratch al MIT produc o valoare adăugată care reflectă contribuția personală. Un alt exemplu este așa numitul laborator „Skunk works” de la NASA, care a creat cu succes un mediu propice inovării după ce programul „Space Shuttle” a luat sfârșit. |
| --- | --- |

2.1

Responsabilizarea cetățenilor ca actori economici. Revoluția digitală a dus la eliminarea anumitor locuri de muncă. Pentru fiecare loc de muncă pierdut, ea a creat însă, așa cum constată un studiu McKinsey (2), 2,6 alte locuri de muncă. Societatea trebuie să se adapteze la această evoluție și dispune în prezent de potențialul necesar în acest sens. Anumite locuri de muncă vor dispărea, iar generațiile mai tinere vor avea o perspectivă diferită, în sensul că vor trebui să se implice în revoluția digitală pentru că le oferă locuri de muncă. Inițiative precum programul Scratch al MIT produc o valoare adăugată care reflectă contribuția personală. Un alt exemplu este așa numitul laborator „Skunk works” de la NASA, care a creat cu succes un mediu propice inovării după ce programul „Space Shuttle” a luat sfârșit.

| 2.2 | Responsabilizarea cetățenilor ca actori politici: oamenii trebuie să aibă libertatea de a-și face ideile să circule, iar internetul este foarte util în acest scop, chiar dacă se constată că tinerele generații, în ciuda dependenței lor de internet, călătoresc de fapt mai mult. Internetul creează gustul pentru interacțiunea cu ceilalți. Tehnologia digitală a dat naștere unei noi forme de liberă circulație. |
| --- | --- |

2.2

Responsabilizarea cetățenilor ca actori politici: oamenii trebuie să aibă libertatea de a-și face ideile să circule, iar internetul este foarte util în acest scop, chiar dacă se constată că tinerele generații, în ciuda dependenței lor de internet, călătoresc de fapt mai mult. Internetul creează gustul pentru interacțiunea cu ceilalți. Tehnologia digitală a dat naștere unei noi forme de liberă circulație.

| 2.2.1 | Există exemple concrete, atât în Europa, cât și în afara ei, referitoare la modul în care cetățenii se mobilizează pentru a-și exprima opiniile și pentru a modifica politicile în mod democratic. Este evident că vocea cetățenilor ar trebui să se facă mai bine auzită pe scena politică. La rândul său, procesul democratic trebuie să se adapteze la revoluția digitală. |
| --- | --- |

2.2.1

Există exemple concrete, atât în Europa, cât și în afara ei, referitoare la modul în care cetățenii se mobilizează pentru a-și exprima opiniile și pentru a modifica politicile în mod democratic. Este evident că vocea cetățenilor ar trebui să se facă mai bine auzită pe scena politică. La rândul său, procesul democratic trebuie să se adapteze la revoluția digitală.

| 2.3 | Cetățeanul ca actor social: competențele digitale nu se referă numai la învățarea tehnicilor de utilizare a internetului, ci și la valorificarea acestuia în interesul unei comunități sociale, precum și în interesul propriei evoluții ca individ. Din acest motiv, comunitățile trebuie să exploateze mai bine potențialul reprezentat de internet. Cu toate acestea, este esențial să se respecte întru totul opțiunea fiecăruia de a utiliza sau nu internetul. |
| --- | --- |

2.3

Cetățeanul ca actor social: competențele digitale nu se referă numai la învățarea tehnicilor de utilizare a internetului, ci și la valorificarea acestuia în interesul unei comunități sociale, precum și în interesul propriei evoluții ca individ. Din acest motiv, comunitățile trebuie să exploateze mai bine potențialul reprezentat de internet. Cu toate acestea, este esențial să se respecte întru totul opțiunea fiecăruia de a utiliza sau nu internetul.

| 2.4 | Așa cum s-a subliniat în rezoluțiile PE pe tema „Finalizarea pieței unice digitale” (3) și, respectiv, „Piața unică pentru europeni” (4), există încă o serie de deficiențe în ceea ce privește plasarea cu adevărat a cetățeanului în centrul pieței interne. Aceste deficiențe, care nu sunt numai de natură legislativă, ci și sociologică, se leagă de persistența unor obstacole care împiedică accesul deplin al consumatorilor la piața internă. |
| --- | --- |

2.4

Așa cum s-a subliniat în rezoluțiile PE pe tema „Finalizarea pieței unice digitale” (3) și, respectiv, „Piața unică pentru europeni” (4), există încă o serie de deficiențe în ceea ce privește plasarea cu adevărat a cetățeanului în centrul pieței interne. Aceste deficiențe, care nu sunt numai de natură legislativă, ci și sociologică, se leagă de persistența unor obstacole care împiedică accesul deplin al consumatorilor la piața internă.

3.   Observații generale și măsuri de întreprins pentru a crește gradul de utilizare a tehnologiilor digitale în rândul cetățenilor; observații în vederea unui plan de acțiune

Accesul, cunoștințele și încrederea se numără printre aspectele cele mai importante pentru public atunci când utilizează internetul și când începe să se folosească de piața digitală.

3.1   Accesul

Este imperativ necesar să se garanteze că toți cetățenii UE beneficiază de o capacitate de acces egală. În acest context, trebuie să se ia în considerare infrastructura, echipamentul de hardware, software și orgware (5).

Accesul prin intermediul infrastructurii

| 3.1.1 | Toți cetățenii UE ar trebui să dispună de aceeași capacitate de acces la rețea (6). În plus, este esențial să se stabilească un preț fix maxim, instituit la nivelul tuturor statelor membre, pentru costul pe Mbs, atât pentru accesul în rețele fixe, cât și pentru cel în rețele mobile. |
| --- | --- |

3.1.1

Toți cetățenii UE ar trebui să dispună de aceeași capacitate de acces la rețea (6). În plus, este esențial să se stabilească un preț fix maxim, instituit la nivelul tuturor statelor membre, pentru costul pe Mbs, atât pentru accesul în rețele fixe, cât și pentru cel în rețele mobile.

| 3.1.1.1 | Potrivit OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare pentru comunicații electronice), majoritatea autorităților naționale de reglementare au primit plângeri din partea consumatorilor referitoare la discrepanța dintre vitezele promise și cele constatate ale conexiunilor la internet. Singura cale de a da naștere unei adevărate piețe digitale internă este ca toții operatorii de rețea din UE să fie supuși unui control strict de către autoritățile publice, pentru a se garanta lățimea de bandă nominală, conform pilonului Agendei digitale europene referitor la banda largă. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Potrivit OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare pentru comunicații electronice), majoritatea autorităților naționale de reglementare au primit plângeri din partea consumatorilor referitoare la discrepanța dintre vitezele promise și cele constatate ale conexiunilor la internet. Singura cale de a da naștere unei adevărate piețe digitale internă este ca toții operatorii de rețea din UE să fie supuși unui control strict de către autoritățile publice, pentru a se garanta lățimea de bandă nominală, conform pilonului Agendei digitale europene referitor la banda largă.

| 3.1.1.2 | La ora actuală, eterogenitatea accesului mobil la internet este unul dintre principalele obstacole în calea unei adevărate piețe digitale interne, în special din cauză că răspândirea rapidă a telefoanelor inteligente și a tabletelor electronice sporește din ce în ce mai mult importanța economică a activităților mobile, bazate pe internet (comerț electronic, e-sănătatate etc.), pentru cetățeni. În acest context, acțiunea 101 din Agenda digitală europeană prevede în mod clar că diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale trebuie să se apropie de zero în 2015. |
| --- | --- |

3.1.1.2

La ora actuală, eterogenitatea accesului mobil la internet este unul dintre principalele obstacole în calea unei adevărate piețe digitale interne, în special din cauză că răspândirea rapidă a telefoanelor inteligente și a tabletelor electronice sporește din ce în ce mai mult importanța economică a activităților mobile, bazate pe internet (comerț electronic, e-sănătatate etc.), pentru cetățeni. În acest context, acțiunea 101 din Agenda digitală europeană prevede în mod clar că diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale trebuie să se apropie de zero în 2015.

| 3.1.1.3 | Pe lângă aceasta, trebuie ca infrastructura să garanteze acoperirea Europei în totalitate, deoarece cetățenii nu trebuie să fie discriminați din cauză că locuiesc în zone rurale. CESE recunoaște că industria poate considera că furnizarea unei astfel de infrastructuri nu este viabilă din punct de vedere economică. Acest obstacol ar trebui însă depășit. Printre posibilele soluții se numără parteneriatele public-privat pentru zonele rurale. Furnizorii de conținut ar putea și ei participa ca parteneri la investițiile în infrastructură, având în vedere că de obicei, beneficiază ulterior de pe urma acoperirii. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Pe lângă aceasta, trebuie ca infrastructura să garanteze acoperirea Europei în totalitate, deoarece cetățenii nu trebuie să fie discriminați din cauză că locuiesc în zone rurale. CESE recunoaște că industria poate considera că furnizarea unei astfel de infrastructuri nu este viabilă din punct de vedere economică. Acest obstacol ar trebui însă depășit. Printre posibilele soluții se numără parteneriatele public-privat pentru zonele rurale. Furnizorii de conținut ar putea și ei participa ca parteneri la investițiile în infrastructură, având în vedere că de obicei, beneficiază ulterior de pe urma acoperirii.

Puncte urbane de acces public gratuit la internet

| 3.1.2 | Accesul de bază gratuit la internet ar trebui să fie un drept fundamental pentru fiecare cetățean european. CESE este de părere (7) că înființarea unor puncte de acces public gratuit la internet și furnizarea accesului la datele deschise 2.0 și la informațiile din surse deschise („open sources”), amenajate în punctele nevralgice ale orașelor, ar putea oferi oamenilor posibilitatea de a comunica și de a căuta un loc de muncă. |
| --- | --- |

3.1.2

Accesul de bază gratuit la internet ar trebui să fie un drept fundamental pentru fiecare cetățean european. CESE este de părere (7) că înființarea unor puncte de acces public gratuit la internet și furnizarea accesului la datele deschise 2.0 și la informațiile din surse deschise („open sources”), amenajate în punctele nevralgice ale orașelor, ar putea oferi oamenilor posibilitatea de a comunica și de a căuta un loc de muncă.

| 3.1.3 | Chiar dacă acoperirea geografică nu ar trebui să reprezinte o cerință strictă, este esențial ca fiecare municipalitate, fără excepție, să garanteze existența a cel puțin unui astfel de punct de acces la internet. O soluție rațională ar fi garantarea unui număr minim de puncte de acces public gratuit la internet, proporțional cu numărul de locuitori; fiecare autoritate națională de reglementare ar putea stabili norme pe plan local, în conformitate cu directivele UE. |
| --- | --- |

3.1.3

Chiar dacă acoperirea geografică nu ar trebui să reprezinte o cerință strictă, este esențial ca fiecare municipalitate, fără excepție, să garanteze existența a cel puțin unui astfel de punct de acces la internet. O soluție rațională ar fi garantarea unui număr minim de puncte de acces public gratuit la internet, proporțional cu numărul de locuitori; fiecare autoritate națională de reglementare ar putea stabili norme pe plan local, în conformitate cu directivele UE.

| 3.1.4 | Chiar dacă accesul la internet și serviciul universal de rețea de bandă largă sunt recunoscute ca fiind deosebit de importante, Comisia a subliniat (8) că nu există consens în legătură cu viitorul rol al obligației de serviciu universal (OSU) în promovarea obiectivelor Europei din domeniul benzii largi. |
| --- | --- |

3.1.4

Chiar dacă accesul la internet și serviciul universal de rețea de bandă largă sunt recunoscute ca fiind deosebit de importante, Comisia a subliniat (8) că nu există consens în legătură cu viitorul rol al obligației de serviciu universal (OSU) în promovarea obiectivelor Europei din domeniul benzii largi.

| 3.1.5 | Până în prezent, Finlanda, Spania și Malta au adoptat legislații prin care banda largă este inclusă în OSU pe plan național. La 5 iulie 2011, Parlamentul European a adoptat o rezoluție (9) care subliniază importanța OSU ca „plasă de siguranță” în materie de incluziune socială. |
| --- | --- |

3.1.5

Până în prezent, Finlanda, Spania și Malta au adoptat legislații prin care banda largă este inclusă în OSU pe plan național. La 5 iulie 2011, Parlamentul European a adoptat o rezoluție (9) care subliniază importanța OSU ca „plasă de siguranță” în materie de incluziune socială.

Hardware

| 3.1.6 | Reușita incluziunii în calitate de cetățean digital european presupune capacitatea de a se conecta la internet, ceea ce implică la rândul său deținerea echipamentelor corespunzătoare de hardware și software care permit conectarea online. |
| --- | --- |

3.1.6

Reușita incluziunii în calitate de cetățean digital european presupune capacitatea de a se conecta la internet, ceea ce implică la rândul său deținerea echipamentelor corespunzătoare de hardware și software care permit conectarea online.

| 3.1.6.1 | Ar trebui ca echipamentul hardware
   (10) de bază să fie disponibil în toate țările UE la un preț accesibil pentru toți. De aceea CESE recomandă insistent dezvoltarea unui proiect specific în cadrul programului Orizont 2020, prin care echipamentul hardware de bază să poată fi produs în Europa, la un preț cu adevărat accesibil. Din păcate, Consiliul a decis de curând reducerea bugetului programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Ar trebui ca echipamentul hardware
   (10) de bază să fie disponibil în toate țările UE la un preț accesibil pentru toți. De aceea CESE recomandă insistent dezvoltarea unui proiect specific în cadrul programului Orizont 2020, prin care echipamentul hardware de bază să poată fi produs în Europa, la un preț cu adevărat accesibil. Din păcate, Consiliul a decis de curând reducerea bugetului programului Orizont 2020.

Software

| 3.1.6.2 | Echipamentul software
   (11) ar trebui să fie un program cu sursă deschisă, evitându-se astfel costurile adiționale și permițându-se recurgerea la instrumente comune, standardizate, fără drepturi de proprietate, în scopul editării și partajării documentelor. Un astfel de software ar trebui să fie accesibil și persoanelor cu handicap. Programele cu sursă deschisă („open source”) ar trebui să vină în completarea celorlalte programe folosite pe scară largă. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Echipamentul software
   (11) ar trebui să fie un program cu sursă deschisă, evitându-se astfel costurile adiționale și permițându-se recurgerea la instrumente comune, standardizate, fără drepturi de proprietate, în scopul editării și partajării documentelor. Un astfel de software ar trebui să fie accesibil și persoanelor cu handicap. Programele cu sursă deschisă („open source”) ar trebui să vină în completarea celorlalte programe folosite pe scară largă.

3.2   Protecția internetului deschis și a neutralității rețelei

| 3.2.1 | Comitetul a subliniat deja (12) că, în opinia cetățeanului UE, este esențial ca furnizorii de servicii de internet (ISP) să garanteze libertatea tuturor persoanelor de a se conecta la internetul public fără nicio restricție din partea guvernelor sau a operatorilor din cadrul rețelei în ceea ce privește conținutul, site-urile, platformele, tipurile de echipamente asociate și modurile de comunicare permise. Acesta este însuși conceptul de „internet deschis”, unul din drepturile fundamentale ale cetățeanului digital. |
| --- | --- |

3.2.1

Comitetul a subliniat deja (12) că, în opinia cetățeanului UE, este esențial ca furnizorii de servicii de internet (ISP) să garanteze libertatea tuturor persoanelor de a se conecta la internetul public fără nicio restricție din partea guvernelor sau a operatorilor din cadrul rețelei în ceea ce privește conținutul, site-urile, platformele, tipurile de echipamente asociate și modurile de comunicare permise. Acesta este însuși conceptul de „internet deschis”, unul din drepturile fundamentale ale cetățeanului digital.

| 3.2.2 | În plus, toți ISP din UE are trebui să asigure tratamentul egal al tuturor surselor de date similare de pe internet, fără să opereze discriminări pe motive economice între diferite tipuri de trafic internet. |
| --- | --- |

3.2.2

În plus, toți ISP din UE are trebui să asigure tratamentul egal al tuturor surselor de date similare de pe internet, fără să opereze discriminări pe motive economice între diferite tipuri de trafic internet.

| 3.2.3 | Rezultatele preliminare ale OAREC în ce privește practicile de gestionare a traficului internet în Europa indică în mod clar că blocarea traficului VoIP (13) este foarte răspândită (14). |
| --- | --- |

3.2.3

Rezultatele preliminare ale OAREC în ce privește practicile de gestionare a traficului internet în Europa indică în mod clar că blocarea traficului VoIP (13) este foarte răspândită (14).

| 3.2.4 | Autoritățile de reglementare din UE au descoperit că serviciile VoIP precum Skype sunt blocate în special de operatorii de telefonie mobilă. Traficul „peer-to-peer”, care permite schimbul de fișiere între utilizatorii de internet, este la rândul lui încetinit sau blocat atât de operatorii de telefonie mobilă, cât și de cei de telefonie fixă).
  Pe măsură ce tot mai multe servicii migrează către internet, operatorii par să fie din ce în ce mai tentați să discrimineze acele servicii care intră în competiție cu cele pe care le oferă sau care nu sunt profitabile, mergând până la crearea unor căi diferite, rapide sau lente, pentru servicii diferite. Neutralitatea internetului ar fi astfel considerabil amenințată. |
| --- | --- |

3.2.4

Autoritățile de reglementare din UE au descoperit că serviciile VoIP precum Skype sunt blocate în special de operatorii de telefonie mobilă. Traficul „peer-to-peer”, care permite schimbul de fișiere între utilizatorii de internet, este la rândul lui încetinit sau blocat atât de operatorii de telefonie mobilă, cât și de cei de telefonie fixă).

Pe măsură ce tot mai multe servicii migrează către internet, operatorii par să fie din ce în ce mai tentați să discrimineze acele servicii care intră în competiție cu cele pe care le oferă sau care nu sunt profitabile, mergând până la crearea unor căi diferite, rapide sau lente, pentru servicii diferite. Neutralitatea internetului ar fi astfel considerabil amenințată.

| 3.2.5 | Principul neutralității implică tocmai contrariul, respectiv faptul că nici un furnizor nu poate acorda prioritate unui anumit tip de trafic pe internet invocând motive economice. Orice utilizator trebuie să beneficieze de cele mai bune eforturi din partea furnizorului.
  Expresia „neutralitatea internetului” lipsește cu desăvârșire din Comunicarea Comisiei Europene privind o Agendă digitală pentru Europa, însă Comitetul subliniază că principiul neutralității internetului trebuie să fie definit în mod neechivoc și consacrat în legislația europeană în conformitate cu drepturile cetățenilor, așa cum sunt ele definite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.2.5

Principul neutralității implică tocmai contrariul, respectiv faptul că nici un furnizor nu poate acorda prioritate unui anumit tip de trafic pe internet invocând motive economice. Orice utilizator trebuie să beneficieze de cele mai bune eforturi din partea furnizorului.

Expresia „neutralitatea internetului” lipsește cu desăvârșire din Comunicarea Comisiei Europene privind o Agendă digitală pentru Europa, însă Comitetul subliniază că principiul neutralității internetului trebuie să fie definit în mod neechivoc și consacrat în legislația europeană în conformitate cu drepturile cetățenilor, așa cum sunt ele definite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

3.3   Orgware

3.3.1   Tehnologia nu este suficientă pentru a exploata potențialul pieței unice digitale. Orgware – cu alte cuvinte cunoștințele, competențele și gradul de sensibilizare al utilizatorilor - este la fel de importantă. Din acest motiv, CESE pune accentul pe cunoștințe – competențele digitale – păstrând totodată o poziție critică în legătură cu beneficiile, date fiind pericolele utilizării internetului.

3.3.2   Cunoștințele

Orgware reprezintă un aspect esențial al valorificării la maximum a utilizării internetului prin cunoașterea modului în care acesta poate fi folosit nu numai pentru recreere, ci și pentru dezvoltarea personală și cea a comunității.

3.4   Garantarea unei formări în vederea dobândirii de competențe digitale

| 3.4.1 | Pentru a fi plasați cu adevărat în centrul pieței interne digitale, cetățenii au absolută nevoie de competențe digitale mai bune și de o educație aprofundată în domeniul mass-media, astfel încât să se reducă la minimum decalajul digital și să se beneficieze într-o măsură cât mai mare de e-incluziune. |
| --- | --- |

3.4.1

Pentru a fi plasați cu adevărat în centrul pieței interne digitale, cetățenii au absolută nevoie de competențe digitale mai bune și de o educație aprofundată în domeniul mass-media, astfel încât să se reducă la minimum decalajul digital și să se beneficieze într-o măsură cât mai mare de e-incluziune.

| 3.4.1.1 | E-incluziunea presupune în esență asigurarea unor șanse egale pentru toți cetățenii UE și în special (15) pentru:






  — | persoanele în vârstă; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

E-incluziunea presupune în esență asigurarea unor șanse egale pentru toți cetățenii UE și în special (15) pentru:

—

persoanele în vârstă;

| — | persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

—

persoanele cu handicap;

| — | persoanele cu venituri mici; |
| --- | --- |

—

persoanele cu venituri mici;

| — | persoanele fără studii elementare; |
| --- | --- |

—

persoanele fără studii elementare;

| — | minorități. |
| --- | --- |

—

minorități.

Astfel, este esențial să se propună indicatori la nivelul întregii UE pentru competențele digitale (16) și pentru educația în domeniul mass-media (17) și să se pună în aplicare cât mai curând posibil, în fiecare stat membru, politici pe termen lung în materie de competențe digitale și de alfabetizare digitală. Este imperios necesar ca fondurile de coeziune, mai precis FSE, să fie utilizate de către actorii societății civile de la nivel regional pentru a dezvolta competențele legate de alfabetizarea digitală.

3.5   Digitalizarea în școli

| 3.5.1 | Procesul de digitalizare la nivel european trebuie să implice școlile - atât profesorii, cât și studenții. Trebuie să se asigure resursele necesare pentru crearea unor autentice școli digitale, care ar putea evolua în direcția unor activități administrative și didactice desfășurate în tot mai mare măsură pe suport digital, ceea ce ar contribui totodată și la o mai bună protecție a mediului. |
| --- | --- |

3.5.1

Procesul de digitalizare la nivel european trebuie să implice școlile - atât profesorii, cât și studenții. Trebuie să se asigure resursele necesare pentru crearea unor autentice școli digitale, care ar putea evolua în direcția unor activități administrative și didactice desfășurate în tot mai mare măsură pe suport digital, ceea ce ar contribui totodată și la o mai bună protecție a mediului.

| 3.5.2 | Dacă elevii sunt de obicei mai obișnuiți cu noile tehnologii, având nevoie de asistență și de îndrumare pentru a-și dezvolta competențele, în rândul generațiilor mai vârstnice se întâlnesc, în schimb, procentaje importante de analfabetism în domeniul TIC. Crearea unui învățământ digital și a unei societăți digitale subliniază necesitatea ca profesorii să fie formați în domeniul TIC, pentru a permite celor mai în vârstă să interacționeze mai bine cu tinerele generații. |
| --- | --- |

3.5.2

Dacă elevii sunt de obicei mai obișnuiți cu noile tehnologii, având nevoie de asistență și de îndrumare pentru a-și dezvolta competențele, în rândul generațiilor mai vârstnice se întâlnesc, în schimb, procentaje importante de analfabetism în domeniul TIC. Crearea unui învățământ digital și a unei societăți digitale subliniază necesitatea ca profesorii să fie formați în domeniul TIC, pentru a permite celor mai în vârstă să interacționeze mai bine cu tinerele generații.

| 3.5.3 | În realitate, metodele de predare trebuie regândite. Găsirea unui bun echilibru între metodele tradiționale de predare și noile tehnologii reprezintă o permanentă provocare pentru profesori. |
| --- | --- |

3.5.3

În realitate, metodele de predare trebuie regândite. Găsirea unui bun echilibru între metodele tradiționale de predare și noile tehnologii reprezintă o permanentă provocare pentru profesori.

| 3.5.4 | Pe lângă aceasta, pentru a reduce decalajul dintre modelul educațional tradițional și noile tehnologii, ar trebui să se creeze resurse pedagogice online, care să permită tuturor, oriunde s-ar afla, să aibă acces la un proces de învățare coerent și fiabil. Acțiunile 61 (18) și 68 (19) din Agenda digitală europeană par să preconizeze măsuri în acest sens. Cu toate acestea, este important să reamintim că viitorii utilizatori finali vor dispune de niveluri de competențe diferite în materie de TIC. Prin urmare, atât interfața, cât și conținutul ar trebui să se poată adapta acestei diversități, pentru a fi suficient de conviviale pentru utilizatorul debutant și, în același timp, mai dificile (deci mai interesante) pentru utilizatorul mai experimentat. |
| --- | --- |

3.5.4

Pe lângă aceasta, pentru a reduce decalajul dintre modelul educațional tradițional și noile tehnologii, ar trebui să se creeze resurse pedagogice online, care să permită tuturor, oriunde s-ar afla, să aibă acces la un proces de învățare coerent și fiabil. Acțiunile 61 (18) și 68 (19) din Agenda digitală europeană par să preconizeze măsuri în acest sens. Cu toate acestea, este important să reamintim că viitorii utilizatori finali vor dispune de niveluri de competențe diferite în materie de TIC. Prin urmare, atât interfața, cât și conținutul ar trebui să se poată adapta acestei diversități, pentru a fi suficient de conviviale pentru utilizatorul debutant și, în același timp, mai dificile (deci mai interesante) pentru utilizatorul mai experimentat.

3.6   Permisul european de conducere a computerului

| 3.6.1 | Permisul european de conducere a computerului (ECDL) ar trebui să fie extins în mod oficial la toate statele membre și actualizat în permanență pentru a include instrumentele software și hardware de ultimă generație disponibile. |
| --- | --- |

3.6.1

Permisul european de conducere a computerului (ECDL) ar trebui să fie extins în mod oficial la toate statele membre și actualizat în permanență pentru a include instrumentele software și hardware de ultimă generație disponibile.

| 3.6.1.1 | ECDL ar trebui să fie bazat pe software cu sursă deschisă, iar acordarea sa ar trebui să se facă numai după susținerea unui examen standard pentru întreaga UE. Obținerea ECDL ar trebui să facă parte din programele tuturor școlilor secundare din învățământul de stat, astfel încât toți elevii să dispună de aceeași expertiză de bază în domeniul informatic. |
| --- | --- |

3.6.1.1

ECDL ar trebui să fie bazat pe software cu sursă deschisă, iar acordarea sa ar trebui să se facă numai după susținerea unui examen standard pentru întreaga UE. Obținerea ECDL ar trebui să facă parte din programele tuturor școlilor secundare din învățământul de stat, astfel încât toți elevii să dispună de aceeași expertiză de bază în domeniul informatic.

| 3.6.2 | Este necesar ca punerea în practică a conținutului să se facă în funcție de mijloacele aferente. În cadrul eforturilor sale către o Europă digitală, UE ar trebui să pună la dispoziție mai multe resurse în format digital, de exemplu sub formă de cărți electronice. În acest sens, CESE salută intenția Comisiei de a dezvolta în continuare biblioteca europeană
   (20), însă se teme totodată că acest serviciu cu potențial revoluționar este încă necunoscut de multe persoane, fiind necesară o mai bună promovare a sa, în special în sectorul educațional. |
| --- | --- |

3.6.2

Este necesar ca punerea în practică a conținutului să se facă în funcție de mijloacele aferente. În cadrul eforturilor sale către o Europă digitală, UE ar trebui să pună la dispoziție mai multe resurse în format digital, de exemplu sub formă de cărți electronice. În acest sens, CESE salută intenția Comisiei de a dezvolta în continuare biblioteca europeană
   (20), însă se teme totodată că acest serviciu cu potențial revoluționar este încă necunoscut de multe persoane, fiind necesară o mai bună promovare a sa, în special în sectorul educațional.

3.7   Încrederea

| 3.7.1 | Încrederea este un aspect esențial pentru a garanta că potențialul internetului este valorificat la maximum în cadrul pieței interne. În acest scop, orice persoană trebuie să aibă certitudinea existenței unor sisteme corespunzătoare care asigură: prevenirea prejudiciilor la nivel personal sau la cel al comunității; un nivel adecvat de protecție, urmărirea penală a infractorilor informatici, după modelul infracțiunilor cu vătămare corporală, precum și o reglementare adecvată a Internetului și controlul aplicării acesteia. |
| --- | --- |

3.7.1

Încrederea este un aspect esențial pentru a garanta că potențialul internetului este valorificat la maximum în cadrul pieței interne. În acest scop, orice persoană trebuie să aibă certitudinea existenței unor sisteme corespunzătoare care asigură: prevenirea prejudiciilor la nivel personal sau la cel al comunității; un nivel adecvat de protecție, urmărirea penală a infractorilor informatici, după modelul infracțiunilor cu vătămare corporală, precum și o reglementare adecvată a Internetului și controlul aplicării acesteia.

3.8   Prevenția

| 3.8.1 | Acțiunile educative referitoare la potențialul internetului și la riscurile care îi sunt asociate au o importanță esențială. Organizarea unor campanii educaționale care să vizeze diferite niveluri de expertiză poate contribui efectiv la efortul de prevenție. |
| --- | --- |

3.8.1

Acțiunile educative referitoare la potențialul internetului și la riscurile care îi sunt asociate au o importanță esențială. Organizarea unor campanii educaționale care să vizeze diferite niveluri de expertiză poate contribui efectiv la efortul de prevenție.

| 3.8.2 | Reglementarea are și ea un rol esențial în asigurarea prevenției. Chiar dacă reglementarea internetului este o sarcină extrem de dificilă, asigurarea protecției față de orice tip de risc este extrem de importantă pentru europeni. De aceea CESE recomandă insistent să se elaboreze un cadru de reglementare de bază la nivel european, a cărui aplicare să fie controlabilă. |
| --- | --- |

3.8.2

Reglementarea are și ea un rol esențial în asigurarea prevenției. Chiar dacă reglementarea internetului este o sarcină extrem de dificilă, asigurarea protecției față de orice tip de risc este extrem de importantă pentru europeni. De aceea CESE recomandă insistent să se elaboreze un cadru de reglementare de bază la nivel european, a cărui aplicare să fie controlabilă.

| 3.8.3 | Furnizorii de internet și-ar putea asuma o mai mare responsabilitate – de exemplu pentru a se conforma Cartei drepturilor fundamentale – prin autoreglementare, după modelul utilizat cu succes în sectoare precum publicitatea. Această opțiune, care ar remedia actuala situație de dereglementare, presupune o evaluare și o monitorizare sistematică de către organul legislativ, precum și aplicarea de sancțiuni. |
| --- | --- |

3.8.3

Furnizorii de internet și-ar putea asuma o mai mare responsabilitate – de exemplu pentru a se conforma Cartei drepturilor fundamentale – prin autoreglementare, după modelul utilizat cu succes în sectoare precum publicitatea. Această opțiune, care ar remedia actuala situație de dereglementare, presupune o evaluare și o monitorizare sistematică de către organul legislativ, precum și aplicarea de sancțiuni.

3.9   Protecția

| 3.9.1 | Atunci când devin cetățeni digitali, cetățenii trebuie să se simtă protejați corespunzător. De aceea serviciile digitale trebuie să afișeze în mod clar nivelul de protecție oferit. În acest context, furnizorii de conținut ar putea dovedi nivelul de protecție asigurat de site-urile lor prin aderarea la anumite orientări specifice (21). |
| --- | --- |

3.9.1

Atunci când devin cetățeni digitali, cetățenii trebuie să se simtă protejați corespunzător. De aceea serviciile digitale trebuie să afișeze în mod clar nivelul de protecție oferit. În acest context, furnizorii de conținut ar putea dovedi nivelul de protecție asigurat de site-urile lor prin aderarea la anumite orientări specifice (21).

| 3.9.2 | Furtul de identitate este una din principalele surse de îngrijorare pentru utilizatori. Din acest motiv, se recomandă realizarea de cercetări în vederea garantării protecției datelor cu caracter personal pe internet. |
| --- | --- |

3.9.2

Furtul de identitate este una din principalele surse de îngrijorare pentru utilizatori. Din acest motiv, se recomandă realizarea de cercetări în vederea garantării protecției datelor cu caracter personal pe internet.

| 3.9.3 | În plus, pentru cetățeanul UE este esențial ca dezvoltarea rețelelor digitale în bandă largă să nu se facă în detrimentul sănătății publice. Mai precis, fiecare stat membru ar trebui să garanteze, în contextul aceluiași cadru de reglementare de la nivelul UE, îndeplinirea următoarelor cerințe de bază:






  — | niveluri sigure de expunere la câmpurile electromagnetice; |
| --- | --- | --- |

3.9.3

În plus, pentru cetățeanul UE este esențial ca dezvoltarea rețelelor digitale în bandă largă să nu se facă în detrimentul sănătății publice. Mai precis, fiecare stat membru ar trebui să garanteze, în contextul aceluiași cadru de reglementare de la nivelul UE, îndeplinirea următoarelor cerințe de bază:

—

niveluri sigure de expunere la câmpurile electromagnetice;

| — | interzicerea folosirii unor compuși chimici periculoși în produsele TIC; |
| --- | --- |

—

interzicerea folosirii unor compuși chimici periculoși în produsele TIC;

| — | dezvoltarea rețelelor în armonie cu mediul înconjurător și |
| --- | --- |

—

dezvoltarea rețelelor în armonie cu mediul înconjurător și

| — | cerințe privind utilizarea unor produse cu consum scăzut de energie în cadrul contractelor de achiziții publice. |
| --- | --- |

—

cerințe privind utilizarea unor produse cu consum scăzut de energie în cadrul contractelor de achiziții publice.

3.10   Urmărirea penală

| 3.10.1 | Criminalitatea informatică este la fel de serioasă ca și cea fizică și ar trebui abordată în mod similar. Este esențial ca statele membre să-și sporească resursele disponibile pentru a putea gestiona și condamna criminalitatea informatică în mod eficace, eficient și prompt. |
| --- | --- |

3.10.1

Criminalitatea informatică este la fel de serioasă ca și cea fizică și ar trebui abordată în mod similar. Este esențial ca statele membre să-și sporească resursele disponibile pentru a putea gestiona și condamna criminalitatea informatică în mod eficace, eficient și prompt.

3.11   Carta drepturilor digitale

| 3.11.1 | CESE îndeamnă Comisia să instituie o „Cartă a drepturilor digitale” a cetățeanului (22); aceasta va reprezenta un mijloc de a se garanta că cetățeanul este cu adevărat protejat și va crește încrederea de pe piața internă digitală. |
| --- | --- |

3.11.1

CESE îndeamnă Comisia să instituie o „Cartă a drepturilor digitale” a cetățeanului (22); aceasta va reprezenta un mijloc de a se garanta că cetățeanul este cu adevărat protejat și va crește încrederea de pe piața internă digitală.

4.   Observații specifice

4.1   Serviciile de guvernare electronică

| 4.1.1 | Este evident că guvernarea electronică facilitează recurgerea la serviciile guvernului, în special de către cetățeni și de IMM-uri. Interoperabilitatea este o cerință preliminară pentru ca serviciile de guvernare electronică să fie eficace și eficiente. În acest context, cetățenii trebuie să aibă un control și un acces integral la propriile date, fără a le putea modifica, dar având posibilitatea de a identifica toate persoanele care au avut acces la orice parte a acestor date, în mod corect sau nu. Cu toate acestea, este esențial ca persoanele să aibă libertatea de a opta pentru utilizarea serviciilor în formă digitală sau în cea tradițională. |
| --- | --- |

4.1.1

Este evident că guvernarea electronică facilitează recurgerea la serviciile guvernului, în special de către cetățeni și de IMM-uri. Interoperabilitatea este o cerință preliminară pentru ca serviciile de guvernare electronică să fie eficace și eficiente. În acest context, cetățenii trebuie să aibă un control și un acces integral la propriile date, fără a le putea modifica, dar având posibilitatea de a identifica toate persoanele care au avut acces la orice parte a acestor date, în mod corect sau nu. Cu toate acestea, este esențial ca persoanele să aibă libertatea de a opta pentru utilizarea serviciilor în formă digitală sau în cea tradițională.

| 4.1.2 | Sunt totuși de dorit servicii complete de guvernare electronică, având în vedere avantajele lor în materie de costuri, de reducere a birocrației și de eficiență. Toate statele membre ar trebui să opteze pentru servicii digitale ca mod de a contribui la facilitarea mobilității cetățenilor. |
| --- | --- |

4.1.2

Sunt totuși de dorit servicii complete de guvernare electronică, având în vedere avantajele lor în materie de costuri, de reducere a birocrației și de eficiență. Toate statele membre ar trebui să opteze pentru servicii digitale ca mod de a contribui la facilitarea mobilității cetățenilor.

4.2   IMM-urile și Rețeaua întreprinderilor europene

| 4.2.1 | În avizul său pe tema „Întreprinderi mici într-o lume mare” (23), Comitetul a solicitat „măsuri de sprijinire a comerțului electronic, care ar putea deveni un domeniu important pentru internaționalizarea IMM-urilor”. Implementarea Agendei digitale a UE este o prioritate absolută și pentru IMM-uri. În acest context și având în vedere potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă, este important strategic să se creeze „ghișee unice” pentru TVA, să se promoveze facturile electronice, precum și cloud computingul. Utilizarea inteligentă a TIC, dezvoltarea competențelor digitale în cadrul IMM-urilor, creșterea participării IMM-urilor la achiziții publice electronice și accesul lor integral la bandă largă sunt aspecte esențiale, în aceeași măsură ca instrumente precum Rețeaua Europeană E-Business de Sprijin pentru IMM-uri (eBSN), programul pentru competitivitate și inovare (CIP) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri (COSME). |
| --- | --- |

4.2.1

În avizul său pe tema „Întreprinderi mici într-o lume mare” (23), Comitetul a solicitat „măsuri de sprijinire a comerțului electronic, care ar putea deveni un domeniu important pentru internaționalizarea IMM-urilor”. Implementarea Agendei digitale a UE este o prioritate absolută și pentru IMM-uri. În acest context și având în vedere potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă, este important strategic să se creeze „ghișee unice” pentru TVA, să se promoveze facturile electronice, precum și cloud computingul. Utilizarea inteligentă a TIC, dezvoltarea competențelor digitale în cadrul IMM-urilor, creșterea participării IMM-urilor la achiziții publice electronice și accesul lor integral la bandă largă sunt aspecte esențiale, în aceeași măsură ca instrumente precum Rețeaua Europeană E-Business de Sprijin pentru IMM-uri (eBSN), programul pentru competitivitate și inovare (CIP) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri (COSME).

| 4.2.2 | Comitetul salută intenția Comisiei de a revizui guvernanța Rețelei întreprinderilor europene (EEN) și de a plasa IMM-urile europene într-un mediu digital. Și în acest caz, încrederea în piața internă digitală joacă un rol considerabil, iar o abordare de jos în sus care să implice partenerii sociali ar putea avea o valoare adăugată didactică. |
| --- | --- |

4.2.2

Comitetul salută intenția Comisiei de a revizui guvernanța Rețelei întreprinderilor europene (EEN) și de a plasa IMM-urile europene într-un mediu digital. Și în acest caz, încrederea în piața internă digitală joacă un rol considerabil, iar o abordare de jos în sus care să implice partenerii sociali ar putea avea o valoare adăugată didactică.

| 4.2.3 | Rețeaua întreprinderilor europene (REE) a fost înființată pentru a sprijini IMM-urile europene să dezvolte noi piețe, să implementeze noi tehnologii și să aibă acces la fonduri UE. |
| --- | --- |

4.2.3

Rețeaua întreprinderilor europene (REE) a fost înființată pentru a sprijini IMM-urile europene să dezvolte noi piețe, să implementeze noi tehnologii și să aibă acces la fonduri UE.

| 4.2.4 | Rolul REE ar trebui dinamizat pentru a se garanta incluziunea digitală pentru toate IMM-urile europene și pentru a ajuta pe fiecare cetățean UE să aibă acces la toate datele deschise, care permit crearea progresivă a unei rețele digitale de conexiuni la scara întregii UE. |
| --- | --- |

4.2.4

Rolul REE ar trebui dinamizat pentru a se garanta incluziunea digitală pentru toate IMM-urile europene și pentru a ajuta pe fiecare cetățean UE să aibă acces la toate datele deschise, care permit crearea progresivă a unei rețele digitale de conexiuni la scara întregii UE.

| 4.2.5 | Eficiența acțiunilor REE ar trebui monitorizată constant de către Comisie, prin colectarea periodică a reacțiilor IMM-urilor europene și a celor exprimate de cetățenii UE care au beneficiat de serviciile sale. |
| --- | --- |

4.2.5

Eficiența acțiunilor REE ar trebui monitorizată constant de către Comisie, prin colectarea periodică a reacțiilor IMM-urilor europene și a celor exprimate de cetățenii UE care au beneficiat de serviciile sale.

4.3   Obstacole naturale în calea pieței unice digitale

| 4.3.1 | Limba este unui dintre obstacolele naturale cele mai importante din cadrul pieței unice - fie ea digitală sau nu. |
| --- | --- |

4.3.1

Limba este unui dintre obstacolele naturale cele mai importante din cadrul pieței unice - fie ea digitală sau nu.

| 4.3.2 | Deși ar trebuie să fie vorba de un drept, faptul de fi exclus în continuare din piața unică digitală și de a nu profita de adevăratele ei beneficii constituie un obstacol. |
| --- | --- |

4.3.2

Deși ar trebuie să fie vorba de un drept, faptul de fi exclus în continuare din piața unică digitală și de a nu profita de adevăratele ei beneficii constituie un obstacol.

| 4.3.3 | Deși piața internă digitală a eliminat obstacolele geografice și izolarea, adaptarea la constrângerile fizice, de exemplu transportul mărfurilor pe apă, încă mai face ca amplasarea geografică și izolarea să reprezinte un obstacol natural. |
| --- | --- |

4.3.3

Deși piața internă digitală a eliminat obstacolele geografice și izolarea, adaptarea la constrângerile fizice, de exemplu transportul mărfurilor pe apă, încă mai face ca amplasarea geografică și izolarea să reprezinte un obstacol natural.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Comisia Europeană a publicat recent o culegere a drepturilor existente în diferitele instrumente ale dreptului Uniunii: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

1

(2)  McKinsey, mai 2011 „Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity” (Internetul contează: impactul covârșitor al rețelei asupra ocupării forței de muncă, creșterii economice și prosperității).

2

(3)  Raportor: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

3

(4)  Raportor;. António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

4

(5)  „Orgware se referă la consolidarea capacităților diferiților actori instituționali implicați în procesul de adaptare referitor la o nouă tehnologie” (Wikipedia).

5

(6)  Agenda digitală prevede cele trei obiective majore în ceea ce privește capacitatea de bandă largă: până în 2013 ar trebui ca cetățenii UE să dispună în proporție de 100 % de o conexiune internet cu viteza de 2 Mbs, în timp ce până la sfârșitul lui 2020, toți cetățenii UE ar trebui să dispună de o conexiune cu o viteză de 30 Mbs, iar 50 % dintre cetățenii UE ar trebui să fie abonați la conexiuni internet de peste 100 MBs.

6

(7)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

7

(8)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Serviciul universal în comunicațiile electronice: raport cu privire la rezultatul consultării publice și la cea de a treia revizuire periodică a domeniului de aplicare în conformitate cu articolul 15 din Directiva 2002/22/CE (23.11.2011)

8

(9)  Rezoluția (P7_TA(2011)0306).

9

(10)  Prin hardware se înțeleg calculatorul desktop, laptop-ul, netbook-ul, telefonul inteligent, un aparat de tip tabletă electronică sau orice alt tip de echipament electronic care permite conectarea la rețea.

10

(11)  Software este compus în esență dintr-un program de navigare pe internet și un program de editare de text

11

(12)  JO C 24, 28.1.2012, p. 139.

12

(13)  Voice over IP.

13

(14)  Rezultatele au la bază un studiu efectuat de OAREC timp de mai multe luni și reprezintă informații colectate de la 250 operatori în rețea fixă și 150 operatori în rețea mobilă din întreaga Europă.

14

(15)  JO C 318, 29.10.2011, p. 9.

15

(16)  Agenda digitală europeană, acțiunea 62.

16

(17)  Agenda digitală europeană, acțiunea 66.

17

(18)  Elaborarea unui instrument online de educare a consumatorului cu privire la noile tehnologii media.

18

(19)  Integrarea educației digitale (e-Learning) de către statele membre în politicile naționale.

19

(20)  Acțiunea 79 din Agenda digitală europeană – Propunerea unui model sustenabil de finanțare a bibliotecii digitale europene.

20

(21)  În absența unor reglementări, furnizorii de conținut ar putea dezvolta coduri de conduită, așa cum se întâmplă în multe alte sectoare (pentru mai multe informații, a se vedea http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

22

(23)  JO C 229, 31.7.2012, p. 49.

23

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea abuzivă a statutului de lucrător independent (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/03

Raportor: dl Martin SIECKER

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Utilizarea abuzivă a statutului de lucrător independent

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 21 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 157 de voturi pentru, 17 voturi împotrivă și 35 de abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În prezent nu există o definiție lipsită de ambiguități la nivelul UE, care să facă o distincție clară între lucrătorii independenți de bună-credință ce lucrează pe cont propriu și falșii lucrători independenți. Fiecare autoritate competentă și fiecare organism individual își folosește propriul cadru juridic sau de reglementare, care poate fi diferit în funcție de jurisdicție și de domeniul de politică (drept fiscal, protecție socială, dreptul afacerilor, piața forței de muncă, asigurări). Aceste utilizări abuzive merg de la evaziunea privind plata contribuțiilor la asigurările sociale, trecând prin evaziune fiscală și subminarea drepturilor de muncă, până la munca la negru. Aceasta constituie o gravă denaturare a concurenței în raport cu lucrătorii cu adevărat independenți, cu microîntreprinderile și IMM-urile. |
| --- | --- |

1.1

În prezent nu există o definiție lipsită de ambiguități la nivelul UE, care să facă o distincție clară între lucrătorii independenți de bună-credință ce lucrează pe cont propriu și falșii lucrători independenți. Fiecare autoritate competentă și fiecare organism individual își folosește propriul cadru juridic sau de reglementare, care poate fi diferit în funcție de jurisdicție și de domeniul de politică (drept fiscal, protecție socială, dreptul afacerilor, piața forței de muncă, asigurări). Aceste utilizări abuzive merg de la evaziunea privind plata contribuțiilor la asigurările sociale, trecând prin evaziune fiscală și subminarea drepturilor de muncă, până la munca la negru. Aceasta constituie o gravă denaturare a concurenței în raport cu lucrătorii cu adevărat independenți, cu microîntreprinderile și IMM-urile.

| 1.2 | În Cartea sa verde din 2006 intitulată „Modernizarea dreptului muncii pentru a răspunde provocărilor secolului XXI”, Comisia Europeană și-a pus problema dacă definițiile juridice ale activității salariate și activității independente din statele membre ar trebui să fie clarificate, pentru a facilita trecerea în spiritul bunei-credințe de la activitatea salariată la cea independentă și invers. În consultarea care a urmat Cărții verzi, s-a recunoscut faptul că absența unei definiții la nivelul UE ar putea crea probleme, în special în situațiile ce implică desfășurarea unor activități (și prestări de servicii) transfrontaliere. |
| --- | --- |

1.2

În Cartea sa verde din 2006 intitulată „Modernizarea dreptului muncii pentru a răspunde provocărilor secolului XXI”, Comisia Europeană și-a pus problema dacă definițiile juridice ale activității salariate și activității independente din statele membre ar trebui să fie clarificate, pentru a facilita trecerea în spiritul bunei-credințe de la activitatea salariată la cea independentă și invers. În consultarea care a urmat Cărții verzi, s-a recunoscut faptul că absența unei definiții la nivelul UE ar putea crea probleme, în special în situațiile ce implică desfășurarea unor activități (și prestări de servicii) transfrontaliere.

| 1.3 | Recomandarea din 2006 a OIM adoptă o abordare largă a noțiunii de „raport de muncă”, pentru a se facilita adoptarea de măsuri împotriva falselor activități independente. În stabilirea existenței sau absenței unui raport de muncă, ar trebui să se acorde în primul rând atenție activităților și remunerației angajatului, indiferent de modul în care este definită relația, de exemplu prin termenii săi contractuali. Există o relație ascunsă de angajare atunci când angajatorul tratează lucrătorul astfel încât să mascheze statutul juridic real de angajat al acestuia și atunci când termenii contractuali pot determina anularea protecției la care au dreptul angajații. |
| --- | --- |

1.3

Recomandarea din 2006 a OIM adoptă o abordare largă a noțiunii de „raport de muncă”, pentru a se facilita adoptarea de măsuri împotriva falselor activități independente. În stabilirea existenței sau absenței unui raport de muncă, ar trebui să se acorde în primul rând atenție activităților și remunerației angajatului, indiferent de modul în care este definită relația, de exemplu prin termenii săi contractuali. Există o relație ascunsă de angajare atunci când angajatorul tratează lucrătorul astfel încât să mascheze statutul juridic real de angajat al acestuia și atunci când termenii contractuali pot determina anularea protecției la care au dreptul angajații.

| 1.4 | Mai multe state membre au încercat deja să ajungă la o definiție clară pentru determinarea diferenței dintre independenți și salariați, pe baza unei serii de criterii stabilite în prealabil. Din cauza complexității situațiilor concrete, în practică este adesea problematic să se ajungă la o asemenea definiție. CESE este conștient de acest lucru și propune de aceea o evaluare a experiențelor diferite ale statelor membre, pentru a trage concluzii și a formula recomandări în scopul unei abordări mai eficiente. |
| --- | --- |

1.4

Mai multe state membre au încercat deja să ajungă la o definiție clară pentru determinarea diferenței dintre independenți și salariați, pe baza unei serii de criterii stabilite în prealabil. Din cauza complexității situațiilor concrete, în practică este adesea problematic să se ajungă la o asemenea definiție. CESE este conștient de acest lucru și propune de aceea o evaluare a experiențelor diferite ale statelor membre, pentru a trage concluzii și a formula recomandări în scopul unei abordări mai eficiente.

| 1.5 | Un cadru de reglementare fiabil și o definiție corespunzătoare a activității independente false ar veni în ajutorul lucrătorilor independenți și al microîntreprinderilor de bună-credință. Falsele activități independente pot fi combătute printr-o mai bună înregistrare și monitorizare a poziției reale pe piața forței de muncă. Dependența economică față de un client (deseori fostul angajator) sugerează continuarea unui raport de muncă. |
| --- | --- |

1.5

Un cadru de reglementare fiabil și o definiție corespunzătoare a activității independente false ar veni în ajutorul lucrătorilor independenți și al microîntreprinderilor de bună-credință. Falsele activități independente pot fi combătute printr-o mai bună înregistrare și monitorizare a poziției reale pe piața forței de muncă. Dependența economică față de un client (deseori fostul angajator) sugerează continuarea unui raport de muncă.

| 1.6 | Instituirea unui bun sistem de securitate socială pentru independenți în toate statele membre, ținându-se seama de specificul statutului de independent, va contribui la combaterea și prevenirea eventualelor abuzuri. |
| --- | --- |

1.6

Instituirea unui bun sistem de securitate socială pentru independenți în toate statele membre, ținându-se seama de specificul statutului de independent, va contribui la combaterea și prevenirea eventualelor abuzuri.

| 1.7 | Angajații care devin lucrători independenți autentici constituie o componentă normală a pieței forței de muncă și a economiei. Prin urmare, trebuie să se ia în considerare modul în care pot beneficia de facilități comune, precum integrarea în organizațiile existente de IMM-uri, de întreprinderi, în cadrul camerelor și în organizațiile de pe piața forței de muncă, precum și includerea în diverse părți ale sistemelor de asigurări sociale și ale sistemelor de pensii. De asemenea, ar trebui să se aplice pe deplin prevederile în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă și ar trebui să se faciliteze accesul la instituțiile de formare profesională. |
| --- | --- |

1.7

Angajații care devin lucrători independenți autentici constituie o componentă normală a pieței forței de muncă și a economiei. Prin urmare, trebuie să se ia în considerare modul în care pot beneficia de facilități comune, precum integrarea în organizațiile existente de IMM-uri, de întreprinderi, în cadrul camerelor și în organizațiile de pe piața forței de muncă, precum și includerea în diverse părți ale sistemelor de asigurări sociale și ale sistemelor de pensii. De asemenea, ar trebui să se aplice pe deplin prevederile în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă și ar trebui să se faciliteze accesul la instituțiile de formare profesională.

| 1.8 | CESE subliniază valoarea societală și social-economică și importanța statutului de independent. De asemenea, este important ca, în mod voluntar și în cunoștință de cauză, cetățenii să poată alege să adopte sau nu statutul de independent. |
| --- | --- |

1.8

CESE subliniază valoarea societală și social-economică și importanța statutului de independent. De asemenea, este important ca, în mod voluntar și în cunoștință de cauză, cetățenii să poată alege să adopte sau nu statutul de independent.

| 1.9 | Unele scheme de dezvoltare a antreprenoriatului în vigoare în statele membre pot denatura concurența pentru lucrătorii independenți autentici, microîntreprinderi și IMM-uri. Este importantă studierea impactului asupra tuturor acestor categorii. CESE propune ca statelor membre să li se sugereze să identifice sectoarele care se confruntă cu probleme deosebite și să stabilească, prin dialog social, prețuri minime pe oră ale mâinii de lucru, care să poată varia chiar și în același stat membru între regiuni.
  Este esențial ca achizițiile publice la nivel de stat membru să respecte un asemenea demers, pentru a da un exemplu și pentru a soluționa în continuare situațiile inechitabile. |
| --- | --- |

1.9

Unele scheme de dezvoltare a antreprenoriatului în vigoare în statele membre pot denatura concurența pentru lucrătorii independenți autentici, microîntreprinderi și IMM-uri. Este importantă studierea impactului asupra tuturor acestor categorii. CESE propune ca statelor membre să li se sugereze să identifice sectoarele care se confruntă cu probleme deosebite și să stabilească, prin dialog social, prețuri minime pe oră ale mâinii de lucru, care să poată varia chiar și în același stat membru între regiuni.

Este esențial ca achizițiile publice la nivel de stat membru să respecte un asemenea demers, pentru a da un exemplu și pentru a soluționa în continuare situațiile inechitabile.

2.   Dezvoltarea pieței forței de muncă

| 2.1 | Statutul de independent este un statut legitim pe piața forței de muncă și oricine are dreptul să recurgă la el. CESE a exprimat această poziție în mai multe avize elaborate pe tema lucrătorilor independenți. Însă reversul acestui fenomen nu a fost încă abordat de către Comitet. Cel mai recent aviz afirma explicit: „Nu se dorește, prin urmare, abordarea chestiunii muncii nedeclarate, nici măcar cea a așa-numiților «falși independenți», deși ambele realități pot avea, uneori, o legătură aparentă sau reală cu lucrătorii independenți, dar dependenți din punct de vedere economic.” (1) Prezentul aviz abordează, în sfârșit, aceste realități. |
| --- | --- |

2.1

Statutul de independent este un statut legitim pe piața forței de muncă și oricine are dreptul să recurgă la el. CESE a exprimat această poziție în mai multe avize elaborate pe tema lucrătorilor independenți. Însă reversul acestui fenomen nu a fost încă abordat de către Comitet. Cel mai recent aviz afirma explicit: „Nu se dorește, prin urmare, abordarea chestiunii muncii nedeclarate, nici măcar cea a așa-numiților «falși independenți», deși ambele realități pot avea, uneori, o legătură aparentă sau reală cu lucrătorii independenți, dar dependenți din punct de vedere economic.” (1) Prezentul aviz abordează, în sfârșit, aceste realități.

| 2.2 | În ultimele decenii s-au produs modificări semnificative la nivelul structurii categoriei lucrătorilor independenți, din care făceau parte în mod tradițional lucrătorii pe cont propriu și micii întreprinzători. În perioada actuală, este necesar să se evalueze dacă mediul de funcționare le asigură lucrătorilor independenți un nivel suficient de protecție. CESE reamintește avizul (2) său anterior, în care recomanda:






  — | culegerea de date cu privire la așa-numita „muncă autonomă dependentă din punct de vedere economic” în UE; |
| --- | --- | --- |

2.2

În ultimele decenii s-au produs modificări semnificative la nivelul structurii categoriei lucrătorilor independenți, din care făceau parte în mod tradițional lucrătorii pe cont propriu și micii întreprinzători. În perioada actuală, este necesar să se evalueze dacă mediul de funcționare le asigură lucrătorilor independenți un nivel suficient de protecție. CESE reamintește avizul (2) său anterior, în care recomanda:

—

culegerea de date cu privire la așa-numita „muncă autonomă dependentă din punct de vedere economic” în UE;

| — | identificarea aspectelor comune definițiilor noțiunii de lucrător salariat în diferite state membre ale Uniunii Europene și |
| --- | --- |

—

identificarea aspectelor comune definițiilor noțiunii de lucrător salariat în diferite state membre ale Uniunii Europene și

| — | promovarea studiilor care permit o analiză detaliată a experiențelor naționale, mai ales în zonele transfrontaliere. |
| --- | --- |

—

promovarea studiilor care permit o analiză detaliată a experiențelor naționale, mai ales în zonele transfrontaliere.

| 2.3 | Activitățile independente diferă de la un stat membru la altul. În unele țări (Țările de Jos), acestea sunt definite ca activitățile unei persoane care lucrează independent, în principal ca subcontractant pentru o altă întreprindere. În alte state membre (Franța), statutul de lucrător independent este rezervat pentru un întreprinzător care nu este angajatul întreprinderii sale; acesta poate avea salariați sau nu. Statutul de independent nu este limitat la subcontractare, deoarece independentul poate avea drept clienți și simpli consumatori. Existența unor definiții diferite ale noțiunilor de activitate salariată și activitate independentă este de o importanță deosebită nu doar din perspectiva dreptului muncii, ci și în ceea ce privește legislația privind asigurările sociale și pentru dreptul fiscal. |
| --- | --- |

2.3

Activitățile independente diferă de la un stat membru la altul. În unele țări (Țările de Jos), acestea sunt definite ca activitățile unei persoane care lucrează independent, în principal ca subcontractant pentru o altă întreprindere. În alte state membre (Franța), statutul de lucrător independent este rezervat pentru un întreprinzător care nu este angajatul întreprinderii sale; acesta poate avea salariați sau nu. Statutul de independent nu este limitat la subcontractare, deoarece independentul poate avea drept clienți și simpli consumatori. Existența unor definiții diferite ale noțiunilor de activitate salariată și activitate independentă este de o importanță deosebită nu doar din perspectiva dreptului muncii, ci și în ceea ce privește legislația privind asigurările sociale și pentru dreptul fiscal.

| 2.4 | Înființarea pieței unice și, pe cale de consecință, introducerea liberei circulații au contribuit la evoluția discutată la punctul 2.2 și au determinat utilizarea lucrătorilor independenți în zonele cele mai vulnerabile ale piețelor forței de muncă. În prezent, mai mulți lucrători sunt angajați (prin intermediul a numeroase tipuri de agenții) nu ca lucrători, ci ca „furnizori de servicii independenți”. Persoana angajată nu beneficiază de un contract de muncă, întrucât activitatea sa independentă constă în prestarea unui serviciu special, în nume propriu. Astfel, se obține forță de muncă ieftină, pe baza unei facturi, fără a mai fi respectate standardele naționale în domeniul muncii (3). Apare întrebarea legitimă dacă acest nou statut de lucrător independent este unul autentic. |
| --- | --- |

2.4

Înființarea pieței unice și, pe cale de consecință, introducerea liberei circulații au contribuit la evoluția discutată la punctul 2.2 și au determinat utilizarea lucrătorilor independenți în zonele cele mai vulnerabile ale piețelor forței de muncă. În prezent, mai mulți lucrători sunt angajați (prin intermediul a numeroase tipuri de agenții) nu ca lucrători, ci ca „furnizori de servicii independenți”. Persoana angajată nu beneficiază de un contract de muncă, întrucât activitatea sa independentă constă în prestarea unui serviciu special, în nume propriu. Astfel, se obține forță de muncă ieftină, pe baza unei facturi, fără a mai fi respectate standardele naționale în domeniul muncii (3). Apare întrebarea legitimă dacă acest nou statut de lucrător independent este unul autentic.

| 2.5 | Se pot identifica multe probleme în ceea ce privește raporturile de muncă, în special în cazurile transfrontaliere (4). Există similitudini între aceste relații și situația lucrătorului tradițional, ocazional sau zilier, supus abuzurilor intermediarilor lipsiți de scrupule – o practică ce fusese considerată drept eradicată (5). Astfel, în unele țări, un lucrător independent care își desfășoară activitatea în nume propriu poate prelua, peste noapte, sarcini pentru care, în mod normal, persoanele cu un loc de muncă permanent au nevoie de ani întregi de formare profesională. Au apărut intermediari lipsiți de scrupule și agenții de recrutare speciale, care oferă serviciile lucrătorilor independenți. Această situație le permite întreprinderilor să încheie foarte ușor contracte în baza cărora lucrătorii independenți îndeplinesc aceleași activități pe care le îndeplineau anterior angajații. Sunt necesare date mai fiabile pentru a evalua numărul lucrătorilor afectați și frontierele cele mai sensibile. Pentru aceasta este nevoie să se cerceteze problema în mod profesionist în mai mare detaliu. |
| --- | --- |

2.5

Se pot identifica multe probleme în ceea ce privește raporturile de muncă, în special în cazurile transfrontaliere (4). Există similitudini între aceste relații și situația lucrătorului tradițional, ocazional sau zilier, supus abuzurilor intermediarilor lipsiți de scrupule – o practică ce fusese considerată drept eradicată (5). Astfel, în unele țări, un lucrător independent care își desfășoară activitatea în nume propriu poate prelua, peste noapte, sarcini pentru care, în mod normal, persoanele cu un loc de muncă permanent au nevoie de ani întregi de formare profesională. Au apărut intermediari lipsiți de scrupule și agenții de recrutare speciale, care oferă serviciile lucrătorilor independenți. Această situație le permite întreprinderilor să încheie foarte ușor contracte în baza cărora lucrătorii independenți îndeplinesc aceleași activități pe care le îndeplineau anterior angajații. Sunt necesare date mai fiabile pentru a evalua numărul lucrătorilor afectați și frontierele cele mai sensibile. Pentru aceasta este nevoie să se cerceteze problema în mod profesionist în mai mare detaliu.

| 2.6 | Pe lângă contractanții privați, tot mai multe întreprinderi mari, precum și sectorul public, apelează în mod regulat la lucrători independenți. Un sfert din întreprinderile care angajează lucrători independenți consideră că experiența și cunoștințele acestora constituie motivul cel mai important al angajării lor. Ei sunt utilizați pentru a face față perioadelor de vârf în procesul de producție și insuficientei disponibilități a personalului calificat. Potrivit angajatorilor, un alt motiv important este flexibilitatea structurii personalului. |
| --- | --- |

2.6

Pe lângă contractanții privați, tot mai multe întreprinderi mari, precum și sectorul public, apelează în mod regulat la lucrători independenți. Un sfert din întreprinderile care angajează lucrători independenți consideră că experiența și cunoștințele acestora constituie motivul cel mai important al angajării lor. Ei sunt utilizați pentru a face față perioadelor de vârf în procesul de producție și insuficientei disponibilități a personalului calificat. Potrivit angajatorilor, un alt motiv important este flexibilitatea structurii personalului.

| 2.7 | În măsura în care lucrătorii independenți aleg, din proprie inițiativă, să desfășoare o activitate pe cont propriu, nu există nicio problemă. Dacă, însă, modificarea nu se datorează unei alegeri libere a statutului de lucrător independent, riscurile sociale sunt practic transferate din răspunderea firmei în sarcina lucrătorilor individuali. Aceasta duce la abuzuri, de la evaziune în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale, evaziune fiscală și nerespectarea drepturilor de muncă, și până la activități nedeclarate (6). Aceasta reprezintă o denaturare gravă a concurenței pentru lucrătorii independenți autentici, microîntreprinderi și IMM-uri. În plus, unele scheme de dezvoltare a antreprenoriatului instituite în statele membre (așa cum este cazul întreprinzătorilor individuali în Franța) pot denatura concurența dintre lucrătorii independenți autentici și această nouă categorie de independenți. |
| --- | --- |

2.7

În măsura în care lucrătorii independenți aleg, din proprie inițiativă, să desfășoare o activitate pe cont propriu, nu există nicio problemă. Dacă, însă, modificarea nu se datorează unei alegeri libere a statutului de lucrător independent, riscurile sociale sunt practic transferate din răspunderea firmei în sarcina lucrătorilor individuali. Aceasta duce la abuzuri, de la evaziune în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale, evaziune fiscală și nerespectarea drepturilor de muncă, și până la activități nedeclarate (6). Aceasta reprezintă o denaturare gravă a concurenței pentru lucrătorii independenți autentici, microîntreprinderi și IMM-uri. În plus, unele scheme de dezvoltare a antreprenoriatului instituite în statele membre (așa cum este cazul întreprinzătorilor individuali în Franța) pot denatura concurența dintre lucrătorii independenți autentici și această nouă categorie de independenți.

| 2.7.1 | CESE propune ca statelor membre să li se sugereze să identifice sectoarele care se confruntă cu probleme deosebite și să stabilească, prin dialog social, prețuri minime pe oră ale mâinii de lucru, care să poată varia chiar și în același stat membru între regiuni.
  Este esențial ca achizițiile publice la nivel de stat membru să respecte un asemenea demers, pentru a da un exemplu și pentru a soluționa în continuare situațiile inechitabile. |
| --- | --- |

2.7.1

CESE propune ca statelor membre să li se sugereze să identifice sectoarele care se confruntă cu probleme deosebite și să stabilească, prin dialog social, prețuri minime pe oră ale mâinii de lucru, care să poată varia chiar și în același stat membru între regiuni.

Este esențial ca achizițiile publice la nivel de stat membru să respecte un asemenea demers, pentru a da un exemplu și pentru a soluționa în continuare situațiile inechitabile.

| 2.8 | Procentul lucrătorilor independenți a crescut în Europa în anii 1980, dar a scăzut ușor în anii 1990. În ultimele decenii, situația a fost diferită de la un stat membru la altul. În unele țări, numărul lucrătorilor independenți a crescut din nou, iar în altele proporția a rămas stabilă sau a prezentat o tendință descendentă [Perspectiva OCDE privind ocuparea forței de muncă (OECD Employment Outlook) 2005 și Datele OCDE (OECD Factbook) 2006]. De la declanșarea crizei financiare, procentul lucrătorilor independenți nu a crescut per ansamblu. O parte dintre lucrătorii independenți aparțin în prezent „stratului flexibil” al forței de muncă: raporturi de muncă cu un nivel redus de stabilitate, care pot fi desființate rapid în perioadele de recesiune economică și pot fi reînnoite atunci când apar perspective de creștere. |
| --- | --- |

2.8

Procentul lucrătorilor independenți a crescut în Europa în anii 1980, dar a scăzut ușor în anii 1990. În ultimele decenii, situația a fost diferită de la un stat membru la altul. În unele țări, numărul lucrătorilor independenți a crescut din nou, iar în altele proporția a rămas stabilă sau a prezentat o tendință descendentă [Perspectiva OCDE privind ocuparea forței de muncă (OECD Employment Outlook) 2005 și Datele OCDE (OECD Factbook) 2006]. De la declanșarea crizei financiare, procentul lucrătorilor independenți nu a crescut per ansamblu. O parte dintre lucrătorii independenți aparțin în prezent „stratului flexibil” al forței de muncă: raporturi de muncă cu un nivel redus de stabilitate, care pot fi desființate rapid în perioadele de recesiune economică și pot fi reînnoite atunci când apar perspective de creștere.

| 2.9 | Securitatea și sănătatea la locul de muncă și normele de protecție a mediului sunt respectate în mai mică măsură de independenți decât de salariați. Una dintre posibilitățile de a acoperi această lacună ar consta din crearea unor centre de servicii pentru independenți care să se ocupe, în numele lor, de aceste sarcini și acțiuni. |
| --- | --- |

2.9

Securitatea și sănătatea la locul de muncă și normele de protecție a mediului sunt respectate în mai mică măsură de independenți decât de salariați. Una dintre posibilitățile de a acoperi această lacună ar consta din crearea unor centre de servicii pentru independenți care să se ocupe, în numele lor, de aceste sarcini și acțiuni.

3.   Definirea termenului de lucrător independent

| 3.1 | În documentele legislative sau de reglementare nu se face referire în mod unitar la termenul de independent (7). Termenul se referă uneori la liber profesioniști, alteori la toți lucrătorii pe cont propriu care își desfășoară activitatea în mod independent. Statutul sugerează că acești lucrători nu au un contract de angajare, ci își oferă serviciile clienților sau contractanților în baza unui contract comercial. |
| --- | --- |

3.1

În documentele legislative sau de reglementare nu se face referire în mod unitar la termenul de independent (7). Termenul se referă uneori la liber profesioniști, alteori la toți lucrătorii pe cont propriu care își desfășoară activitatea în mod independent. Statutul sugerează că acești lucrători nu au un contract de angajare, ci își oferă serviciile clienților sau contractanților în baza unui contract comercial.

| 3.2 | Categoria independenților se împarte deseori între două extreme (Fundația Europeană, 1996). La o extremă se află profesioniștii cu calificări superioare și experiență considerabilă, care își cunosc bine poziția pe piață și valoarea și doresc să își desfășoare activitatea pe cont propriu. Acest prim grup este format în principal din persoane mature, bine plătite, care își planifică și își organizează singure activitatea. La cealaltă extremă se află lucrătorii independenți al căror statut nu are alt scop decât cel de a reduce sarcinile administrative și financiare ale clientului. Persoanele aflate într-o astfel de situație sunt falși independenți, au foarte puține posibilități de a alege (sau deloc) și depind complet de clientul lor din punct de vedere economic. Literatura în domeniu sugerează că două din cele cinci categorii de independenți definite într-un studiu recent (8) se află în această situație. |
| --- | --- |

3.2

Categoria independenților se împarte deseori între două extreme (Fundația Europeană, 1996). La o extremă se află profesioniștii cu calificări superioare și experiență considerabilă, care își cunosc bine poziția pe piață și valoarea și doresc să își desfășoare activitatea pe cont propriu. Acest prim grup este format în principal din persoane mature, bine plătite, care își planifică și își organizează singure activitatea. La cealaltă extremă se află lucrătorii independenți al căror statut nu are alt scop decât cel de a reduce sarcinile administrative și financiare ale clientului. Persoanele aflate într-o astfel de situație sunt falși independenți, au foarte puține posibilități de a alege (sau deloc) și depind complet de clientul lor din punct de vedere economic. Literatura în domeniu sugerează că două din cele cinci categorii de independenți definite într-un studiu recent (8) se află în această situație.

| 3.3 | Din punct de vedere juridic, nu toți lucrătorii independenți se află într-o situație la fel de bună în comparație cu salariații. Un studiu olandez realizat în 2010 de către EIM pentru Ministerul afacerilor sociale și al forței de muncă a arătat cum își gestionează riscurile lucrătorii independenți. Ei nu se pot baza pe asigurările colective pentru angajați și, deci, ar trebui să se asigure singuri împotriva riscurilor. În majoritatea cazurilor, acest lucru nu se întâmplă. În cele mai multe cazuri, ei dețin o asigurare de răspundere civilă (72 %), însă mult mai puțini sunt asigurați în caz de boală (20 %) sau de incapacitate de muncă (36 %). Numai unul din doi lucrători independenți își constituie o rezervă pentru pensie. Din acest motiv, ei riscă să se confrunte cu sărăcia în momentul în care ies la pensie. În agricultură și construcții, independenții sunt asigurați împotriva riscurilor într-un procent superior mediei, iar cei din sectorul construcțiilor și al serviciilor comerciale contribuie la fondurile de pensii într-o proporție mai mare decât media. CESE recomandă informarea în mod corespunzător a independenților, în momentul în care își prezintă cererea pentru dobândirea acestui statut, cu privire la consecințele plății unor cotizații reduse pentru asigurările sociale și de sănătate, precum și la celelalte condiții și obligații aferente demarării întreprinderii lor. |
| --- | --- |

3.3

Din punct de vedere juridic, nu toți lucrătorii independenți se află într-o situație la fel de bună în comparație cu salariații. Un studiu olandez realizat în 2010 de către EIM pentru Ministerul afacerilor sociale și al forței de muncă a arătat cum își gestionează riscurile lucrătorii independenți. Ei nu se pot baza pe asigurările colective pentru angajați și, deci, ar trebui să se asigure singuri împotriva riscurilor. În majoritatea cazurilor, acest lucru nu se întâmplă. În cele mai multe cazuri, ei dețin o asigurare de răspundere civilă (72 %), însă mult mai puțini sunt asigurați în caz de boală (20 %) sau de incapacitate de muncă (36 %). Numai unul din doi lucrători independenți își constituie o rezervă pentru pensie. Din acest motiv, ei riscă să se confrunte cu sărăcia în momentul în care ies la pensie. În agricultură și construcții, independenții sunt asigurați împotriva riscurilor într-un procent superior mediei, iar cei din sectorul construcțiilor și al serviciilor comerciale contribuie la fondurile de pensii într-o proporție mai mare decât media. CESE recomandă informarea în mod corespunzător a independenților, în momentul în care își prezintă cererea pentru dobândirea acestui statut, cu privire la consecințele plății unor cotizații reduse pentru asigurările sociale și de sănătate, precum și la celelalte condiții și obligații aferente demarării întreprinderii lor.

4.   Disensiuni și utilizarea abuzivă a statutului

| 4.1 | Existența sau absența unui raport de muncă, precum și drepturile și tipurile de protecție asociate acestui statut au revenit în atenția mai multor țări europene în ultimii ani. Aceasta se datorează atât modificărilor semnificative survenite la nivelul activității întreprinderilor, accentuându-se externalizarea și licitațiile, cât și reacției organelor legislative la solicitările de creștere a flexibilității și de reducere a sarcinilor „administrative”, ceea ce a condus la dereglementare și la adoptarea de politici care vizează dizolvarea formelor „tradiționale” de siguranță a locului de muncă. |
| --- | --- |

4.1

Existența sau absența unui raport de muncă, precum și drepturile și tipurile de protecție asociate acestui statut au revenit în atenția mai multor țări europene în ultimii ani. Aceasta se datorează atât modificărilor semnificative survenite la nivelul activității întreprinderilor, accentuându-se externalizarea și licitațiile, cât și reacției organelor legislative la solicitările de creștere a flexibilității și de reducere a sarcinilor „administrative”, ceea ce a condus la dereglementare și la adoptarea de politici care vizează dizolvarea formelor „tradiționale” de siguranță a locului de muncă.

| 4.2 | Din punct de vedere juridic, mai multe țări europene au încercat să realizeze o delimitare clară, dezvoltând definiția „raportului de muncă” pe baza mai multor criterii. O astfel de relație se caracterizează prin realizarea de activități plătite în schimbul unei remunerații, profiturile rezultate din respectivele activități plătite revenindu-i clientului. Un indicator important în acest sens este faptul că activitatea se desfășoară sub controlul unei alte părți, iar angajatul trebuie să fie disponibil. De asemenea, remunerația este singura sau principala sursă de venit a angajatului, iar acesta nu se confruntă cu riscuri economice. |
| --- | --- |

4.2

Din punct de vedere juridic, mai multe țări europene au încercat să realizeze o delimitare clară, dezvoltând definiția „raportului de muncă” pe baza mai multor criterii. O astfel de relație se caracterizează prin realizarea de activități plătite în schimbul unei remunerații, profiturile rezultate din respectivele activități plătite revenindu-i clientului. Un indicator important în acest sens este faptul că activitatea se desfășoară sub controlul unei alte părți, iar angajatul trebuie să fie disponibil. De asemenea, remunerația este singura sau principala sursă de venit a angajatului, iar acesta nu se confruntă cu riscuri economice.

| 4.3 | CESE se mărginește la a oferi orientări statelor membre, sugerându-le modele de bune practici. Un exemplu util este modelul maltez, care s-a dovedit a avea un mare succes.
  Atunci când se analizează statutul profesional al unei persoane care figurează formal ca lucrător independent și care, la prima vedere, nu este considerată a fi un angajat, se (poate) presupune că există un raport de muncă și că persoana pentru care se prestează serviciul este angajatorul, dacă sunt îndeplinite cel puțin cinci din următoarele criterii referitoare la persoana care efectuează munca:






  (a) | el/ea depinde de o singură persoană, pentru care este prestat serviciul, pentru cel puțin 75 % din venitul propriu pe o perioadă de un an; |
| --- | --- | --- |

4.3

CESE se mărginește la a oferi orientări statelor membre, sugerându-le modele de bune practici. Un exemplu util este modelul maltez, care s-a dovedit a avea un mare succes.

Atunci când se analizează statutul profesional al unei persoane care figurează formal ca lucrător independent și care, la prima vedere, nu este considerată a fi un angajat, se (poate) presupune că există un raport de muncă și că persoana pentru care se prestează serviciul este angajatorul, dacă sunt îndeplinite cel puțin cinci din următoarele criterii referitoare la persoana care efectuează munca:

(a)

el/ea depinde de o singură persoană, pentru care este prestat serviciul, pentru cel puțin 75 % din venitul propriu pe o perioadă de un an;

| (b) | el/ea depinde de persoana pentru care este prestat serviciul pentru a stabili care este munca de efectuat și unde și cum urmează să fie îndeplinite sarcinile atribuite; |
| --- | --- |

(b)

el/ea depinde de persoana pentru care este prestat serviciul pentru a stabili care este munca de efectuat și unde și cum urmează să fie îndeplinite sarcinile atribuite;

| (c) | el/ea efectuează munca cu ajutorul echipamentelor, uneltelor sau materialelor puse la dispoziție de persoana pentru care este prestat serviciul; |
| --- | --- |

(c)

el/ea efectuează munca cu ajutorul echipamentelor, uneltelor sau materialelor puse la dispoziție de persoana pentru care este prestat serviciul;

| (d) | el/ea se conformează unui orar de lucru sau unor perioade minime de lucru stabilite de persoana pentru care este prestat serviciul; |
| --- | --- |

(d)

el/ea se conformează unui orar de lucru sau unor perioade minime de lucru stabilite de persoana pentru care este prestat serviciul;

| (e) | el/ea nu poate subcontracta lucrările altor persoane pentru a fi înlocuit/ă pe durata efectuării lor; |
| --- | --- |

(e)

el/ea nu poate subcontracta lucrările altor persoane pentru a fi înlocuit/ă pe durata efectuării lor;

| (f) | el/ea este integrat/ă în structura procesului de producție, a organizării muncii sau în structura ierarhică a întreprinderii sau a altei organizații; |
| --- | --- |

(f)

el/ea este integrat/ă în structura procesului de producție, a organizării muncii sau în structura ierarhică a întreprinderii sau a altei organizații;

| (g) | activitatea persoanei respective reprezintă un element esențial al organizării și atingerii obiectivelor persoanei pentru care este prestat serviciul și |
| --- | --- |

(g)

activitatea persoanei respective reprezintă un element esențial al organizării și atingerii obiectivelor persoanei pentru care este prestat serviciul și

| (h) | el/ea execută sarcini similare cu cele ale angajaților existenți sau, în cazul subcontractării lucrărilor, el/ea execută sarcini similare celor care fuseseră anterior executate de angajați. |
| --- | --- |

(h)

el/ea execută sarcini similare cu cele ale angajaților existenți sau, în cazul subcontractării lucrărilor, el/ea execută sarcini similare celor care fuseseră anterior executate de angajați.

| 4.4 | Definițiile variază nu numai de la un stat european la altul (9), ci și la nivelul legislației UE. Această lipsă de claritate creează probleme majore în situațiile transfrontaliere. Absența unei legături între cadrele juridice naționale și cel european în ceea ce privește diferența dintre preluarea de lucrări și prestarea de servicii face ca noțiunea de activitate independentă să fie una problematică, mai ales în ceea ce privește activitățile transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.4

Definițiile variază nu numai de la un stat european la altul (9), ci și la nivelul legislației UE. Această lipsă de claritate creează probleme majore în situațiile transfrontaliere. Absența unei legături între cadrele juridice naționale și cel european în ceea ce privește diferența dintre preluarea de lucrări și prestarea de servicii face ca noțiunea de activitate independentă să fie una problematică, mai ales în ceea ce privește activitățile transfrontaliere.

| 4.5 | Din perspectivă internațională devine tot mai greu de stabilit dacă există sau nu un raport de muncă. Acest lucru se întâmplă în situațiile în care drepturile și obligațiile părților prin contract nu sunt clare și neechivoce, sau atunci când accentuarea flexibilității și a dereglementării îngreunează posibilitatea de a verifica dacă există sau nu un raport de muncă. Problema apare și atunci când aparatul legislativ creează diferite tipuri intermediare sau pur și simplu consideră că posibilitatea de a deveni lucrător independent peste noapte este una dintre noile modalități de desfășurare a activității profesionale. |
| --- | --- |

4.5

Din perspectivă internațională devine tot mai greu de stabilit dacă există sau nu un raport de muncă. Acest lucru se întâmplă în situațiile în care drepturile și obligațiile părților prin contract nu sunt clare și neechivoce, sau atunci când accentuarea flexibilității și a dereglementării îngreunează posibilitatea de a verifica dacă există sau nu un raport de muncă. Problema apare și atunci când aparatul legislativ creează diferite tipuri intermediare sau pur și simplu consideră că posibilitatea de a deveni lucrător independent peste noapte este una dintre noile modalități de desfășurare a activității profesionale.

| 4.6 | Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat din timp asupra posibilei utilizări abuzive a activității independente, care conduce la eludarea drepturilor angajaților și a protecției juridice asociate de obicei unui raport de muncă. OIM a făcut referire la posibilitatea unei utilizări abuzive ca urmare a combinației mai multor factori: legislația este prea restrictivă sau este interpretată prea strict; legislația este formulată astfel încât domeniul său de aplicare și efectele sale sunt minime; deși există, într-adevăr, un raport de muncă, nu este clar cine este angajatorul; nu sunt acoperite diferitele tipuri de falsă activitate independentă; și în general nu se monitorizează conformitatea. |
| --- | --- |

4.6

Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat din timp asupra posibilei utilizări abuzive a activității independente, care conduce la eludarea drepturilor angajaților și a protecției juridice asociate de obicei unui raport de muncă. OIM a făcut referire la posibilitatea unei utilizări abuzive ca urmare a combinației mai multor factori: legislația este prea restrictivă sau este interpretată prea strict; legislația este formulată astfel încât domeniul său de aplicare și efectele sale sunt minime; deși există, într-adevăr, un raport de muncă, nu este clar cine este angajatorul; nu sunt acoperite diferitele tipuri de falsă activitate independentă; și în general nu se monitorizează conformitatea.

| 4.7 | Definiția furnizată în Clasificarea internațională după statutul profesional (ICSE) definește activitatea independentă drept activitatea în care remunerația depinde în mod direct de profiturile obținute din bunurile produse și din serviciile furnizate. Din punct de vedere istoric, se disting trei grupuri principale de lucrători independenți: microîntreprinderile, micile întreprinderi și liber profesioniștii. La Adunarea Generală din iunie 2006 s-a adoptat o recomandare privind raportul de muncă (Recomandarea 198) (10). Scopul principal al acestei recomandări a fost acela de a îmbunătăți politica națională privind protecția drepturilor angajaților care se află într-un raport de muncă (art. 1.4). |
| --- | --- |

4.7

Definiția furnizată în Clasificarea internațională după statutul profesional (ICSE) definește activitatea independentă drept activitatea în care remunerația depinde în mod direct de profiturile obținute din bunurile produse și din serviciile furnizate. Din punct de vedere istoric, se disting trei grupuri principale de lucrători independenți: microîntreprinderile, micile întreprinderi și liber profesioniștii. La Adunarea Generală din iunie 2006 s-a adoptat o recomandare privind raportul de muncă (Recomandarea 198) (10). Scopul principal al acestei recomandări a fost acela de a îmbunătăți politica națională privind protecția drepturilor angajaților care se află într-un raport de muncă (art. 1.4).

| 4.8 | În același timp, OIM a lucrat între 2005 și 2007 în direcția dezvoltării în mai mare detaliu a conceptelor utilizate. Pe lângă recomandarea deja menționată, s-au elaborat și alte documente care, printre altele, prezintă reglementările naționale existente. Din această perspectivă, este evident că este tot mai necesară elaborarea unor definiții clare, astfel încât să se poată face diferența între formele legitime de activitate independentă și practicile frauduloase, al căror unic scop este acela de a eluda legislația muncii și alte prevederi juridice. |
| --- | --- |

4.8

În același timp, OIM a lucrat între 2005 și 2007 în direcția dezvoltării în mai mare detaliu a conceptelor utilizate. Pe lângă recomandarea deja menționată, s-au elaborat și alte documente care, printre altele, prezintă reglementările naționale existente. Din această perspectivă, este evident că este tot mai necesară elaborarea unor definiții clare, astfel încât să se poată face diferența între formele legitime de activitate independentă și practicile frauduloase, al căror unic scop este acela de a eluda legislația muncii și alte prevederi juridice.

| 4.9 | CESE recomandă ca soluționarea problemei specifice a independenților să facă obiectul unei analize în cadrul dialogului social, atât la nivel european, cât și național, și ca organizațiile care reprezintă interesele acestora să aibă posibilitatea de a participa la dialogul social. |
| --- | --- |

4.9

CESE recomandă ca soluționarea problemei specifice a independenților să facă obiectul unei analize în cadrul dialogului social, atât la nivel european, cât și național, și ca organizațiile care reprezintă interesele acestora să aibă posibilitatea de a participa la dialogul social.

Bruxelles, 21 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 18 din 19.1.2011, p. 44.

1

(2)  Ibid.

2

(3)  Într-o publicație recentă se arată că statutul de lucrător independent se folosește și pentru a eluda restricțiile de pe piața muncii asociate procesului de extindere. Potrivit lui Béla Galgóczi, „Unul dintre cele mai controversate aspecte ale dezbaterii privind mobilitatea forței de muncă la nivelul UE, nu în ultimul rând în contextul măsurilor tranzitorii impuse de unele state membre, constă în posibila înlocuire a angajaților cu lucrători independenți, utilizându-se principiul libertății prestării de servicii pentru a se eluda restricțiile impuse ca măsuri tranzitorii asupra forței de muncă remunerate.” (p. 23). În ansamblu, nu există o utilizare excesivă a lucrătorilor independenți (falși), însă în țările cu restricții determinate de măsuri tranzitorii, „se folosește în mod evident o strategie de ajustare” (p. 25). Procentul lucrătorilor independenți provenind din țările UE-2 a crescut începând cu anul 2008, iar în anul 2011, în Germania, Belgia și Austria, înregistra o diferență semnificativă față de procentul lucrătorilor independenți autohtoni și cel al independenților din țările UE-8. În condițiile în care în Regatul Unit se aplică încă restricții cu privire la lucrătorii români, un procent ridicat pătrunde pe piața forței de muncă cu statutul de lucrător independent (aproape 45 %). În rândul lucrătorilor din țările UE-8 care nu mai au nevoie de autorizație, procentul lucrătorilor independenți a scăzut până la valoarea medie națională a Regatului Unit. Această situație este ilustrată de cazul Italiei; neexistând restricții pentru sectorul serviciilor de îngrijire și cel al construcțiilor, procentul lucrătorilor independenți în rândul lucrătorilor migranți din țările UE-2, în special din România, și care lucrează în special în aceste sectoare este mai redus decât în cazul autohtonilor sau al altor imigranți din țările UE și din afara UE (EU Labour Migration in Troubled Times – Skills Mismatch, Return and Policy Responses, Béla Galgóczi, Janine Leschke, Andrew Watt (ed.), Ashgate, 2012).

3

EU Labour Migration in Troubled Times – Skills Mismatch, Return and Policy Responses

(4)  Raportul Supiot din anul 1999 observa deja apariția unei noi categorii de lucrători independenți în mai multe state membre ale UE și considera acest aspect ca fiind problematic din două motive: activitatea independentă poate fi o modalitate de a eluda obligațiile ca angajator, iar pe de altă parte, alegând să devină antreprenori, tinerii lucrători cu educație superioară nu participă la solidaritatea regimurilor de securitate socială ale angajaților. Totodată, acest fenomen al noilor lucrători independenți are și un aspect pozitiv. O activitate independentă poate oferi un spațiu mai larg de manifestare pentru capacitățile lucrătorilor cu adevărat autonomi, de obicei cu calificări superioare și, astfel, poate contribui la creșterea calității activității și la o organizare inovatoare a muncii. Termenii „fals” și „dependent” sunt folosiți pentru a accentua aspectele negative ale acestui tip de activități independente. Prin termenul „fals” se arată faptul că lucrătorul independent nu poate fi calificat ca atare, iar termenul „dependent” arată că acești așa-ziși lucrători independenți nu sunt independenți, nici din punct de vedere economic, nici în ceea ce privește controlul pe care îl au asupra propriilor termeni și condiții de angajare (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

(5)  În Franța acest tip arhaic se numește „marchandage de main-d'œuvre”. Primele acte juridice care au interzis acest tip de recrutare exclusivă a forței de muncă au fost adoptate în Franța la mijlocul secolului al XIX-lea.

5

(6)  Comisia Europeană (CE) descrie câteva tipuri de abuzuri: „În Franța, noul statut de auto-entrepreneur a fost utilizat abuziv de unii angajatori, astfel încât să plătească mai puține impozite pentru angajații care sunt obligați să accepte noul statut. În mai multe state membre, precum Țările de Jos și Belgia, există termenul de „activitate independentă falsă”, care se referă la lucrătorii teoretic independenți al căror statut (independenți sau angajați) este neclar. Teoretic, aceștia sunt lucrători independenți (angajatorul le plătește o sumă, din care lucrătorul trebuie să își plătească singur asigurarea și alte cheltuieli), însă, în practică, nu există nicio diferență între ei și orice alt angajat care desfășoară aceeași activitate” (CE, Observatorul european pentru ocuparea forței de muncă, raportul „Lucrătorii independenți în Europa 2010”, p. 29).

6

auto-entrepreneur

(7)  CE notează (ibid., p. 6) că termenul de lucrător independent este înțeles și definit în mod diferit de la o țară la alta, fiind definite o serie de subcategorii: de exemplu, în funcție de statutul juridic al întreprinderii, dacă firma are sau nu angajați (dacă este angajator, spre deosebire de lucrătorii pe cont propriu) și/sau de sectorul de activitate (de exemplu, sectorul agricol). În unele țări se face diferența între statutul de lucrător independent și cel de „lucrător independent dependent” (de exemplu în Spania, Italia), lucrătorul independent fiind cel care lucrează pentru un singur client. În alte state se distinge activitatea independentă desfășurată suplimentar față de activitatea salariată (de exemplu în Belgia).

7

(8)  "Self employed workers: industrial relations and working conditions" (Lucrătorii independenți: relații industriale și condiții de muncă). EIRO, 2009.

8

Lucrătorii independenți: relații industriale și condiții de muncă

(9)  Din punct de vedere juridic, în statele membre ale UE sunt formulate diferite criterii cu privire la definiția unei relații de muncă: subordonarea față de o singură întreprindere beneficiară; respectarea de ordine și instrucțiuni în desfășurarea activității; integrarea într-o schemă (colectivă) de planificare, execuție și control concepută de alții; din punct de vedere economic și social, lucrătorul depinde de activitatea desfășurată pentru și de către o firmă care aparține altcuiva; dependența financiară față de un (singur) angajator (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, p 35).

9

(10)  Recomandarea a fost adoptată cu 71 % din voturile exprimate. Trebuie observat că delegația angajatorilor a colaborat la elaborarea recomandării și în cele din urmă a hotărât să se abțină de la vot.

10

---

ANEXĂ

la Avizul Comitetului Economic și Social European

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în cadrul dezbaterii [cf. art. 54 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

Punctul 1.3

Se modifică după cum urmează:

Recomandarea din 2006 a OIM adoptă o abordare largă a noțiunii de „raport de muncă”, pentru a se facilita adoptarea de măsuri împotriva falselor activități independente. În stabilirea existenței sau absenței unui raport de muncă, ar trebui să se acorde în primul rând atenție activităților și remunerației angajatului, indiferent de modul în care este definită relația, de exemplu prin termenii săi contractuali. Există o relație ascunsă de angajare atunci când angajatorul tratează lucrătorul astfel încât să mascheze statutul juridic real de angajat al acestuia și atunci când termenii contractuali pot determina anularea protecției la care au dreptul angajații. Trebuie însă observat că recomandările OIM sunt adresate guvernelor naționale și nu Uniunii Europene.

și

Punctul 4.6

Se modifică după cum urmează:

Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat din timp guvernele naționaleasupra posibilei utilizări abuzive a activității independente, care conduce la eludarea drepturilor angajaților și a protecției juridice asociate de obicei unui raport de muncă. OIM a făcut referire la posibilitatea unei utilizări abuzive ca urmare a combinației mai multor factori: legislația este prea restrictivă sau este interpretată prea strict; legislația este formulată astfel încât domeniul său de aplicare și efectele sale sunt minime; deși există, într-adevăr, un raport de muncă, nu este clar cine este angajatorul; nu sunt acoperite diferitele tipuri de falsă activitate independentă; și în general nu se monitorizează conformitatea.

Expunere de motive

Raportorul întemeiază o parte a argumentației sale în favoarea acțiunii la nivelul UE pe Recomandarea OIM privind raportul de muncă din 2006. OIM limitează însă în mod explicit domeniul de aplicare a acestei recomandări la politicile și legislația de la nivel național. În plus, merită observat că această recomandare nu a fost nicidecum adoptată prin consens (o practică uzuală la OIM) – ci, dimpotrivă, numai 71 % din voturile exprimate au susținut propunerea, grupul angajatorilor opunându-se în întregime.

În conformitate cu articolul 51 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, aceste două amendamente au fost examinate împreună.

Rezultatul votului:

| Pentru | 73 |
| --- | --- |
| Împotrivă | 122 |
| Abțineri | 12 |

Pentru

73

Împotrivă

122

Abțineri

12

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/20

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind piața internă și ajutoarele de stat regionale (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/04

Raportor: dl Edgardo Maria IOZIA

La 17 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Piața internă și ajutoarele de stat regionale.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 21 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 156 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În contextul apropierii de momentul modificării sistemului ajutoarelor de stat, Comitetul Economic și Social European (CESE) a considerat că este utilă elaborarea unui aviz din proprie inițiativă care să abordeze tema ajutoarelor de stat regionale, din perspectiva societății civile, și a integrării lor în principiile fundamentale ale pieței interne. |
| --- | --- |

1.1

În contextul apropierii de momentul modificării sistemului ajutoarelor de stat, Comitetul Economic și Social European (CESE) a considerat că este utilă elaborarea unui aviz din proprie inițiativă care să abordeze tema ajutoarelor de stat regionale, din perspectiva societății civile, și a integrării lor în principiile fundamentale ale pieței interne.

| 1.2 | Acest subiect, extrem de important, capătă o valoare esențială într-o situație de criză și de recesiune generalizată a economiei ce necesită instrumente flexibile de sprijin și de intervenție, cu respectarea normelor concurenței. În ultimii ani, Comisia a adoptat cadre de intervenție temporare tocmai pentru a permite sprijinirea adecvată a sistemului bancar și a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.2

Acest subiect, extrem de important, capătă o valoare esențială într-o situație de criză și de recesiune generalizată a economiei ce necesită instrumente flexibile de sprijin și de intervenție, cu respectarea normelor concurenței. În ultimii ani, Comisia a adoptat cadre de intervenție temporare tocmai pentru a permite sprijinirea adecvată a sistemului bancar și a întreprinderilor.

| 1.3 | În măsura în care sunt destinate remedierii dezavantajelor de care suferă regiunile defavorizate și, ca atare, promovării coeziunii economice, sociale și teritoriale a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblu, ajutoarele de stat regionale reprezintă un instrument prețios pentru a ajuta la ieșirea din criză și la relansarea economiilor regiunilor europene. În special IMM-urile au nevoie în mai mare măsură ca aceste instrumente să fie eficiente și mai efective, fiind nevoie de înlesnirea accesului la acest sistem specific de ajutoare prin simplificarea condițiilor de acces, flexibilizarea lui sau informarea adecvată în legătură cu posibilitățile ce li se oferă. |
| --- | --- |

1.3

În măsura în care sunt destinate remedierii dezavantajelor de care suferă regiunile defavorizate și, ca atare, promovării coeziunii economice, sociale și teritoriale a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblu, ajutoarele de stat regionale reprezintă un instrument prețios pentru a ajuta la ieșirea din criză și la relansarea economiilor regiunilor europene. În special IMM-urile au nevoie în mai mare măsură ca aceste instrumente să fie eficiente și mai efective, fiind nevoie de înlesnirea accesului la acest sistem specific de ajutoare prin simplificarea condițiilor de acces, flexibilizarea lui sau informarea adecvată în legătură cu posibilitățile ce li se oferă.

| 1.4 | Ca atare, CESE salută cu mare satisfacție faptul că, în cadrul procesului de modernizare a ajutoarelor de stat (1) lansat de comisarul Almunia, Comisia Europeană a demarat o procedură de actualizare și modernizare și a acestui set de reguli, menite să îndrume intervenția publică de sprijinire a întreprinderilor cu sediul în zone defavorizate, și consideră necesar ca această revizuire să aibă loc sub semnul corelației dintre politica regională și politica în domeniul concurenței, respectând principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

1.4

Ca atare, CESE salută cu mare satisfacție faptul că, în cadrul procesului de modernizare a ajutoarelor de stat (1) lansat de comisarul Almunia, Comisia Europeană a demarat o procedură de actualizare și modernizare și a acestui set de reguli, menite să îndrume intervenția publică de sprijinire a întreprinderilor cu sediul în zone defavorizate, și consideră necesar ca această revizuire să aibă loc sub semnul corelației dintre politica regională și politica în domeniul concurenței, respectând principiul subsidiarității.

| 1.5 | Prin urmare, CESE recomandă Comisiei Europene mai multă coerență între politicile Uniunii și politica în domeniul concurenței, astfel încât aceasta din urmă să nu reprezinte un obstacol în calea realizării obiectivelor europene de interes comun, precum dezvoltarea armonioasă și integrată a regiunilor Europei, ci o ocazie de relansare după criză a economiilor regionale pe piața internă. |
| --- | --- |

1.5

Prin urmare, CESE recomandă Comisiei Europene mai multă coerență între politicile Uniunii și politica în domeniul concurenței, astfel încât aceasta din urmă să nu reprezinte un obstacol în calea realizării obiectivelor europene de interes comun, precum dezvoltarea armonioasă și integrată a regiunilor Europei, ci o ocazie de relansare după criză a economiilor regionale pe piața internă.

| 1.6 | La 14 ianuarie 2013, Comisia Europeană a lansat o consultație publică cu privire la documentul ce cuprinde propunerea de noi orientări în materie de ajutoare de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (2). Documentul reflectă în mare parte abordarea documentului informal transmis statelor membre în decembrie 2011 și a făcut obiectul unei prime reuniuni multilaterale, în timpul căreia Comisia Europeană a lăsat să se întrevadă posibilitatea unei deschideri în legătură cu solicitările înaintate de statele membre, între care procentajele maxime de populație ce beneficiază de asistență la nivel european. Prin faptul că transmite Comisiei mesajul său, avizul CESE îmbracă în acest context o importanță strategică. |
| --- | --- |

1.6

La 14 ianuarie 2013, Comisia Europeană a lansat o consultație publică cu privire la documentul ce cuprinde propunerea de noi orientări în materie de ajutoare de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (2). Documentul reflectă în mare parte abordarea documentului informal transmis statelor membre în decembrie 2011 și a făcut obiectul unei prime reuniuni multilaterale, în timpul căreia Comisia Europeană a lăsat să se întrevadă posibilitatea unei deschideri în legătură cu solicitările înaintate de statele membre, între care procentajele maxime de populație ce beneficiază de asistență la nivel european. Prin faptul că transmite Comisiei mesajul său, avizul CESE îmbracă în acest context o importanță strategică.

| 1.7 | În acest scop, CESE cere ca noile orientări în materie de ajutoare de stat regionale să pună la dispoziția statelor membre un instrument flexibil de intervenție orizontală pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin valorificarea punctelor forte de la nivel regional, indiferent de sector sau de dimensiunea întreprinderilor implicate în proiecte de investiții pentru dezvoltarea zonelor defavorizate. |
| --- | --- |

1.7

În acest scop, CESE cere ca noile orientări în materie de ajutoare de stat regionale să pună la dispoziția statelor membre un instrument flexibil de intervenție orizontală pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin valorificarea punctelor forte de la nivel regional, indiferent de sector sau de dimensiunea întreprinderilor implicate în proiecte de investiții pentru dezvoltarea zonelor defavorizate.

| 1.8 | Sistemul actual, care nu a mai suferit modificări substanțiale în ultimii 40 de ani, este inadecvat și rigid, bazat pe o cartografiere geografică a teritoriului comunitar. Dacă se aplică metoda actuală în noul context economic și social modificat al Uniunii, ar putea rezulta un regres în dezvoltarea pieței interne. |
| --- | --- |

1.8

Sistemul actual, care nu a mai suferit modificări substanțiale în ultimii 40 de ani, este inadecvat și rigid, bazat pe o cartografiere geografică a teritoriului comunitar. Dacă se aplică metoda actuală în noul context economic și social modificat al Uniunii, ar putea rezulta un regres în dezvoltarea pieței interne.

| 1.9 | CESE recomandă Comisiei să adopte niște parametri de referință mai flexibili și mai adecvați la un context economic supus unor mutații puternice. Acești parametri ar trebui să se sprijine pe alegerea unităților de intervenție în funcție de priorități, nevoi, configurația teritorială a deficiențelor economice și a riscului de excluziune socială sau de contextul instituțional, însă independent de frontierele administrative. |
| --- | --- |

1.9

CESE recomandă Comisiei să adopte niște parametri de referință mai flexibili și mai adecvați la un context economic supus unor mutații puternice. Acești parametri ar trebui să se sprijine pe alegerea unităților de intervenție în funcție de priorități, nevoi, configurația teritorială a deficiențelor economice și a riscului de excluziune socială sau de contextul instituțional, însă independent de frontierele administrative.

| 1.10 | Astfel, CESE subliniază că este necesar ca, în cadrul amplului proces de modernizare, instrumentul ajutoarelor de stat regionale să fie actualizat în funcție de dinamicile și ritmurile economiei de după criză, care impun o mai mare flexibilitate în identificarea dezavantajelor regionale și evidențiază caracterul inadecvat al hărții geografice ce stabilește în mod rigid zonele defavorizate pentru întreaga perioadă de programare (7 ani). |
| --- | --- |

1.10

Astfel, CESE subliniază că este necesar ca, în cadrul amplului proces de modernizare, instrumentul ajutoarelor de stat regionale să fie actualizat în funcție de dinamicile și ritmurile economiei de după criză, care impun o mai mare flexibilitate în identificarea dezavantajelor regionale și evidențiază caracterul inadecvat al hărții geografice ce stabilește în mod rigid zonele defavorizate pentru întreaga perioadă de programare (7 ani).

| 1.11 | În acest scop, CESE solicită ca identificarea zonelor defavorizate în înțelesul derogării stipulate la articolul 107 alineatul (3) litera c) să nu se facă prin simpla scădere a populației ce beneficiază de asistență pe baza derogării vizate de articolul 107 alineatul (3) litera a) din numărul total al cetățenilor ce beneficiază de asistență exprimat în procent din populația europeană (operație lipsită, de altfel, de temei), ci ca statele membre să poată dispune de un set amplu de parametri pentru stabilirea dezavantajelor regionale. |
| --- | --- |

1.11

În acest scop, CESE solicită ca identificarea zonelor defavorizate în înțelesul derogării stipulate la articolul 107 alineatul (3) litera c) să nu se facă prin simpla scădere a populației ce beneficiază de asistență pe baza derogării vizate de articolul 107 alineatul (3) litera a) din numărul total al cetățenilor ce beneficiază de asistență exprimat în procent din populația europeană (operație lipsită, de altfel, de temei), ci ca statele membre să poată dispune de un set amplu de parametri pentru stabilirea dezavantajelor regionale.

| 1.12 | CESE consideră că este greșită excluderea marilor întreprinderi de la sprijinirea proiectelor de investiții pentru dezvoltare și coeziune regională, din cauza riscului de a pierde potențialul de dezvoltare de care doar sinergia și integrarea orizontală a întregului sistem antreprenorial dispun, indiferent de dimensiunile întreprinderii. |
| --- | --- |

1.12

CESE consideră că este greșită excluderea marilor întreprinderi de la sprijinirea proiectelor de investiții pentru dezvoltare și coeziune regională, din cauza riscului de a pierde potențialul de dezvoltare de care doar sinergia și integrarea orizontală a întregului sistem antreprenorial dispun, indiferent de dimensiunile întreprinderii.

| 1.13 | CESE invită Comisia să introducă un mecanism care să țină seama ex ante de externalitățile negative pe care le-ar putea implica ajutoarele de stat regionale în termeni de pierderi semnificative de locuri de muncă în locațiile de pe teritoriul UE, nu doar în cadrul evaluării comparative pe care Comisia o face cu ocazia notificării și care astăzi este rezervată doar marilor proiecte de investiții (3), ci și în contextul regulamentului general de exceptare. |
| --- | --- |

1.13

CESE invită Comisia să introducă un mecanism care să țină seama ex ante de externalitățile negative pe care le-ar putea implica ajutoarele de stat regionale în termeni de pierderi semnificative de locuri de muncă în locațiile de pe teritoriul UE, nu doar în cadrul evaluării comparative pe care Comisia o face cu ocazia notificării și care astăzi este rezervată doar marilor proiecte de investiții (3), ci și în contextul regulamentului general de exceptare.

| 1.14 | CESE subliniază că este necesar ca instrumentul ajutoarelor de stat regionale să cuprindă elementele necesare pentru a fi evitate efectele de evicțiune și delocalizare datorate marilor diferențe dintre regiunile de frontieră și cele apropiate geografic în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor, aspect care fragmentează piața internă prin așa-numita „goană după subvenții” (subsidy races). |
| --- | --- |

1.14

CESE subliniază că este necesar ca instrumentul ajutoarelor de stat regionale să cuprindă elementele necesare pentru a fi evitate efectele de evicțiune și delocalizare datorate marilor diferențe dintre regiunile de frontieră și cele apropiate geografic în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor, aspect care fragmentează piața internă prin așa-numita „goană după subvenții” (subsidy races).

| 1.15 | În opinia CESE, Comisia ar trebui:






  — | să-și reconsidere propunerea de reducere a intensității ajutoarelor acordate marilor întreprinderi de la 40 % la 35 % sau la 25 %. O astfel de propunere ar duce la scăderea atractivității pentru investițiile străine; |
| --- | --- | --- |

1.15

În opinia CESE, Comisia ar trebui:

—

să-și reconsidere propunerea de reducere a intensității ajutoarelor acordate marilor întreprinderi de la 40 % la 35 % sau la 25 %. O astfel de propunere ar duce la scăderea atractivității pentru investițiile străine;

| — | să nu limiteze intensitatea ajutoarelor până la nivelul costurilor suplimentare și să nu agraveze povara marilor întreprinderi prin solicitarea de a furniza dovezi ale efectului de stimulare; |
| --- | --- |

—

să nu limiteze intensitatea ajutoarelor până la nivelul costurilor suplimentare și să nu agraveze povara marilor întreprinderi prin solicitarea de a furniza dovezi ale efectului de stimulare;

| — | să evite ca zonele menționate la articolul 107 alineatul (3) litera a) să aibă dificultăți în a atrage investiții străine și a crea noi locuri de muncă și valoare, ajungând astfel în poziții concurențiale dezavantajoase în raport cu alte regiuni din afara Europei, unde mediul investițional este în multe cazuri mult mai generos. |
| --- | --- |

—

să evite ca zonele menționate la articolul 107 alineatul (3) litera a) să aibă dificultăți în a atrage investiții străine și a crea noi locuri de muncă și valoare, ajungând astfel în poziții concurențiale dezavantajoase în raport cu alte regiuni din afara Europei, unde mediul investițional este în multe cazuri mult mai generos.

| 1.16 | Totodată, Comisia ar trebui să introducă o clauză de salvgardare care să oblige mai ales marile întreprinderi ce primesc ajutoare de stat regionale pentru implantarea unei noi unități sau pentru achiziționarea unor active legate direct de o nouă unitate să garanteze pentru o perioadă de cinci ani de la acordarea ajutoarelor:






  — | menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă în unitățile aflate pe teritoriul altor state membre decât cel în care întreprinderea a solicitat alocarea de ajutoare regionale în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera a) sau |
| --- | --- | --- |

1.16

Totodată, Comisia ar trebui să introducă o clauză de salvgardare care să oblige mai ales marile întreprinderi ce primesc ajutoare de stat regionale pentru implantarea unei noi unități sau pentru achiziționarea unor active legate direct de o nouă unitate să garanteze pentru o perioadă de cinci ani de la acordarea ajutoarelor:

—

menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă în unitățile aflate pe teritoriul altor state membre decât cel în care întreprinderea a solicitat alocarea de ajutoare regionale în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera a) sau

| — | că reducerea nivelului de ocupare a forței de muncă în unitățile aflate pe teritoriul altor state membre decât cel în care întreprinderea a solicitat alocarea de ajutoare regionale în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera a) va avea loc în urma unui acord la nivel regional sau național, dacă este cazul, cu partenerii sociali din statele membre implicate și în conformitate cu acest acord.” |
| --- | --- |

—

că reducerea nivelului de ocupare a forței de muncă în unitățile aflate pe teritoriul altor state membre decât cel în care întreprinderea a solicitat alocarea de ajutoare regionale în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera a) va avea loc în urma unui acord la nivel regional sau național, dacă este cazul, cu partenerii sociali din statele membre implicate și în conformitate cu acest acord.”

| 1.17 | CESE cere Comisiei Europene să procedeze la o reducere mai graduală a intensității ajutoarelor, mai progresivă și mai echilibrată decât cea din propunere. Reducerea ar trebui să se coreleze cu cea prevăzută pentru ajutoarele ce trebuie stabilite pentru fondurile primite de regiuni în virtutea politicii de coeziune. |
| --- | --- |

1.17

CESE cere Comisiei Europene să procedeze la o reducere mai graduală a intensității ajutoarelor, mai progresivă și mai echilibrată decât cea din propunere. Reducerea ar trebui să se coreleze cu cea prevăzută pentru ajutoarele ce trebuie stabilite pentru fondurile primite de regiuni în virtutea politicii de coeziune.

| 1.18 | CESE propune integrarea mai multor indicatori: pe lângă PIB-ul pe cap de locuitor – în prezent, singurul parametru, care nu reflectă situația reală a economiei unei regiuni –, rata șomajului, raportul dintre pierderile de locuri de muncă și numărul total al persoanelor aflate în câmpul muncii și alți parametri, care să ofere o imagine mai relevantă a situației reale. |
| --- | --- |

1.18

CESE propune integrarea mai multor indicatori: pe lângă PIB-ul pe cap de locuitor – în prezent, singurul parametru, care nu reflectă situația reală a economiei unei regiuni –, rata șomajului, raportul dintre pierderile de locuri de muncă și numărul total al persoanelor aflate în câmpul muncii și alți parametri, care să ofere o imagine mai relevantă a situației reale.

2.   Noul context economic după criză

| 2.1 | În cadrul politicii de concurență, controlul ajutoarelor de stat este un instrument necesar pentru a garanta că piața unică este reglementată de principiile liberului schimb și ale unei concurențe reale și răspunde necesității de a asigura condiții egale tuturor întreprinderilor ce operează pe piața europeană. Ca atare, articolul 107 din TFUE interzice statelor să acorde ajutoare întreprinderilor, în măsura în care aceste ajutoare influențează schimburile comerciale dintre statele membre, falsifică sau riscă să falsifice concurența, acordând avantaje selective nejustificate anumitor întreprinderi, împiedicând forțele pieței să stimuleze întreprinderile cele mai competitive și reducând astfel competitivitatea europeană în întregul său. |
| --- | --- |

2.1

În cadrul politicii de concurență, controlul ajutoarelor de stat este un instrument necesar pentru a garanta că piața unică este reglementată de principiile liberului schimb și ale unei concurențe reale și răspunde necesității de a asigura condiții egale tuturor întreprinderilor ce operează pe piața europeană. Ca atare, articolul 107 din TFUE interzice statelor să acorde ajutoare întreprinderilor, în măsura în care aceste ajutoare influențează schimburile comerciale dintre statele membre, falsifică sau riscă să falsifice concurența, acordând avantaje selective nejustificate anumitor întreprinderi, împiedicând forțele pieței să stimuleze întreprinderile cele mai competitive și reducând astfel competitivitatea europeană în întregul său.

| 2.2 | Cu toate acestea, tratatul recunoaște posibilitatea de derogare de la această interdicție atunci când aceste ajutoare urmăresc obiective de interes european comun, care nu pot fi atinse doar prin forțele pieței. Alineatele (2) și (3) ale articolului 107 identifică principalele insuficiențe ale pieței și enumeră derogările pe baza cărora anumite ajutoare „sunt compatibile” sau „pot fi considerate compatibile”, pe baza criteriilor definite exclusiv de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

2.2

Cu toate acestea, tratatul recunoaște posibilitatea de derogare de la această interdicție atunci când aceste ajutoare urmăresc obiective de interes european comun, care nu pot fi atinse doar prin forțele pieței. Alineatele (2) și (3) ale articolului 107 identifică principalele insuficiențe ale pieței și enumeră derogările pe baza cărora anumite ajutoare „sunt compatibile” sau „pot fi considerate compatibile”, pe baza criteriilor definite exclusiv de Comisia Europeană.

| 2.3 | În sensul articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, ajutoarele de stat destinate favorizării dezvoltării economice a unor zone defavorizate din Uniunea Europeană, numite ajutoare de stat regionale, pot fi considerate, de către Comisie, compatibile cu piața comună. Este vorba de ajutoare care pot fi destinate în principal unor mari întreprinderi pentru sprijinirea investițiilor și crearea de locuri de muncă sau, în anumite împrejurări speciale, de ajutoare de funcționare, în ambele cazuri destinate unor regiuni specifice, în scopul eliminării decalajelor dintre regiuni, în special prin încurajarea întreprinderilor să-și înființeze aici noi filiale. |
| --- | --- |

2.3

În sensul articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, ajutoarele de stat destinate favorizării dezvoltării economice a unor zone defavorizate din Uniunea Europeană, numite ajutoare de stat regionale, pot fi considerate, de către Comisie, compatibile cu piața comună. Este vorba de ajutoare care pot fi destinate în principal unor mari întreprinderi pentru sprijinirea investițiilor și crearea de locuri de muncă sau, în anumite împrejurări speciale, de ajutoare de funcționare, în ambele cazuri destinate unor regiuni specifice, în scopul eliminării decalajelor dintre regiuni, în special prin încurajarea întreprinderilor să-și înființeze aici noi filiale.

| 2.4 | Pentru că au în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblu. Aceste ajutoare urmăresc obiective corelate cu cele ale fondurilor structurale, care, alături de bugetele statelor, se numără printre instrumentele de implementare a politicii de dezvoltare regională. |
| --- | --- |

2.4

Pentru că au în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblu. Aceste ajutoare urmăresc obiective corelate cu cele ale fondurilor structurale, care, alături de bugetele statelor, se numără printre instrumentele de implementare a politicii de dezvoltare regională.

| 2.5 | CESE reafirmă necesitatea absolută de a proteja și, în unele cazuri, de a consolida sistemul de control al ajutoarelor de stat, care pot afecta în mod grav funcționarea corectă a pieței interne, însă consideră necesar să se garanteze că normele în materie de ajutoare de stat evită fragmentarea acesteia și previn riscul crescut al denaturării concurenței și a schimburilor comerciale, din cauza capacității diferite a statelor membre de a acorda ajutoare pentru investiții. |
| --- | --- |

2.5

CESE reafirmă necesitatea absolută de a proteja și, în unele cazuri, de a consolida sistemul de control al ajutoarelor de stat, care pot afecta în mod grav funcționarea corectă a pieței interne, însă consideră necesar să se garanteze că normele în materie de ajutoare de stat evită fragmentarea acesteia și previn riscul crescut al denaturării concurenței și a schimburilor comerciale, din cauza capacității diferite a statelor membre de a acorda ajutoare pentru investiții.

| 2.6 | În același timp consideră necesară promovarea eficienței și a flexibilității instrumentelor puse la dispoziție pentru intervenții excepționale, pentru ca să se poată face față problemelor unor zone afectate sau situațiilor de criză. |
| --- | --- |

2.6

În același timp consideră necesară promovarea eficienței și a flexibilității instrumentelor puse la dispoziție pentru intervenții excepționale, pentru ca să se poată face față problemelor unor zone afectate sau situațiilor de criză.

| 2.7 | Actualul sistem al orientărilor privind ajutoarele de stat regionale prezintă disfuncționalități evidente, din cauza rigidității sale structurale (izvorâtă din cartografierea geografică a teritoriului comunitar), și nu respectă în totalitate obiectivele prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, determinând un posibil efect de denaturare a concurenței. În noul context economic și social al Uniunii, metoda actuală riscă să determine regresul dezvoltării pieței interne. |
| --- | --- |

2.7

Actualul sistem al orientărilor privind ajutoarele de stat regionale prezintă disfuncționalități evidente, din cauza rigidității sale structurale (izvorâtă din cartografierea geografică a teritoriului comunitar), și nu respectă în totalitate obiectivele prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, determinând un posibil efect de denaturare a concurenței. În noul context economic și social al Uniunii, metoda actuală riscă să determine regresul dezvoltării pieței interne.

| 2.8 | Modernizarea ajutoarelor de stat trebuie să vizeze și acest instrument important, care completează panorama acțiunilor posibile, cu scopul de a interveni în zonele dezavantajate. Este cel puțin surprinzătoare intenția Comisiei nu doar de a confirma modelul care există deja din 1971, cu modificările ulterioare, ci și de a îngrădi aplicarea lui. Obiectivele creșterii și ale dezvoltării ocupării forței de muncă, invocate în mai multe rânduri de Comisie, sunt contrazise de politici incoerente, care limitează în mod obiectiv posibilitățile pe care le poate oferi reforma specifică a orientărilor. |
| --- | --- |

2.8

Modernizarea ajutoarelor de stat trebuie să vizeze și acest instrument important, care completează panorama acțiunilor posibile, cu scopul de a interveni în zonele dezavantajate. Este cel puțin surprinzătoare intenția Comisiei nu doar de a confirma modelul care există deja din 1971, cu modificările ulterioare, ci și de a îngrădi aplicarea lui. Obiectivele creșterii și ale dezvoltării ocupării forței de muncă, invocate în mai multe rânduri de Comisie, sunt contrazise de politici incoerente, care limitează în mod obiectiv posibilitățile pe care le poate oferi reforma specifică a orientărilor.

| 2.9 | În cadrul Strategiei Europa 2020, Comisia Europeană recunoaște ea însăși că realitățile economice se mișcă mai repede decât cele politice și că, în consecință, pentru a restabili în mod durabil creșterea și finanțele publice după criză, Europa necesită o abordare reînnoită, care trebuie să se bazeze pe concentrarea tematică și prioritară a resurselor și care, după cum a reamintit recent DG Concurență în documentul de discuție cu privire la modernizare (4) din 23 februarie 2012, se realizează: „prin intermediul reformelor corelate din diverse sectoare, sub semnul cooperării cu statele membre și părțile interesate pentru dezvoltarea unui acord amplu și echilibrat privind parcursul care trebuie urmat”. |
| --- | --- |

2.9

În cadrul Strategiei Europa 2020, Comisia Europeană recunoaște ea însăși că realitățile economice se mișcă mai repede decât cele politice și că, în consecință, pentru a restabili în mod durabil creșterea și finanțele publice după criză, Europa necesită o abordare reînnoită, care trebuie să se bazeze pe concentrarea tematică și prioritară a resurselor și care, după cum a reamintit recent DG Concurență în documentul de discuție cu privire la modernizare (4) din 23 februarie 2012, se realizează: „prin intermediul reformelor corelate din diverse sectoare, sub semnul cooperării cu statele membre și părțile interesate pentru dezvoltarea unui acord amplu și echilibrat privind parcursul care trebuie urmat”.

| 2.10 | CESE salută această abordare, pe care o consideră mai flexibilă, mai dinamică și, prin urmare, mai adecvată pentru a face față scenariului crizei cu evoluție rapidă și continuă pe care Uniunea o traversează și solicită ca abordarea respectivă să fie adoptată inclusiv și, în special, cu privire la tratarea derogărilor pe care tratatul le prevede pentru ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

2.10

CESE salută această abordare, pe care o consideră mai flexibilă, mai dinamică și, prin urmare, mai adecvată pentru a face față scenariului crizei cu evoluție rapidă și continuă pe care Uniunea o traversează și solicită ca abordarea respectivă să fie adoptată inclusiv și, în special, cu privire la tratarea derogărilor pe care tratatul le prevede pentru ajutoarele de stat regionale.

3.   Corelarea politicii regionale de coeziune cu politica în domeniul concurenței

| 3.1 | CESE amintește că, încă de la prima sistematizare a principiilor care stau la baza ajutoarelor de stat regionale, realizată cu ocazia orientărilor din 1998 (5), Comisia a subliniat constant necesitatea de a consolida concentrarea și corelarea politicii regionale cu politica în domeniul concurenței (6). |
| --- | --- |

3.1

CESE amintește că, încă de la prima sistematizare a principiilor care stau la baza ajutoarelor de stat regionale, realizată cu ocazia orientărilor din 1998 (5), Comisia a subliniat constant necesitatea de a consolida concentrarea și corelarea politicii regionale cu politica în domeniul concurenței (6).

| 3.2 | În timp ce această abordare a garantat corelarea celor două sisteme până la perioada de programare 2000-2006, când, din motive politice și economice, hărțile cu regiunile Uniunii care puteau beneficia atunci de ajutoare structurale în cadrul obiectivelor 1 și 2 coincideau cu cele ale regiunilor eligibile pentru derogarea privind ajutoarele regionale, acest lucru nu s-a mai întâmplat începând cu perioada de programare 2007-2013. |
| --- | --- |

3.2

În timp ce această abordare a garantat corelarea celor două sisteme până la perioada de programare 2000-2006, când, din motive politice și economice, hărțile cu regiunile Uniunii care puteau beneficia atunci de ajutoare structurale în cadrul obiectivelor 1 și 2 coincideau cu cele ale regiunilor eligibile pentru derogarea privind ajutoarele regionale, acest lucru nu s-a mai întâmplat începând cu perioada de programare 2007-2013.

| 3.3 | Pe de o parte, evoluția politicii regionale a fost determinată de necesitatea de a adopta „o abordare pluridisciplinară și integrată”, capabilă de „a identifica problemele specifice legate de diversele situații geografice” și de a elabora „o strategie globală care să definească contextul obiectivelor și al intervențiilor specifice cu privire la care trebuie alocate resursele”
   (7). Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 (8) a definit apoi noul model de aplicare a măsurilor structurale în teritoriu, prin care intervențiile sunt determinate de fiecare stat membru la nivelul teritorial potrivit, în funcție de organizarea și de caracteristicile și necesitățile socioeconomice respective. |
| --- | --- |

3.3

Pe de o parte, evoluția politicii regionale a fost determinată de necesitatea de a adopta „o abordare pluridisciplinară și integrată”, capabilă de „a identifica problemele specifice legate de diversele situații geografice” și de a elabora „o strategie globală care să definească contextul obiectivelor și al intervențiilor specifice cu privire la care trebuie alocate resursele”
   (7). Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 (8) a definit apoi noul model de aplicare a măsurilor structurale în teritoriu, prin care intervențiile sunt determinate de fiecare stat membru la nivelul teritorial potrivit, în funcție de organizarea și de caracteristicile și necesitățile socioeconomice respective.

| 3.4 | Pe de altă parte, politica în domeniul concurenței a rămas ancorată în prestabilirea zonelor eligibile pentru derogarea privind ajutoarele regionale cu ajutorul unor hărți care erau valabile șapte ani. Aceste demersuri nu au fost în măsură să doteze politica regională și de coeziune cu un instrument de concurență la fel de flexibil, compromițând integritatea pieței interne și dovedind asimetria unor politici care urmăresc totuși același obiectiv de coeziune. |
| --- | --- |

3.4

Pe de altă parte, politica în domeniul concurenței a rămas ancorată în prestabilirea zonelor eligibile pentru derogarea privind ajutoarele regionale cu ajutorul unor hărți care erau valabile șapte ani. Aceste demersuri nu au fost în măsură să doteze politica regională și de coeziune cu un instrument de concurență la fel de flexibil, compromițând integritatea pieței interne și dovedind asimetria unor politici care urmăresc totuși același obiectiv de coeziune.

| 3.5 | În plus, CESE amintește că, în Cartea verde privind coeziunea teritorială, din 2008 (9), Comisia a recunoscut că eligibilitatea pentru sprijinul politicilor structurale nu poate să fie stabilită decât la nivel regional, fiind conștientă tot mai mult că, în vederea îmbunătățirii guvernanței politicii de coeziune, este esențial să o facă „mai flexibilă, mai capabilă de adaptare la cea mai adecvată scară teritorială, mai responsivă la preferințele și nevoile locale, precum și mai bine coordonată cu alte politici, la toate nivelurile, în conformitate cu principiul subsidiarității”. |
| --- | --- |

3.5

În plus, CESE amintește că, în Cartea verde privind coeziunea teritorială, din 2008 (9), Comisia a recunoscut că eligibilitatea pentru sprijinul politicilor structurale nu poate să fie stabilită decât la nivel regional, fiind conștientă tot mai mult că, în vederea îmbunătățirii guvernanței politicii de coeziune, este esențial să o facă „mai flexibilă, mai capabilă de adaptare la cea mai adecvată scară teritorială, mai responsivă la preferințele și nevoile locale, precum și mai bine coordonată cu alte politici, la toate nivelurile, în conformitate cu principiul subsidiarității”.

| 3.6 | De asemenea, Comisia a conchis că, pentru a face față în mod eficient problemelor privind creșterea economică a Uniunii într-o economie mondială globalizată, „e necesar un răspuns din sfera politicilor, la o scară variabilă din punct de vedere geografic” (10). |
| --- | --- |

3.6

De asemenea, Comisia a conchis că, pentru a face față în mod eficient problemelor privind creșterea economică a Uniunii într-o economie mondială globalizată, „e necesar un răspuns din sfera politicilor, la o scară variabilă din punct de vedere geografic” (10).

| 3.7 | Deși, după cum recunoaște Comisia, „politica privind concurența poate afecta distribuția teritorială a activității economice prin asigurarea concentrării ajutorului regional în zonele cele mai dezavantajate și prin ajustarea dimensiunii ajutorului în funcție de natura și amploarea problemelor”
   (11), aceasta nu se poate sustrage evoluției deja conturate a politicii regionale, bazată pe intervenții care vizează concentrarea tematică pe prioritățile Uniunii și concentrarea geografică la scară variabilă, fiind absolut necesară revizuirea metodei de identificare a zonelor care pot beneficia de derogările regionale menționate la articolul 107 alineatul (3). |
| --- | --- |

3.7

Deși, după cum recunoaște Comisia, „politica privind concurența poate afecta distribuția teritorială a activității economice prin asigurarea concentrării ajutorului regional în zonele cele mai dezavantajate și prin ajustarea dimensiunii ajutorului în funcție de natura și amploarea problemelor”
   (11), aceasta nu se poate sustrage evoluției deja conturate a politicii regionale, bazată pe intervenții care vizează concentrarea tematică pe prioritățile Uniunii și concentrarea geografică la scară variabilă, fiind absolut necesară revizuirea metodei de identificare a zonelor care pot beneficia de derogările regionale menționate la articolul 107 alineatul (3).

4.   Motive pentru care metoda actuală de cartografiere a zonelor defavorizate este inadecvată

| 4.1 | CESE observă că metoda utilizată de Comisie pentru a identifica zonele Uniunii care pot beneficia de derogările regionale menționate la articolul 107 alineatul (3) acordă prioritate regiunilor afectate de probleme grave, prevăzute la litera (a) și identificate pe baza unui nivel al PIB/SPC raportat la media europeană în ansamblul său. Această metodă ar trebui completată prin alte criterii care să măsoare nivelurile grave ale șomajului, la care face referire expresă tratatul. Într-adevăr, criteriul utilizat de Comisie permite stabilirea unui nivel de trai anormal de scăzut, dar nu reflectă întotdeauna situația gravă a șomajului. Rata șomajului ar putea fi un factor bun de corectare a PIB-ului. CESE întreabă Comisia Europeană de ce identificarea zonelor defavorizate conform derogării prevăzute la litera (c) se realizează prin simpla scădere a zonelor menționate la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din populația totală a statului membru respectiv. Procedând astfel, posibilitatea efectivă de a interveni în zonele defavorizate în sensul literei (c) depinde de mărimea zonelor defavorizate în sensul literei (a), ceea ce duce la situații de disparități grave între statele membre, fără ca această diferență să reiasă dintr-o evaluare comparativă a condițiilor dificile din regiunile selectate. |
| --- | --- |

4.1

CESE observă că metoda utilizată de Comisie pentru a identifica zonele Uniunii care pot beneficia de derogările regionale menționate la articolul 107 alineatul (3) acordă prioritate regiunilor afectate de probleme grave, prevăzute la litera (a) și identificate pe baza unui nivel al PIB/SPC raportat la media europeană în ansamblul său. Această metodă ar trebui completată prin alte criterii care să măsoare nivelurile grave ale șomajului, la care face referire expresă tratatul. Într-adevăr, criteriul utilizat de Comisie permite stabilirea unui nivel de trai anormal de scăzut, dar nu reflectă întotdeauna situația gravă a șomajului. Rata șomajului ar putea fi un factor bun de corectare a PIB-ului. CESE întreabă Comisia Europeană de ce identificarea zonelor defavorizate conform derogării prevăzute la litera (c) se realizează prin simpla scădere a zonelor menționate la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din populația totală a statului membru respectiv. Procedând astfel, posibilitatea efectivă de a interveni în zonele defavorizate în sensul literei (c) depinde de mărimea zonelor defavorizate în sensul literei (a), ceea ce duce la situații de disparități grave între statele membre, fără ca această diferență să reiasă dintr-o evaluare comparativă a condițiilor dificile din regiunile selectate.

| 4.2 | În acest mod se creează condiții care, de fapt, provoacă denaturări: în anumite țări sunt eligibile regiuni cu niveluri de dezvoltare cu mult mai mari decât ale altor regiuni, din alte țări, în care nu este posibilă acordarea de ajutoare regionale, având în vedere că aparțin unor țări în care plafonul [menționat la articolul 107 alineatul (3) litera (c)] este scăzut. Prin urmare, denaturarea schimburilor, provocată, prin definiție, de orice formă de ajutor, departe de a fi justificată de interesul general, ar fi totală și nejustificată. |
| --- | --- |

4.2

În acest mod se creează condiții care, de fapt, provoacă denaturări: în anumite țări sunt eligibile regiuni cu niveluri de dezvoltare cu mult mai mari decât ale altor regiuni, din alte țări, în care nu este posibilă acordarea de ajutoare regionale, având în vedere că aparțin unor țări în care plafonul [menționat la articolul 107 alineatul (3) litera (c)] este scăzut. Prin urmare, denaturarea schimburilor, provocată, prin definiție, de orice formă de ajutor, departe de a fi justificată de interesul general, ar fi totală și nejustificată.

| 4.3 | CESE subliniază că este important să se stabilească zonele vizate la litera c) pe baza nivelului național de dezvoltare, dat fiind că doar parametrul comparației interne permite statelor membre să intervină asupra disparităților regionale de pe teritoriul lor și de să implementeze politici regionale naționale capabile să evite fragmentarea pieței interne. |
| --- | --- |

4.3

CESE subliniază că este important să se stabilească zonele vizate la litera c) pe baza nivelului național de dezvoltare, dat fiind că doar parametrul comparației interne permite statelor membre să intervină asupra disparităților regionale de pe teritoriul lor și de să implementeze politici regionale naționale capabile să evite fragmentarea pieței interne.

| 4.4 | Într-un context internațional profund globalizat și într-un context european de eliminare progresivă și rapidă a barierelor interne, disparitățile din interiorul Uniunii sunt manifeste din ce în ce mai mult la nivel regional, mai curând decât la nivel național, în zonele în care problemele socioeconomice transcend frontierele administrative și sunt cauzate de vulnerabilități specifice, structurale și sistemice, de natură mai mult economică decât politică. |
| --- | --- |

4.4

Într-un context internațional profund globalizat și într-un context european de eliminare progresivă și rapidă a barierelor interne, disparitățile din interiorul Uniunii sunt manifeste din ce în ce mai mult la nivel regional, mai curând decât la nivel național, în zonele în care problemele socioeconomice transcend frontierele administrative și sunt cauzate de vulnerabilități specifice, structurale și sistemice, de natură mai mult economică decât politică.

| 4.5 | Stabilirea „teritoriilor vulnerabile” în funcție de o hartă geografică alcătuită pe baza datelor raportate la media 2008-2010, pe o perioadă de 7 ani, reprezintă o rigiditate programatică cu totul anacronică în raport cu un context economic și social într-o continuă și rapidă evoluție. |
| --- | --- |

4.5

Stabilirea „teritoriilor vulnerabile” în funcție de o hartă geografică alcătuită pe baza datelor raportate la media 2008-2010, pe o perioadă de 7 ani, reprezintă o rigiditate programatică cu totul anacronică în raport cu un context economic și social într-o continuă și rapidă evoluție.

| 4.6 | În plus, încercarea de a „echilibra” distribuția spațială a activităților economice prin investiții în zone mai defavorizate riscă într-o mare măsură să reprezinte o „forțare” care nu are legătură cu potențialul real al acelor zone, împiedicând aglomerările eficiente în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c) și favorizându-i pe așa-numiții „vânători de subvenții locale”, în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera a). Stabilirea în prealabil și statică a zonelor defavorizate creează un context deosebit de defavorabil pentru competitivitate și inovare, inhibând dezvoltarea clusterelor de inovare, pe care Strategia Europa 2020 le identifică drept elemente-cheie ale strategiilor de specializare inteligentă pentru creșterea regională și al căror sprijin pentru dezvoltare, promovat de Comisia Europeană, „trebuie să fie concentrat asupra domeniilor cu avantaj comparativ”
   (12), adică asupra sectoarelor economice în care intervenția prezintă cel mai bun raport costuri/beneficii. |
| --- | --- |

4.6

În plus, încercarea de a „echilibra” distribuția spațială a activităților economice prin investiții în zone mai defavorizate riscă într-o mare măsură să reprezinte o „forțare” care nu are legătură cu potențialul real al acelor zone, împiedicând aglomerările eficiente în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c) și favorizându-i pe așa-numiții „vânători de subvenții locale”, în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera a). Stabilirea în prealabil și statică a zonelor defavorizate creează un context deosebit de defavorabil pentru competitivitate și inovare, inhibând dezvoltarea clusterelor de inovare, pe care Strategia Europa 2020 le identifică drept elemente-cheie ale strategiilor de specializare inteligentă pentru creșterea regională și al căror sprijin pentru dezvoltare, promovat de Comisia Europeană, „trebuie să fie concentrat asupra domeniilor cu avantaj comparativ”
   (12), adică asupra sectoarelor economice în care intervenția prezintă cel mai bun raport costuri/beneficii.

| 4.7 | Astfel, a fost evidențiat pe larg (13) că o politică de dezvoltare regională bazată în mod esențial pe compensarea diferențelor regionale legate de decalajele de productivitate, care se limitează, prin urmare, la redistribuirea financiară a resurselor de la regiunile mai bogate la cele mai sărace, limitează considerabil mobilitatea și procesele eficiente de grupare în clustere. Această abordare trebuie în mod clar să lase loc unei strategii de dezvoltare definite pe baza localizării („place based”), ale cărei limite regionale și ale locurilor „sunt independente de limitele administrative și se pot schimba în timp”. |
| --- | --- |

4.7

Astfel, a fost evidențiat pe larg (13) că o politică de dezvoltare regională bazată în mod esențial pe compensarea diferențelor regionale legate de decalajele de productivitate, care se limitează, prin urmare, la redistribuirea financiară a resurselor de la regiunile mai bogate la cele mai sărace, limitează considerabil mobilitatea și procesele eficiente de grupare în clustere. Această abordare trebuie în mod clar să lase loc unei strategii de dezvoltare definite pe baza localizării („place based”), ale cărei limite regionale și ale locurilor „sunt independente de limitele administrative și se pot schimba în timp”.

5.   Necesitatea de a schimba metoda de stabilire a zonelor defavorizate: propuneri

| 5.1 | Prin urmare, CESE consideră că, prin cartografierea așa-numitelor zone defavorizate, trebuie să se permită fiecărei regiuni administrative să intervină în toate zonele care, în cursul programării, prezintă semne de defavorizare, decelate prin parametri definiți, recunoscuți și acceptați ex ante. |
| --- | --- |

5.1

Prin urmare, CESE consideră că, prin cartografierea așa-numitelor zone defavorizate, trebuie să se permită fiecărei regiuni administrative să intervină în toate zonele care, în cursul programării, prezintă semne de defavorizare, decelate prin parametri definiți, recunoscuți și acceptați ex ante.

| 5.2 | CESE este de acord cu modelul pe care Fabrizio Barca, în raportul privind politica de coeziune din 2009 (14), îl recomandă pentru modernizarea politicii regionale și care este bazat pe alegerea unităților de intervenție în funcție de priorități, nevoi, configurarea teritorială a disfuncționalităților economice și a riscului de excluziune socială, dar și de contextul instituțional, însă fără a ține seama de limitele administrative. |
| --- | --- |

5.2

CESE este de acord cu modelul pe care Fabrizio Barca, în raportul privind politica de coeziune din 2009 (14), îl recomandă pentru modernizarea politicii regionale și care este bazat pe alegerea unităților de intervenție în funcție de priorități, nevoi, configurarea teritorială a disfuncționalităților economice și a riscului de excluziune socială, dar și de contextul instituțional, însă fără a ține seama de limitele administrative.

| 5.3 | CESE propune Comisiei să adopte aceeași abordare și pentru politica în domeniul concurenței, prin intermediul unei noi metode de identificare a „regiunilor economice” ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c), independentă de limitele geografice și administrative, dar capabilă, în același timp, să țină seama de condițiile reale în care se află din când în când diversele regiuni. |
| --- | --- |

5.3

CESE propune Comisiei să adopte aceeași abordare și pentru politica în domeniul concurenței, prin intermediul unei noi metode de identificare a „regiunilor economice” ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c), independentă de limitele geografice și administrative, dar capabilă, în același timp, să țină seama de condițiile reale în care se află din când în când diversele regiuni.

| 5.4 | CESE consideră că acest model este capabil să garanteze atât obiectivele de dezvoltare regională, prin intermediul concentrării tematice, cât și principiile privind concurența și integritatea pieței, prin intermediul unei limitări cantitative a resurselor care trebuie alocate instrumentului pentru ajutoarele de stat regionale, stabilită pentru fiecare stat membru și regiune NUTS II (Nomenclature of Territorial Units for Statistics) în amonte, cum se întâmplă, de exemplu, în cadrul mecanismului plafonului național de minimis pentru domeniul pescuitului și al agriculturii. |
| --- | --- |

5.4

CESE consideră că acest model este capabil să garanteze atât obiectivele de dezvoltare regională, prin intermediul concentrării tematice, cât și principiile privind concurența și integritatea pieței, prin intermediul unei limitări cantitative a resurselor care trebuie alocate instrumentului pentru ajutoarele de stat regionale, stabilită pentru fiecare stat membru și regiune NUTS II (Nomenclature of Territorial Units for Statistics) în amonte, cum se întâmplă, de exemplu, în cadrul mecanismului plafonului național de minimis pentru domeniul pescuitului și al agriculturii.

| 5.5 | CESE propune ca stabilirea plafonului să fie însoțită de cea a parametrilor de evaluare a situațiilor de criză, care să garanteze că măsurile de sprijinire a întreprinderilor corespund obiectivului dezvoltării regiunilor vulnerabile și că teritoriile unde trebuie aplicate din când în când măsurile de ajutor regional sunt stabilite pe baza unui amplu set de indicatori și de praguri minime corespunzătoare, aprobat în prealabil de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

5.5

CESE propune ca stabilirea plafonului să fie însoțită de cea a parametrilor de evaluare a situațiilor de criză, care să garanteze că măsurile de sprijinire a întreprinderilor corespund obiectivului dezvoltării regiunilor vulnerabile și că teritoriile unde trebuie aplicate din când în când măsurile de ajutor regional sunt stabilite pe baza unui amplu set de indicatori și de praguri minime corespunzătoare, aprobat în prealabil de Comisia Europeană.

| 5.6 | CESE consideră că ar fi mai coerentă și mai potrivită o metodă de delimitare a zonelor defavorizate care să țină seama de realitatea economică și socială din teritoriu, determinată pe baza depășirii mediei naționale a indicatorilor de șomaj la nivelul NUTS III și care să definească valoarea maximă a ajutorului pentru care ar fi eligibile întreprinderile din aceste zone pe baza populației acestora, aplicând un coeficient multiplicator convenit cu Comisia Europeană. |
| --- | --- |

5.6

CESE consideră că ar fi mai coerentă și mai potrivită o metodă de delimitare a zonelor defavorizate care să țină seama de realitatea economică și socială din teritoriu, determinată pe baza depășirii mediei naționale a indicatorilor de șomaj la nivelul NUTS III și care să definească valoarea maximă a ajutorului pentru care ar fi eligibile întreprinderile din aceste zone pe baza populației acestora, aplicând un coeficient multiplicator convenit cu Comisia Europeană.

| 5.7 | CESE consideră că această metodă permite Comisiei să protejeze concurența mai eficient decât prin metoda în vigoare, pentru că, în conformitate cu condițiile de compatibilitate stabilite de orientări, aceasta impune o limită cantitativă și efectivă ajutoarelor pe care statele le pot acorda în cadrul unui anumit teritoriu, evitând ca țările cu resurse mai mari să intervină în mod disproporționat în raport cu alte țări în favoarea propriilor întreprinderi, în timp ce normele actuale permit statelor membre să concentreze într-un anumit teritoriu eligibil ajutoare de stat care, prin valoarea lor totală, ar putea denatura concurența. |
| --- | --- |

5.7

CESE consideră că această metodă permite Comisiei să protejeze concurența mai eficient decât prin metoda în vigoare, pentru că, în conformitate cu condițiile de compatibilitate stabilite de orientări, aceasta impune o limită cantitativă și efectivă ajutoarelor pe care statele le pot acorda în cadrul unui anumit teritoriu, evitând ca țările cu resurse mai mari să intervină în mod disproporționat în raport cu alte țări în favoarea propriilor întreprinderi, în timp ce normele actuale permit statelor membre să concentreze într-un anumit teritoriu eligibil ajutoare de stat care, prin valoarea lor totală, ar putea denatura concurența.

6.   Necesitatea de a menține ajutoarele și în marile întreprinderi din zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c)

| 6.1 | CESE amintește că, încă de la început, ajutoarele de stat regionale au fost concepute ca ajutoare pentru marile întreprinderi, al căror rol strategic în dinamica de dezvoltare a economiilor regionale a fost bine exprimat de Comisie în Comunicarea privind politica regională și politica în domeniul concurenței din 1998 (15), care subliniază necesitatea corelării celor două politici, tocmai pentru a atrage investițiile marilor întreprinderi, cărora le recunoaște „interesul special pentru dezvoltarea regională”, datorat „efectelor de antrenare și de deschidere către piața mondială” ale acestora. |
| --- | --- |

6.1

CESE amintește că, încă de la început, ajutoarele de stat regionale au fost concepute ca ajutoare pentru marile întreprinderi, al căror rol strategic în dinamica de dezvoltare a economiilor regionale a fost bine exprimat de Comisie în Comunicarea privind politica regională și politica în domeniul concurenței din 1998 (15), care subliniază necesitatea corelării celor două politici, tocmai pentru a atrage investițiile marilor întreprinderi, cărora le recunoaște „interesul special pentru dezvoltarea regională”, datorat „efectelor de antrenare și de deschidere către piața mondială” ale acestora.

| 6.2 | În lumina considerațiilor de mai sus, consideră necesar să se mențină posibilitatea de a acorda ajutoare regionale și marilor întreprinderi din zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c), în condițiile orientărilor în vigoare. |
| --- | --- |

6.2

În lumina considerațiilor de mai sus, consideră necesar să se mențină posibilitatea de a acorda ajutoare regionale și marilor întreprinderi din zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c), în condițiile orientărilor în vigoare.

| 6.3 | CESE atrage atenția Comisiei Europene asupra faptului că refuzul de a acorda ajutoare regionale marilor întreprinderi din „zona c)” riscă să cauzeze un dezechilibru periculos al resurselor publice în „zonele a)” din anumite țări care dispun nu numai de niveluri maxime de ajutor deosebit de ridicate, dar mai ales de resurse comunitare importante și de costuri de manoperă cu mult mai mici, cu un efect inevitabil de denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

6.3

CESE atrage atenția Comisiei Europene asupra faptului că refuzul de a acorda ajutoare regionale marilor întreprinderi din „zona c)” riscă să cauzeze un dezechilibru periculos al resurselor publice în „zonele a)” din anumite țări care dispun nu numai de niveluri maxime de ajutor deosebit de ridicate, dar mai ales de resurse comunitare importante și de costuri de manoperă cu mult mai mici, cu un efect inevitabil de denaturare a concurenței.

| 6.4 | Liberalizarea piețelor financiare și extinderea pieței unice permit în prezent întreprinderilor să urmeze strategii de diminuare a impozitării și să facă un „shopping legislativ”, în căutarea unei localizări cât mai convenabile din punct de vedere fiscal (16). În așteptarea unei armonizări fiscale care să diminueze concurența fiscală dăunătoare, CESE consideră că, în prezent, Comisia ar trebui să prefere acele forme și sisteme de ajutoare (de exemplu, scutiri de impozit pe termen lung pe baza unui număr suficient de condiții obligatorii), care să contribuie mai mult la diminuarea denaturărilor pieței decât reducerea ajutoarelor. Prin cadrul de reglementare a noii perioade de programare ar trebui să se consolideze regulile privind antidelocalizarea și să se garanteze prezența unor canale care să permită coordonarea în mod adecvat a utilizării fondurilor UE pentru coeziune și acordarea de ajutoare de stat aceleiași întreprinderi. |
| --- | --- |

6.4

Liberalizarea piețelor financiare și extinderea pieței unice permit în prezent întreprinderilor să urmeze strategii de diminuare a impozitării și să facă un „shopping legislativ”, în căutarea unei localizări cât mai convenabile din punct de vedere fiscal (16). În așteptarea unei armonizări fiscale care să diminueze concurența fiscală dăunătoare, CESE consideră că, în prezent, Comisia ar trebui să prefere acele forme și sisteme de ajutoare (de exemplu, scutiri de impozit pe termen lung pe baza unui număr suficient de condiții obligatorii), care să contribuie mai mult la diminuarea denaturărilor pieței decât reducerea ajutoarelor. Prin cadrul de reglementare a noii perioade de programare ar trebui să se consolideze regulile privind antidelocalizarea și să se garanteze prezența unor canale care să permită coordonarea în mod adecvat a utilizării fondurilor UE pentru coeziune și acordarea de ajutoare de stat aceleiași întreprinderi.

| 6.5 | CESE invită călduros Comisia să cerceteze cu atenție modelul normativ în materie de asistență pentru dezvoltare acordată economiilor din regiunile defavorizate de unul dintre concurenții noștri principali, Statele Unite ale Americii (Code of Federal Regulations, titlul 13, Business Credit and Assistance). Mecanismul de stabilire a zonelor de intervenție publică se bazează pe identificarea districtelor de dezvoltare economică („economic development districts”), a zonelor defavorizate din punct de vedere economic („economic distressed areas”) și pe selectarea proiectelor care urmăresc dezvoltarea acestora, nu pe criterii geografice și în funcție de limitele administrative, ci pe baza priorităților și a obiectivelor de intervenție și a unui set de parametri stabiliți în mare la nivel federal, pe care ulterior fiecare stat îi ajustează în detaliu, pe baza propriei structuri economice. |
| --- | --- |

6.5

CESE invită călduros Comisia să cerceteze cu atenție modelul normativ în materie de asistență pentru dezvoltare acordată economiilor din regiunile defavorizate de unul dintre concurenții noștri principali, Statele Unite ale Americii (Code of Federal Regulations, titlul 13, Business Credit and Assistance). Mecanismul de stabilire a zonelor de intervenție publică se bazează pe identificarea districtelor de dezvoltare economică („economic development districts”), a zonelor defavorizate din punct de vedere economic („economic distressed areas”) și pe selectarea proiectelor care urmăresc dezvoltarea acestora, nu pe criterii geografice și în funcție de limitele administrative, ci pe baza priorităților și a obiectivelor de intervenție și a unui set de parametri stabiliți în mare la nivel federal, pe care ulterior fiecare stat îi ajustează în detaliu, pe baza propriei structuri economice.

7.   Opinia părților interesate

| 7.1 | În cursul audierii publice desfășurate la 29 ianuarie 2013 pe tema ajutoarelor de stat destinate dezvoltării regiunilor Europei, au luat cuvântul reprezentanți din mai multe regiuni europene (din Spania, Germania și Italia: Andaluzia, Bavaria și Emilia Romagna), reprezentanți ai asociațiilor de întreprinderi locale și naționale, ai Parlamentului European, precum și expertul raportorului Comitetului Regiunilor. Raportorul CoR a prezentat avizul adoptat de acest organ consultativ al UE la 1 februarie 2013 (17), aviz care înaintează Comisiei întrebări și propuneri concentrate în principal pe necesitatea modernizării regulilor privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

7.1

În cursul audierii publice desfășurate la 29 ianuarie 2013 pe tema ajutoarelor de stat destinate dezvoltării regiunilor Europei, au luat cuvântul reprezentanți din mai multe regiuni europene (din Spania, Germania și Italia: Andaluzia, Bavaria și Emilia Romagna), reprezentanți ai asociațiilor de întreprinderi locale și naționale, ai Parlamentului European, precum și expertul raportorului Comitetului Regiunilor. Raportorul CoR a prezentat avizul adoptat de acest organ consultativ al UE la 1 februarie 2013 (17), aviz care înaintează Comisiei întrebări și propuneri concentrate în principal pe necesitatea modernizării regulilor privind ajutoarele de stat regionale.

| 7.2 | În ciuda diversității perspectivelor și punctelor de vedere, atât regiunile, cât și întreprinderile au evidențiat anomalia propunerii Comisiei, care nu oferă răspunsuri suficiente și acceptabile numeroaselor cereri de modernizare și îmbunătățire a sistemului ajutoarelor de stat regionale, mai ales în aceste vremuri de criză atât de acută. Reprezentantul Parlamentului European a aprobat propunerea cuprinsă în avizul de față, considerând-o mai adecvată și mai atentă la necesitatea reechilibrării teritoriale. Au fost înaintate propuneri interesante cu privire la necesitatea ca, pentru calcularea decalajelor în raport cu media europeană și a eligibilității pentru asistență a regiunilor în sensul derogării prevăzute de articolul 107 alineatul (3) litera a), să fie adăugați, pe lângă criteriul PIB-ului, și alți parametri, precum rata șomajului dintr-o regiune. Aceste propuneri au fost sprijinite pe deplin de CESE. |
| --- | --- |

7.2

În ciuda diversității perspectivelor și punctelor de vedere, atât regiunile, cât și întreprinderile au evidențiat anomalia propunerii Comisiei, care nu oferă răspunsuri suficiente și acceptabile numeroaselor cereri de modernizare și îmbunătățire a sistemului ajutoarelor de stat regionale, mai ales în aceste vremuri de criză atât de acută. Reprezentantul Parlamentului European a aprobat propunerea cuprinsă în avizul de față, considerând-o mai adecvată și mai atentă la necesitatea reechilibrării teritoriale. Au fost înaintate propuneri interesante cu privire la necesitatea ca, pentru calcularea decalajelor în raport cu media europeană și a eligibilității pentru asistență a regiunilor în sensul derogării prevăzute de articolul 107 alineatul (3) litera a), să fie adăugați, pe lângă criteriul PIB-ului, și alți parametri, precum rata șomajului dintr-o regiune. Aceste propuneri au fost sprijinite pe deplin de CESE.

| 7.3 | În fine, întreprinderile, atât cele locale, cât și cele naționale, au subliniat necesitatea unui instrument flexibil: accesul la ajutoare regionale ar trebui evaluat în funcție de calitatea investiției, de impactul scontat asupra economiei și de efectele asupra concurenței, nu de dimensiunile întreprinderii. De asemenea, s-a reiterat că, pentru a putea evalua cu mai multă eficiență efectele pe care le au asupra concurenței ajutoarele acordate întreprinderilor mai mari decât IMM-urile, ar trebui, în conformitate cu recomandarea din 2003 a Comisiei (18), să fie actualizată definiția parametrilor referitori la dimensiunea întreprinderilor, dat fiind că tipul de întreprinderi care nu sunt considerate IMM-uri cuprinde multe societăți ce nu sunt mari multinaționale și au dimensiuni cu mult mai mici decât acestea, neputând fi tratate în același mod. |
| --- | --- |

7.3

În fine, întreprinderile, atât cele locale, cât și cele naționale, au subliniat necesitatea unui instrument flexibil: accesul la ajutoare regionale ar trebui evaluat în funcție de calitatea investiției, de impactul scontat asupra economiei și de efectele asupra concurenței, nu de dimensiunile întreprinderii. De asemenea, s-a reiterat că, pentru a putea evalua cu mai multă eficiență efectele pe care le au asupra concurenței ajutoarele acordate întreprinderilor mai mari decât IMM-urile, ar trebui, în conformitate cu recomandarea din 2003 a Comisiei (18), să fie actualizată definiția parametrilor referitori la dimensiunea întreprinderilor, dat fiind că tipul de întreprinderi care nu sunt considerate IMM-uri cuprinde multe societăți ce nu sunt mari multinaționale și au dimensiuni cu mult mai mici decât acestea, neputând fi tratate în același mod.

8.   Necesitatea menținerii intensității ajutoarelor acordate marilor întreprinderi din regiunile menționate la articolul 107 alineatul (3) litera a).

| 8.1 | Comitetul invită Comisia să își reconsidere intenția de a reduce intensitatea ajutoarelor destinate întreprinderilor mari de la 40 % la 35 % sau 25 %. Argumentele Comisiei în favoarea reducerii ajutoarelor nu sunt întemeiate. Reducerea propusă ar duce de fapt la distrugerea sistemelor actuale din zonele prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera a), stabilite în vederea atragerii de investiții străine. |
| --- | --- |

8.1

Comitetul invită Comisia să își reconsidere intenția de a reduce intensitatea ajutoarelor destinate întreprinderilor mari de la 40 % la 35 % sau 25 %. Argumentele Comisiei în favoarea reducerii ajutoarelor nu sunt întemeiate. Reducerea propusă ar duce de fapt la distrugerea sistemelor actuale din zonele prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera a), stabilite în vederea atragerii de investiții străine.

| 8.2 | De asemenea, Comitetul își exprimă adânca preocupare cu privire la intenția Comisiei de a reduce intensitatea ajutoarelor până la nivelul costurilor suplimentare și de a agrava povara marilor întreprinderi prin solicitarea de a furniza dovezi ale efectului de stimulare. |
| --- | --- |

8.2

De asemenea, Comitetul își exprimă adânca preocupare cu privire la intenția Comisiei de a reduce intensitatea ajutoarelor până la nivelul costurilor suplimentare și de a agrava povara marilor întreprinderi prin solicitarea de a furniza dovezi ale efectului de stimulare.

| 8.3 | Măsurile prezentate mai sus ar reduce de fapt capacitatea zonelor menționate la litera a) de a atrage investiții străine și de a crea noi locuri de muncă și valori, aducându-le într-o poziție concurențială dezavantajoasă față de alte regiuni din afara Europei, ale căror programe de investiții sunt, în multe cazuri, cu mult mai generoase. |
| --- | --- |

8.3

Măsurile prezentate mai sus ar reduce de fapt capacitatea zonelor menționate la litera a) de a atrage investiții străine și de a crea noi locuri de muncă și valori, aducându-le într-o poziție concurențială dezavantajoasă față de alte regiuni din afara Europei, ale căror programe de investiții sunt, în multe cazuri, cu mult mai generoase.

Bruxelles, 21 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 11, 15.01.2013, p. 49.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_ro.pdf.

2

(3)  2009/C 223/02, p. 54.

3

(4)  Comp/DG/2012/012588, 23.2.2012.

4

(5)  JO C 90, 26.3.1998, p. 3.

5

(6)  Comunicarea Comisiei către statele membre cu privire la politica regională și politica în domeniul concurenței – consolidarea concentrării și a coerenței acestor politici, 98/C 90/03, punctul 1.

6

(7)  Comunicarea Comisiei intitulată „O politică de coeziune pentru susținerea creșterii și ocupării forței de muncă: orientări strategice comunitare pentru perioada 2007-2013”, COM(2005) 299, 5.7.2005, punctul 5.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999, articolul 12.

8

(9)  COM(2008) 616 final, 6.10.2008, punctul 1.

9

(10)  Ibidem, punctul 2.3.

10

(11)  Ibidem, punctul 3.1.

11

(12)  COM(2010) 553 final, 6.10.2010, Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020, punctul 3.1.

12

Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020

(13)  Cf. nota de subsol nr. 14.

13

(14)  Cf. nota 13.

14

(15)  Cf. nota 5.

15

(16)  O nouă strategie pentru piața unică în serviciul economiei și al societății europene – Raportul prezentat de dl Mario Monti președintelui Comisiei Europene, dl José Manuel Barroso, 9.5.2010.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, textul integral, JO L 124, 20.5.2003.

18

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Crearea de locuri de muncă prin ucenicie și formare profesională pe tot parcursul vieții: rolul mediului economic în procesul educațional din UE” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/05

Raportor: dna Vladimíra DRBALOVÁ

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Crearea de locuri de muncă prin ucenicie și formare profesională pe tot parcursul vieții: rolul mediului economic în procesul educațional din UE.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 26 februarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 83 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European supune examinării abordarea activă a angajatorilor și antreprenorilor în contextul mobilizării, pretutindeni în Europa, pentru susținerea dezvoltării competențelor și a adaptării lor la nevoile pieței forței de muncă, în vederea unei relansări a creșterii economice, a înființării de locuri de muncă și, mai ales, a îmbunătățirii situației tinerilor pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European supune examinării abordarea activă a angajatorilor și antreprenorilor în contextul mobilizării, pretutindeni în Europa, pentru susținerea dezvoltării competențelor și a adaptării lor la nevoile pieței forței de muncă, în vederea unei relansări a creșterii economice, a înființării de locuri de muncă și, mai ales, a îmbunătățirii situației tinerilor pe piața forței de muncă.

| 1.2 | Educarea și formarea sunt activități costisitoare, care implică un număr foarte mare de beneficiari. Există numeroase formule de instituire a unor sisteme de partajare a acestor costuri, în toată Europa. Este de dorit ca angajatorii să fie asociați la acestea în funcție de practicile și de situația fiecărui stat în parte. |
| --- | --- |

1.2

Educarea și formarea sunt activități costisitoare, care implică un număr foarte mare de beneficiari. Există numeroase formule de instituire a unor sisteme de partajare a acestor costuri, în toată Europa. Este de dorit ca angajatorii să fie asociați la acestea în funcție de practicile și de situația fiecărui stat în parte.

| 1.3 | Comitetul face apel la angajatori și la antreprenori să susțină principiul parteneriatului și al cooperării tuturor părților implicate la reformele sistemelor de educație și ale sistemelor de formare profesională și la elaborarea unor strategii de învățare pe tot parcursul vieții. În acest context, Comitetul recunoaște rolul dialogului social și rezultatele obținute până în prezent prin cooperarea partenerilor sociali de la toate nivelurile. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul face apel la angajatori și la antreprenori să susțină principiul parteneriatului și al cooperării tuturor părților implicate la reformele sistemelor de educație și ale sistemelor de formare profesională și la elaborarea unor strategii de învățare pe tot parcursul vieții. În acest context, Comitetul recunoaște rolul dialogului social și rezultatele obținute până în prezent prin cooperarea partenerilor sociali de la toate nivelurile.

| 1.4 | Pentru menținerea și consolidarea locului industriei în Europa, Comitetul solicită angajatorilor și antreprenorilor să participe la îmbunătățirea imaginii industriei, a disciplinelor tehnice și a competențelor științifice și tehnice (1), să analizeze, să prevadă și să facă cunoscute nevoile fiecărui sector și, pe această cale, să contribuie activ la alinierea în mai mare măsură a competențelor la nevoile pieței muncii. |
| --- | --- |

1.4

Pentru menținerea și consolidarea locului industriei în Europa, Comitetul solicită angajatorilor și antreprenorilor să participe la îmbunătățirea imaginii industriei, a disciplinelor tehnice și a competențelor științifice și tehnice (1), să analizeze, să prevadă și să facă cunoscute nevoile fiecărui sector și, pe această cale, să contribuie activ la alinierea în mai mare măsură a competențelor la nevoile pieței muncii.

| 1.5 | Totodată, angajatorii și organizațiile de întreprinderi ar trebui să respecte nevoile specifice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici, ținând cont de capacitatea lor semnificativă de a crea locuri de muncă, și să le ajute să își constituie propriile fișe cartografice, prin care să fie prezentat în detaliu modul de funcționare a acestor întreprinderi, mai suple și mai dinamice. |
| --- | --- |

1.5

Totodată, angajatorii și organizațiile de întreprinderi ar trebui să respecte nevoile specifice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici, ținând cont de capacitatea lor semnificativă de a crea locuri de muncă, și să le ajute să își constituie propriile fișe cartografice, prin care să fie prezentat în detaliu modul de funcționare a acestor întreprinderi, mai suple și mai dinamice.

| 1.6 | Comitetul recomandă întreprinderilor ca, împreună cu alți actori de pe piața muncii, să colaboreze îndeaproape cu școlile și cu celelalte instituții de învățământ și să participe activ la elaborarea programelor și a manualelor școlare pentru formarea profesională, în funcție de rezultatele așteptate. Această colaborare ar trebui să se reflecte și în formarea cadrelor didactice și a maiștrilor pentru cursurile practice, în cadrul învățământului profesional. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul recomandă întreprinderilor ca, împreună cu alți actori de pe piața muncii, să colaboreze îndeaproape cu școlile și cu celelalte instituții de învățământ și să participe activ la elaborarea programelor și a manualelor școlare pentru formarea profesională, în funcție de rezultatele așteptate. Această colaborare ar trebui să se reflecte și în formarea cadrelor didactice și a maiștrilor pentru cursurile practice, în cadrul învățământului profesional.

| 1.7 | Comitetul este de părere că o cooperare mai eficientă a întreprinderilor cu serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă va face ca ucenicia în întreprinderi să corespundă în mai mare măsură principiilor unei politici active în domeniul ocupării forței de muncă, ceea ce va duce la o participare sporită la formarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul este de părere că o cooperare mai eficientă a întreprinderilor cu serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă va face ca ucenicia în întreprinderi să corespundă în mai mare măsură principiilor unei politici active în domeniul ocupării forței de muncă, ceea ce va duce la o participare sporită la formarea pe tot parcursul vieții.

| 1.8 | În cadrul alianței pentru ucenicii care a fost propusă, angajatorii și antreprenorii ar trebui să își ia angajamentul să sprijine ucenicia de calitate, să îi îmbunătățească imaginea și să îi sporească forța de atracție în Europa. Ei ar trebui să își asume responsabilitatea de a crea un număr suficient de posturi pentru stagiari și ucenici pe baza sistemelor duale, care pun în relație învățarea în școală cu experiența la locul de muncă, precum și cu dobândirea de experiență practică și competențe sub alte forme. Pentru aceasta, trebuie însă create condițiile corespunzătoare pentru întreprinderi la nivelul fiecărui stat membru și trebuie introduse instrumente de motivare. |
| --- | --- |

1.8

În cadrul alianței pentru ucenicii care a fost propusă, angajatorii și antreprenorii ar trebui să își ia angajamentul să sprijine ucenicia de calitate, să îi îmbunătățească imaginea și să îi sporească forța de atracție în Europa. Ei ar trebui să își asume responsabilitatea de a crea un număr suficient de posturi pentru stagiari și ucenici pe baza sistemelor duale, care pun în relație învățarea în școală cu experiența la locul de muncă, precum și cu dobândirea de experiență practică și competențe sub alte forme. Pentru aceasta, trebuie însă create condițiile corespunzătoare pentru întreprinderi la nivelul fiecărui stat membru și trebuie introduse instrumente de motivare.

| 1.9 | Comitetul ia notă de faptul că angajatorii participă la parteneriatul social pentru dezvoltare și la punerea în funcțiune a unor instrumente europene, precum CEC (2), ESCO (European Skills, Competences and Occupations) (3), ECVET (4), EUROPASS ș.a., la nivelul fiecărui stat. El atrage în permanență atenția asupra necesității ca aceste instrumente să fie adaptate la condițiile microîntreprinderilor, ale micilor întreprinderi și ale întreprinderilor meșteșugărești. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul ia notă de faptul că angajatorii participă la parteneriatul social pentru dezvoltare și la punerea în funcțiune a unor instrumente europene, precum CEC (2), ESCO (European Skills, Competences and Occupations) (3), ECVET (4), EUROPASS ș.a., la nivelul fiecărui stat. El atrage în permanență atenția asupra necesității ca aceste instrumente să fie adaptate la condițiile microîntreprinderilor, ale micilor întreprinderi și ale întreprinderilor meșteșugărești.

| 1.10 | De asemenea, Comitetul solicită angajatorilor și întreprinderilor să valorifice în mai mare măsură potențialul femeilor, pe care să le încurajeze în studiul disciplinelor științifice, astfel încât să dispună de o capacitate de inserție profesională sporită, pentru a putea intra mai ușor pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.10

De asemenea, Comitetul solicită angajatorilor și întreprinderilor să valorifice în mai mare măsură potențialul femeilor, pe care să le încurajeze în studiul disciplinelor științifice, astfel încât să dispună de o capacitate de inserție profesională sporită, pentru a putea intra mai ușor pe piața forței de muncă.

| 1.11 | Comitetul încurajează angajatorii și întreprinderile să recurgă cu eficiență sporită la fonduri structurale europene, precum FEDER, FEADR și, în primul rând, FSE (5) de nouă generație, precum și la Erasmus pentru toți. În același timp, el face un apel la majorarea resurselor atribuite programelor COSME și HORIZON. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul încurajează angajatorii și întreprinderile să recurgă cu eficiență sporită la fonduri structurale europene, precum FEDER, FEADR și, în primul rând, FSE (5) de nouă generație, precum și la Erasmus pentru toți. În același timp, el face un apel la majorarea resurselor atribuite programelor COSME și HORIZON.

2.   Introducere

| 2.1 | Prezentul aviz este elaborat imediat după avizele Comitetului privind Strategia Europa 2020 și inițiativele emblematice relevante (6), precum și după avizele privind dezvoltarea competențelor, a rolului educației și formării (7). |
| --- | --- |

2.1

Prezentul aviz este elaborat imediat după avizele Comitetului privind Strategia Europa 2020 și inițiativele emblematice relevante (6), precum și după avizele privind dezvoltarea competențelor, a rolului educației și formării (7).

| 2.2 | Prezentul aviz răspunde favorabil la apelul Comisiei Europene (8) de a crea parteneriate strânse, bazate pe încredere, între toate părțile interesate; el respectă rolul societății civile și autonomia partenerilor sociali (9), venind în completarea celorlalte avize ale Comitetului în acest domeniu (10). |
| --- | --- |

2.2

Prezentul aviz răspunde favorabil la apelul Comisiei Europene (8) de a crea parteneriate strânse, bazate pe încredere, între toate părțile interesate; el respectă rolul societății civile și autonomia partenerilor sociali (9), venind în completarea celorlalte avize ale Comitetului în acest domeniu (10).

| 2.3 | Prezentul aviz al CESE urmărește să scoată în evidență contribuția activă a angajatorilor și antreprenorilor la aplicarea măsurilor adoptate la scara UE în domeniul ocupării forței de muncă, educației și posibilităților care li se oferă tinerilor. Va fi vorba așadar de un anume mod de a confrunta politicile și măsurile adoptate cu realitățile și exigențele practicilor din întreprinderi. Întreprinderile din Europa joacă un rol decisiv în ieșirea din criză a pieței forței de muncă (11). |
| --- | --- |

2.3

Prezentul aviz al CESE urmărește să scoată în evidență contribuția activă a angajatorilor și antreprenorilor la aplicarea măsurilor adoptate la scara UE în domeniul ocupării forței de muncă, educației și posibilităților care li se oferă tinerilor. Va fi vorba așadar de un anume mod de a confrunta politicile și măsurile adoptate cu realitățile și exigențele practicilor din întreprinderi. Întreprinderile din Europa joacă un rol decisiv în ieșirea din criză a pieței forței de muncă (11).

| 2.4 | Europa trebuie să își mobilizeze toți factorii de creștere economică; unul dintre aceștia este mâna de lucru calificată care, prin structura și numărul său, să răspundă nevoilor actuale ale pieței muncii. De aceea, atenția trebuie să se îndrepte și către competențele practice la locul de muncă (rezultate), formarea profesională, ucenicie și disciplinele tehnice. |
| --- | --- |

2.4

Europa trebuie să își mobilizeze toți factorii de creștere economică; unul dintre aceștia este mâna de lucru calificată care, prin structura și numărul său, să răspundă nevoilor actuale ale pieței muncii. De aceea, atenția trebuie să se îndrepte și către competențele practice la locul de muncă (rezultate), formarea profesională, ucenicie și disciplinele tehnice.

| 2.5 | În cursul ultimilor ani, CESE și-a intensificat activitatea pentru a susține o interconectare mai eficientă a sistemelor de educație cu nevoile câmpului muncii (12), astfel încât să sporească capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, întreprinderile să aibă mai ușor acces la mână de lucru mai calificată și să scadă dificultățile legate de trecerea dinspre școală către procesul muncii. El a formulat o serie de recomandări adresate angajatorilor și întreprinzătorilor, după cum urmează:






  — | să participe, în cadrul negocierilor tripartite cu guvernul și al dialogului social, la reformele pieței muncii și la modernizarea sistemelor de educație; |
| --- | --- | --- |

2.5

În cursul ultimilor ani, CESE și-a intensificat activitatea pentru a susține o interconectare mai eficientă a sistemelor de educație cu nevoile câmpului muncii (12), astfel încât să sporească capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, întreprinderile să aibă mai ușor acces la mână de lucru mai calificată și să scadă dificultățile legate de trecerea dinspre școală către procesul muncii. El a formulat o serie de recomandări adresate angajatorilor și întreprinzătorilor, după cum urmează:

—

să participe, în cadrul negocierilor tripartite cu guvernul și al dialogului social, la reformele pieței muncii și la modernizarea sistemelor de educație;

| — | să participe la elaborarea nevoilor viitoare preconizate ale pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

—

să participe la elaborarea nevoilor viitoare preconizate ale pieței forței de muncă;

| — | să contribuie la elaborarea unor strategii eficiente de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

—

să contribuie la elaborarea unor strategii eficiente de învățare pe tot parcursul vieții;

| — | împreună cu alți actori de pe piața muncii, să lanseze și să consolideze cooperarea întreprinderilor cu școlile și cu celelalte instituții de educație; |
| --- | --- |

—

împreună cu alți actori de pe piața muncii, să lanseze și să consolideze cooperarea întreprinderilor cu școlile și cu celelalte instituții de educație;

| — | să promoveze recunoașterea rezultatelor educației nonformale și informale; |
| --- | --- |

—

să promoveze recunoașterea rezultatelor educației nonformale și informale;

| — | să coopereze cu instituțiile active pe piața forței de muncă, în special cu serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă, și să se alăture în mod activ sistemelor de orientare profesională a tinerilor și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

—

să coopereze cu instituțiile active pe piața forței de muncă, în special cu serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă, și să se alăture în mod activ sistemelor de orientare profesională a tinerilor și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| — | să îmbunătățească, printre altele, imaginea sectoarelor industriale și să ofere mai multe posturi pentru formarea prin ucenicie și posibilități de practică și stagii; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească, printre altele, imaginea sectoarelor industriale și să ofere mai multe posturi pentru formarea prin ucenicie și posibilități de practică și stagii;

| — | să asigure stagii în întreprinderi, destinate cadrelor didactice și formatorilor; |
| --- | --- |

—

să asigure stagii în întreprinderi, destinate cadrelor didactice și formatorilor;

| — | să coopereze cu familiile și cu persoanele și să contribuie la alinierea ambițiilor acestora la nevoile reale ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

să coopereze cu familiile și cu persoanele și să contribuie la alinierea ambițiilor acestora la nevoile reale ale întreprinderilor;

| — | să creeze structuri și condiții prin care lucrătorii să își poată transmite cunoștințele și experiența ucenicilor și stagiarilor sau să devină temporar cadre didactice în învățământul profesional și tehnic; |
| --- | --- |

—

să creeze structuri și condiții prin care lucrătorii să își poată transmite cunoștințele și experiența ucenicilor și stagiarilor sau să devină temporar cadre didactice în învățământul profesional și tehnic;

| — | să contribuie la creșterea mobilității lucrătorilor, a cursanților și formatorilor între diferitele sisteme de educație și sisteme de formare profesională, precum și între diferitele țări (utilizând instrumentele CEC, ECVET, CERAQ, Europass etc.); |
| --- | --- |

—

să contribuie la creșterea mobilității lucrătorilor, a cursanților și formatorilor între diferitele sisteme de educație și sisteme de formare profesională, precum și între diferitele țări (utilizând instrumentele CEC, ECVET, CERAQ, Europass etc.);

| — | să participe la inițiativele de promovare a introducerii cadrelor naționale ale calificărilor (CNC) și a clasificărilor naționale ale profesiilor (CNP); |
| --- | --- |

—

să participe la inițiativele de promovare a introducerii cadrelor naționale ale calificărilor (CNC) și a clasificărilor naționale ale profesiilor (CNP);

| — | să recurgă la fondurile europene pentru susținerea educației și a mobilității elevilor în Europa; |
| --- | --- |

—

să recurgă la fondurile europene pentru susținerea educației și a mobilității elevilor în Europa;

| — | să promoveze voluntariatul în educația și formarea ucenicilor; |
| --- | --- |

—

să promoveze voluntariatul în educația și formarea ucenicilor;

| — | să utilizeze eficient resursele din fondurile structurale, în special din FSE. |
| --- | --- |

—

să utilizeze eficient resursele din fondurile structurale, în special din FSE.

3.   Inițiative în curs de desfășurare la scară europeană

| 3.1 | Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă pune accent pe nevoia de investiții în sistemele de educație și de formare profesională, de stabilire a competențelor necesare și de îmbunătățire a învățării pe tot parcursul vieții și propune elaborarea unor strategii globale în această privință. |
| --- | --- |

3.1

Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă pune accent pe nevoia de investiții în sistemele de educație și de formare profesională, de stabilire a competențelor necesare și de îmbunătățire a învățării pe tot parcursul vieții și propune elaborarea unor strategii globale în această privință.

| 3.2 | Inițiativa Tineretul în mișcare
   (13) pune accent pe o educație de calitate, pe o integrare reușită pe piața forței de muncă și pe creșterea mobilității; ea propune îmbunătățirea atractivității, a diversității ofertei și a calității învățământului profesional și tehnic, înlesnirea accesului la stagii de înaltă calitate și încurajarea întreprinderilor în a fi gazde primitoare. |
| --- | --- |

3.2

Inițiativa Tineretul în mișcare
   (13) pune accent pe o educație de calitate, pe o integrare reușită pe piața forței de muncă și pe creșterea mobilității; ea propune îmbunătățirea atractivității, a diversității ofertei și a calității învățământului profesional și tehnic, înlesnirea accesului la stagii de înaltă calitate și încurajarea întreprinderilor în a fi gazde primitoare.

| 3.3 | Comunicarea intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (14) urmărește crearea de locuri de muncă în special în sectoarele care oferă cele mai multe posibilități de creștere, revigorarea dinamismului piețelor forței de muncă, dezvoltarea educației pe tot parcursul vieții, asigurarea securității locurilor de muncă, precum și crearea de oportunități pentru tineri. |
| --- | --- |

3.3

Comunicarea intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (14) urmărește crearea de locuri de muncă în special în sectoarele care oferă cele mai multe posibilități de creștere, revigorarea dinamismului piețelor forței de muncă, dezvoltarea educației pe tot parcursul vieții, asigurarea securității locurilor de muncă, precum și crearea de oportunități pentru tineri.

| 3.4 | Dată fiind creșterea șomajului și creșterea economică redusă din prezent, se impune de urgență recurgerea la noi posibilități de învățare, inclusiv la cele care nu țin de sistemul formal. Din acest motiv, recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale (15) constituie o contribuție la nivelul UE în vederea accelerării reformelor. |
| --- | --- |

3.4

Dată fiind creșterea șomajului și creșterea economică redusă din prezent, se impune de urgență recurgerea la noi posibilități de învățare, inclusiv la cele care nu țin de sistemul formal. Din acest motiv, recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale (15) constituie o contribuție la nivelul UE în vederea accelerării reformelor.

| 3.5 | Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (16) prevede o serie de propuneri concrete și de demersuri inovatoare și în domeniul învățământului profesional și tehnic, al uceniciei și al susținerii educației, a antreprenoriatului și a mobilității. Sistemele europene de învățământ profesional și tehnic trebuie să depună eforturi pentru a ocupa un loc de frunte pe plan mondial, în ceea ce privește atât normele, cât și rezultatele obținute (17). |
| --- | --- |

3.5

Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (16) prevede o serie de propuneri concrete și de demersuri inovatoare și în domeniul învățământului profesional și tehnic, al uceniciei și al susținerii educației, a antreprenoriatului și a mobilității. Sistemele europene de învățământ profesional și tehnic trebuie să depună eforturi pentru a ocupa un loc de frunte pe plan mondial, în ceea ce privește atât normele, cât și rezultatele obținute (17).

| 3.6 | Comunicarea Comisiei pe tema „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (18), se bazează pe propunerile prezentate până la ora actuală, precum cadrul european de calitate pentru stagii (19) și garanția pentru tineret și preconizează constituirea unei Alianțe europene pentru ucenicii (20). |
| --- | --- |

3.6

Comunicarea Comisiei pe tema „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (18), se bazează pe propunerile prezentate până la ora actuală, precum cadrul european de calitate pentru stagii (19) și garanția pentru tineret și preconizează constituirea unei Alianțe europene pentru ucenicii (20).

| 3.7 | Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020 – Revigorarea spiritului întreprinzător în Europa” se referă la educația și formarea antreprenorilor și la lansarea unei inițiative paneuropene pentru dobândirea de competențe antreprenoriale (21), care urmărește dezvoltarea cunoștințelor, competențelor și aptitudinilor antreprenoriale. |
| --- | --- |

3.7

Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020 – Revigorarea spiritului întreprinzător în Europa” se referă la educația și formarea antreprenorilor și la lansarea unei inițiative paneuropene pentru dobândirea de competențe antreprenoriale (21), care urmărește dezvoltarea cunoștințelor, competențelor și aptitudinilor antreprenoriale.

4.   Rolul angajatorilor și al antreprenorilor

| 4.1 | Eforturile depuse pentru consolidarea poziției industriei și a serviciilor aferente în Europa necesită schimbări structurale în ceea ce privește calificările și competențele respective, în toate sectoarele, pe baza unor rezultate clar definite. |
| --- | --- |

4.1

Eforturile depuse pentru consolidarea poziției industriei și a serviciilor aferente în Europa necesită schimbări structurale în ceea ce privește calificările și competențele respective, în toate sectoarele, pe baza unor rezultate clar definite.

| 4.2 | Restructurarea unei serii de sectoare, care reprezintă o trăsătură firească a economiilor dinamice, determină pierderi de locuri de muncă, însă, în același timp, creează locuri de muncă. Numărul noilor locuri de muncă este totuși cu mult mai mic decât al locurilor de muncă desființate (22). Acest lucru presupune ca angajatorii, în cooperare cu guvernele și în cadrul dialogului social, să știe să prevadă și să orienteze schimbările, astfel încât să limiteze repercusiunile în plan social și să amplifice efectele pozitive ale restructurării. Totodată, se impune participarea lor, în mod consecvent, la investițiile făcute în educație și în recalificări. |
| --- | --- |

4.2

Restructurarea unei serii de sectoare, care reprezintă o trăsătură firească a economiilor dinamice, determină pierderi de locuri de muncă, însă, în același timp, creează locuri de muncă. Numărul noilor locuri de muncă este totuși cu mult mai mic decât al locurilor de muncă desființate (22). Acest lucru presupune ca angajatorii, în cooperare cu guvernele și în cadrul dialogului social, să știe să prevadă și să orienteze schimbările, astfel încât să limiteze repercusiunile în plan social și să amplifice efectele pozitive ale restructurării. Totodată, se impune participarea lor, în mod consecvent, la investițiile făcute în educație și în recalificări.

| 4.3 | De aceea, este necesar să se prevadă viitoarele nevoi ale pieței muncii. Chiar dacă studiile internaționale de specialitate relevă că este foarte dificil să se facă previziuni credibile pe termen lung cu privire la nevoile pieței forței de muncă, ținând cont de caracterul foarte dinamic al dezvoltării mondiale, în cadrul dialogului social, organizațiile de angajatori și întreprinderile ar trebui să treacă la efectuarea unor analize pe termen scurt și mediu pentru fiecare sector, să scoată în evidență decalajele dintre regiuni și să reacționeze la nevoile de mână de lucru calificată, în continuă schimbare, ale întreprinderilor. Aceste analize și previziuni se referă la toate entitățile din economie, inclusiv la cooperative și la meșteșugari. |
| --- | --- |

4.3

De aceea, este necesar să se prevadă viitoarele nevoi ale pieței muncii. Chiar dacă studiile internaționale de specialitate relevă că este foarte dificil să se facă previziuni credibile pe termen lung cu privire la nevoile pieței forței de muncă, ținând cont de caracterul foarte dinamic al dezvoltării mondiale, în cadrul dialogului social, organizațiile de angajatori și întreprinderile ar trebui să treacă la efectuarea unor analize pe termen scurt și mediu pentru fiecare sector, să scoată în evidență decalajele dintre regiuni și să reacționeze la nevoile de mână de lucru calificată, în continuă schimbare, ale întreprinderilor. Aceste analize și previziuni se referă la toate entitățile din economie, inclusiv la cooperative și la meșteșugari.

| 4.3.1 | Metoda optimă constă în stabilirea unor obiective strategice și în elaborarea de planuri de acțiune. Astfel de planuri de acțiune prevăd în general consolidarea marketingului în sectorul respectiv, propunerea unei concepții în materie de educație și stabilirea exigențelor, împărtășirea unei responsabilități comune și asocierea statului și a celorlalte părți interesate pe plan economic la educarea și formarea absolvenților, dezvoltarea cooperării dintre întreprinderi, școli și alte părți interesate pentru a stabili o legătură între teorie și practică, conceperea unor modalități de formare a studenților în întreprinderi și construirea unei culturi a mobilității în întreprinderi. |
| --- | --- |

4.3.1

Metoda optimă constă în stabilirea unor obiective strategice și în elaborarea de planuri de acțiune. Astfel de planuri de acțiune prevăd în general consolidarea marketingului în sectorul respectiv, propunerea unei concepții în materie de educație și stabilirea exigențelor, împărtășirea unei responsabilități comune și asocierea statului și a celorlalte părți interesate pe plan economic la educarea și formarea absolvenților, dezvoltarea cooperării dintre întreprinderi, școli și alte părți interesate pentru a stabili o legătură între teorie și practică, conceperea unor modalități de formare a studenților în întreprinderi și construirea unei culturi a mobilității în întreprinderi.

| 4.3.1.1 | Abordarea în materie de educație poate să prevadă o evaluare a calității absolvenților diferitelor discipline adecvate la un anumit sector, menționarea profesiilor care pot fi asigurate prin recalificare, cooperarea dintre sectoare și celelalte ramuri industriale, stabilirea unei liste de instituții de învățământ de nivel secundar și primar care întrețin relații de cooperare, asocierea unor consilieri în materie de orientare, sondarea, prin completarea de chestionare, a opiniei și motivației studenților din ultimii ani în ceea ce privește cariera lor profesională. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Abordarea în materie de educație poate să prevadă o evaluare a calității absolvenților diferitelor discipline adecvate la un anumit sector, menționarea profesiilor care pot fi asigurate prin recalificare, cooperarea dintre sectoare și celelalte ramuri industriale, stabilirea unei liste de instituții de învățământ de nivel secundar și primar care întrețin relații de cooperare, asocierea unor consilieri în materie de orientare, sondarea, prin completarea de chestionare, a opiniei și motivației studenților din ultimii ani în ceea ce privește cariera lor profesională.

| 4.3.1.2 | Este important să fie luată în considerare formarea studenților în întreprinderi, adică, printre altele, să se elaboreze programe în acest sens, să se pregătească mediul propice asocierii studenților la activitatea întreprinderilor și să se stabilească reguli privind evaluarea eficienței formării studenților. Ar fi de dorit ca întreprinderile să susțină mobilitatea studenților și ucenicilor și să organizeze schimburi. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Este important să fie luată în considerare formarea studenților în întreprinderi, adică, printre altele, să se elaboreze programe în acest sens, să se pregătească mediul propice asocierii studenților la activitatea întreprinderilor și să se stabilească reguli privind evaluarea eficienței formării studenților. Ar fi de dorit ca întreprinderile să susțină mobilitatea studenților și ucenicilor și să organizeze schimburi.

| 4.3.1.3 | Educarea și formarea sunt activități costisitoare, care implică un număr foarte mare de beneficiari (23). Autorităților publice le revine o considerabilă responsabilitate în ceea ce privește cofinanțarea sprijinirii adulților în dobândirea competențelor de bază, precum și a competențelor și calificărilor necesare pentru a intra sau pentru a reveni pe piața muncii. Este de așteptat din partea angajatorilor ca ei să își asume în primul rând responsabilitatea financiară a dezvoltării de competențe legate de o sarcină dată. Totodată, persoanele respective ar trebui să facă în așa fel încât să capete capacitate de inserție profesională, pe care să și-o dezvolte, odată cu competențele personale. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Educarea și formarea sunt activități costisitoare, care implică un număr foarte mare de beneficiari (23). Autorităților publice le revine o considerabilă responsabilitate în ceea ce privește cofinanțarea sprijinirii adulților în dobândirea competențelor de bază, precum și a competențelor și calificărilor necesare pentru a intra sau pentru a reveni pe piața muncii. Este de așteptat din partea angajatorilor ca ei să își asume în primul rând responsabilitatea financiară a dezvoltării de competențe legate de o sarcină dată. Totodată, persoanele respective ar trebui să facă în așa fel încât să capete capacitate de inserție profesională, pe care să și-o dezvolte, odată cu competențele personale.

| 4.3.1.4 | În numeroase state membre, statul participă la punerea în aplicare a programelor de învățământ și recalificare, inclusiv prin implicare financiară. Această responsabilitate publică este absolut necesară și ar putea fi îmbunătățită prin garantarea posibilităților de finanțare din fonduri europene sau prin posibilitățile de utilizare și interconectare a proiectelor realizate. Cu toate acestea, finanțarea din bani publici nu ar trebui în niciun caz să se substituie responsabilității tuturor părților interesate, în special celei a angajatorilor. |
| --- | --- |

4.3.1.4

În numeroase state membre, statul participă la punerea în aplicare a programelor de învățământ și recalificare, inclusiv prin implicare financiară. Această responsabilitate publică este absolut necesară și ar putea fi îmbunătățită prin garantarea posibilităților de finanțare din fonduri europene sau prin posibilitățile de utilizare și interconectare a proiectelor realizate. Cu toate acestea, finanțarea din bani publici nu ar trebui în niciun caz să se substituie responsabilității tuturor părților interesate, în special celei a angajatorilor.

| 4.4 | În cadrul dialogului social, angajatorii ar trebui implicați mai eficient în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor naționale în domeniul educației, pentru înlesnirea accesului la educația preșcolară și pentru modernizarea și reabilitarea învățământului profesional și tehnic de nivel secundar și terțiar. |
| --- | --- |

4.4

În cadrul dialogului social, angajatorii ar trebui implicați mai eficient în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor naționale în domeniul educației, pentru înlesnirea accesului la educația preșcolară și pentru modernizarea și reabilitarea învățământului profesional și tehnic de nivel secundar și terțiar.

| 4.4.1 | Un sistem accesibil, care să ofere îngrijire de calitate copiilor de vârstă preșcolară face parte din formarea inițială. Angajatorii pot coopera cu instituțiile respective, încurajând dezvoltarea talentelor, de exemplu cu ajutorul unor jucării tehnice, pentru o gamă largă de discipline, în cooperare cu instituțiile de specialitate și cu părinții. |
| --- | --- |

4.4.1

Un sistem accesibil, care să ofere îngrijire de calitate copiilor de vârstă preșcolară face parte din formarea inițială. Angajatorii pot coopera cu instituțiile respective, încurajând dezvoltarea talentelor, de exemplu cu ajutorul unor jucării tehnice, pentru o gamă largă de discipline, în cooperare cu instituțiile de specialitate și cu părinții.

| 4.4.2 | Ar fi de dorit ca învățământul să presupună, încă din școala primară, contactul cu competențele practice fundamentale ale celor mai diverse profesii, inclusiv ale celor tehnice, cu perspectivele diferitelor ramuri ale industriei și cu exigențele actuale în materie de cunoștințe și competențe. Dacă nu se înregistrează progrese în domeniul STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și al competențelor practice, îmbunătățirea învățământului profesional și tehnic și a uceniciei va întâmpina dificultăți. Aceasta ar putea fi una dintre modalitățile de înlesnire a integrării tinerilor pe piața actuală a forței de muncă. |
| --- | --- |

4.4.2

Ar fi de dorit ca învățământul să presupună, încă din școala primară, contactul cu competențele practice fundamentale ale celor mai diverse profesii, inclusiv ale celor tehnice, cu perspectivele diferitelor ramuri ale industriei și cu exigențele actuale în materie de cunoștințe și competențe. Dacă nu se înregistrează progrese în domeniul STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și al competențelor practice, îmbunătățirea învățământului profesional și tehnic și a uceniciei va întâmpina dificultăți. Aceasta ar putea fi una dintre modalitățile de înlesnire a integrării tinerilor pe piața actuală a forței de muncă.

| 4.4.3 | Cel mai recent studiu al Cedefop (24) a relevat faptul că o serie de țări europene au adoptat deja măsuri menite să sporească atractivitatea învățământului profesional și tehnic; acest sondaj evidențiază totuși insuficiența eforturilor într-o serie de domenii-cheie, în special în ceea ce privește înlesnirea trecerii de la învățământul profesional și tehnic la învățământul superior, revizuirea și modernizarea programelor de învățământ, îmbunătățirea infrastructurii din instituțiile de educație și formare profesională, încurajarea accesului unor grupuri specifice, introducerea unor schimbări structurale și îmbunătățirea cooperării dintre diferitele niveluri și a sistemului de ucenicie, precum și, mai ales, o mai mare implicare a angajatorilor și a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.4.3

Cel mai recent studiu al Cedefop (24) a relevat faptul că o serie de țări europene au adoptat deja măsuri menite să sporească atractivitatea învățământului profesional și tehnic; acest sondaj evidențiază totuși insuficiența eforturilor într-o serie de domenii-cheie, în special în ceea ce privește înlesnirea trecerii de la învățământul profesional și tehnic la învățământul superior, revizuirea și modernizarea programelor de învățământ, îmbunătățirea infrastructurii din instituțiile de educație și formare profesională, încurajarea accesului unor grupuri specifice, introducerea unor schimbări structurale și îmbunătățirea cooperării dintre diferitele niveluri și a sistemului de ucenicie, precum și, mai ales, o mai mare implicare a angajatorilor și a partenerilor sociali.

| 4.4.4 | Capacitatea instituțiilor de învățământ superior din Europa de a-și îndeplini rolul lor în societate și de a contribui la prosperitatea acesteia rămâne insuficient exploatată (25). Economia cunoașterii are nevoie de persoane care să dețină combinația potrivită de competențe: competențe transversale, competențe digitale pentru era digitală, creativitate și capacitate de adaptare, precum și cunoașterea temeinică a domeniului ales. De aceea, este necesară extinderea cooperării dintre școli și întreprinderi, selectate în mod corespunzător, la nivelul învățământului superior. Angajatorii nu pot aștepta ca școlile să producă absolvenți care să răspundă exigențelor lor. Ei ar trebui, în funcție de propriile competențe, să coopereze la elaborarea programele de învățământ și să contribuie la dotarea școlilor. În același timp, este totuși de dorit să fie respectată autonomia școlilor, cărora le revin și alte sarcini importante la scara întregii societăți. |
| --- | --- |

4.4.4

Capacitatea instituțiilor de învățământ superior din Europa de a-și îndeplini rolul lor în societate și de a contribui la prosperitatea acesteia rămâne insuficient exploatată (25). Economia cunoașterii are nevoie de persoane care să dețină combinația potrivită de competențe: competențe transversale, competențe digitale pentru era digitală, creativitate și capacitate de adaptare, precum și cunoașterea temeinică a domeniului ales. De aceea, este necesară extinderea cooperării dintre școli și întreprinderi, selectate în mod corespunzător, la nivelul învățământului superior. Angajatorii nu pot aștepta ca școlile să producă absolvenți care să răspundă exigențelor lor. Ei ar trebui, în funcție de propriile competențe, să coopereze la elaborarea programele de învățământ și să contribuie la dotarea școlilor. În același timp, este totuși de dorit să fie respectată autonomia școlilor, cărora le revin și alte sarcini importante la scara întregii societăți.

| 4.5 | Lipsa de competențe în discipline științifice și tehnice va constitui într-o bună zi una dintre principalele piedici în calea creșterii economice. Mâna de lucru îmbătrânește; într-o serie de profesii care țin de domeniile sus-menționate se produce o schimbare de generații prin plecarea la pensie a lucrătorilor experimentați, care părăsesc întreprinderea, iar în anii următori, sistemele de învățământ încă nu vor fi adaptate suficient, astfel încât piața forței de muncă să dispună de lucrători calificați în domeniile tehnice, de care are urgentă nevoie. |
| --- | --- |

4.5

Lipsa de competențe în discipline științifice și tehnice va constitui într-o bună zi una dintre principalele piedici în calea creșterii economice. Mâna de lucru îmbătrânește; într-o serie de profesii care țin de domeniile sus-menționate se produce o schimbare de generații prin plecarea la pensie a lucrătorilor experimentați, care părăsesc întreprinderea, iar în anii următori, sistemele de învățământ încă nu vor fi adaptate suficient, astfel încât piața forței de muncă să dispună de lucrători calificați în domeniile tehnice, de care are urgentă nevoie.

| 4.5.1 | De aceea, angajatorii trebuie să lupte împotriva miturilor potrivit cărora competențele științifice nu au niciun viitor; ei trebuie să arate că, dimpotrivă, răspândirea acestor discipline în școlile de toate gradele înseamnă mai multe șanse în viitor și flexibilitatea necesară clădirii unei cariere. Ei trebuie să facă cunoscute pe scară largă viitoarele competențe de care au nevoie întreprinderile și să contribuie la formarea pe tot parcursul vieții a cadrelor didactice (26). |
| --- | --- |

4.5.1

De aceea, angajatorii trebuie să lupte împotriva miturilor potrivit cărora competențele științifice nu au niciun viitor; ei trebuie să arate că, dimpotrivă, răspândirea acestor discipline în școlile de toate gradele înseamnă mai multe șanse în viitor și flexibilitatea necesară clădirii unei cariere. Ei trebuie să facă cunoscute pe scară largă viitoarele competențe de care au nevoie întreprinderile și să contribuie la formarea pe tot parcursul vieții a cadrelor didactice (26).

| 4.5.2 | Și totuși, nu pot fi acuzate numai sistemele de educație ca atare. Angajatorii trebuie să prevadă din timp evoluțiile viitoare, să răspundă provocărilor globale și celor tehnologice, să modernizeze punctele de producție și să creeze posibilități în materie de muncă pentru absolvenți, care să le permită acestora să dobândească competențe de nivel mondial. |
| --- | --- |

4.5.2

Și totuși, nu pot fi acuzate numai sistemele de educație ca atare. Angajatorii trebuie să prevadă din timp evoluțiile viitoare, să răspundă provocărilor globale și celor tehnologice, să modernizeze punctele de producție și să creeze posibilități în materie de muncă pentru absolvenți, care să le permită acestora să dobândească competențe de nivel mondial.

| 4.5.3 | De asemenea, angajatorii ar trebui să lupte împotriva miturilor potrivit cărora femeile nu sunt făcute pentru anumite domenii și ar trebui să valorifice în mai mare măsură potențialul feminin susținând, de exemplu, evoluția carierelor persoanelor talentate, mentoratul, programele de sponsorizare, formarea profesională și exemplele de bune practici. Persistă însă și în prezent mari diferențe între tipurile de formare a femeilor și a bărbaților. În continuare, femeile nu sunt suficient reprezentate în cazul disciplinelor științifice. |
| --- | --- |

4.5.3

De asemenea, angajatorii ar trebui să lupte împotriva miturilor potrivit cărora femeile nu sunt făcute pentru anumite domenii și ar trebui să valorifice în mai mare măsură potențialul feminin susținând, de exemplu, evoluția carierelor persoanelor talentate, mentoratul, programele de sponsorizare, formarea profesională și exemplele de bune practici. Persistă însă și în prezent mari diferențe între tipurile de formare a femeilor și a bărbaților. În continuare, femeile nu sunt suficient reprezentate în cazul disciplinelor științifice.

| 4.5.4 | Odată cu școlile tehnice, dispar și cadrele didactice care își desfășoară activitatea în domeniul formării profesionale. De aceea, trebuie asigurat un număr suficient de cadre didactice și de formatori de calitate. Cei din urmă ar trebui să cunoască nevoile în schimbare ale pieței forței de muncă și să știe cum să le transmită elevilor lor cunoștințe tehnice. Ar trebui încurajate învățarea pe tot parcursul vieții și stagiile în întreprinderi destinate cadrelor didactice și formatorilor. Pentru aceasta, angajatorii ar trebui să permită membrilor personalului lor care manifestă interes și dețin aptitudinile necesare să devină formatori ai ucenicilor și stagiarilor din cadrul întreprinderii lor și să le ofere formarea pedagogică și psihologică adecvată. |
| --- | --- |

4.5.4

Odată cu școlile tehnice, dispar și cadrele didactice care își desfășoară activitatea în domeniul formării profesionale. De aceea, trebuie asigurat un număr suficient de cadre didactice și de formatori de calitate. Cei din urmă ar trebui să cunoască nevoile în schimbare ale pieței forței de muncă și să știe cum să le transmită elevilor lor cunoștințe tehnice. Ar trebui încurajate învățarea pe tot parcursul vieții și stagiile în întreprinderi destinate cadrelor didactice și formatorilor. Pentru aceasta, angajatorii ar trebui să permită membrilor personalului lor care manifestă interes și dețin aptitudinile necesare să devină formatori ai ucenicilor și stagiarilor din cadrul întreprinderii lor și să le ofere formarea pedagogică și psihologică adecvată.

| 4.6 | În cadrul parteneriatului social, în primul rând trebuie asociați angajatorii la elaborarea strategiilor naționale de învățare pe tot parcursul vieții și la crearea cadrului pentru recunoașterea rezultatelor formării non-formale și informale. Trebuie susținute și recunoscute calificările și competențele obținute prin intermediul formării non-formale și informale, astfel încât să sporească capacitățile tinerilor și rolul lor pe piața forței de muncă (27)
   (28). Aceste strategii de învățare pe tot parcursul vieții, în paralel cu strategiile de dezvoltare rurală ar trebui să includă și posibilitățile de continuare a studiilor și de recalificare ce li se oferă persoanelor interesate din zonele rurale. |
| --- | --- |

4.6

În cadrul parteneriatului social, în primul rând trebuie asociați angajatorii la elaborarea strategiilor naționale de învățare pe tot parcursul vieții și la crearea cadrului pentru recunoașterea rezultatelor formării non-formale și informale. Trebuie susținute și recunoscute calificările și competențele obținute prin intermediul formării non-formale și informale, astfel încât să sporească capacitățile tinerilor și rolul lor pe piața forței de muncă (27)
   (28). Aceste strategii de învățare pe tot parcursul vieții, în paralel cu strategiile de dezvoltare rurală ar trebui să includă și posibilitățile de continuare a studiilor și de recalificare ce li se oferă persoanelor interesate din zonele rurale.

| 4.6.1 | Angajatorii așteaptă pe bună dreptate din partea sistemului de învățământ ca absolvenții săi să aibă disponibilitatea de a se forma în continuare și ca aceștia să dispună de competențe suficiente, care să poată fi aplicate pe scară largă, astfel încât formarea lor la locul de muncă să nu necesite nici timp îndelungat, nici finanțare consistentă și, în același timp, să poată fi completată în permanență prin formare continuă. |
| --- | --- |

4.6.1

Angajatorii așteaptă pe bună dreptate din partea sistemului de învățământ ca absolvenții săi să aibă disponibilitatea de a se forma în continuare și ca aceștia să dispună de competențe suficiente, care să poată fi aplicate pe scară largă, astfel încât formarea lor la locul de muncă să nu necesite nici timp îndelungat, nici finanțare consistentă și, în același timp, să poată fi completată în permanență prin formare continuă.

| 4.6.2 | Angajatorii trebuie să își asume partea lor de responsabilitate pentru această componentă a formării profesionale specifice întreprinderii sau care este legată de o cerere de competențe limitată în timp, pentru anumite profesii. |
| --- | --- |

4.6.2

Angajatorii trebuie să își asume partea lor de responsabilitate pentru această componentă a formării profesionale specifice întreprinderii sau care este legată de o cerere de competențe limitată în timp, pentru anumite profesii.

| 4.6.3 | În plus, microîntreprinderile, întreprinderile mici și meșteșugarii au mai multă nevoie de un sistem educativ dinamic și suplu, care să răspundă conform realității atât nevoilor noilor lucrători, cât și celor ale lucrătorilor mai vechi în postul respectiv, care vor vrea sau vor avea nevoie să își continue educația și formarea (învățare pe tot parcursul vieții). |
| --- | --- |

4.6.3

În plus, microîntreprinderile, întreprinderile mici și meșteșugarii au mai multă nevoie de un sistem educativ dinamic și suplu, care să răspundă conform realității atât nevoilor noilor lucrători, cât și celor ale lucrătorilor mai vechi în postul respectiv, care vor vrea sau vor avea nevoie să își continue educația și formarea (învățare pe tot parcursul vieții).

| 4.6.4 | Participarea scăzută la formarea pe tot parcursul vieții se explică și prin lipsa concordanței dintre formarea în întreprindere și principiile unei politici active de ocupare a forței de muncă și dintre metodele actuale de recalificare și nevoile angajatorilor. Carențele care se manifestă în urma procesului educativ restrâng posibilitățile de adaptare la ritmul accelerat al schimbărilor tehnologice, care modifică dotarea tehnică a întreprinderilor, precum și avantajele comparative economice respective. |
| --- | --- |

4.6.4

Participarea scăzută la formarea pe tot parcursul vieții se explică și prin lipsa concordanței dintre formarea în întreprindere și principiile unei politici active de ocupare a forței de muncă și dintre metodele actuale de recalificare și nevoile angajatorilor. Carențele care se manifestă în urma procesului educativ restrâng posibilitățile de adaptare la ritmul accelerat al schimbărilor tehnologice, care modifică dotarea tehnică a întreprinderilor, precum și avantajele comparative economice respective.

| 4.6.5 | Este absolut necesar ca angajatorii să coopereze în permanență cu serviciile pentru ocuparea forței de muncă. Capacitatea, infrastructura și metodologia serviciilor pentru ocuparea forței de muncă constituie un element important al sprijinirii cererii de formare continuă, cu repercusiuni asupra ofertei de formare continuă. |
| --- | --- |

4.6.5

Este absolut necesar ca angajatorii să coopereze în permanență cu serviciile pentru ocuparea forței de muncă. Capacitatea, infrastructura și metodologia serviciilor pentru ocuparea forței de muncă constituie un element important al sprijinirii cererii de formare continuă, cu repercusiuni asupra ofertei de formare continuă.

| 4.7 | În funcție de posibilitățile și de practicile de la nivel național, există mai multe căi de a spori influența exercitată de angajatori asupra eficienței sistemului de educație, pentru consolidarea creșterii și înființarea de locuri de muncă și pentru adaptarea lui la nevoile pieței muncii. |
| --- | --- |

4.7

În funcție de posibilitățile și de practicile de la nivel național, există mai multe căi de a spori influența exercitată de angajatori asupra eficienței sistemului de educație, pentru consolidarea creșterii și înființarea de locuri de muncă și pentru adaptarea lui la nevoile pieței muncii.

| 4.7.1 | În cadrul parteneriatului social, angajatorii fie cooperează cu școlile publice sau private dintr-o regiune sau dintr-o localitate sub forma unor forumuri comune ale școlilor și întreprinderilor sau a consiliilor și acordurilor regionale sau sectoriale pentru susținerea ocupării forței de muncă și a competențelor, fie se asociază pentru a înființa și gestiona instituții școlare și de ucenicie sau își întemeiază propriile școli sau centre de ucenicie în cadrul întreprinderii. |
| --- | --- |

4.7.1

În cadrul parteneriatului social, angajatorii fie cooperează cu școlile publice sau private dintr-o regiune sau dintr-o localitate sub forma unor forumuri comune ale școlilor și întreprinderilor sau a consiliilor și acordurilor regionale sau sectoriale pentru susținerea ocupării forței de muncă și a competențelor, fie se asociază pentru a înființa și gestiona instituții școlare și de ucenicie sau își întemeiază propriile școli sau centre de ucenicie în cadrul întreprinderii.

| 4.7.2 | Acest lucru este valabil pentru toate tipurile de entități economice, inclusiv pentru microîntreprinderi, întreprinderile mici, cooperative și meșteșugari. Astfel, aceste inițiative ar trebui dezvoltate la nivelul cel mai eficient pentru a avea efecte sporite și să fie derulate în strânsă coordonare cu instituțiile statului și cu autoritățile locale și regionale, întrucât este necesar să se respecte în egală măsură interesul public, participarea la o politică activă a ocupării forței de muncă, ca și menținerea unor locuri de muncă de calitate și durabile. |
| --- | --- |

4.7.2

Acest lucru este valabil pentru toate tipurile de entități economice, inclusiv pentru microîntreprinderi, întreprinderile mici, cooperative și meșteșugari. Astfel, aceste inițiative ar trebui dezvoltate la nivelul cel mai eficient pentru a avea efecte sporite și să fie derulate în strânsă coordonare cu instituțiile statului și cu autoritățile locale și regionale, întrucât este necesar să se respecte în egală măsură interesul public, participarea la o politică activă a ocupării forței de muncă, ca și menținerea unor locuri de muncă de calitate și durabile.

| 4.8 | Stagiile în întreprinderi sunt o componentă importantă a procesului de formare. |
| --- | --- |

4.8

Stagiile în întreprinderi sunt o componentă importantă a procesului de formare.

| 4.8.1 | Angajatorii privesc stagiul ca pe un proces al cărui scop este ca tinerii să capete experiență practică și deprinderi de lucru. Este în interesul întreprinderilor să înlesnească trecerea tinerilor de la sistemul educativ la piața muncii și să nu abuzeze de condiția de stagiar, oferindu-le un loc de muncă adecvat obiectivului de învățare practică și condițiile de lucru corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.8.1

Angajatorii privesc stagiul ca pe un proces al cărui scop este ca tinerii să capete experiență practică și deprinderi de lucru. Este în interesul întreprinderilor să înlesnească trecerea tinerilor de la sistemul educativ la piața muncii și să nu abuzeze de condiția de stagiar, oferindu-le un loc de muncă adecvat obiectivului de învățare practică și condițiile de lucru corespunzătoare.

| 4.8.2 | De aceea CESE este de acord cu lucrările pregătitoare ale planului de acțiune pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, desfășurate în cadrul programului comun al partenerilor sociali europeni (29), care, în cadrul priorităților sale stabilite de comun acord, se va ocupa și de stagii, de experiența dobândită la locul de muncă și de ucenicie. |
| --- | --- |

4.8.2

De aceea CESE este de acord cu lucrările pregătitoare ale planului de acțiune pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, desfășurate în cadrul programului comun al partenerilor sociali europeni (29), care, în cadrul priorităților sale stabilite de comun acord, se va ocupa și de stagii, de experiența dobândită la locul de muncă și de ucenicie.

| 4.9 | Cunoștințele și experiența dobândite prin învățare non-formală și informală în cadrul acțiunilor de voluntariat pot spori creativitatea și capacitatea de inovare a lucrătorilor și pot contribui la creșterea capacității de inserție pe piața forței de muncă, precum și la facilitarea pătrunderii acestora pe piața muncii. În cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială, întreprinderile susțin activitățile voluntare ale lucrătorilor. Cu toate acestea, lucrătorii întâmpină piedici în desfășurarea acestor activități în mod regulat, din cauza lipsei unui cadru juridic, a instrumentelor de evaluare și de recunoaștere a competențelor dobândite pe această cale, dar și, înainte de toate, din cauza piedicilor financiare și fiscale (30). |
| --- | --- |

4.9

Cunoștințele și experiența dobândite prin învățare non-formală și informală în cadrul acțiunilor de voluntariat pot spori creativitatea și capacitatea de inovare a lucrătorilor și pot contribui la creșterea capacității de inserție pe piața forței de muncă, precum și la facilitarea pătrunderii acestora pe piața muncii. În cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială, întreprinderile susțin activitățile voluntare ale lucrătorilor. Cu toate acestea, lucrătorii întâmpină piedici în desfășurarea acestor activități în mod regulat, din cauza lipsei unui cadru juridic, a instrumentelor de evaluare și de recunoaștere a competențelor dobândite pe această cale, dar și, înainte de toate, din cauza piedicilor financiare și fiscale (30).

5.   Contribuția angajatorilor la introducerea instrumentelor europene la nivel național

| 5.1 | În contextul parteneriatului social, angajatorii sunt implicați în elaborarea și instituirea principiilor europene comune (în ceea ce privește consilierea, punerea în evidență și validarea educației non-formale și informale) și a instrumentelor corespunzătoare (31) (CEC, ECVET, CERAQ, Europass). Aceste principii și instrumente urmăresc să contribuie la consolidarea mobilității lucrătorilor, a cursanților și formatorilor între diferitele sisteme de educație și sisteme de formare profesională, precum și între diferitele țări. |
| --- | --- |

5.1

În contextul parteneriatului social, angajatorii sunt implicați în elaborarea și instituirea principiilor europene comune (în ceea ce privește consilierea, punerea în evidență și validarea educației non-formale și informale) și a instrumentelor corespunzătoare (31) (CEC, ECVET, CERAQ, Europass). Aceste principii și instrumente urmăresc să contribuie la consolidarea mobilității lucrătorilor, a cursanților și formatorilor între diferitele sisteme de educație și sisteme de formare profesională, precum și între diferitele țări.

| 5.2 | Statele membre ale UE au adoptat cadrul european al calificărilor (CEC)
   (32), care definește cele opt niveluri de calificare pe baza cunoștințelor, competențelor și a cunoștințelor de ordin general. Fiecărui stat membru îi revine sarcina de a încadra fiecare calificare într-unul dintre cele opt niveluri.






  — | Mulțumită consiliilor sectoriale, de exemplu, reprezentanții angajatorilor pot elabora, împreună cu alți actori, descrieri ale calificărilor care să corespundă locurilor de muncă din sectorul lor. Aceste cadre (clasificări) naționale ale calificărilor, sau standardele lor, constituie o bază pentru învățământ, și un criteriu de recunoaștere a calificărilor. De asemenea, pe ele se întemeiază elaborarea programelor naționale de educație pentru școlile secundare și a programelor altor furnizori de educație. În continuare, este posibilă elaborarea unor clasificări naționale ale profesiilor, care să urmărească și să evidențieze cerințele cu privire la exercitarea fiecărei profesii de pe piața muncii și care să devină astfel o sursă esențială de informații din domeniul resurselor umane și al formării profesionale la toate nivelurile. |
| --- | --- | --- |

5.2

Statele membre ale UE au adoptat cadrul european al calificărilor (CEC)
   (32), care definește cele opt niveluri de calificare pe baza cunoștințelor, competențelor și a cunoștințelor de ordin general. Fiecărui stat membru îi revine sarcina de a încadra fiecare calificare într-unul dintre cele opt niveluri.

—

Mulțumită consiliilor sectoriale, de exemplu, reprezentanții angajatorilor pot elabora, împreună cu alți actori, descrieri ale calificărilor care să corespundă locurilor de muncă din sectorul lor. Aceste cadre (clasificări) naționale ale calificărilor, sau standardele lor, constituie o bază pentru învățământ, și un criteriu de recunoaștere a calificărilor. De asemenea, pe ele se întemeiază elaborarea programelor naționale de educație pentru școlile secundare și a programelor altor furnizori de educație. În continuare, este posibilă elaborarea unor clasificări naționale ale profesiilor, care să urmărească și să evidențieze cerințele cu privire la exercitarea fiecărei profesii de pe piața muncii și care să devină astfel o sursă esențială de informații din domeniul resurselor umane și al formării profesionale la toate nivelurile.

| 5.3 | Una dintre măsurile pe care le prevedea Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă consta în finalizarea, la sfârșitul anului 2012, a Cadrului european pentru aptitudini, competențe și profesii (ESCO), sub forma unei platforme comune în domeniul muncii și al învățământului profesional și tehnic. Acest proiect ar trebui să înlocuiască sau să completeze clasificările pe sectoare existente la nivel național și internațional și să constituie un instrument menit să faciliteze crearea unei piețe dinamice a forței de muncă, care să se distingă prin trecerea lină, în primul rând de la un loc de muncă la altul sau de la o activitate de formare la un prim loc de muncă. |
| --- | --- |

5.3

Una dintre măsurile pe care le prevedea Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă consta în finalizarea, la sfârșitul anului 2012, a Cadrului european pentru aptitudini, competențe și profesii (ESCO), sub forma unei platforme comune în domeniul muncii și al învățământului profesional și tehnic. Acest proiect ar trebui să înlocuiască sau să completeze clasificările pe sectoare existente la nivel național și internațional și să constituie un instrument menit să faciliteze crearea unei piețe dinamice a forței de muncă, care să se distingă prin trecerea lină, în primul rând de la un loc de muncă la altul sau de la o activitate de formare la un prim loc de muncă.

| 5.3.1 | Acest cadru nu prezintă însă interes pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici, întrucât dispozițiile sale presupun ca toate persoanele care ocupă un anume post și dispun de aceleași calificări să răspundă de o serie de sarcini identice, indiferent de întreprinderea pentru care lucrează. Or, în prezent, în contextul mutațiilor rapide care se produc în domeniul muncii, diferitele tehnologii, cerințele clienților, metodele de lucru și disponibilitatea salariaților competenți au drept corolar faptul că repartizarea sarcinilor încredințate lucrătorilor presupune ca aceștia să fie flexibili în îndeplinirea sarcinilor respective și să fie dispuși să își adapteze metodele de lucru, astfel încât să răspundă mutațiilor permanente apărute în domeniul tehnologic și al TIC, în care activează de fapt întreprinderile. |
| --- | --- |

5.3.1

Acest cadru nu prezintă însă interes pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici, întrucât dispozițiile sale presupun ca toate persoanele care ocupă un anume post și dispun de aceleași calificări să răspundă de o serie de sarcini identice, indiferent de întreprinderea pentru care lucrează. Or, în prezent, în contextul mutațiilor rapide care se produc în domeniul muncii, diferitele tehnologii, cerințele clienților, metodele de lucru și disponibilitatea salariaților competenți au drept corolar faptul că repartizarea sarcinilor încredințate lucrătorilor presupune ca aceștia să fie flexibili în îndeplinirea sarcinilor respective și să fie dispuși să își adapteze metodele de lucru, astfel încât să răspundă mutațiilor permanente apărute în domeniul tehnologic și al TIC, în care activează de fapt întreprinderile.

| 5.3.2 | Este esențial ca angajatorii și organizațiile de întreprinderi să respecte nevoile specifice ale microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, pentru a le ajuta pe cele din urmă să își constituie propriile fișe cartografice, prin care să fie prezentat în detaliu modul de funcționare a acestor întreprinderi, mai suple și dinamice. Această cartografiere trebuie să ducă la rezultate exprimate sub formă de sarcini, și nu de funcții generice. Așadar, pe baza acestor fișe de sarcini, pot fi determinate evoluții în materie de formare și calificare, producând astfel o pistă de audit clară între locul de muncă și calificările finale. |
| --- | --- |

5.3.2

Este esențial ca angajatorii și organizațiile de întreprinderi să respecte nevoile specifice ale microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, pentru a le ajuta pe cele din urmă să își constituie propriile fișe cartografice, prin care să fie prezentat în detaliu modul de funcționare a acestor întreprinderi, mai suple și dinamice. Această cartografiere trebuie să ducă la rezultate exprimate sub formă de sarcini, și nu de funcții generice. Așadar, pe baza acestor fișe de sarcini, pot fi determinate evoluții în materie de formare și calificare, producând astfel o pistă de audit clară între locul de muncă și calificările finale.

| 5.4 | Angajatorii și întreprinderile, ca și ceilalți actori economici, ar trebui să recurgă la ansamblul proiectelor finanțate de la bugetele naționale și fondurile structurale europene, în special de FSE, Erasmus pentru toți etc. În cadrul politicilor active de ocupare a forței de muncă, statele membre lansează în prezent o serie de proiecte vizând menținerea locurilor de muncă, actualizarea și sporirea competențelor lucrătorilor și înlesnirea intrării tinerilor pe piața forței de muncă (33). Prin adoptarea noului cadru financiar multianual, vor fi aprobate și o serie de programe noi de sprijinire a educației, mobilității și inovării, precum Erasmus pentru toți, COSME și Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.4

Angajatorii și întreprinderile, ca și ceilalți actori economici, ar trebui să recurgă la ansamblul proiectelor finanțate de la bugetele naționale și fondurile structurale europene, în special de FSE, Erasmus pentru toți etc. În cadrul politicilor active de ocupare a forței de muncă, statele membre lansează în prezent o serie de proiecte vizând menținerea locurilor de muncă, actualizarea și sporirea competențelor lucrătorilor și înlesnirea intrării tinerilor pe piața forței de muncă (33). Prin adoptarea noului cadru financiar multianual, vor fi aprobate și o serie de programe noi de sprijinire a educației, mobilității și inovării, precum Erasmus pentru toți, COSME și Orizont 2020.

6.   Perspective și provocări ale sistemelor duale din Europa

| 6.1 | În prezent, Europa își pune toată speranța, pe bună dreptate, în sprijinirea și dezvoltarea sistemelor duale. În orice caz, este evident faptul că statele membre care instituie aceste sisteme pe termen lung obțin rezultate bune, iar rata lor de șomaj în rândul tinerilor este cu mult sub media UE (34). |
| --- | --- |

6.1

În prezent, Europa își pune toată speranța, pe bună dreptate, în sprijinirea și dezvoltarea sistemelor duale. În orice caz, este evident faptul că statele membre care instituie aceste sisteme pe termen lung obțin rezultate bune, iar rata lor de șomaj în rândul tinerilor este cu mult sub media UE (34).

| 6.2 | În avizul său despre pachetul privind ocuparea forței de muncă, CESE arată clar că una dintre căile de a elimina decalajul dintre nevoile pieței muncii, educație și așteptările tinerilor este sprijinirea dezvoltării acestor sisteme școlare de ucenicie, de foarte înaltă calitate. |
| --- | --- |

6.2

În avizul său despre pachetul privind ocuparea forței de muncă, CESE arată clar că una dintre căile de a elimina decalajul dintre nevoile pieței muncii, educație și așteptările tinerilor este sprijinirea dezvoltării acestor sisteme școlare de ucenicie, de foarte înaltă calitate.

| 6.3 | Un studiu al Comisiei Europene privind situația uceniciei în UE (35) atrage atenția în special asupra anumitor provocări cu care trebuie să se confrunte sistemele de ucenicie. De exemplu, se constată că avantajul unei treceri rapide de pe băncile școlii în câmpul muncii tinde să fie doar temporar; pe termen mai lung, perspectivele de ocupare a unui loc de muncă sunt mai puțin clare. O altă problemă este cea a măsurii în care competențele și calificările dobândite pot fi „transpuse” într-o altă întreprindere (din același sector sau dintr-un sector diferit). |
| --- | --- |

6.3

Un studiu al Comisiei Europene privind situația uceniciei în UE (35) atrage atenția în special asupra anumitor provocări cu care trebuie să se confrunte sistemele de ucenicie. De exemplu, se constată că avantajul unei treceri rapide de pe băncile școlii în câmpul muncii tinde să fie doar temporar; pe termen mai lung, perspectivele de ocupare a unui loc de muncă sunt mai puțin clare. O altă problemă este cea a măsurii în care competențele și calificările dobândite pot fi „transpuse” într-o altă întreprindere (din același sector sau dintr-un sector diferit).

| 6.4 | De asemenea, acest studiu atrage atenția asupra faptului că în 2008, ca urmare a crizei economice globale, a crescut numărul elevilor din învățământul profesional și tehnic, dar numărul de locuri oferite ucenicilor și stagiarilor a scăzut în numeroase state membre din cauza climatului nesigur din punct de vedere economic. De aceea, o astfel de situație reclamă mobilizarea tuturor actorilor și responsabilitatea comună a acestora în ceea ce privește înființarea de noi posturi pentru ucenici în întreprinderi sau alte soluții sprijinite de stat. |
| --- | --- |

6.4

De asemenea, acest studiu atrage atenția asupra faptului că în 2008, ca urmare a crizei economice globale, a crescut numărul elevilor din învățământul profesional și tehnic, dar numărul de locuri oferite ucenicilor și stagiarilor a scăzut în numeroase state membre din cauza climatului nesigur din punct de vedere economic. De aceea, o astfel de situație reclamă mobilizarea tuturor actorilor și responsabilitatea comună a acestora în ceea ce privește înființarea de noi posturi pentru ucenici în întreprinderi sau alte soluții sprijinite de stat.

| 6.5 | Sondajul BUSINESSEUROPE (36) referitor la experiențele concrete în acest domeniu, la nivelul fiecărui stat, a evidențiat abordări diferite în elaborarea mecanismelor care fac legătura dintre învățământ și practicile din întreprinderi. Sondajul a dus la formularea unei serii de recomandări, unele adresate inclusiv angajatorilor, printre care:






  — | să participe la gestionarea sistemului dual de învățare și să contribuie la elaborarea programelor și la adaptarea lor în timp, acesta fiind un factor important pentru asigurarea coerenței lor cu nevoile pieței forței de muncă, ținând seama în același timp de nevoia limitării birocrației pentru întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

6.5

Sondajul BUSINESSEUROPE (36) referitor la experiențele concrete în acest domeniu, la nivelul fiecărui stat, a evidențiat abordări diferite în elaborarea mecanismelor care fac legătura dintre învățământ și practicile din întreprinderi. Sondajul a dus la formularea unei serii de recomandări, unele adresate inclusiv angajatorilor, printre care:

—

să participe la gestionarea sistemului dual de învățare și să contribuie la elaborarea programelor și la adaptarea lor în timp, acesta fiind un factor important pentru asigurarea coerenței lor cu nevoile pieței forței de muncă, ținând seama în același timp de nevoia limitării birocrației pentru întreprinderi;

| — | să informeze și să motiveze întreprinderile pentru a se asocia la sistemele duale, să le consilieze și să organizeze cooperarea între întreprinderi. |
| --- | --- |

—

să informeze și să motiveze întreprinderile pentru a se asocia la sistemele duale, să le consilieze și să organizeze cooperarea între întreprinderi.

| 6.6 | De aceea, angajatorii întâmpină cu satisfacție apelul Comisiei în favoarea acestei alianțe pentru susținerea dezvoltării calității, pentru a-și îmbunătăți imaginea și pentru a spori atractivitatea uceniciei în Europa. Totodată, ei sunt gata să își asume partea lor de responsabilitate pentru a înființa locuri de muncă destinate ucenicilor, pe baza sistemelor duale, care fac legătura între învățământ și practica din întreprinderi (37). |
| --- | --- |

6.6

De aceea, angajatorii întâmpină cu satisfacție apelul Comisiei în favoarea acestei alianțe pentru susținerea dezvoltării calității, pentru a-și îmbunătăți imaginea și pentru a spori atractivitatea uceniciei în Europa. Totodată, ei sunt gata să își asume partea lor de responsabilitate pentru a înființa locuri de muncă destinate ucenicilor, pe baza sistemelor duale, care fac legătura între învățământ și practica din întreprinderi (37).

| 6.7 | Susținerea uceniciei le oferă angajatorilor nu numai un mijloc avantajos de evaluare a posibililor candidați, în vederea unor noi angajări, ci și avantaje economice mai importante pe termen lung, fiind totodată și un mod de manifestare a responsabilității sociale. |
| --- | --- |

6.7

Susținerea uceniciei le oferă angajatorilor nu numai un mijloc avantajos de evaluare a posibililor candidați, în vederea unor noi angajări, ci și avantaje economice mai importante pe termen lung, fiind totodată și un mod de manifestare a responsabilității sociale.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Discipline precum științele, tehnologia, ingineria și matematica.

1

(2)  Cadrul european al calificărilor.

2

(3)  Cadrul european pentru aptitudini, competențe și profesii.

3

(4)  Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională – care contribuie la verificarea, recunoașterea și acumularea de competențe și de cunoștințe profesionale.

4

(5)  Adică Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul european pentru agricultură și dezvoltare rurală și Fondul Social European.

5

(6)  A se vedea, printre altele, COM(2010) 682 final, 23.11.2010, COM(2010) 477 final, 15.9.2010 și COM(2010) 614 final/3, 18.11.2010.

6

(7)  A se vedea JO C 68, 6.3.2012, p. 1-10, JO C 318, 29.10.2011, p. 142-149, JO C 68, 6.3.2012, p. 11-14, JO C 132, 3.5.2011, p. 55.

7

(8)  A se vedea COM(2012) 727 final.

8

(9)  A se vedea, în acest sens, Acordul-cadru privind piețele incluzive ale forței de muncă din 2010 și Cadrul de acțiuni pentru dezvoltarea competențelor și calificărilor pe tot parcursul vieții, din 2002.

9

(10)  A se vedea JO C 143, 22.5.2012, p. 94-101, JO C 318, 29.10.2011, p. 69-75, JO C 11, 15.1.2013, p. 65–70.

10

(11)  A se vedea JO C 11, 15.1.2013, p. 65–70.

11

(12)  CESE a lansat o serie de acțiuni axate pe exemple de bună cooperare între școli și întreprinderi, pe conectarea formării profesionale cu practica și pe sprijinirea tinerilor întreprinzători: Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde, Danemarca, la 6.2.2012, „Trecerea de la școală la viața activă”, Școala Politehnică din Guarda, Portugalia, la 5.6.2012, „Forum pentru mileniul următor”, ESC Versailles, Franța, la 29.8.2012, conferința tematică pe tema „Tineretul european: generație-disperare sau generație-speranță?”, sau forumurile privind sprijinirea tinerilor întreprinzători sau a femeilor întreprinzătoare.

12

(13)  A se vedea COM(2010) 477 final, 15.9.2011.

13

(14)  A se vedea COM(2012) 173 final,18.4.2012.

14

.

(15)  A se vedea COM(2012) 485 final, 5.9.2012, „Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale”.

15

(16)  A se vedea COM(2012) 669 final, „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune”.

16

(17)  SWD(2012) 375 final, „Învățământul profesional și tehnic pentru îmbunătățirea competențelor, creșterii economice și ocupării forței de muncă”.

17

(18)  COM(2012) 727 „Către integrarea tinerilor pe piața muncii”, inclusiv documentul SWD(2012) 406 privind „Cadrul de calitate pentru stagii”.

18

(19)  Conform articolului 153, alineatul (5) TFUE, a doua etapă de consultare a partenerilor sociali europeni a început la 5 decembrie 2012.

19

(20)  Miniștrii educației s-au întrunit la 10 și 11 decembrie 2012 la Berlin și au adoptat, în vederea susținerii alianței, un memorandum cu zece propuneri concrete de măsuri vizând promovarea atractivității și a calității învățământului tehnic și profesional și dezvoltarea sistemelor duale.

20

(21)  COM(2012) 795 final, „Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – Relansarea spiritului de întreprindere în Europa”, 9 ianuarie 2013.

21

Antreprenoriat 2020

(22)  Monitorul european al restructurărilor din cadrul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) înregistrează, din iulie până în septembrie 2012, 274 de cazuri de restructurări, reprezentând pierderea a 105 076 de locuri de muncă și crearea a 30 520 de noi locuri de muncă.

22

(23)  A se vedea: http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf (în limba engleză).

23

(24)  Atelierul din 9 și 10 octombrie 2012, „Ce spune Bruxelles-ul despre atractivitatea învățământului profesional și tehnic inițial?”, studiu al SKOPE, Universitatea din Oxford, a se vedea: www.cedefop.org.

24

(25)  A se vedea COM(2011) 567 final, 20.9.2011, „Sprijinirea creșterii și a ocupării forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa”.

25

(26)  A se vedea publicația BUSINESSEUROPE: Plugging the skills gap: the clock is ticking (Complinirea deficitului de competențe: numărătoarea inversă a început), 2011.

26

Plugging the skills gap: the clock is ticking

(27)  Cedefop: Orientările europene pentru validarea învățării non-formale și informale.

27

(28)  A se vedea JO C 181, 21.6.2012, p. 154: „în consecință, CESE solicită o definiție operațională și clară a învățării pe tot parcursul vieții, precum și politici mai precis direcționate pentru îmbunătățirea accesului fiecărui grup de cursanți”.

28

(29)  A se vedea programul de lucru multianual comun al partenerilor sociali europeni pentru 2012-2014, care prevede elaborarea unui cadru de acțiune pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.

29

(30)  A se vedea COM(2011) 568 final, 20.9.2011, „Comunicare privind politicile UE și voluntariatul”.

30

(31)  Cadrul european al calificărilor (CEC), Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET), Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (CERAQ), Europass (o întreagă serie de documente care susțin ocuparea forței de muncă și mobilitatea geografică.

31

(32)  Raportul recent (din 2012) privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna constată că doar o mică parte dintre statele membre ale UE au pus deja pe deplin în aplicare calificări naționale în conformitate cu cadrul european în acest domeniu.

32

(33)  Un exemplu în acest sens îl constituie proiectele din Republica Cehă, „Educația este o șansă”, „Învățând pentru creștere economică” și „Stagii în întreprindere”.

33

(34)  Poate fi dat aici un exemplu de bună practică: seminarul comun al Reprezentanței permanente a Austriei pe lângă UE și al Camerei Economice din Austria pe tema „Sisteme duale: modele care funcționează”, care a avut loc la Bruxelles, la 3 decembrie 2012,, și care reprezintă o contribuție a angajatorilor la dezbaterea europeană și națională privind perspectivele de ocupare a forței de muncă în Europa.

34

(35)  A se vedea studiul Comisiei privind oferta de locuri pentru ucenici în statele membre ale UE, ianuarie 2012, IKEI Research & Consultancy, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6633&type=2&furtherPubs=no.

35

(36)  A se vedea publicația BUSINESSEUROPE „Crearea de oportunități pentru tineri: cum pot fi îmbunătățite atractivitatea și imaginea uceniciei”, martie 2012.

36

(37)  Pe plan mondial, acest angajament poate constitui un proiect comun al Organizației Internaționale a Angajatorilor și al Comitetului consultativ pentru afaceri și industrie (IOE-BIAC), „Alianța mondială pentru ucenicii”.

37

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Implicarea și participarea lucrătorilor — pilonul de bază al unui bun management al întreprinderilor și al unor căi echilibrate de ieșire din criză” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/06

Raportor: dl Wolfgang GREIF

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Implicarea și participarea lucrătorilor – pilonul de bază al unui bun management al întreprinderilor și al unor căi echilibrate de ieșire din criză

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 26 februarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 85 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Rezumat

| 1.1 | Criza financiară a atins nivelul întreprinderilor. Depășirea ei, în interesul tuturor grupurilor afectate – investitori, antreprenori, lucrători, regiuni („abordarea multipartită”), presupune eforturi comune și obiective percepute drept coerente, cum ar fi, de exemplu, cel al dezvoltării pe termen lung a întreprinderilor, existența unui dialog social funcțional purtat într-un climat de încredere și atitudine pozitivă. CESE dorește să dea un impuls în vederea deschiderii unor noi căi de abordare, inclusiv în ceea ce privește cadrul european de guvernanță economică („corporate governance”). |
| --- | --- |

1.1

Criza financiară a atins nivelul întreprinderilor. Depășirea ei, în interesul tuturor grupurilor afectate – investitori, antreprenori, lucrători, regiuni („abordarea multipartită”), presupune eforturi comune și obiective percepute drept coerente, cum ar fi, de exemplu, cel al dezvoltării pe termen lung a întreprinderilor, existența unui dialog social funcțional purtat într-un climat de încredere și atitudine pozitivă. CESE dorește să dea un impuls în vederea deschiderii unor noi căi de abordare, inclusiv în ceea ce privește cadrul european de guvernanță economică („corporate governance”).

| 1.2 | CESE este convins că o guvernanță „bună” și în acest sens și „durabilă” trebuie să se bazeze pe structurile și practicile juridice consacrate de pe piața internă în ceea ce privește participarea lucrătorilor prin informare, consultare și, acolo unde este aplicabil, și prin implicarea acestora. |
| --- | --- |

1.2

CESE este convins că o guvernanță „bună” și în acest sens și „durabilă” trebuie să se bazeze pe structurile și practicile juridice consacrate de pe piața internă în ceea ce privește participarea lucrătorilor prin informare, consultare și, acolo unde este aplicabil, și prin implicarea acestora.

| 1.3 | Concilierea eficienței economice cu obiectivele sociale și ecologice trebuie să ducă astfel la durabilitate. Acest fapt presupune ca întreprinderea să fie percepută ca o instituție în care toate părțile implicate cooperează, în căutarea comună a unei perspective comerciale pe termen lung, a competitivității economice și a echilibrului social, acționând în consecință. În această privință, CESE propune introducerea conceptului de guvernanță economică „Sustainable Company” (întreprindere durabilă). Acest concept include și faptul că deciziile la nivel de întreprindere țin seama de „vocea” lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.3

Concilierea eficienței economice cu obiectivele sociale și ecologice trebuie să ducă astfel la durabilitate. Acest fapt presupune ca întreprinderea să fie percepută ca o instituție în care toate părțile implicate cooperează, în căutarea comună a unei perspective comerciale pe termen lung, a competitivității economice și a echilibrului social, acționând în consecință. În această privință, CESE propune introducerea conceptului de guvernanță economică „Sustainable Company” (întreprindere durabilă). Acest concept include și faptul că deciziile la nivel de întreprindere țin seama de „vocea” lucrătorilor.

| 1.4 | Întreprinderile pot fi gestionate în baza acestui concept, dacă managementul acesteia se bazează pe principiul unei „relații echitabile” între lucrători, management și proprietari, astfel încât tuturor părților interesate să le stea la dispoziție modalități fiabile de punere în practică a schimbării, într-un spirit orientat spre rezultate și atingerea obiectivelor propuse, cu respectarea întocmai a prerogativelor managementului. Pentru aceasta dispunem deja în prezent de o serie de instrumente de participare obligatorie a lucrătorilor prin intermediul comitetelor de întreprindere la nivel național și european, instrumente care trebuie aplicate într-un mod eficient. În acest fel, restructurarea unei întreprinderi poate fi mult mai bine gestionată și anticipată, mai ales în perioade de criză. |
| --- | --- |

1.4

Întreprinderile pot fi gestionate în baza acestui concept, dacă managementul acesteia se bazează pe principiul unei „relații echitabile” între lucrători, management și proprietari, astfel încât tuturor părților interesate să le stea la dispoziție modalități fiabile de punere în practică a schimbării, într-un spirit orientat spre rezultate și atingerea obiectivelor propuse, cu respectarea întocmai a prerogativelor managementului. Pentru aceasta dispunem deja în prezent de o serie de instrumente de participare obligatorie a lucrătorilor prin intermediul comitetelor de întreprindere la nivel național și european, instrumente care trebuie aplicate într-un mod eficient. În acest fel, restructurarea unei întreprinderi poate fi mult mai bine gestionată și anticipată, mai ales în perioade de criză.

| 1.5 | Pentru a ancora acest model în viața practică și a-l consolida, CESE consideră că și politica europeană trebuie să-și aducă contribuția prin crearea, în limitele competențelor sale cu privire la realizarea pieței interne, stimulentelor corespunzătoare, și prin îmbunătățirea cadrului juridic necesar, fără a interveni în competențele de la nivel național. În acest sens, CESE prezintă propuneri pentru o mai bună punere în aplicare a dreptului fundamental european în materie de participare a lucrătorilor în drept național. |
| --- | --- |

1.5

Pentru a ancora acest model în viața practică și a-l consolida, CESE consideră că și politica europeană trebuie să-și aducă contribuția prin crearea, în limitele competențelor sale cu privire la realizarea pieței interne, stimulentelor corespunzătoare, și prin îmbunătățirea cadrului juridic necesar, fără a interveni în competențele de la nivel național. În acest sens, CESE prezintă propuneri pentru o mai bună punere în aplicare a dreptului fundamental european în materie de participare a lucrătorilor în drept național.

| 1.6 | Posibilitățile de participare a lucrătorilor la orientarea strategică a întreprinderilor ar trebui să devină un element integral al dreptului european al întreprinderilor, care, în conformitate cu planurile Comisiei Europene, va fi revizuit în viitorul apropiat. În plus, dispozițiile prevăzute în legislația UE privind participarea obligatorie a lucrătorilor ar trebui consolidate și generalizate în baza standardelor atinse în acest domeniu, cuprinzând în mod special uniformizarea definițiilor privind informarea, consultarea și participarea. |
| --- | --- |

1.6

Posibilitățile de participare a lucrătorilor la orientarea strategică a întreprinderilor ar trebui să devină un element integral al dreptului european al întreprinderilor, care, în conformitate cu planurile Comisiei Europene, va fi revizuit în viitorul apropiat. În plus, dispozițiile prevăzute în legislația UE privind participarea obligatorie a lucrătorilor ar trebui consolidate și generalizate în baza standardelor atinse în acest domeniu, cuprinzând în mod special uniformizarea definițiilor privind informarea, consultarea și participarea.

| 1.7 | O nouă etapă preliminară a acestei dezbateri s-a încheiat odată cu Rezoluția PE din 15 ianuarie 2013. Cu o majoritate covârșitoare s-a solicitat, între altele, un cadru juridic cu norme minime pentru restructurări, pentru a reduce costurile sociale și economice și a sprijini anticiparea. Acestea ar trebui să cuprindă, între altele, obligații privind planificarea strategică și măsurile preventive de calificare și formare profesională, măsuri care să vizeze păstrarea locurilor de muncă și a forței de muncă în caz de restructurare, precum și cerințe care să înlesnească cooperarea preventivă cu autoritățile regionale (administrația locală, oficiile de ocupare a forței de muncă) și lanțurile de furnizori locali în caz de restructurare. |
| --- | --- |

1.7

O nouă etapă preliminară a acestei dezbateri s-a încheiat odată cu Rezoluția PE din 15 ianuarie 2013. Cu o majoritate covârșitoare s-a solicitat, între altele, un cadru juridic cu norme minime pentru restructurări, pentru a reduce costurile sociale și economice și a sprijini anticiparea. Acestea ar trebui să cuprindă, între altele, obligații privind planificarea strategică și măsurile preventive de calificare și formare profesională, măsuri care să vizeze păstrarea locurilor de muncă și a forței de muncă în caz de restructurare, precum și cerințe care să înlesnească cooperarea preventivă cu autoritățile regionale (administrația locală, oficiile de ocupare a forței de muncă) și lanțurile de furnizori locali în caz de restructurare.

2.   Introducere

| 2.1 | Prin acest aviz, CESE dorește să scoată în evidență modalitățile ce stau la dispoziție întreprinderilor și investitorilor pentru a găsi, împreună cu lucrătorii lor, soluții echilibrate și durabile pentru a depăși criza economică și a face față schimbărilor climatice. În plus, avizul prezintă condițiile-cadru de ordin social și juridic de care au nevoie actorii implicați și arată care sunt situațiile în care ar trebui îmbunătățit cadrul legal european în acest sens, ținând seama de diversitatea situațiilor și acordurilor existente la nivel național. |
| --- | --- |

2.1

Prin acest aviz, CESE dorește să scoată în evidență modalitățile ce stau la dispoziție întreprinderilor și investitorilor pentru a găsi, împreună cu lucrătorii lor, soluții echilibrate și durabile pentru a depăși criza economică și a face față schimbărilor climatice. În plus, avizul prezintă condițiile-cadru de ordin social și juridic de care au nevoie actorii implicați și arată care sunt situațiile în care ar trebui îmbunătățit cadrul legal european în acest sens, ținând seama de diversitatea situațiilor și acordurilor existente la nivel național.

| 2.2 | Un management orientat către o dezvoltare pe termen lung se întemeiază pe un dialog bazat pe încredere și cu un cadru juridic garantat între management și lucrători. Această convingere a CESE se bazează pe un consens politic adânc înrădăcinat în istoria integrării europene între guverne, parteneri sociali și societatea civilă. Participarea garantată din punct de vedere juridic a lucrătorilor la activitatea economică – așa cum prevăd și numeroase directive europene - constituie un element indispensabil al unei economii responsabile din punct de vedere social. Miile de reprezentanți în întreprinderile Europei și cei aproximativ 17 000 de reprezentanți activi în cadrul a peste o mie de comitete europene de întreprindere arată că principiul guvernanței economice participative se aplică în mod practic în viața de zi cu zi. |
| --- | --- |

2.2

Un management orientat către o dezvoltare pe termen lung se întemeiază pe un dialog bazat pe încredere și cu un cadru juridic garantat între management și lucrători. Această convingere a CESE se bazează pe un consens politic adânc înrădăcinat în istoria integrării europene între guverne, parteneri sociali și societatea civilă. Participarea garantată din punct de vedere juridic a lucrătorilor la activitatea economică – așa cum prevăd și numeroase directive europene - constituie un element indispensabil al unei economii responsabile din punct de vedere social. Miile de reprezentanți în întreprinderile Europei și cei aproximativ 17 000 de reprezentanți activi în cadrul a peste o mie de comitete europene de întreprindere arată că principiul guvernanței economice participative se aplică în mod practic în viața de zi cu zi.

| 2.3 | Diferitele surse de drept european, elaborate în perioade istorice diferite, reflectă acest consens politic: informarea și consultarea sunt obligatorii nu numai la nivel național (1) (inclusiv pentru IMM-uri), în virtutea dreptului european aplicabil, ci și la nivel transnațional (2)unde este prevăzută în plus și posibilitatea participării lucrătorilor la nivel de întreprindere ca normă generală pentru societățile europene (SE) și cooperativele europene (SCE) (3). Numeroase alte directive europene (4), inclusiv din domeniul protecției muncii și sănătății, precum și dreptul european al întreprinderilor prevăd informarea și consultarea lucrătorilor. Articolul 27 din Carta drepturilor fundamentale a UE face din acest drept individual fundamental la informare și consultare un element obligatoriu al legislației comunitare. Participarea obligatorie a lucrătorilor la activitatea economică face deci, fără doar și poate, parte din fundamentul juridic al democrației europene. |
| --- | --- |

2.3

Diferitele surse de drept european, elaborate în perioade istorice diferite, reflectă acest consens politic: informarea și consultarea sunt obligatorii nu numai la nivel național (1) (inclusiv pentru IMM-uri), în virtutea dreptului european aplicabil, ci și la nivel transnațional (2)unde este prevăzută în plus și posibilitatea participării lucrătorilor la nivel de întreprindere ca normă generală pentru societățile europene (SE) și cooperativele europene (SCE) (3). Numeroase alte directive europene (4), inclusiv din domeniul protecției muncii și sănătății, precum și dreptul european al întreprinderilor prevăd informarea și consultarea lucrătorilor. Articolul 27 din Carta drepturilor fundamentale a UE face din acest drept individual fundamental la informare și consultare un element obligatoriu al legislației comunitare. Participarea obligatorie a lucrătorilor la activitatea economică face deci, fără doar și poate, parte din fundamentul juridic al democrației europene.

| 2.4 | Este important ca această resursă consacrată, care și-a dovedit eficiența în viața economică cotidiană, să fie consolidată, nu numai în interesul beneficiului economic, ci și, în mod special, în interesul coeziunii sociale în Europa, contribuind astfel la depășirea crizei actuale. Întreprinderile, a căror misiune nu este doar de a servi intereselor investitorilor, ci și de a contribui la bunul mers al societății, sunt expuse în prezent unor condiții-cadru care au devenit mai nesigure:






  — | datorită necesității de a fi competitive pe piața mondială, lanțurile de creare de valori au devenit mai transnaționale. Astfel, gestionarea întreprinderilor a devenit o sarcină mai complexă. Restructurările sau delocalizările sunt mai greu de înțeles pentru persoanele afectate, în special pentru lucrători; |
| --- | --- | --- |

2.4

Este important ca această resursă consacrată, care și-a dovedit eficiența în viața economică cotidiană, să fie consolidată, nu numai în interesul beneficiului economic, ci și, în mod special, în interesul coeziunii sociale în Europa, contribuind astfel la depășirea crizei actuale. Întreprinderile, a căror misiune nu este doar de a servi intereselor investitorilor, ci și de a contribui la bunul mers al societății, sunt expuse în prezent unor condiții-cadru care au devenit mai nesigure:

—

datorită necesității de a fi competitive pe piața mondială, lanțurile de creare de valori au devenit mai transnaționale. Astfel, gestionarea întreprinderilor a devenit o sarcină mai complexă. Restructurările sau delocalizările sunt mai greu de înțeles pentru persoanele afectate, în special pentru lucrători;

| — | finanțarea întreprinderilor bazată exclusiv pe investitori financiari urmărește în principal obținerea unor profituri pe termen scurt, limitând planificarea pe termen lung la nivel de întreprindere, ceea ce face ca stabilirea unor relații de încredere, parteneriale, între management și salariați să devină mai dificilă; |
| --- | --- |

—

finanțarea întreprinderilor bazată exclusiv pe investitori financiari urmărește în principal obținerea unor profituri pe termen scurt, limitând planificarea pe termen lung la nivel de întreprindere, ceea ce face ca stabilirea unor relații de încredere, parteneriale, între management și salariați să devină mai dificilă;

| — | obiectivele ambițioase privind protecția mediului presupun inovarea și, în mod fundamental, existența unor noi produse și servicii. Acest fapt obligă la mutații industriale deseori radicale, care devin sursa unor mari tensiuni asupra întreprinderilor și lucrătorilor, confruntați astfel cu sarcini de tip nou; |
| --- | --- |

—

obiectivele ambițioase privind protecția mediului presupun inovarea și, în mod fundamental, existența unor noi produse și servicii. Acest fapt obligă la mutații industriale deseori radicale, care devin sursa unor mari tensiuni asupra întreprinderilor și lucrătorilor, confruntați astfel cu sarcini de tip nou;

| — | pentru întreprinderi este din ce în ce mai ușor să se deplaseze în interiorul Europei, dincolo de frontierele naționale, fiind susținute de legislația europeană în materie de societăți comerciale și piețe financiare. La nivel național, drepturile de participare la organele întreprinderii și practicile în materie de colaborare bazată pe încredere sunt periclitate dacă nu sunt transpuse, în egală măsură, dincolo de frontierele naționale. |
| --- | --- |

—

pentru întreprinderi este din ce în ce mai ușor să se deplaseze în interiorul Europei, dincolo de frontierele naționale, fiind susținute de legislația europeană în materie de societăți comerciale și piețe financiare. La nivel național, drepturile de participare la organele întreprinderii și practicile în materie de colaborare bazată pe încredere sunt periclitate dacă nu sunt transpuse, în egală măsură, dincolo de frontierele naționale.

| 2.5 | Toate acestea subliniază necesitatea unei contrabalansări împotriva amenințării care planează, pe termen scurt, asupra valorilor întreprinderii. Este necesar să se indice aici căile prin care politica europeană poate duce la depășirea abordării actuale de a asigura în mod unilateral transparență cu privire la întreprindere în interesul acționarilor, printr-o înțelegere mai largă a întreprinderii ca „întreprindere durabilă” în vederea dezvoltării pe termen lung a întreprinderii (5). |
| --- | --- |

2.5

Toate acestea subliniază necesitatea unei contrabalansări împotriva amenințării care planează, pe termen scurt, asupra valorilor întreprinderii. Este necesar să se indice aici căile prin care politica europeană poate duce la depășirea abordării actuale de a asigura în mod unilateral transparență cu privire la întreprindere în interesul acționarilor, printr-o înțelegere mai largă a întreprinderii ca „întreprindere durabilă” în vederea dezvoltării pe termen lung a întreprinderii (5).

| 2.6 | Ieșirea din criză, orientarea pe termen lung, buna gestionare a întreprinderii, capacitatea de inovare și cooperarea bazată pe încredere între angajatori și lucrători în baza unor drepturi de participare obligatorii aparțin deopotrivă aceluiași context unic pentru viitorul Europei. CESE propune ca noul concept de întreprindere durabilă să fie ancorat ca un nou model de urmat în politica europeană și să fie consolidat în mod corespunzător. Această abordare ar deschide orizonturi noi în materie de legislație și pentru măsuri economice și politice, oferind celor implicați în mod activ motivația și orientarea necesară pentru punerea în practică a unei gestionări durabile a întreprinderii. Trebuie să se ajungă la un consens cu privire la elementele care definesc întreprinderea durabilă. Punerea concretă în aplicare trebuie să corespundă situației din fiecare întreprindere. Ea va diferi de la un stat la altul. |
| --- | --- |

2.6

Ieșirea din criză, orientarea pe termen lung, buna gestionare a întreprinderii, capacitatea de inovare și cooperarea bazată pe încredere între angajatori și lucrători în baza unor drepturi de participare obligatorii aparțin deopotrivă aceluiași context unic pentru viitorul Europei. CESE propune ca noul concept de întreprindere durabilă să fie ancorat ca un nou model de urmat în politica europeană și să fie consolidat în mod corespunzător. Această abordare ar deschide orizonturi noi în materie de legislație și pentru măsuri economice și politice, oferind celor implicați în mod activ motivația și orientarea necesară pentru punerea în practică a unei gestionări durabile a întreprinderii. Trebuie să se ajungă la un consens cu privire la elementele care definesc întreprinderea durabilă. Punerea concretă în aplicare trebuie să corespundă situației din fiecare întreprindere. Ea va diferi de la un stat la altul.

3.   Modelul de „întreprindere durabilă“

| 3.1 | Modelul de întreprindere durabilă
   (6) este în măsură să transpună în practică liniile directoare ale politicii europene într-o metodă cuprinzătoare de management al întreprinderii, combinând într-un cadru coerent obiectivele de eficiență economică cu obiectivele sociale și de mediu. Întreprinderea durabilă se bazează pe conceptul că întreprinderile sunt organizații sociale, în cadrul cărora „vocea” lucrătorilor trebuie respectată; deciziile luate în cadrul întreprinderii devin astfel mai calculabile pentru ambele părți și nu în ultimul rând și pentru clienți. Astfel, ele sunt mai puțin vulnerabile la intervenții din exterior care urmăresc doar obiective de randament pe termen scurt. |
| --- | --- |

3.1

Modelul de întreprindere durabilă
   (6) este în măsură să transpună în practică liniile directoare ale politicii europene într-o metodă cuprinzătoare de management al întreprinderii, combinând într-un cadru coerent obiectivele de eficiență economică cu obiectivele sociale și de mediu. Întreprinderea durabilă se bazează pe conceptul că întreprinderile sunt organizații sociale, în cadrul cărora „vocea” lucrătorilor trebuie respectată; deciziile luate în cadrul întreprinderii devin astfel mai calculabile pentru ambele părți și nu în ultimul rând și pentru clienți. Astfel, ele sunt mai puțin vulnerabile la intervenții din exterior care urmăresc doar obiective de randament pe termen scurt.

| 3.2 | Întreprinderile durabile prezintă următoarele caracteristici fundamentale (7):






  1) | Conceptul se bazează pe o abordare de tip „multi-stakeholder“ (cu implicarea mai multor părți interesate): proprietarii unei întreprinderi acționează în comun cu ceilalți actori esențiali, cu lucrătorii sau actorii din regiunea în care întreprinderea își desfășoară activitatea. |
| --- | --- | --- |

3.2

Întreprinderile durabile prezintă următoarele caracteristici fundamentale (7):

1)

Conceptul se bazează pe o abordare de tip „multi-stakeholder“ (cu implicarea mai multor părți interesate): proprietarii unei întreprinderi acționează în comun cu ceilalți actori esențiali, cu lucrătorii sau actorii din regiunea în care întreprinderea își desfășoară activitatea.

| 2) | Descrierea obiectivelor întreprinderii și a punerii lor în practică constituie rezultatul unor eforturi comune depuse de lucrători și management, fără a interveni în prerogativele de conducere ale managementului. Există, în acest sens, diferite forme de implicare care și-au dovedit utilitatea practică. |
| --- | --- |

2)

Descrierea obiectivelor întreprinderii și a punerii lor în practică constituie rezultatul unor eforturi comune depuse de lucrători și management, fără a interveni în prerogativele de conducere ale managementului. Există, în acest sens, diferite forme de implicare care și-au dovedit utilitatea practică.

| 3) | Conducerea întreprinderii este orientată pe termen lung. Descrierea obiectivelor întreprinderii este compatibilă cu cea a obiectivelor de durabilitate. |
| --- | --- |

3)

Conducerea întreprinderii este orientată pe termen lung. Descrierea obiectivelor întreprinderii este compatibilă cu cea a obiectivelor de durabilitate.

| 4) | Pentru a conduce o întreprindere durabilă, managementul are nevoie de o imagine completă a acelei întreprinderi. Obligațiile privind sistemele de raportare trebuie să reflecte în mod obligatoriu diferitele dimensiuni ale unei gestionări durabile a întreprinderii (8). |
| --- | --- |

4)

Pentru a conduce o întreprindere durabilă, managementul are nevoie de o imagine completă a acelei întreprinderi. Obligațiile privind sistemele de raportare trebuie să reflecte în mod obligatoriu diferitele dimensiuni ale unei gestionări durabile a întreprinderii (8).

| 5) | Remunerația managerilor și a cadrelor de conducere trebuie să fie corelată cu voința acestora de a pune în practică obiectivele de durabilitate. Din acestea fac parte și eforturile din domeniul social, de exemplu în cadrul protecției muncii și sănătății, sau din domeniul educației și formării continue sau al egalității de șanse. |
| --- | --- |

5)

Remunerația managerilor și a cadrelor de conducere trebuie să fie corelată cu voința acestora de a pune în practică obiectivele de durabilitate. Din acestea fac parte și eforturile din domeniul social, de exemplu în cadrul protecției muncii și sănătății, sau din domeniul educației și formării continue sau al egalității de șanse.

| 6) | Întreprinderea socială are nevoie de investitori cu o orientare pe termen mai lung în ceea ce privește obiectivele de profit. |
| --- | --- |

6)

Întreprinderea socială are nevoie de investitori cu o orientare pe termen mai lung în ceea ce privește obiectivele de profit.

| 3.3 | Întreprinderea durabilă poate funcționa cu succes numai dacă respectă un principiu de gestionare special, și anume cel al relațiilor echitabile: tuturor celor implicați (management, reprezentanți ai lucrătorilor, investitori și regiunile respective) li se oferă posibilitatea de a influența evoluția întreprinderii într-o manieră pertinentă și orientată către rezolvarea problemelor existente, cu respectarea prerogativelor managementului. Aceasta este o modalitate de a face față și a anticipa mai bine restructurările, mai ales în perioade de criză. |
| --- | --- |

3.3

Întreprinderea durabilă poate funcționa cu succes numai dacă respectă un principiu de gestionare special, și anume cel al relațiilor echitabile: tuturor celor implicați (management, reprezentanți ai lucrătorilor, investitori și regiunile respective) li se oferă posibilitatea de a influența evoluția întreprinderii într-o manieră pertinentă și orientată către rezolvarea problemelor existente, cu respectarea prerogativelor managementului. Aceasta este o modalitate de a face față și a anticipa mai bine restructurările, mai ales în perioade de criză.

| 3.4 | În cazul achiziției sau fuziunii, acest concept al relațiilor echitabile se bazează pe acorduri obligatorii între părțile implicate privind perspectivele pe termen lung și dimensiunea socială, care garantează, în măsura posibilităților, păstrarea unităților de producție și a locurilor de muncă. Mai ales la vânzarea și cumpărarea transfrontalieră a unor întreprinderi sau părți sociale ale unor întreprinderi, dar și la restructurări, ar trebui să se aplice următoarele principii:






  — | un concept economic și industrial coerent și definit pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

3.4

În cazul achiziției sau fuziunii, acest concept al relațiilor echitabile se bazează pe acorduri obligatorii între părțile implicate privind perspectivele pe termen lung și dimensiunea socială, care garantează, în măsura posibilităților, păstrarea unităților de producție și a locurilor de muncă. Mai ales la vânzarea și cumpărarea transfrontalieră a unor întreprinderi sau părți sociale ale unor întreprinderi, dar și la restructurări, ar trebui să se aplice următoarele principii:

—

un concept economic și industrial coerent și definit pe termen lung;

| — | angajamente contractuale privind investițiile, menținerea unităților de producție și a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

—

angajamente contractuale privind investițiile, menținerea unităților de producție și a locurilor de muncă;

| — | în cazul unor restructurări, analizarea tuturor alternativelor la concedieri; |
| --- | --- |

—

în cazul unor restructurări, analizarea tuturor alternativelor la concedieri;

| — | menținerea acquis-ului social și contractelor colective în vigoare; |
| --- | --- |

—

menținerea acquis-ului social și contractelor colective în vigoare;

| — | posibilitatea de a verifica dacă angajamentele și acordurile au fost puse în practică. |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a verifica dacă angajamentele și acordurile au fost puse în practică.

| 3.5 | Punerea în practică a unei întreprinderi durabile și participarea obligatorie a lucrătorilor prin intermediul informării, consultării și, acolo unde este cazul, prin intermediul participării la nivel național și transnațional se condiționează reciproc. Din acest punct de vedere, experiența a demonstrat că statele care acordă lucrătorilor un drept de participare mai cuprinzător și în care relațiile între partenerii sociali sunt mai solide au reușit să depășească mai bine decât alte state ultima criză. Utilizarea lor în beneficiul unei dezvoltări pe termen lung a întreprinderii presupune ca, în limitele competențelor sale privind realizarea pieței interne, politica europeană să creeze stimulentele și să definească obligațiile juridice corespunzătoare în cadrul guvernanței corporative. |
| --- | --- |

3.5

Punerea în practică a unei întreprinderi durabile și participarea obligatorie a lucrătorilor prin intermediul informării, consultării și, acolo unde este cazul, prin intermediul participării la nivel național și transnațional se condiționează reciproc. Din acest punct de vedere, experiența a demonstrat că statele care acordă lucrătorilor un drept de participare mai cuprinzător și în care relațiile între partenerii sociali sunt mai solide au reușit să depășească mai bine decât alte state ultima criză. Utilizarea lor în beneficiul unei dezvoltări pe termen lung a întreprinderii presupune ca, în limitele competențelor sale privind realizarea pieței interne, politica europeană să creeze stimulentele și să definească obligațiile juridice corespunzătoare în cadrul guvernanței corporative.

4.   Măsuri necesare pe plan european – recomandări politice

4.1   Îmbunătățirea cadrului juridic în spiritul unui management durabil al întreprinderilor

| 4.1.1 | Munca, investițiile și spiritul antreprenorial trebuie să fie recunoscute la adevărata lor valoare în Europa. Întreprinderea durabilă propune modelul potrivit acestui deziderat. Ea urmărește, deopotrivă, obiective economice, sociale și ecologice pe termen lung. O astfel de întreprindere este condusă în conformitate cu principiul relațiilor echitabile, pentru care schimbarea reprezintă o provocare interesantă și rentabilă din punct de vedere antreprenorial, și care recunosc în același timp realizările și drepturile sociale ale lucrătorilor lor. |
| --- | --- |

4.1.1

Munca, investițiile și spiritul antreprenorial trebuie să fie recunoscute la adevărata lor valoare în Europa. Întreprinderea durabilă propune modelul potrivit acestui deziderat. Ea urmărește, deopotrivă, obiective economice, sociale și ecologice pe termen lung. O astfel de întreprindere este condusă în conformitate cu principiul relațiilor echitabile, pentru care schimbarea reprezintă o provocare interesantă și rentabilă din punct de vedere antreprenorial, și care recunosc în același timp realizările și drepturile sociale ale lucrătorilor lor.

| 4.1.2 | CESE consideră că politica europeană trebuie să continue să consolideze baza necesară pentru cooperarea între principalele categorii economice și ar primi salutar orice nouă inițiativă a Comisiei, pentru a adapta drepturile lucrătorilor și a reprezentanților acestora la realitățile pieței unice europene și pentru a consolida aceste drepturi, plecând de la standardele europene în vigoare privind participarea lucrătorilor. Din acestea fac parte și inițiativele legislative menite să îmbunătățească baza de acțiune pentru punerea în practică a noului model prezentat. |
| --- | --- |

4.1.2

CESE consideră că politica europeană trebuie să continue să consolideze baza necesară pentru cooperarea între principalele categorii economice și ar primi salutar orice nouă inițiativă a Comisiei, pentru a adapta drepturile lucrătorilor și a reprezentanților acestora la realitățile pieței unice europene și pentru a consolida aceste drepturi, plecând de la standardele europene în vigoare privind participarea lucrătorilor. Din acestea fac parte și inițiativele legislative menite să îmbunătățească baza de acțiune pentru punerea în practică a noului model prezentat.

| 4.1.3 | Întreprinderile care aplică principiul relațiilor echitabile dispun de o capacitate deosebită de a anticipa și a da contur mutațiilor structurale. Din punct de vedere economic, o participare a lucrătorilor la punerea în practică și la anticiparea mutațiilor se impune de la sine. Cadrul juridic european necesar acestei abordări trebuie îmbunătățit. În conformitate cu obiectivul de durabilitate prevăzut de Strategia Europa 2020, aceste măsuri ar favoriza cooperarea între principalele categorii economice, spre beneficiul democrației în Europa și a competitivității economiei europene. |
| --- | --- |

4.1.3

Întreprinderile care aplică principiul relațiilor echitabile dispun de o capacitate deosebită de a anticipa și a da contur mutațiilor structurale. Din punct de vedere economic, o participare a lucrătorilor la punerea în practică și la anticiparea mutațiilor se impune de la sine. Cadrul juridic european necesar acestei abordări trebuie îmbunătățit. În conformitate cu obiectivul de durabilitate prevăzut de Strategia Europa 2020, aceste măsuri ar favoriza cooperarea între principalele categorii economice, spre beneficiul democrației în Europa și a competitivității economiei europene.

4.2   Consolidarea și punerea în aplicare corespunzătoare a drepturilor europene privind participarea lucrătorilor

| 4.2.1 | În vederea îmbunătățirii dreptului la liberă stabilire și a mobilității întreprinderilor în interiorul pieței unice, dreptul european al societăților este expus unui proces permanent de extindere. La nivel european există din ce în ce mai multe reguli în materie de guvernanță corporativă. CESE consideră că responsabilii politici europeni sunt obligați, în cadrul legislației europene, să acorde tuturor actorilor economici implicați (întreprinderi, investitori și lucrători) același statut în ceea ce privește acțiunile acestora la nivel național și transnațional (9). „Bilanțul de calitate“ cu privire la directivele europene în materie de participare obligatorie a lucrătorilor, anunțat de Comisie, nu trebuie să servească drept alibi pentru renunțarea la inițiative politice de amploare în acest domeniu. În acest context, CESE se raliază punctului de vedere al Parlamentului European, care consideră că este nevoie de noi eforturi politice pentru a consolida posibilitățile de participare a lucrătorilor la nivel transnațional, atât la locul de muncă, cât și în întreprindere. |
| --- | --- |

4.2.1

În vederea îmbunătățirii dreptului la liberă stabilire și a mobilității întreprinderilor în interiorul pieței unice, dreptul european al societăților este expus unui proces permanent de extindere. La nivel european există din ce în ce mai multe reguli în materie de guvernanță corporativă. CESE consideră că responsabilii politici europeni sunt obligați, în cadrul legislației europene, să acorde tuturor actorilor economici implicați (întreprinderi, investitori și lucrători) același statut în ceea ce privește acțiunile acestora la nivel național și transnațional (9). „Bilanțul de calitate“ cu privire la directivele europene în materie de participare obligatorie a lucrătorilor, anunțat de Comisie, nu trebuie să servească drept alibi pentru renunțarea la inițiative politice de amploare în acest domeniu. În acest context, CESE se raliază punctului de vedere al Parlamentului European, care consideră că este nevoie de noi eforturi politice pentru a consolida posibilitățile de participare a lucrătorilor la nivel transnațional, atât la locul de muncă, cât și în întreprindere.

| 4.2.2 | În acest context, CESE consideră că este nevoie de o transpunere a dreptului fundamental european în materie de participare a lucrătorilor în drept național și o concretizare adecvată a acestui drept în legislația europeană, în special cu privire la cerințele privind drepturile de participare obligatorie, plecând de la acquis-ul existent în domeniu (10).






  — | Parlamentul European a solicitat de curând elaborarea unui studiu, care propune ca Directiva-cadru a UE privind informarea și consultarea (2002/14/CE) să fie completată într-o manieră generală cu o astfel de participare a lucrătorilor la organele întreprinderii. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

În acest context, CESE consideră că este nevoie de o transpunere a dreptului fundamental european în materie de participare a lucrătorilor în drept național și o concretizare adecvată a acestui drept în legislația europeană, în special cu privire la cerințele privind drepturile de participare obligatorie, plecând de la acquis-ul existent în domeniu (10).

—

Parlamentul European a solicitat de curând elaborarea unui studiu, care propune ca Directiva-cadru a UE privind informarea și consultarea (2002/14/CE) să fie completată într-o manieră generală cu o astfel de participare a lucrătorilor la organele întreprinderii.

| — | Directivele în vigoare referitoare la participarea lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi (11), la dispozițiile privind informarea și consultarea (12), la instituirea unui comitet european de întreprindere (13) și cele referitoare la participarea lucrătorilor la societatea europeană/societatea cooperativă europeană (SE/SCE) (14) au luat naștere în perioade diferite. CESE propune analizarea cu atenție a modului în care consolidarea într-o singură directivă-cadru ar da un impuls cel puțin uniformizării diferitelor definiții privind informarea și consultarea și, acolo unde este cazul, a definițiilor privind participarea la organele unei întreprinderi. |
| --- | --- |

—

Directivele în vigoare referitoare la participarea lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi (11), la dispozițiile privind informarea și consultarea (12), la instituirea unui comitet european de întreprindere (13) și cele referitoare la participarea lucrătorilor la societatea europeană/societatea cooperativă europeană (SE/SCE) (14) au luat naștere în perioade diferite. CESE propune analizarea cu atenție a modului în care consolidarea într-o singură directivă-cadru ar da un impuls cel puțin uniformizării diferitelor definiții privind informarea și consultarea și, acolo unde este cazul, a definițiilor privind participarea la organele unei întreprinderi.

| 4.2.3 | Astfel de măsuri ar contribui la îmbunătățirea cadrului juridic european. Ar deveni mai facil să investești, să produci și să muncești în Europa. Prin urmare, CESE salută aceste recomandări în mod expres și speră că instituțiile europene vor trece în timp util la punerea în practică a acestora.






  — | Drepturile de participare obligatorie actuale ar putea fi astfel generalizate și în cadrul măsurilor legislative ulterioare, urmând să fie transpuse îndrept național (15). Întreprinderile ar beneficia astfel de o mai bună securitate juridică. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Astfel de măsuri ar contribui la îmbunătățirea cadrului juridic european. Ar deveni mai facil să investești, să produci și să muncești în Europa. Prin urmare, CESE salută aceste recomandări în mod expres și speră că instituțiile europene vor trece în timp util la punerea în practică a acestora.

—

Drepturile de participare obligatorie actuale ar putea fi astfel generalizate și în cadrul măsurilor legislative ulterioare, urmând să fie transpuse îndrept național (15). Întreprinderile ar beneficia astfel de o mai bună securitate juridică.

| — | Astfel s-ar putea asigura și coerența necesară cu privire la corpul legislativ european. Principiul implicării lucrătorilor se regăsește în mai multe directive ale UE. Ele au fost adoptate la momente diferite și conțin definiții divergente privind informarea, consultarea și, acolo unde este cazul, privind participarea lucrătorilor la organele unei întreprinderi. |
| --- | --- |

—

Astfel s-ar putea asigura și coerența necesară cu privire la corpul legislativ european. Principiul implicării lucrătorilor se regăsește în mai multe directive ale UE. Ele au fost adoptate la momente diferite și conțin definiții divergente privind informarea, consultarea și, acolo unde este cazul, privind participarea lucrătorilor la organele unei întreprinderi.

| 4.2.4 | CESE pledează în favoarea unei consolidări a dispozițiilor privind participarea lucrătorilor în ansamblul legislației UE, luând în considerare natura diferitelor chestiuni implicate. Cu privire la conținutul acestui drept de participare, următoarele acte juridice ar trebui să fie utilizate drept etalon: Directiva revizuită 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere (mai ales în ce privește definiția informării și consultării și definițiile privind modificările structurale), precum și Directiva-cadru 2002/14/CE (privind participarea lucrătorilor din Comunitatea Europeană) cu privire la participarea la organele întreprinderii. |
| --- | --- |

4.2.4

CESE pledează în favoarea unei consolidări a dispozițiilor privind participarea lucrătorilor în ansamblul legislației UE, luând în considerare natura diferitelor chestiuni implicate. Cu privire la conținutul acestui drept de participare, următoarele acte juridice ar trebui să fie utilizate drept etalon: Directiva revizuită 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere (mai ales în ce privește definiția informării și consultării și definițiile privind modificările structurale), precum și Directiva-cadru 2002/14/CE (privind participarea lucrătorilor din Comunitatea Europeană) cu privire la participarea la organele întreprinderii.

| 4.2.5 | CESE consideră că în cadrul tuturor acestor măsuri, dreptul european ar trebui să garanteze și să consolideze drepturile de participare existente la nivel național și dispozițiile europene în vigoare. Aceasta se referă în special la participarea lucrătorilor la organele întreprinderilor. Dată fiind diversitatea situațiilor și diferitele acorduri existente la nivel național, impunerea unui model unic european de participare a lucrătorilor ar fi însă nerecomandabilă și contraproductivă.






  — | Dreptul european, care reglementează transferul transfrontalier al sediilor societăților și fuziunile de întreprinderi și care creează forme juridice de societăți la nivel european, nu ar trebui să ducă la „ocolirea dreptului de participare a lucrătorilor. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

CESE consideră că în cadrul tuturor acestor măsuri, dreptul european ar trebui să garanteze și să consolideze drepturile de participare existente la nivel național și dispozițiile europene în vigoare. Aceasta se referă în special la participarea lucrătorilor la organele întreprinderilor. Dată fiind diversitatea situațiilor și diferitele acorduri existente la nivel național, impunerea unui model unic european de participare a lucrătorilor ar fi însă nerecomandabilă și contraproductivă.

—

Dreptul european, care reglementează transferul transfrontalier al sediilor societăților și fuziunile de întreprinderi și care creează forme juridice de societăți la nivel european, nu ar trebui să ducă la „ocolirea dreptului de participare a lucrătorilor.

| — | Există motive întemeiate pentru introducerea generală și obligatorie a dreptului de participare a lucrătorilor ca o dispoziție firească a dreptului european al întreprinderilor, respectând însă diversitatea legislației existente la nivel național în acest domeniu. |
| --- | --- |

—

Există motive întemeiate pentru introducerea generală și obligatorie a dreptului de participare a lucrătorilor ca o dispoziție firească a dreptului european al întreprinderilor, respectând însă diversitatea legislației existente la nivel național în acest domeniu.

4.3   Definirea unor dispoziții minime obligatorii în caz de restructurare

| 4.3.1 | Având în vedere creșterea intensității proceselor de restructurare (16) și accentuarea agresivității mediului de finanțare a întreprinderii, CESE consideră că sunt necesare abordări inovatoare pe plan național și european, care, pe de-o parte, să arate investitorilor deschiderea și atractivitatea Europei și, pe de altă parte, așa cum se arată și în avizul CESE privind Cartea verde „Restructurarea și anticiparea schimbărilor“, să pregătească întreprinderile și lucrătorii pentru noile provocări, pentru a reduce la minim consecințele sociale negative ale schimbării și a crește la maxim șansele de succes (17). |
| --- | --- |

4.3.1

Având în vedere creșterea intensității proceselor de restructurare (16) și accentuarea agresivității mediului de finanțare a întreprinderii, CESE consideră că sunt necesare abordări inovatoare pe plan național și european, care, pe de-o parte, să arate investitorilor deschiderea și atractivitatea Europei și, pe de altă parte, așa cum se arată și în avizul CESE privind Cartea verde „Restructurarea și anticiparea schimbărilor“, să pregătească întreprinderile și lucrătorii pentru noile provocări, pentru a reduce la minim consecințele sociale negative ale schimbării și a crește la maxim șansele de succes (17).

| 4.3.2 | Criza financiară a demonstrat necesitatea unei noi abordări care să pună în prim plan obiectivul creării durabile de valori în detrimentul așteptărilor de profit pe termen scurt. Un răspuns adecvat al politicii la provocările restructurărilor constă într-o abordare integrată, cu luarea în considerarea a mai multor domenii de politică (ocuparea forței de muncă, educație, inovare și politică industrială). O astfel de abordare trebuie să țină seama și de interesele lucrătorilor, atunci când aceștia sunt afectați de deciziile luate la nivel de întreprindere. Conceptul de întreprindere durabilă constă într-o orientare pe termen lung, oferind un răspuns care poate fi pus în mod concret în aplicare la această provocare a politicii europene de a sprijini întreprinderile la crearea unei „creșteri durabile“. |
| --- | --- |

4.3.2

Criza financiară a demonstrat necesitatea unei noi abordări care să pună în prim plan obiectivul creării durabile de valori în detrimentul așteptărilor de profit pe termen scurt. Un răspuns adecvat al politicii la provocările restructurărilor constă într-o abordare integrată, cu luarea în considerarea a mai multor domenii de politică (ocuparea forței de muncă, educație, inovare și politică industrială). O astfel de abordare trebuie să țină seama și de interesele lucrătorilor, atunci când aceștia sunt afectați de deciziile luate la nivel de întreprindere. Conceptul de întreprindere durabilă constă într-o orientare pe termen lung, oferind un răspuns care poate fi pus în mod concret în aplicare la această provocare a politicii europene de a sprijini întreprinderile la crearea unei „creșteri durabile“.

| 4.3.3 | Din punctul de vedere al CESE, anticiparea schimbării este posibilă numai într-un climat al încrederii reciproce, cu participarea consecventă a partenerilor sociali și a societății civile organizate (18). Aceasta cuprinde și posibilitatea ca lucrătorii să se poată implica în prealabil, înainte de luarea unor decizii la nivel de întreprindere, făcând uz de dreptul lor la informare și consultare pentru găsirea unor soluții efective în context local (19). Directiva din 2009 privind comitetele europene de întreprindere prevede în acest sens și o participare din timp a acestora în chestiuni de ordin transfrontalier. |
| --- | --- |

4.3.3

Din punctul de vedere al CESE, anticiparea schimbării este posibilă numai într-un climat al încrederii reciproce, cu participarea consecventă a partenerilor sociali și a societății civile organizate (18). Aceasta cuprinde și posibilitatea ca lucrătorii să se poată implica în prealabil, înainte de luarea unor decizii la nivel de întreprindere, făcând uz de dreptul lor la informare și consultare pentru găsirea unor soluții efective în context local (19). Directiva din 2009 privind comitetele europene de întreprindere prevede în acest sens și o participare din timp a acestora în chestiuni de ordin transfrontalier.

| 4.3.4 | Abordarea adecvată a restructurărilor face obiectul unor dezbateri ample la nivel european, cu participarea activă, pe lângă Comisie, în special a partenerilor sociali europeni, a Parlamentului European și a Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

4.3.4

Abordarea adecvată a restructurărilor face obiectul unor dezbateri ample la nivel european, cu participarea activă, pe lângă Comisie, în special a partenerilor sociali europeni, a Parlamentului European și a Comitetului Economic și Social European.

| 4.3.5 | O nouă etapă preliminară a acestei dezbateri s-a încheiat odată cu Rezoluția PE din 15 ianuarie 2013. Cu o majoritate covârșitoare s-a solicitat, între altele, un cadru juridic cu norme minime pentru restructurări, pentru a reduce costurile sociale și economice și a sprijini anticiparea (20). Acestea ar trebui să cuprindă, între altele, obligații privind planificarea strategică și măsurile preventive de calificare și formare profesională, măsuri care să vizeze păstrarea locurilor de muncă și a forței de muncă în caz de restructurare, precum și cerințe care să înlesnească cooperarea preventivă cu autoritățile regionale (administrația locală, oficiile de ocupare a forței de muncă) și lanțurile de furnizori locali în caz de restructurare. |
| --- | --- |

4.3.5

O nouă etapă preliminară a acestei dezbateri s-a încheiat odată cu Rezoluția PE din 15 ianuarie 2013. Cu o majoritate covârșitoare s-a solicitat, între altele, un cadru juridic cu norme minime pentru restructurări, pentru a reduce costurile sociale și economice și a sprijini anticiparea (20). Acestea ar trebui să cuprindă, între altele, obligații privind planificarea strategică și măsurile preventive de calificare și formare profesională, măsuri care să vizeze păstrarea locurilor de muncă și a forței de muncă în caz de restructurare, precum și cerințe care să înlesnească cooperarea preventivă cu autoritățile regionale (administrația locală, oficiile de ocupare a forței de muncă) și lanțurile de furnizori locali în caz de restructurare.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Directiva 2002/14/CE.

1

(2)  Directiva 2009/38/CE privind Comitetul european de întreprindere

2

(3)  Directiva 2001/86/CE și Directiva 2003/72/CE (privind participarea lucrătorilor în cadrul SE/SCE)

3

(4)  Între altele Directiva 77/187/CEE (concedierile în masă) și Directiva 2001/23/CE (transferul de întreprinderi).

4

(5)  A se vedea alocuțiunea comisarului pentru piața internă și servicii, Barnier: „Trebuie să reducem tendințele dăunătoare spre abordări pe termen scurt. O guvernanță corporativă solidă poate contribui la realizarea acestui obiectiv.“ Mesajul de deschidere rostit la cea de-a 11-a conferință europeană dedicată guvernanței corporative, Varșovia, 15 noiembrie 2011.

5

O guvernanță corporativă solidă poate contribui la realizarea acestui obiectiv.

(6)  Vitols, Sigurt /Norbert Kluge (eds) (2011) The Sustainable Company: a new approach to corporate governance (Întreprinderea durabilă: o nouă abordare a guvernanței corporative). Bruxelles: ETUI

6

Întreprinderea durabilă: o nouă abordare a guvernanței corporative

(7)  A se vedea Vitols, S. (2011): "What is the Sustainable Company?" Vitols, Sigurt /Norbert Kluge (eds): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance (Întreprinderea durabilă: o nouă abordare a guvernanței corporative). Bruxelles, 15-37

7

Întreprinderea durabilă: o nouă abordare a guvernanței corporative

(8)  Un exemplu ambițios în acest sens este raportul privind durabilitatea, publicat în 2011 de grupul Volkswagen AG; http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html

8

(9)  Parlamentul European (2012), Rezoluția Parlamentului European din 14.6.2012 cu privire la viitorul dreptului european al societăților comerciale.

9

(10)  A se vedea, de asemenea, PE 2012/2061.

10

(11)  (Directiva 2001/23/CE).

11

(12)  (Directiva 2002/14/CE).

12

(13)  (Directiva 2009/38/CE).

13

(14)  (Directiva 2001/86/CE și Directiva 2003/72/CE).

14

(15)  A se vedea și studiul: Relațiile dintre organismele de supraveghere ale întreprinderilor și managementul. Sistemele naționale și instrumentele propuse la nivelul UE în vederea îmbunătățirii eficienței juridice. (Parlamentul European, (2012) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

(16)  Eurofound 2012 Raport al Observatorului european al restructurărilor (ERM): După restructurare: piețe ale forței de muncă, condiții de muncă și satisfacție în viață.

16

(17)  Avizul CESE din 11.7.2012 pe tema „Restructurarea și anticiparea schimbării“, JO C 299, 4.10.2012) punctul 1.3.

17

(18)  Avizul CESE din 11.7.2012 pe tema „Restructurarea și anticiparea schimbării“, JO C 299, 4.10.2012) punctul 1.3.

18

(19)  Orientările de referință pentru gestionarea schimbărilor și a consecințelor sociale ale acestora, adoptate la16.10.2003.

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en

(20)  Rezoluția Parlamentului European din 15.1.2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor, P7_TA-PROV(2013)005.

20

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/40

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind dialogul social în țările Parteneriatului estic (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/07

Raportor: dl Veselin MITOV

În sesiunea plenară din 18 și 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Dialogul social în țările Parteneriatului estic”.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 februarie 2013.

În cea de a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 91 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul își exprimă sprijinul față de Parteneriatul estic, care își propune să contribuie la dezvoltarea economică și socială a țărilor care se învecinează la est cu UE, să consolideze instituțiile democratice ale acestora și să promoveze o bază comună de norme și valori pe care să se cristalizeze proiectul european comun.
  În acest sens, el amintește importanța pe care o capătă participarea societății civile, precum și rolul indispensabil al dialogului social, care implică partenerii sociali (organizații de angajatori și sindicate) în căutarea unui consens capabil să concilieze interesele sociale și economice diferite ale întreprinderilor și salariaților. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul își exprimă sprijinul față de Parteneriatul estic, care își propune să contribuie la dezvoltarea economică și socială a țărilor care se învecinează la est cu UE, să consolideze instituțiile democratice ale acestora și să promoveze o bază comună de norme și valori pe care să se cristalizeze proiectul european comun.

În acest sens, el amintește importanța pe care o capătă participarea societății civile, precum și rolul indispensabil al dialogului social, care implică partenerii sociali (organizații de angajatori și sindicate) în căutarea unui consens capabil să concilieze interesele sociale și economice diferite ale întreprinderilor și salariaților.

| 1.2 | Comitetul subliniază specificitatea dialogului social, care trebuie să poată fi purtat la diferite niveluri și în diferite domenii în care partenerii sociali își pot promova interesele legitime, în paralel și într-o relație complementară cu un dialog civil al cărui scop este promovarea unei democrații participative în sens larg. El amintește că atât dialogul social, cât și dialogul civil se bazează pe independența partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile și solicită respectarea acestei independențe ca unul dintre drepturile umane și sociale fundamentale, așa cum sunt definite de organizațiile internaționale și europene. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul subliniază specificitatea dialogului social, care trebuie să poată fi purtat la diferite niveluri și în diferite domenii în care partenerii sociali își pot promova interesele legitime, în paralel și într-o relație complementară cu un dialog civil al cărui scop este promovarea unei democrații participative în sens larg. El amintește că atât dialogul social, cât și dialogul civil se bazează pe independența partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile și solicită respectarea acestei independențe ca unul dintre drepturile umane și sociale fundamentale, așa cum sunt definite de organizațiile internaționale și europene.

| 1.3 | Comitetul solicită ca respectarea acestor drepturi fundamentale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă, să fie pe deplin luate în considerare în cadrul Parteneriatului estic. El solicită țărilor implicate să întreprindă eforturile necesare pentru a progresa în integrarea normelor europene și internaționale, astfel cum sunt definite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Carta socială europeană (Consiliul Europei) și de Organizația Internațională a Muncii (OIM), precum și la punerea în practică a unui stat de drept social. Respectarea acestor norme trebuie astfel să facă parte din criteriile luate în considerare în mod oficial la elaborarea „acordurilor de asociere” și la evaluarea acestora. Parteneriatul estic s-ar putea inspira în acest sens din demersul adoptat de Comisia Europeană la elaborarea sistemului generalizat de preferințe (GSP+) la nivel comercial. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul solicită ca respectarea acestor drepturi fundamentale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă, să fie pe deplin luate în considerare în cadrul Parteneriatului estic. El solicită țărilor implicate să întreprindă eforturile necesare pentru a progresa în integrarea normelor europene și internaționale, astfel cum sunt definite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Carta socială europeană (Consiliul Europei) și de Organizația Internațională a Muncii (OIM), precum și la punerea în practică a unui stat de drept social. Respectarea acestor norme trebuie astfel să facă parte din criteriile luate în considerare în mod oficial la elaborarea „acordurilor de asociere” și la evaluarea acestora. Parteneriatul estic s-ar putea inspira în acest sens din demersul adoptat de Comisia Europeană la elaborarea sistemului generalizat de preferințe (GSP+) la nivel comercial.

| 1.4 | Comitetul consideră că Parteneriatul estic ar trebui să contribuie în mod efectiv la consolidarea dialogului social de la nivelul țărilor partenere și solicită, în acest scop, ca structurile de concertare existente să fie consultate în mod regulat, atât în momentul pregătirii, cât și la evaluarea „acordurilor de asociere”. În acest sens, Comitetul amintește că planurile de acțiune propuse de Parteneriatul estic privesc o serie întreagă de chestiuni din domeniul energiei, din diferite sectoare ale vieții economice sau referitoare la rolul serviciilor publice care se răsfrâng în mod direct asupra intereselor salariaților și a actorilor economici și care justifică o concertare nu numai la nivelul politicii economice în ansamblu, dar și la nivelul diferitelor sectoare și teritorii implicate. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul consideră că Parteneriatul estic ar trebui să contribuie în mod efectiv la consolidarea dialogului social de la nivelul țărilor partenere și solicită, în acest scop, ca structurile de concertare existente să fie consultate în mod regulat, atât în momentul pregătirii, cât și la evaluarea „acordurilor de asociere”. În acest sens, Comitetul amintește că planurile de acțiune propuse de Parteneriatul estic privesc o serie întreagă de chestiuni din domeniul energiei, din diferite sectoare ale vieții economice sau referitoare la rolul serviciilor publice care se răsfrâng în mod direct asupra intereselor salariaților și a actorilor economici și care justifică o concertare nu numai la nivelul politicii economice în ansamblu, dar și la nivelul diferitelor sectoare și teritorii implicate.

| 1.5 | Comitetul salută decizia Forumului societății civile de a înființa un al cincilea grup de lucru consacrat dialogului social. Acest grup de lucru s-a reunit pentru prima oară la Stockholm în noiembrie 2012. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul salută decizia Forumului societății civile de a înființa un al cincilea grup de lucru consacrat dialogului social. Acest grup de lucru s-a reunit pentru prima oară la Stockholm în noiembrie 2012.

| 1.6 | Comitetul solicită revizuirea regulamentului de procedură și a modalităților de selectare a organizațiilor societății civile aplicabile în cadrul Forumului societății civile, astfel încât reprezentanții partenerilor sociali să poată participa într-o manieră care să corespundă cu ceea ce organizațiile lor reprezintă în viața țărilor respective. El subliniază că o reprezentare echilibrată a partenerilor sociali și a celorlalte organizații ale societății civile – referindu-se la cele trei grupuri constitutive care coexistă în cadrul său – ar trebui să permită consolidarea reprezentativității și legitimității Forumului societății civile ca interlocutor al autorităților naționale și europene din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul solicită revizuirea regulamentului de procedură și a modalităților de selectare a organizațiilor societății civile aplicabile în cadrul Forumului societății civile, astfel încât reprezentanții partenerilor sociali să poată participa într-o manieră care să corespundă cu ceea ce organizațiile lor reprezintă în viața țărilor respective. El subliniază că o reprezentare echilibrată a partenerilor sociali și a celorlalte organizații ale societății civile – referindu-se la cele trei grupuri constitutive care coexistă în cadrul său – ar trebui să permită consolidarea reprezentativității și legitimității Forumului societății civile ca interlocutor al autorităților naționale și europene din cadrul Parteneriatului estic.

| 1.7 | Comitetul dorește să se stabilească o coordonare între Forumul societății civile, platformele sale naționale și structurile naționale de dialog social, pentru evitarea unei competiții inutile și dăunătoare între aceste structuri. Reprezentanții partenerilor sociali, prezenți la nivelul platformelor naționale, ar putea asigura legătura între aceste platforme și structurile bipartite sau tripartite existente. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul dorește să se stabilească o coordonare între Forumul societății civile, platformele sale naționale și structurile naționale de dialog social, pentru evitarea unei competiții inutile și dăunătoare între aceste structuri. Reprezentanții partenerilor sociali, prezenți la nivelul platformelor naționale, ar putea asigura legătura între aceste platforme și structurile bipartite sau tripartite existente.

| 1.8 | Comitetul propune ca, în cadrul Parteneriatului estic, să se creeze un grup de consultare specific, axat pe „politica socială și politica de ocupare a forței de muncă”. Acest grup, care ar trebui să poată fi animat de DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei, ar urma să fie însărcinat într-o primă etapă cu punerea în aplicare a unui program sistematic menit să încurajeze schimburile dintre UE și țările partenere și să identifice „bunele practici” în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, având în vedere obiectivele definite în acest domeniu de platforma tematică II („Integrarea economică și convergența cu politicile UE”). Comitetul dorește ca, pe termen lung, grupul să poată fi transformat în „platformă tematică”. Această cea de-a cincea platformă ar permite tratarea integrală a chestiunilor de politică socială și de ocupare a forței de muncă, a căror importanță ar fi astfel recunoscută alături de celelalte patru priorități definite de Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul propune ca, în cadrul Parteneriatului estic, să se creeze un grup de consultare specific, axat pe „politica socială și politica de ocupare a forței de muncă”. Acest grup, care ar trebui să poată fi animat de DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei, ar urma să fie însărcinat într-o primă etapă cu punerea în aplicare a unui program sistematic menit să încurajeze schimburile dintre UE și țările partenere și să identifice „bunele practici” în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, având în vedere obiectivele definite în acest domeniu de platforma tematică II („Integrarea economică și convergența cu politicile UE”). Comitetul dorește ca, pe termen lung, grupul să poată fi transformat în „platformă tematică”. Această cea de-a cincea platformă ar permite tratarea integrală a chestiunilor de politică socială și de ocupare a forței de muncă, a căror importanță ar fi astfel recunoscută alături de celelalte patru priorități definite de Parteneriatul estic.

| 1.9 | Comitetul salută crearea unei Facilități privind societatea civilă și a unei Fond european pentru democrație și solicită ca acesta să devină operațională cât mai curând posibil. Comitetul dorește ca, prin definirea unor criterii obiective și transparente, aceste fonduri să contribuie efectiv la consolidarea societății civile și a activității sale, în special la consolidarea dialogului social în țările vizate. Finanțarea efectuării unei cercetări privind situația dialogului social în fiecare țară în parte, care să permită definirea unor obiective și indicatori de progres pentru acest dialog social, s-ar putea înscrie în programele finanțate prin Fondul european pentru democrație. În plus, Comitetul solicită ca, pentru țările Parteneriatului estic, să se poată crea un program general, pe modelul Inițiativei pentru coeziune socială în țările Europei de Sud-Est. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul salută crearea unei Facilități privind societatea civilă și a unei Fond european pentru democrație și solicită ca acesta să devină operațională cât mai curând posibil. Comitetul dorește ca, prin definirea unor criterii obiective și transparente, aceste fonduri să contribuie efectiv la consolidarea societății civile și a activității sale, în special la consolidarea dialogului social în țările vizate. Finanțarea efectuării unei cercetări privind situația dialogului social în fiecare țară în parte, care să permită definirea unor obiective și indicatori de progres pentru acest dialog social, s-ar putea înscrie în programele finanțate prin Fondul european pentru democrație. În plus, Comitetul solicită ca, pentru țările Parteneriatului estic, să se poată crea un program general, pe modelul Inițiativei pentru coeziune socială în țările Europei de Sud-Est.

2.   Parteneriatul estic și contribuția societății civile: context

| 2.1 | Parteneriatul estic s-a constituit ca o aprofundare a politicii europene de vecinătate (PEV) din perspectiva țărilor vecine situate la est de UE (Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina), așa cum Uniunea pentru Mediterana și-a propus consolidarea PEV din perspectiva țărilor vecine situate la sud de UE, pentru a contribui la „asocierea politică și integrarea economică” a celor șase țări partenere (1). Parteneriatul estic a fost lansat la 7 mai 2009, cu ocazia summit-ului de la Praga, la care au participat șefii de stat din cele șase țări partenere, reprezentanți ai UE și ai statelor membre. |
| --- | --- |

2.1

Parteneriatul estic s-a constituit ca o aprofundare a politicii europene de vecinătate (PEV) din perspectiva țărilor vecine situate la est de UE (Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina), așa cum Uniunea pentru Mediterana și-a propus consolidarea PEV din perspectiva țărilor vecine situate la sud de UE, pentru a contribui la „asocierea politică și integrarea economică” a celor șase țări partenere (1). Parteneriatul estic a fost lansat la 7 mai 2009, cu ocazia summit-ului de la Praga, la care au participat șefii de stat din cele șase țări partenere, reprezentanți ai UE și ai statelor membre.

| 2.2 | Parteneriatul estic propune un demers dublu: (1) bilateral, conceput pentru „consolidarea relațiilor dintre UE și fiecare dintre țările partenere”; (2) multilateral, destinat stabilirii unui „cadru care va permite depășirea provocărilor comune”. În acest sens, Comunicarea a propus realizarea a patru platforme tematice care să reunească reprezentanții ai țărilor partenere, ai țărilor membre UE și ai instituțiilor acesteia: (1) democrație, bună guvernanță și stabilitate; (2) integrare economică și convergența cu politicile UE; (3) securitatea energetică; (4) contacte interumane. În plus, pentru sprijinirea demersului propus, au fost prevăzute inițiative emblematice și programe de consolidare a instituțiilor. |
| --- | --- |

2.2

Parteneriatul estic propune un demers dublu: (1) bilateral, conceput pentru „consolidarea relațiilor dintre UE și fiecare dintre țările partenere”; (2) multilateral, destinat stabilirii unui „cadru care va permite depășirea provocărilor comune”. În acest sens, Comunicarea a propus realizarea a patru platforme tematice care să reunească reprezentanții ai țărilor partenere, ai țărilor membre UE și ai instituțiilor acesteia: (1) democrație, bună guvernanță și stabilitate; (2) integrare economică și convergența cu politicile UE; (3) securitatea energetică; (4) contacte interumane. În plus, pentru sprijinirea demersului propus, au fost prevăzute inițiative emblematice și programe de consolidare a instituțiilor.

| 2.3 | Parteneriatul estic prevedea să se asocieze la acțiunile sale „pe lângă reprezentanți ai guvernelor și Comisia Europeană, [...] și alte instituții ale UE, organizații internaționale (precum OCDE și Consiliul Europei), instituții financiare internaționale, parlamente, reprezentanți ai mediului de afaceri, autorități locale și o gamă largă de părți interesate din domeniile vizate de platformele tematice” (2). El propunea, printre altele, instituirea unui Forum al societății civile, menit să promoveze contactele între organizațiile societății civile și să faciliteze dialogul acestora cu autoritățile publice. |
| --- | --- |

2.3

Parteneriatul estic prevedea să se asocieze la acțiunile sale „pe lângă reprezentanți ai guvernelor și Comisia Europeană, [...] și alte instituții ale UE, organizații internaționale (precum OCDE și Consiliul Europei), instituții financiare internaționale, parlamente, reprezentanți ai mediului de afaceri, autorități locale și o gamă largă de părți interesate din domeniile vizate de platformele tematice” (2). El propunea, printre altele, instituirea unui Forum al societății civile, menit să promoveze contactele între organizațiile societății civile și să faciliteze dialogul acestora cu autoritățile publice.

| 2.4 | Acest Forum al societății civile ar trebui să favorizeze participarea unui mare număr de actori: sindicate, organizații ale angajatorilor, asociații profesionale, ONG-uri, grupuri de reflecție, fundații cu scop nelucrativ, organizații ale societății civile și rețele naționale și internaționale, precum și orice al actor relevant al societății civile (3). După un proces de selecție a organizațiilor societății civile interesate să participe, organizat de Comisie și Consiliu, Forumul s-a întrunit pentru prima oară la Bruxelles, în noiembrie 2009. În acest cadru, el și-a adoptat regulamentul de procedură, și-a definit modalitățile de lucru și și-a ales un comitet director. De atunci, forumul s-a întrunit anual în adunare generală (Berlin – noiembrie 2010, Poznán – noiembrie 2011, Stockholm – noiembrie 2012) și a încurajat crearea de „platforme naționale”, în scopul descentralizării acțiunii sale la nivelul celor șase țări partenere. |
| --- | --- |

2.4

Acest Forum al societății civile ar trebui să favorizeze participarea unui mare număr de actori: sindicate, organizații ale angajatorilor, asociații profesionale, ONG-uri, grupuri de reflecție, fundații cu scop nelucrativ, organizații ale societății civile și rețele naționale și internaționale, precum și orice al actor relevant al societății civile (3). După un proces de selecție a organizațiilor societății civile interesate să participe, organizat de Comisie și Consiliu, Forumul s-a întrunit pentru prima oară la Bruxelles, în noiembrie 2009. În acest cadru, el și-a adoptat regulamentul de procedură, și-a definit modalitățile de lucru și și-a ales un comitet director. De atunci, forumul s-a întrunit anual în adunare generală (Berlin – noiembrie 2010, Poznán – noiembrie 2011, Stockholm – noiembrie 2012) și a încurajat crearea de „platforme naționale”, în scopul descentralizării acțiunii sale la nivelul celor șase țări partenere.

| 2.5 | Parteneriatul estic, al cărui proiect Comitetul l-a salutat de la bun început (4), numără în prezent patru ani de existență, perioadă în care a sprijinit un ansamblu de reforme extrem de utile în domeniul economic, comercial, energetic și al liberei circulații a persoanelor. În ceea ce privește contribuția societății civile la Parteneriatul estic, în special prin intermediul Forumului societății civile, Comitetul regretă slaba creștere a participării reprezentanților societății civile din țările membre ale UE la activitățile acestui forum și solicită să se inițieze un proces de reflecție, atât la nivelul forumului, cât și la nivelul Comisiei, cu privire la măsurile și stimulentele necesare pentru corectarea acestui dezechilibru. Într-un aviz din data de 16 iunie 2011 (5), Comitetul își exprima regretul cu privire la faptul că angajatorii, sindicatele și celelalte organizații socioeconomice de la nivel național (agricultori, consumatori, reprezentanți ai IMM-urilor etc.) nu au fost implicați sau au fost implicați numai într-o foarte mică măsură în activitățile Forumului societății civile. |
| --- | --- |

2.5

Parteneriatul estic, al cărui proiect Comitetul l-a salutat de la bun început (4), numără în prezent patru ani de existență, perioadă în care a sprijinit un ansamblu de reforme extrem de utile în domeniul economic, comercial, energetic și al liberei circulații a persoanelor. În ceea ce privește contribuția societății civile la Parteneriatul estic, în special prin intermediul Forumului societății civile, Comitetul regretă slaba creștere a participării reprezentanților societății civile din țările membre ale UE la activitățile acestui forum și solicită să se inițieze un proces de reflecție, atât la nivelul forumului, cât și la nivelul Comisiei, cu privire la măsurile și stimulentele necesare pentru corectarea acestui dezechilibru. Într-un aviz din data de 16 iunie 2011 (5), Comitetul își exprima regretul cu privire la faptul că angajatorii, sindicatele și celelalte organizații socioeconomice de la nivel național (agricultori, consumatori, reprezentanți ai IMM-urilor etc.) nu au fost implicați sau au fost implicați numai într-o foarte mică măsură în activitățile Forumului societății civile.

| 2.6 | Comitetul transmitea astfel anumite preocupări exprimate, în mod repetat, de organizațiile europene și internaționale ale angajatorilor și sindicatelor. Mario Sepi, președintele Comitetului, amintea într-o scrisoare adresată, în mai 2011, comitetului director al Forumului societății civile, că termenul „societate civilă” include nu numai ONG-urile și organizațiile bazate pe comunitate, ci și actorii de pe piața forței de muncă (sindicatele și angajatorii) și organizațiile care îi reprezintă pe actorii sociali și economici care nu sunt parteneri sociali în sens strict (de exemplu, organizațiile consumatorilor)” (6). |
| --- | --- |

2.6

Comitetul transmitea astfel anumite preocupări exprimate, în mod repetat, de organizațiile europene și internaționale ale angajatorilor și sindicatelor. Mario Sepi, președintele Comitetului, amintea într-o scrisoare adresată, în mai 2011, comitetului director al Forumului societății civile, că termenul „societate civilă” include nu numai ONG-urile și organizațiile bazate pe comunitate, ci și actorii de pe piața forței de muncă (sindicatele și angajatorii) și organizațiile care îi reprezintă pe actorii sociali și economici care nu sunt parteneri sociali în sens strict (de exemplu, organizațiile consumatorilor)” (6).

| 2.7 | Ca răspuns, Forumul societății civile a acceptat (1) reguli mai flexibile de selectare a organizațiilor societății civile, dat fiind că, limitând participarea organizațiilor la adunarea Forumului societății civile la două mandate de un an, acestea ar duce în final la îndepărtarea organizațiilor de angajatori sau de sindicate cele mai implicate, precum și (2) înființarea, în cadrul său, a unui al cincilea grup de lucru consacrat „dialogului social”, deschis, dar nu în exclusivitate, reprezentanților organizațiilor de angajatori și de sindicate. Acest grup de lucru a fost înființat de către Adunarea generală a Forumului societății civile, care s-a desfășurat la Stockholm, în noiembrie 2012. |
| --- | --- |

2.7

Ca răspuns, Forumul societății civile a acceptat (1) reguli mai flexibile de selectare a organizațiilor societății civile, dat fiind că, limitând participarea organizațiilor la adunarea Forumului societății civile la două mandate de un an, acestea ar duce în final la îndepărtarea organizațiilor de angajatori sau de sindicate cele mai implicate, precum și (2) înființarea, în cadrul său, a unui al cincilea grup de lucru consacrat „dialogului social”, deschis, dar nu în exclusivitate, reprezentanților organizațiilor de angajatori și de sindicate. Acest grup de lucru a fost înființat de către Adunarea generală a Forumului societății civile, care s-a desfășurat la Stockholm, în noiembrie 2012.

| 2.8 | De asemenea, Forumul societății civile a dezbătut deja, în adunarea sa generală din noiembrie 2011, de la Poznań, o serie de mijloace de consolidare a statutului său și a impactului său. El a decis crearea unei „asociații” dotate cu statut juridic recunoscut, care să-i permită să participe la programele de cooperare deschise de Comisie pentru Parteneriatul estic, și a unui „secretariat permanent” capabil să asigure activitatea de coordonare inerentă rolului Forumului societății civile. Totodată, el a solicitat crearea unei „facilități” pentru sprijinirea societății civile și a organizațiilor societății civile. În plus, a insistat să fie recunoscută participarea cu drepturi depline a reprezentanților săi la diferitele activități ale Parteneriatului estic – de la reuniunile platformelor multilaterale până la reuniunile ministeriale. |
| --- | --- |

2.8

De asemenea, Forumul societății civile a dezbătut deja, în adunarea sa generală din noiembrie 2011, de la Poznań, o serie de mijloace de consolidare a statutului său și a impactului său. El a decis crearea unei „asociații” dotate cu statut juridic recunoscut, care să-i permită să participe la programele de cooperare deschise de Comisie pentru Parteneriatul estic, și a unui „secretariat permanent” capabil să asigure activitatea de coordonare inerentă rolului Forumului societății civile. Totodată, el a solicitat crearea unei „facilități” pentru sprijinirea societății civile și a organizațiilor societății civile. În plus, a insistat să fie recunoscută participarea cu drepturi depline a reprezentanților săi la diferitele activități ale Parteneriatului estic – de la reuniunile platformelor multilaterale până la reuniunile ministeriale.

3.   Complementaritatea dintre dialogul social și dialogul cu societatea civilă

| 3.1 | Dialogul social este dialogul stabilit între organizațiile reprezentative ale angajatorilor și ale salariaților, direct între aceștia sau între aceștia și guvern sau reprezentanții săi (în care intră și autoritățile locale și/sau regionale), cu scopul promovării progresului economic și social și al încurajării soluționării constructive a conflictelor legate de diferențele de interese sociale și economice. Dialogul social urmărește în mod normal producerea unui cadru normativ, sub formă de texte de lege sau de hotărâri de guvern sau de convenții colective de muncă care îi angajează pe semnatarii și mandanții acestora, dar al căror domeniu de aplicare se poate extinde, prin decizia guvernului și a partenerilor sociali, la ansamblul actorilor vieții socio-economice. El se exercită la nivel național în conformitate cu regulile și procedurile stabilite de statul respectiv. În majoritatea țărilor membre ale UE și a țărilor vecine, el se sprijină pe existența unor structuri bipartite sau tripartite de consultare și de negociere. |
| --- | --- |

3.1

Dialogul social este dialogul stabilit între organizațiile reprezentative ale angajatorilor și ale salariaților, direct între aceștia sau între aceștia și guvern sau reprezentanții săi (în care intră și autoritățile locale și/sau regionale), cu scopul promovării progresului economic și social și al încurajării soluționării constructive a conflictelor legate de diferențele de interese sociale și economice. Dialogul social urmărește în mod normal producerea unui cadru normativ, sub formă de texte de lege sau de hotărâri de guvern sau de convenții colective de muncă care îi angajează pe semnatarii și mandanții acestora, dar al căror domeniu de aplicare se poate extinde, prin decizia guvernului și a partenerilor sociali, la ansamblul actorilor vieții socio-economice. El se exercită la nivel național în conformitate cu regulile și procedurile stabilite de statul respectiv. În majoritatea țărilor membre ale UE și a țărilor vecine, el se sprijină pe existența unor structuri bipartite sau tripartite de consultare și de negociere.

| 3.2 | Dialogul social implică recunoașterea drepturilor sociale fundamentale, definite de Organizația Internațională a Muncii (OIM), Carta socială europeană (Consiliul Europei) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prin urmare, este recunoscută independența organizațiilor sindicale și ale angajatorilor, precum și dreptul salariaților sau al angajatorilor de a se afilia unei organizații la alegere (Convenția 87 a OIM). |
| --- | --- |

3.2

Dialogul social implică recunoașterea drepturilor sociale fundamentale, definite de Organizația Internațională a Muncii (OIM), Carta socială europeană (Consiliul Europei) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prin urmare, este recunoscută independența organizațiilor sindicale și ale angajatorilor, precum și dreptul salariaților sau al angajatorilor de a se afilia unei organizații la alegere (Convenția 87 a OIM).

| 3.3 | Dialogul civil este dialogul care leagă organizațiile societății civile între ele și de guvern sau de reprezentanții acestuia cu scopul promovării democrației participative, sprijinindu-se în acest sens pe expertiza și angajamentul cetățenilor manifestate prin intermediul organizațiilor înființate de aceștia, fie pentru a apăra anumite interese, fie pentru a promova anumite obiective sau valori. În numeroase țări ale UE sau țări vecine, dialogul civil se desfășoară la nivel național prin structuri de tip „consiliu social și economic” sau „comitet de consultare a societății civile”. |
| --- | --- |

3.3

Dialogul civil este dialogul care leagă organizațiile societății civile între ele și de guvern sau de reprezentanții acestuia cu scopul promovării democrației participative, sprijinindu-se în acest sens pe expertiza și angajamentul cetățenilor manifestate prin intermediul organizațiilor înființate de aceștia, fie pentru a apăra anumite interese, fie pentru a promova anumite obiective sau valori. În numeroase țări ale UE sau țări vecine, dialogul civil se desfășoară la nivel național prin structuri de tip „consiliu social și economic” sau „comitet de consultare a societății civile”.

| 3.4 | Dialogul civil necesită recunoașterea drepturilor civile și umane fundamentale, în special libertatea de exprimare, de asociere și de a manifesta. Aceste drepturi sunt consfințite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.4

Dialogul civil necesită recunoașterea drepturilor civile și umane fundamentale, în special libertatea de exprimare, de asociere și de a manifesta. Aceste drepturi sunt consfințite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 3.5 | Deși dialogul social și dialogul civil se exercită mai întâi la nivel național, importanța lor a fost recunoscută și la nivel european, unde se desfășoară în diverse moduri. Comitetul Economic și Social European, în calitate de organism consultativ al societății civile europene și mai ales în virtutea faptului că este constituit în părți egale din reprezentanți ai organizațiilor angajatorilor (Grupul I), salariaților (Grupul II) și ai altor organizații ale societății civile (Grupul III), are „capacitatea se a se plasa la răscrucea dialogului social și civil”, fiind astfel în măsură să „faciliteze procesul de formulare în comun a punctelor de vedere care reflectă diferitele categorii de activități economice, sociale și civile pe care le reprezintă” (7). |
| --- | --- |

3.5

Deși dialogul social și dialogul civil se exercită mai întâi la nivel național, importanța lor a fost recunoscută și la nivel european, unde se desfășoară în diverse moduri. Comitetul Economic și Social European, în calitate de organism consultativ al societății civile europene și mai ales în virtutea faptului că este constituit în părți egale din reprezentanți ai organizațiilor angajatorilor (Grupul I), salariaților (Grupul II) și ai altor organizații ale societății civile (Grupul III), are „capacitatea se a se plasa la răscrucea dialogului social și civil”, fiind astfel în măsură să „faciliteze procesul de formulare în comun a punctelor de vedere care reflectă diferitele categorii de activități economice, sociale și civile pe care le reprezintă” (7).

4.   Dialogul social în cele șase țări partenere ale Parteneriatului estic

| 4.1 | Comitetul s-a referit la situația partenerilor sociali și a dialogului social în cele șase țări din cadrul Parteneriatului estic în mai multe avize ale sale. În cadrul prezentului aviz, nu ar fi fost posibil, cunoscându-se diferențele uneori importante dintre țări, să se analizeze situația fiecărei țări în parte. Pentru aceasta, Comitetul recomandă consultarea avizelor precedente, în care aceste chestiuni au fost abordate uneori pe larg (8), rezumându-se, în observațiile de mai jos, la a scoate în evidență un număr de puncte comune țărilor din Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

4.1

Comitetul s-a referit la situația partenerilor sociali și a dialogului social în cele șase țări din cadrul Parteneriatului estic în mai multe avize ale sale. În cadrul prezentului aviz, nu ar fi fost posibil, cunoscându-se diferențele uneori importante dintre țări, să se analizeze situația fiecărei țări în parte. Pentru aceasta, Comitetul recomandă consultarea avizelor precedente, în care aceste chestiuni au fost abordate uneori pe larg (8), rezumându-se, în observațiile de mai jos, la a scoate în evidență un număr de puncte comune țărilor din Parteneriatul estic.

| 4.2 | În cele șase țări partenere există organizații ale angajatorilor și salariaților. Unele dintre aceste organizații își au originea în organizații sociale sau economice de pe vremea regimului sovietic, trecând printr-un proces de „reformă” petrecut la începutul anilor '90. Altele au fost constituite ca urmare a procesului de democratizare și de liberalizare economică angajat în aceste țări după dezmembrarea URSS. În unele țări, s-a impus un pluralism al organizațiilor. În altele, există o singură organizație care reprezintă angajatorii (Azerbaidjanul, Georgia și Moldova) sau salariații (Armenia, Azerbaidjanul, Georgia, Moldova). |
| --- | --- |

4.2

În cele șase țări partenere există organizații ale angajatorilor și salariaților. Unele dintre aceste organizații își au originea în organizații sociale sau economice de pe vremea regimului sovietic, trecând printr-un proces de „reformă” petrecut la începutul anilor '90. Altele au fost constituite ca urmare a procesului de democratizare și de liberalizare economică angajat în aceste țări după dezmembrarea URSS. În unele țări, s-a impus un pluralism al organizațiilor. În altele, există o singură organizație care reprezintă angajatorii (Azerbaidjanul, Georgia și Moldova) sau salariații (Armenia, Azerbaidjanul, Georgia, Moldova).

| 4.3 | Independența acestor organizații față de guvern și de autoritățile publice diferă de la o țară la alta și de la o organizație la alta. În Belarus, regimul actual nu a ezitat nicio clipă să intervină direct în funcționarea și activitatea organizațiilor angajatorilor sau a organizațiilor sindicale. În țările în care există o singură organizație a angajatorilor sau salariaților, monopolul exercitat de aceste organizații limitează uneori semnificativ exercitarea deplină a libertăților de asociere și de negociere colectivă. În fine, trebuie observată dificultatea recurentă a guvernelor din toate țările regiunii – inclusiv cele care susțin în mod oficial democrația și economia de piață – de a accepta independența și propria legitimitate a organizațiilor reprezentative ale angajatorilor sau salariaților. Acest lucru nu se aplică de altfel numai partenerilor sociali. Organizațiile societății civile care sunt critice față de autoritățile publice și practicile acestora sunt supuse aceluiași tratament. |
| --- | --- |

4.3

Independența acestor organizații față de guvern și de autoritățile publice diferă de la o țară la alta și de la o organizație la alta. În Belarus, regimul actual nu a ezitat nicio clipă să intervină direct în funcționarea și activitatea organizațiilor angajatorilor sau a organizațiilor sindicale. În țările în care există o singură organizație a angajatorilor sau salariaților, monopolul exercitat de aceste organizații limitează uneori semnificativ exercitarea deplină a libertăților de asociere și de negociere colectivă. În fine, trebuie observată dificultatea recurentă a guvernelor din toate țările regiunii – inclusiv cele care susțin în mod oficial democrația și economia de piață – de a accepta independența și propria legitimitate a organizațiilor reprezentative ale angajatorilor sau salariaților. Acest lucru nu se aplică de altfel numai partenerilor sociali. Organizațiile societății civile care sunt critice față de autoritățile publice și practicile acestora sunt supuse aceluiași tratament.

| 4.4 | În toate țările există structuri naționale de consultare și concertare, în general la nivel tripartit. Structuri bipartite există și la nivel sectorial, dar în mod mult mai disparat. OIM a jucat un rol esențial în acest domeniu, în special prin lansarea „programelor naționale pentru promovarea muncii decente”. Deși structurile există, funcționarea acestora lasă încă deseori de dorit. Prea adesea, dialogul social este, în opinia majorității organizațiilor, încă formal, episodic și, în plus, extrem de limitat în ceea ce privește temele abordate. Structurile tripartite funcționează de fapt cel mai frecvent ca locuri în care guvernul îi informează pe partenerii sociali cu privire la decizii care, în numeroase cazuri, au fost deja adoptate și nu mai pot fi modificate. Parteneriatul estic și programele care îl însoțesc nu au fost aproape niciodată integrate pe ordinea de zi a acestor ședințe. |
| --- | --- |

4.4

În toate țările există structuri naționale de consultare și concertare, în general la nivel tripartit. Structuri bipartite există și la nivel sectorial, dar în mod mult mai disparat. OIM a jucat un rol esențial în acest domeniu, în special prin lansarea „programelor naționale pentru promovarea muncii decente”. Deși structurile există, funcționarea acestora lasă încă deseori de dorit. Prea adesea, dialogul social este, în opinia majorității organizațiilor, încă formal, episodic și, în plus, extrem de limitat în ceea ce privește temele abordate. Structurile tripartite funcționează de fapt cel mai frecvent ca locuri în care guvernul îi informează pe partenerii sociali cu privire la decizii care, în numeroase cazuri, au fost deja adoptate și nu mai pot fi modificate. Parteneriatul estic și programele care îl însoțesc nu au fost aproape niciodată integrate pe ordinea de zi a acestor ședințe.

| 4.5 | Toate cele șase țări partenere au ratificat convențiile fundamentale ale OIM și o serie întreagă de alte convenții importante, chiar dacă există disparități puternice în ceea ce privește integrarea acestor convenții de către diferitele țări (Ucraina a ratificat 69 de convenții, dintre care 61 sunt în vigoare; Georgia s-a limitat la ratificarea și aplicarea a 16 dintre acestea). Cele șase țări au integrat de asemenea cele mai importante clauze ale Cartei sociale europene (cu anumite rezerve totuși, care ar trebui eliminate, privind protocolul privind reclamațiile colective). Toate acestea nu semnifică însă câtuși de puțin că drepturile sociale fundamentale sunt respectate pe deplin. Pe lângă Belarus, Moldova, Ucraina și Georgia au făcut la rândul lor obiectul a numeroase plângeri pe lângă OIM. Dificultatea instituirii unui stat de drept în domeniul social sau măsura redusă în care o serie de guverne iau în considerare normele europene și internaționale au consecințe cât se poate de directe asupra exercitării libertății de asociere, a dialogului social, a drepturilor sociale și asupra statutului lucrătorilor în general. În plus, trebuie observată, în toate aceste țări, lentoarea și adesea funcționarea defectuoasă a sistemului judiciar, care se dovedește incapabil să se pronunțe în domeniul social la timp și într-un mod suficient de disuasiv. |
| --- | --- |

4.5

Toate cele șase țări partenere au ratificat convențiile fundamentale ale OIM și o serie întreagă de alte convenții importante, chiar dacă există disparități puternice în ceea ce privește integrarea acestor convenții de către diferitele țări (Ucraina a ratificat 69 de convenții, dintre care 61 sunt în vigoare; Georgia s-a limitat la ratificarea și aplicarea a 16 dintre acestea). Cele șase țări au integrat de asemenea cele mai importante clauze ale Cartei sociale europene (cu anumite rezerve totuși, care ar trebui eliminate, privind protocolul privind reclamațiile colective). Toate acestea nu semnifică însă câtuși de puțin că drepturile sociale fundamentale sunt respectate pe deplin. Pe lângă Belarus, Moldova, Ucraina și Georgia au făcut la rândul lor obiectul a numeroase plângeri pe lângă OIM. Dificultatea instituirii unui stat de drept în domeniul social sau măsura redusă în care o serie de guverne iau în considerare normele europene și internaționale au consecințe cât se poate de directe asupra exercitării libertății de asociere, a dialogului social, a drepturilor sociale și asupra statutului lucrătorilor în general. În plus, trebuie observată, în toate aceste țări, lentoarea și adesea funcționarea defectuoasă a sistemului judiciar, care se dovedește incapabil să se pronunțe în domeniul social la timp și într-un mod suficient de disuasiv.

| 4.6 | În 2010, Forumul societății civile a susținut un proiect de cercetare privind situația dialogului social în diferite țări, propus de „Fundația pentru parteneriatul Eurasia”. Comitetul subliniază utilitatea acestui proiect, care se asociază efortului Facilității pentru o societate civilă de cartografiere a organizațiilor care constituie societatea civilă în diferite țări. Proiectul inițial, care ar trebui să beneficieze de colaborarea strânsă a reprezentanților partenerilor sociali, ar trebui să se poată integra în această cercetare privind societatea civilă. El ar trebui să acopere diferitele niveluri de dialog social (național, regional, local; tripartit, bipartit) și să urmărească identificarea frânelor și obstacolelor care împiedică desfășurarea unui dialog social efectiv în unele țări. Comitetul solicită ca acest proiect să se numere printre prioritățile programelor la care ar trebui să aibă acces Forumul societății civile. |
| --- | --- |

4.6

În 2010, Forumul societății civile a susținut un proiect de cercetare privind situația dialogului social în diferite țări, propus de „Fundația pentru parteneriatul Eurasia”. Comitetul subliniază utilitatea acestui proiect, care se asociază efortului Facilității pentru o societate civilă de cartografiere a organizațiilor care constituie societatea civilă în diferite țări. Proiectul inițial, care ar trebui să beneficieze de colaborarea strânsă a reprezentanților partenerilor sociali, ar trebui să se poată integra în această cercetare privind societatea civilă. El ar trebui să acopere diferitele niveluri de dialog social (național, regional, local; tripartit, bipartit) și să urmărească identificarea frânelor și obstacolelor care împiedică desfășurarea unui dialog social efectiv în unele țări. Comitetul solicită ca acest proiect să se numere printre prioritățile programelor la care ar trebui să aibă acces Forumul societății civile.

| 4.7 | Forumul societății civile a elaborat, cu sprijinul organizațiilor societății civile, un Index al integrării europene pentru țările din Parteneriatul estic, un instrument de analiză destinat evaluării anuale a progreselor realizate de fiecare țară din cadrul parteneriatului, atât din perspectiva relației de cooperare dintre aceste țări, cât și din perspectiva cooperării lor în raport cu UE. Totuși, Comitetul constată că, deși integrează o varietate de obiective privind Parteneriatul estic, indexul nu ia în considerare într-o măsură suficientă dimensiunea socială, ocuparea forței de muncă, respectarea libertăților și a drepturilor sociale fundamentale sau progresele care trebuie realizate în domeniul unui dialog social autentic. Prin urmare, Comitetul solicită ca acest index să fie revizuit și completat și solicită Forumului societății civile să se bazeze în acest scop pe experiența instituțiilor europene în acest domeniu. Sunt relevante, în special, expertiza Consiliului Europei și criteriile definite de Comisie pentru sistemul generalizat de preferințe, în cadrul politicii sale de cooperare comercială. |
| --- | --- |

4.7

Forumul societății civile a elaborat, cu sprijinul organizațiilor societății civile, un Index al integrării europene pentru țările din Parteneriatul estic, un instrument de analiză destinat evaluării anuale a progreselor realizate de fiecare țară din cadrul parteneriatului, atât din perspectiva relației de cooperare dintre aceste țări, cât și din perspectiva cooperării lor în raport cu UE. Totuși, Comitetul constată că, deși integrează o varietate de obiective privind Parteneriatul estic, indexul nu ia în considerare într-o măsură suficientă dimensiunea socială, ocuparea forței de muncă, respectarea libertăților și a drepturilor sociale fundamentale sau progresele care trebuie realizate în domeniul unui dialog social autentic. Prin urmare, Comitetul solicită ca acest index să fie revizuit și completat și solicită Forumului societății civile să se bazeze în acest scop pe experiența instituțiilor europene în acest domeniu. Sunt relevante, în special, expertiza Consiliului Europei și criteriile definite de Comisie pentru sistemul generalizat de preferințe, în cadrul politicii sale de cooperare comercială.

5.   Dezbaterea privind chestiunile legate de dialogul social, politica socială și ocuparea forței de muncă în cadrul Forumului societății civile

| 5.1 | Comitetul a subliniat de la bun început importanța asocierii societății civile la proiectul Parteneriatului estic. Forumul societății civile a fost înființat în acest spirit. În 2009, a fost organizată o selecție a organizațiilor societății civile interesate să participe, pe baza unor criterii (origine geografică/naționalitate, diversitate și proporționalitate, experiență în chestiuni legate de UE, PEV și Parteneriatul estic) menționate în documentul „Concept Paper”, elaborat de Comisie (9). În această privință, Comitetul regretă lipsa oricărei condiții de reprezentativitate, care a dus, deși cel de-al doilea criteriu menționează explicit organizațiile de angajatori, organizațiile sindicale și asociațiile profesionale, la o reprezentare în mod vădit redusă a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

5.1

Comitetul a subliniat de la bun început importanța asocierii societății civile la proiectul Parteneriatului estic. Forumul societății civile a fost înființat în acest spirit. În 2009, a fost organizată o selecție a organizațiilor societății civile interesate să participe, pe baza unor criterii (origine geografică/naționalitate, diversitate și proporționalitate, experiență în chestiuni legate de UE, PEV și Parteneriatul estic) menționate în documentul „Concept Paper”, elaborat de Comisie (9). În această privință, Comitetul regretă lipsa oricărei condiții de reprezentativitate, care a dus, deși cel de-al doilea criteriu menționează explicit organizațiile de angajatori, organizațiile sindicale și asociațiile profesionale, la o reprezentare în mod vădit redusă a partenerilor sociali.

| 5.2 | Până în prezent, dialogul social, politica socială și în domeniul ocupării forței de muncă și asigurarea respectării drepturilor sociale fundamentale nu au putut fi tratate într-un grup de lucru al Forumului societății civile. Desigur, anumite chestiuni au fost abordate în cadrul Grupului de lucru II („Integrarea economică și convergența cu politicile europene”) sau al Grupului de lucru I („Democrație, drepturile omului, bună guvernare și stabilitate”). Este totuși evident că aceste chestiuni, adăugate pe o agendă deja extrem de încărcată, nu au putut beneficia de toată atenția cuvenită. |
| --- | --- |

5.2

Până în prezent, dialogul social, politica socială și în domeniul ocupării forței de muncă și asigurarea respectării drepturilor sociale fundamentale nu au putut fi tratate într-un grup de lucru al Forumului societății civile. Desigur, anumite chestiuni au fost abordate în cadrul Grupului de lucru II („Integrarea economică și convergența cu politicile europene”) sau al Grupului de lucru I („Democrație, drepturile omului, bună guvernare și stabilitate”). Este totuși evident că aceste chestiuni, adăugate pe o agendă deja extrem de încărcată, nu au putut beneficia de toată atenția cuvenită.

| 5.3 | În consecință, Comitetul salută decizia Forumului societății civile de a lansa un al cincilea grup de lucru consacrat dialogului social, care nu ar trebui să se limiteze, de altfel, la a încuraja dialogul social la nivelul celor șase țări partenere, ci ar trebui să acorde interes în special politicii economice și sociale în sens larg, rolului serviciilor publice, funcționării pieței forței de muncă, formării profesionale, condițiilor de muncă, relațiilor de muncă ca atare, pe scurt, tuturor aspectelor care constituie în mod normal obiectul dialogului social, inclusiv protecția socială, respectarea drepturilor sociale, egalitatea de gen, combaterea economiei informale, a sărăciei, a problemelor pe care le pune o imigrație deseori masivă. |
| --- | --- |

5.3

În consecință, Comitetul salută decizia Forumului societății civile de a lansa un al cincilea grup de lucru consacrat dialogului social, care nu ar trebui să se limiteze, de altfel, la a încuraja dialogul social la nivelul celor șase țări partenere, ci ar trebui să acorde interes în special politicii economice și sociale în sens larg, rolului serviciilor publice, funcționării pieței forței de muncă, formării profesionale, condițiilor de muncă, relațiilor de muncă ca atare, pe scurt, tuturor aspectelor care constituie în mod normal obiectul dialogului social, inclusiv protecția socială, respectarea drepturilor sociale, egalitatea de gen, combaterea economiei informale, a sărăciei, a problemelor pe care le pune o imigrație deseori masivă.

| 5.4 | Se înțelege de la sine că, în ceea ce privește multe dintre aceste chestiuni, grupul de lucru consacrat dialogului social va trebui să se coordoneze cu celelalte grupuri de lucru, în special cele care se ocupă de drepturile omului, de buna guvernare sau de integrarea economică. Trebuie adăugat că, deși componența acestui grup de lucru presupune participarea reprezentanților partenerilor sociali, ea nu trebuie să se limiteze la aceștia, ci să permită și participarea altor reprezentanți, ai organizațiilor de consumatori, ai agricultorilor sau ai organizațiilor societății civile active în domeniul social. Acest lucru este valabil, desigur, și în ceea ce privește componența celorlalte grupuri de lucru, care ar trebui să-i includă pe reprezentanții organizațiilor de angajatori și ai organizațiilor sindicale interesați de problematica abordată. |
| --- | --- |

5.4

Se înțelege de la sine că, în ceea ce privește multe dintre aceste chestiuni, grupul de lucru consacrat dialogului social va trebui să se coordoneze cu celelalte grupuri de lucru, în special cele care se ocupă de drepturile omului, de buna guvernare sau de integrarea economică. Trebuie adăugat că, deși componența acestui grup de lucru presupune participarea reprezentanților partenerilor sociali, ea nu trebuie să se limiteze la aceștia, ci să permită și participarea altor reprezentanți, ai organizațiilor de consumatori, ai agricultorilor sau ai organizațiilor societății civile active în domeniul social. Acest lucru este valabil, desigur, și în ceea ce privește componența celorlalte grupuri de lucru, care ar trebui să-i includă pe reprezentanții organizațiilor de angajatori și ai organizațiilor sindicale interesați de problematica abordată.

| 5.5 | Înființarea acestui al cincilea grup de lucru implică participarea, la nivelul Comitetului director al Forumului societății civile, a coordonatorilor săi (un coordonator din UE, un altul din țările partenere), acesta trecând astfel de la 17 la 19 membri. Comitetul amintește totuși că nu trebuie considerat că astfel se asigură o reprezentare suficientă a partenerilor sociali la conducerea Forumului societății civile. Ca urmare, Comitetul solicită ca regulamentul intern al Forumului societății civile să fie revizuit, astfel încât să se garanteze o reprezentare mai adecvată a partenerilor sociali. Ar fi de dorit ca fiecare „grup” – în sensul conferit acestui termen de Comitet („angajatori”, „organizații sindicale”, „alte organizații ale societății civile”) – să poată răspunde de selecția propriilor membri, pe baza unor criterii adaptate la situația organizațiilor aparținând fiecăruia dintre aceste „grupuri”. |
| --- | --- |

5.5

Înființarea acestui al cincilea grup de lucru implică participarea, la nivelul Comitetului director al Forumului societății civile, a coordonatorilor săi (un coordonator din UE, un altul din țările partenere), acesta trecând astfel de la 17 la 19 membri. Comitetul amintește totuși că nu trebuie considerat că astfel se asigură o reprezentare suficientă a partenerilor sociali la conducerea Forumului societății civile. Ca urmare, Comitetul solicită ca regulamentul intern al Forumului societății civile să fie revizuit, astfel încât să se garanteze o reprezentare mai adecvată a partenerilor sociali. Ar fi de dorit ca fiecare „grup” – în sensul conferit acestui termen de Comitet („angajatori”, „organizații sindicale”, „alte organizații ale societății civile”) – să poată răspunde de selecția propriilor membri, pe baza unor criterii adaptate la situația organizațiilor aparținând fiecăruia dintre aceste „grupuri”.

| 5.6 | Parteneriatul estic trebuie să constituie o ocazie de consolidare a dialogului social, în cadrul structurilor existente oficial în țările partenere. Până în prezent, Forumul societății civile a încercat să își descentralizeze activitatea prin înființarea unor „platforme naționale”, foarte active în majoritatea țărilor, dar al căror statut în raport cu autoritățile publice nu a fost încă definit. Ar fi de dorit ca, pe lângă aceste „platforme”, însărcinate cu promovarea dialogului civil, structurile naționale tripartite existente să fie recunoscute prin prisma funcției lor de promovare a dialogului social și să se poată stabili o legătură directă atât cu Forumul societății civile, cât și cu „platformele naționale”. Din aceeași perspectivă, Parteneriatul estic ar trebui să încurajeze statele partenere să implice sistematic partenerii sociali, în cadrul dialogului social național, în tot ceea ce privește aspectele sociale și economice legate de activitățile sale, ceea ce include „acordurile de asociere” încheiate pe o bază bilaterală. |
| --- | --- |

5.6

Parteneriatul estic trebuie să constituie o ocazie de consolidare a dialogului social, în cadrul structurilor existente oficial în țările partenere. Până în prezent, Forumul societății civile a încercat să își descentralizeze activitatea prin înființarea unor „platforme naționale”, foarte active în majoritatea țărilor, dar al căror statut în raport cu autoritățile publice nu a fost încă definit. Ar fi de dorit ca, pe lângă aceste „platforme”, însărcinate cu promovarea dialogului civil, structurile naționale tripartite existente să fie recunoscute prin prisma funcției lor de promovare a dialogului social și să se poată stabili o legătură directă atât cu Forumul societății civile, cât și cu „platformele naționale”. Din aceeași perspectivă, Parteneriatul estic ar trebui să încurajeze statele partenere să implice sistematic partenerii sociali, în cadrul dialogului social național, în tot ceea ce privește aspectele sociale și economice legate de activitățile sale, ceea ce include „acordurile de asociere” încheiate pe o bază bilaterală.

6.   Chestiunile legate de dialogul social la nivelul Parteneriatului estic

| 6.1 | În 2011, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), făcând bilanțul acțiunii PEV asupra țărilor situate la sud și la est de UE, au propus „un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (10). Această nouă strategie insistă pe bună dreptate pe consolidarea democrației și pe încheierea de parteneriate cu societatea civilă, dar subliniază și necesitatea sprijinirii dezvoltării economice și sociale durabile, în special a creșterii economice și a creării de locuri de muncă. Comisia și SEAE subliniază în acest sens că „fragilitatea dezvoltării, creșterea ratei șomajului și mărirea decalajului dintre bogați și săraci sunt de natură să agraveze instabilitatea” țărilor respective, ceea ce implică necesitatea asocierii la dialogul macroeconomic angajat cu țările partenere a unui „dialog intensificat pe tema politicilor sociale și în domeniul ocupării forței de muncă”. |
| --- | --- |

6.1

În 2011, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), făcând bilanțul acțiunii PEV asupra țărilor situate la sud și la est de UE, au propus „un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (10). Această nouă strategie insistă pe bună dreptate pe consolidarea democrației și pe încheierea de parteneriate cu societatea civilă, dar subliniază și necesitatea sprijinirii dezvoltării economice și sociale durabile, în special a creșterii economice și a creării de locuri de muncă. Comisia și SEAE subliniază în acest sens că „fragilitatea dezvoltării, creșterea ratei șomajului și mărirea decalajului dintre bogați și săraci sunt de natură să agraveze instabilitatea” țărilor respective, ceea ce implică necesitatea asocierii la dialogul macroeconomic angajat cu țările partenere a unui „dialog intensificat pe tema politicilor sociale și în domeniul ocupării forței de muncă”.

| 6.2 | Evaluarea pe care o realizează Comisia și SEAE ia fără îndoială în considerare schimbările majore care s-au produs în țările din sudul Mediteranei. Concluziile la care s-a ajuns sunt valabile însă în mai multe cazuri. Problema șomajului, a sărăciei, a economiei informale, a imigrației sau a traficului de ființe umane constituie o realitate atât în Est, cât și în Sud, o realitate al cărei efect de destabilizare se răsfrânge nu numai asupra instituțiilor politice din țările respective, cât și asupra regiunii în ansamblu. În consecință, Comitetul, care, în 2011, și-a exprimat sprijinul față de noua strategie propusă (11), dorește ca prioritățile legate de asigurarea unei echilibrate și durabile, favorabile creării de locuri de muncă și unei securități sociale sporite, să fie pe deplin luate în considerare în cadrul orientărilor viitoare ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

6.2

Evaluarea pe care o realizează Comisia și SEAE ia fără îndoială în considerare schimbările majore care s-au produs în țările din sudul Mediteranei. Concluziile la care s-a ajuns sunt valabile însă în mai multe cazuri. Problema șomajului, a sărăciei, a economiei informale, a imigrației sau a traficului de ființe umane constituie o realitate atât în Est, cât și în Sud, o realitate al cărei efect de destabilizare se răsfrânge nu numai asupra instituțiilor politice din țările respective, cât și asupra regiunii în ansamblu. În consecință, Comitetul, care, în 2011, și-a exprimat sprijinul față de noua strategie propusă (11), dorește ca prioritățile legate de asigurarea unei echilibrate și durabile, favorabile creării de locuri de muncă și unei securități sociale sporite, să fie pe deplin luate în considerare în cadrul orientărilor viitoare ale Parteneriatului estic.

| 6.3 | Parteneriatul estic include un anumit număr de obiective în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, legate de politica sa „de integrare economică și convergență cu politicile europene” (platforma tematică II). Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei a lansat, în acest cadru, mai multe activități consacrate promovării bunelor practici în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, până în prezent, nu a putut fi realizat un program mai structurat, din cauza opoziției exprimate de una dintre țările partenere, care a pus în mod deschis la îndoială interesul acestor chestiuni pentru Parteneriatul estic. Comitetul speră că acest obstacol va putea fi înlăturat și solicită responsabililor din cadrul Comisiei să relanseze discuția cu noul guvern al țării respective, pentru ca acesta să adopte în viitor o atitudine mai constructivă în acest domeniu. |
| --- | --- |

6.3

Parteneriatul estic include un anumit număr de obiective în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, legate de politica sa „de integrare economică și convergență cu politicile europene” (platforma tematică II). Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei a lansat, în acest cadru, mai multe activități consacrate promovării bunelor practici în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, până în prezent, nu a putut fi realizat un program mai structurat, din cauza opoziției exprimate de una dintre țările partenere, care a pus în mod deschis la îndoială interesul acestor chestiuni pentru Parteneriatul estic. Comitetul speră că acest obstacol va putea fi înlăturat și solicită responsabililor din cadrul Comisiei să relanseze discuția cu noul guvern al țării respective, pentru ca acesta să adopte în viitor o atitudine mai constructivă în acest domeniu.

| 6.4 | Comitetul afirmă încă o dată importanța unei dimensiuni sociale, care trebuie tratată simultan cu dimensiunea economică a programului de reforme propus de Parteneriatul estic. În consecință, el dorește ca, într-o primă etapă, să se înființeze grupul consultativ propus de DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei pentru tratarea chestiunilor legate de politica socială și de ocupare a forței de muncă. Acest grup ar trebui să aibă drept obiectiv promovarea unei serii de norme și de bune practici, pe care țările partenere și reprezentanții UE le-ar putea prelua ca indicatori ai progresului social, care trebuie să însoțească progresul economic. Prin intermediul celui de-al cincilea grup de lucru, Forumul societății civile ar trebui să poată fi implicat în aceste lucrări. Pe termen mai lung, Comitetul dorește revizuirea repartizării priorităților Parteneriatului estic în patru platforme și instituționalizarea corespunzătoare a unei a cincea platforme, centrate pe politica socială și de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

6.4

Comitetul afirmă încă o dată importanța unei dimensiuni sociale, care trebuie tratată simultan cu dimensiunea economică a programului de reforme propus de Parteneriatul estic. În consecință, el dorește ca, într-o primă etapă, să se înființeze grupul consultativ propus de DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei pentru tratarea chestiunilor legate de politica socială și de ocupare a forței de muncă. Acest grup ar trebui să aibă drept obiectiv promovarea unei serii de norme și de bune practici, pe care țările partenere și reprezentanții UE le-ar putea prelua ca indicatori ai progresului social, care trebuie să însoțească progresul economic. Prin intermediul celui de-al cincilea grup de lucru, Forumul societății civile ar trebui să poată fi implicat în aceste lucrări. Pe termen mai lung, Comitetul dorește revizuirea repartizării priorităților Parteneriatului estic în patru platforme și instituționalizarea corespunzătoare a unei a cincea platforme, centrate pe politica socială și de ocupare a forței de muncă.

| 6.5 | Înscrierea unei politici sociale și în domeniul ocupării forței de muncă printre prioritățile Parteneriatului estic ar trebui să se traducă printr-o finanțare suficientă și programe adaptate de punere în aplicare a acestor priorități. Comisia s-ar putea inspira în acest sens din programul „Inițiativă pentru coeziunea socială”, lansat, acum câțiva ani, în cadrul „Pactului de stabilitate pentru Europa de Sud-Est”. Obiectivul acestui program consta în a integra mai bine dimensiunea socială în dezvoltarea economică și eforturile de reconstrucție din regiune și în a promova în acest sens reforme în sectorul social inspirate de cele mai bune practici europene. |
| --- | --- |

6.5

Înscrierea unei politici sociale și în domeniul ocupării forței de muncă printre prioritățile Parteneriatului estic ar trebui să se traducă printr-o finanțare suficientă și programe adaptate de punere în aplicare a acestor priorități. Comisia s-ar putea inspira în acest sens din programul „Inițiativă pentru coeziunea socială”, lansat, acum câțiva ani, în cadrul „Pactului de stabilitate pentru Europa de Sud-Est”. Obiectivul acestui program consta în a integra mai bine dimensiunea socială în dezvoltarea economică și eforturile de reconstrucție din regiune și în a promova în acest sens reforme în sectorul social inspirate de cele mai bune practici europene.

| 6.6 | Comitetul sprijină crearea unei „Facilități pentru societatea civilă” și a unui „Fond european pentru democrație”, hotărâtă de Comisie și de SEAE, care ar trebui să contribuie la consolidarea societății civile, a organizațiilor societății civile și a capacității lor de acțiune. Totuși, el invită Comisia, așa cum a făcut deja în 2003 (12) și în 2011 (13), „să tragă concluziile ce se impun din experiența dobândită în cadrul Instrumentului societății civile pentru Balcanii de Vest, pentru a evita anumite deficiențe” și să ia mai bine în considerare specificitatea partenerilor sociali și a celorlalte organizații de ordin economic și social la acordarea accesului la sursele de finanțare. |
| --- | --- |

6.6

Comitetul sprijină crearea unei „Facilități pentru societatea civilă” și a unui „Fond european pentru democrație”, hotărâtă de Comisie și de SEAE, care ar trebui să contribuie la consolidarea societății civile, a organizațiilor societății civile și a capacității lor de acțiune. Totuși, el invită Comisia, așa cum a făcut deja în 2003 (12) și în 2011 (13), „să tragă concluziile ce se impun din experiența dobândită în cadrul Instrumentului societății civile pentru Balcanii de Vest, pentru a evita anumite deficiențe” și să ia mai bine în considerare specificitatea partenerilor sociali și a celorlalte organizații de ordin economic și social la acordarea accesului la sursele de finanțare.

| 6.7 | În fine, Comisia dorește ca dimensiunea socială să fie mai bine luată în considerare de către organizațiile care participă deja la Parteneriatul estic. Astfel, el solicită Consiliului Europei să integreze, în viitor, în rapoartele și recomandările sale, o evaluare a situației drepturilor sociale, din perspectiva principiilor definite de Carta socială europeană și a articolelor ratificate sau nu de statele respective. Totodată, el dorește ca, de acum înainte, o organizație ca OIM, ca organizație tripartită și foarte activă în țările implicate, să fie mai strâns implicată în lucrările Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

6.7

În fine, Comisia dorește ca dimensiunea socială să fie mai bine luată în considerare de către organizațiile care participă deja la Parteneriatul estic. Astfel, el solicită Consiliului Europei să integreze, în viitor, în rapoartele și recomandările sale, o evaluare a situației drepturilor sociale, din perspectiva principiilor definite de Carta socială europeană și a articolelor ratificate sau nu de statele respective. Totodată, el dorește ca, de acum înainte, o organizație ca OIM, ca organizație tripartită și foarte activă în țările implicate, să fie mai strâns implicată în lucrările Parteneriatului estic.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  José Manuel BARROSO, președintele Comisiei Europene. Conferință de presă, 3 decembrie 2008.

1

(2)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European „Parteneriatul estic”, 3 decembrie 2008 – COM(2008) 823 final, p. 14.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf

3

(4)  Avizul CESE privind implicarea societății civile în Parteneriatul estic, JO C 277, 17.11.2009, p. 30-36.

4

(5)  Avizul CESE privind contribuția societății civile la Parteneriatul estic, JO C 248, 25.8.2011, p. 37-42.

5

(6)  Scrisoarea dlui Mario SEPI, președintele Comitetului, adresată membrilor Comitetului director al Forumului societății civile, din 19 mai 2011. Președintele CESE prelua, în scrisoarea sa, definiția oferită de Comisie în „Principii generale și standarde minime aplicabile consultărilor angajate de către Comisie cu părțile interesate” – COM(2002) 704.

6

(7)  Alocuțiunea de deschidere rostită de dl Roger BRIESCH, președintele CESE, cu ocazia seminarului pe tema „Dialogul social și dialogul civil: diferențe și complementaritate”, defășurat la Bruxelles la 10 iunie 2003. Componența CESE este stabilită în conformitate cu articolul 300 alineatul (2) din Tratatul de la Lisabona.

7

(8)  A se vedea în special „Relațiile UE – Ucraina: un nou rol dinamic pentru societatea civilă” (JO C 77, 31.3.2009, p. 157-163); „Relațiile UE-Republica Moldova: care este rolul societății civile organizate?” (JO C 120, 15.05.2008, p. 89-95 și JO C 299, 4.10.2012, p. 34-38); „Societatea civilă din Belarus” (JO C 318, 23.12.2006, p. 123-127); „Implicarea societății civile în punerea în aplicare a planurilor de acțiune ale politicii europene de vecinătate (PEV) în țările din Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan și Georgia” (JO C 277, 17.11.2009, p. 37-41).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf

9

(10)  Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine COM(2011) 303 final.

10

(11)  Avizul CESE pe tema „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, Jurnalul Oficial, nr. C 43, 15.2.2012, p. 89-93.

11

(12)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în cadrul noii strategii pentru Balcanii de Vest, JO C 80, 30.3.2004, p. 158-167.

12

(13)  Avizul CESE privind contribuția societății civile la Parteneriatul estic, JO C 248, 25.8.2011, p. 37-42.

13

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/46

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția societății civile la o strategie de prevenire și de reducere a pierderilor și a risipei de alimente (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/08

Raportor: dl Yves SOMVILLE

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Contribuția societății civile la o strategie de prevenire și de reducere a pierderilor și a risipei de alimente

Secțiunea pentru, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 29 ianuarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 159 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Într-o lume în care multe persoane nu au suficientă hrană și în care resursele sunt limitate, CESE consideră că este fundamental ca tema prevenirii și reducerii pierderilor și a risipei de alimente să-și ocupe locul pe agenda politică. De asemenea, CESE își exprimă satisfacția pentru implicarea Parlamentului European și pentru recentele inițiative ale Comisiei în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.1

Într-o lume în care multe persoane nu au suficientă hrană și în care resursele sunt limitate, CESE consideră că este fundamental ca tema prevenirii și reducerii pierderilor și a risipei de alimente să-și ocupe locul pe agenda politică. De asemenea, CESE își exprimă satisfacția pentru implicarea Parlamentului European și pentru recentele inițiative ale Comisiei în acest domeniu.

| 1.2 | În scopul coerenței politicilor aplicate, CESE insistă asupra necesității de a dispune de o definiție și de o metodologie comună la nivelul UE, pentru a cuantifica pierderile și risipa de alimente. Cu toate acestea, consideră că, având în vedere situația și obiectivele stabilite, trebuie întreprinse acțiuni concrete, fără a aștepta rezultatele programelor în curs. |
| --- | --- |

1.2

În scopul coerenței politicilor aplicate, CESE insistă asupra necesității de a dispune de o definiție și de o metodologie comună la nivelul UE, pentru a cuantifica pierderile și risipa de alimente. Cu toate acestea, consideră că, având în vedere situația și obiectivele stabilite, trebuie întreprinse acțiuni concrete, fără a aștepta rezultatele programelor în curs.

| 1.3 | CESE încurajează dezvoltarea și monitorizarea unor platforme de schimburi de experiență pe tema combaterii risipei de alimente în diferitele regiuni și state membre ale Uniunii, cu scopul de a optimiza mijloacele consacrate acestor programe și a promova inițiativele care se dovedesc eficiente. |
| --- | --- |

1.3

CESE încurajează dezvoltarea și monitorizarea unor platforme de schimburi de experiență pe tema combaterii risipei de alimente în diferitele regiuni și state membre ale Uniunii, cu scopul de a optimiza mijloacele consacrate acestor programe și a promova inițiativele care se dovedesc eficiente.

| 1.4 | În contextul regretabil al diminuării propriilor resurse și într-un moment în care criza economică determină o puternică creștere a nevoilor, Comitetul insistă în mod deosebit pentru ca băncile de alimente să poată beneficia din partea distribuitorilor și a restaurantelor de transferul maxim de produse comestibile încă. Ar trebui mai ales să se difuzeze inițiativele existente în anumite state membre în materie fiscală de descărcare de responsabilitate a donatorilor sau de adaptare a anumitor constrângeri administrative pentru a facilita donațiile, garantând totodată siguranța lor alimentară. |
| --- | --- |

1.4

În contextul regretabil al diminuării propriilor resurse și într-un moment în care criza economică determină o puternică creștere a nevoilor, Comitetul insistă în mod deosebit pentru ca băncile de alimente să poată beneficia din partea distribuitorilor și a restaurantelor de transferul maxim de produse comestibile încă. Ar trebui mai ales să se difuzeze inițiativele existente în anumite state membre în materie fiscală de descărcare de responsabilitate a donatorilor sau de adaptare a anumitor constrângeri administrative pentru a facilita donațiile, garantând totodată siguranța lor alimentară.

| 1.5 | Formarea joacă un rol important în materie de reducere a risipei de alimente și este de dorit ca această tematică să fie inclusă în programa școlară a viitorilor specialiști în catering public și privat, precum și în cursurile lor de formare continuă. Acesta ar putea fi cazul și în școlile de designeri de ambalaje în ceea ce privește conservarea alimentelor și utilizarea la maxim a conținutului lor. |
| --- | --- |

1.5

Formarea joacă un rol important în materie de reducere a risipei de alimente și este de dorit ca această tematică să fie inclusă în programa școlară a viitorilor specialiști în catering public și privat, precum și în cursurile lor de formare continuă. Acesta ar putea fi cazul și în școlile de designeri de ambalaje în ceea ce privește conservarea alimentelor și utilizarea la maxim a conținutului lor.

| 1.6 | Pentru CESE, comunicarea cu consumatorii este în mod evident esențială și pertinența sa va decurge dintr-o analiză corectă a cauzelor risipei. În afară de o sensibilizare generală asupra efectelor acestui fenomen, un accent deosebit se va pune, printre altele, asupra modului corect de interpretare a datelor de valabilitate a produselor, de planificare a cumpărăturilor, de depozitare a alimentelor și de valorificare a resturilor alimentare. Se va asigura difuzarea unor mesaje adaptate în funcție de tipologia gospodăriilor. |
| --- | --- |

1.6

Pentru CESE, comunicarea cu consumatorii este în mod evident esențială și pertinența sa va decurge dintr-o analiză corectă a cauzelor risipei. În afară de o sensibilizare generală asupra efectelor acestui fenomen, un accent deosebit se va pune, printre altele, asupra modului corect de interpretare a datelor de valabilitate a produselor, de planificare a cumpărăturilor, de depozitare a alimentelor și de valorificare a resturilor alimentare. Se va asigura difuzarea unor mesaje adaptate în funcție de tipologia gospodăriilor.

| 1.7 | Cercetarea în ansamblul său ar trebui să acorde atenție deosebită acestui subiect, care implică toate verigile din lanțul alimentar. Astfel, cercetarea agricolă aplicată își păstrează toată rațiunea de a exista, în vederea îmbunătățirii tehnicilor de producție. În aval, progresele în materie de ambalare ar trebui să contribuie și ele la prevenirea și reducerea risipei de alimente (conservare, etichetare inteligentă etc.). |
| --- | --- |

1.7

Cercetarea în ansamblul său ar trebui să acorde atenție deosebită acestui subiect, care implică toate verigile din lanțul alimentar. Astfel, cercetarea agricolă aplicată își păstrează toată rațiunea de a exista, în vederea îmbunătățirii tehnicilor de producție. În aval, progresele în materie de ambalare ar trebui să contribuie și ele la prevenirea și reducerea risipei de alimente (conservare, etichetare inteligentă etc.).

| 1.8 | La nivelul producției primare, trebuie să se asigure eficientizarea instrumentelor interprofesionale recomandate de PAC și perfecționarea lor în sensul durabilității. O atenție deosebită va fi acordată inițiativelor de dezvoltare a unor circuite scurte, care pot juca un rol în reducerea pierderilor și a risipei. |
| --- | --- |

1.8

La nivelul producției primare, trebuie să se asigure eficientizarea instrumentelor interprofesionale recomandate de PAC și perfecționarea lor în sensul durabilității. O atenție deosebită va fi acordată inițiativelor de dezvoltare a unor circuite scurte, care pot juca un rol în reducerea pierderilor și a risipei.

2.   Introducere

| 2.1 | De la criza alimentară din 2008-2009, tema siguranței alimentelor figurează pe primul loc între preocupările majorității cercurilor de factori de decizie și organizații internaționale. Creșterea accentuată a prețurilor cerealelor și ale altor culturi la bursă în 2012 sporește acest interes. |
| --- | --- |

2.1

De la criza alimentară din 2008-2009, tema siguranței alimentelor figurează pe primul loc între preocupările majorității cercurilor de factori de decizie și organizații internaționale. Creșterea accentuată a prețurilor cerealelor și ale altor culturi la bursă în 2012 sporește acest interes.

| 2.2 | O producție agricolă eficientă rămâne esențială pentru realizarea aprovizionării cu hrană a populației mondiale. |
| --- | --- |

2.2

O producție agricolă eficientă rămâne esențială pentru realizarea aprovizionării cu hrană a populației mondiale.

| 2.3 | Dar necesitatea de a crește producția agricolă cu 60 %, ca urmare a creșterii populației mondiale (care se va apropia de 9 miliarde până în 2050), într-un context de împuținare a resurselor și de modificări climatice, ar trebui să se desfășoare în paralel cu combaterea eficientă a pierderilor și a risipei de alimente. |
| --- | --- |

2.3

Dar necesitatea de a crește producția agricolă cu 60 %, ca urmare a creșterii populației mondiale (care se va apropia de 9 miliarde până în 2050), într-un context de împuținare a resurselor și de modificări climatice, ar trebui să se desfășoare în paralel cu combaterea eficientă a pierderilor și a risipei de alimente.

| 2.4 | Pierderile și risipa, care afectează toate verigile lanțului alimentar, chiar dacă în grade diferite, sunt estimate la 1/3 din volumul de hrană destinat consumului uman la nivel mondial (Global food losses and food waste – Pierderile și risipa de alimente la nivel global, FAO). |
| --- | --- |

2.4

Pierderile și risipa, care afectează toate verigile lanțului alimentar, chiar dacă în grade diferite, sunt estimate la 1/3 din volumul de hrană destinat consumului uman la nivel mondial (Global food losses and food waste – Pierderile și risipa de alimente la nivel global, FAO).

| 2.5 | În 2011, în urma crizei economice și financiare, 119,6 milioane de persoane, adică 24,2 % din populație, se aflau în pragul marginalizării sociale. Numărul de beneficiari ai programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate a crescut de la 13 milioane de persoane în 2008 la 18 milioane în 2010 (1). Se dovedește, așadar, că băncile de alimente au nevoi din ce în ce mai mari. |
| --- | --- |

2.5

În 2011, în urma crizei economice și financiare, 119,6 milioane de persoane, adică 24,2 % din populație, se aflau în pragul marginalizării sociale. Numărul de beneficiari ai programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate a crescut de la 13 milioane de persoane în 2008 la 18 milioane în 2010 (1). Se dovedește, așadar, că băncile de alimente au nevoi din ce în ce mai mari.

| 2.6 | Prezentul aviz se încadrează în reflecția strategică Europa 2020. În acest sens, în comunicarea sa privind utilizarea eficientă a resurselor (2), Comisia Europeană a consacrat un punct problemei resturilor alimentare și necesității reducerii risipei. |
| --- | --- |

2.6

Prezentul aviz se încadrează în reflecția strategică Europa 2020. În acest sens, în comunicarea sa privind utilizarea eficientă a resurselor (2), Comisia Europeană a consacrat un punct problemei resturilor alimentare și necesității reducerii risipei.

3.   Problematica din perspectiva generală

3.1   Definiții

| 3.1.1 | Noțiunile de pierdere și de risipă alimentară trebuie să fie analizate într-o perspectivă globală, din stadiul de producție până la cel de consum, integrând verigile intermediare, care sunt prelucrarea și distribuția, fără a omite cateringul din afara gospodăriilor. |
| --- | --- |

3.1.1

Noțiunile de pierdere și de risipă alimentară trebuie să fie analizate într-o perspectivă globală, din stadiul de producție până la cel de consum, integrând verigile intermediare, care sunt prelucrarea și distribuția, fără a omite cateringul din afara gospodăriilor.

| 3.1.2 | În UE, etapa de producție cântărește relativ puțin în pierderile alimentare. Cu atât mai mult cu cât produsele care nu respectă normele de producție stabilite de reglementări sau de piață și care nu pot fi utilizate direct în consum sunt, în întregime sau parțial, utilizate pentru prelucrare. Când sunt inutilizabile, ar trebui să fie dirijate fie către alimentația animalelor, fie redirecționate către obiectivele bioenergiei sau incorporate în sol, pentru a crește conținutul de materii organice. |
| --- | --- |

3.1.2

În UE, etapa de producție cântărește relativ puțin în pierderile alimentare. Cu atât mai mult cu cât produsele care nu respectă normele de producție stabilite de reglementări sau de piață și care nu pot fi utilizate direct în consum sunt, în întregime sau parțial, utilizate pentru prelucrare. Când sunt inutilizabile, ar trebui să fie dirijate fie către alimentația animalelor, fie redirecționate către obiectivele bioenergiei sau incorporate în sol, pentru a crește conținutul de materii organice.

| 3.1.3 | Pierderile și risipa de alimente ar putea fi definite ca referindu-se la orice produs inițial destinat consumului uman, cu excepția produselor nealimentare, care este aruncat sau distrus la toate nivelurile lanțului alimentar, de la fermă la consumator. Potrivit definiției FAO, pierderile alimentare sunt observate la începutul lanțului alimentar (producția primară, etapele post-recoltare și prelucrarea), în timp ce risipa de alimente se înregistrează mai degrabă la sfârșitul lanțului (etapele distribuției și consumului final). |
| --- | --- |

3.1.3

Pierderile și risipa de alimente ar putea fi definite ca referindu-se la orice produs inițial destinat consumului uman, cu excepția produselor nealimentare, care este aruncat sau distrus la toate nivelurile lanțului alimentar, de la fermă la consumator. Potrivit definiției FAO, pierderile alimentare sunt observate la începutul lanțului alimentar (producția primară, etapele post-recoltare și prelucrarea), în timp ce risipa de alimente se înregistrează mai degrabă la sfârșitul lanțului (etapele distribuției și consumului final).

| 3.1.4 | Astfel, reziduurile recoltelor și produsele secundare rezultate din prelucrare, necomestibile, nu fac parte din conceptul de pierderi sau de risipă de alimente. Cu toate acestea, ceea ce în prezent nu este comestibil și nu poate fi transformat în produs secundar, ar putea deveni un astfel de produs în viitor, în funcție de progresele cunoașterii și ale tehnicii. De asemenea, aceste definiții trebuie considerate ca fiind evolutive. |
| --- | --- |

3.1.4

Astfel, reziduurile recoltelor și produsele secundare rezultate din prelucrare, necomestibile, nu fac parte din conceptul de pierderi sau de risipă de alimente. Cu toate acestea, ceea ce în prezent nu este comestibil și nu poate fi transformat în produs secundar, ar putea deveni un astfel de produs în viitor, în funcție de progresele cunoașterii și ale tehnicii. De asemenea, aceste definiții trebuie considerate ca fiind evolutive.

| 3.1.5 | În ceea ce privește stadiul producției, reformele succesive ale PAC din ultimii ani au permis o adaptare a instrumentelor, în vederea prevenirii și a unei mai bune gestionări a situațiilor de surplus pe piețe. Cu toate acestea, îmbunătățirile la nivelul funcționării lanțului alimentar, ca de exemplu o consolidare reală a puterii de negociere a producătorilor agricoli, trebuie încă să se concretizeze. |
| --- | --- |

3.1.5

În ceea ce privește stadiul producției, reformele succesive ale PAC din ultimii ani au permis o adaptare a instrumentelor, în vederea prevenirii și a unei mai bune gestionări a situațiilor de surplus pe piețe. Cu toate acestea, îmbunătățirile la nivelul funcționării lanțului alimentar, ca de exemplu o consolidare reală a puterii de negociere a producătorilor agricoli, trebuie încă să se concretizeze.

3.2   Amploarea fenomenului de-a lungul lanțului alimentar

| 3.2.1 | În toate regiunile lumii se observă pierderi și risipă de alimente. Dar, potrivit FAO, se constată că în țările în curs de dezvoltare peste 40 % din aceste pierderi se produc în stadiile post-recoltă și prelucrare, în timp ce în țările industrializate acest fenomen se observă în principal la nivelul distribuției și consumului. |
| --- | --- |

3.2.1

În toate regiunile lumii se observă pierderi și risipă de alimente. Dar, potrivit FAO, se constată că în țările în curs de dezvoltare peste 40 % din aceste pierderi se produc în stadiile post-recoltă și prelucrare, în timp ce în țările industrializate acest fenomen se observă în principal la nivelul distribuției și consumului.

| 3.2.2 | Într-o anchetă a Comisiei Europene publicată în 2010, volumul deșeurilor alimentare ar fi de 179 kg/locuitor/an. Repartiția între diferitele verigi ale lanțului indică 42 % în gospodării, 39 % în industria alimentară, 5 % pentru distribuție și 14 % pentru cateringul din afara gospodăriilor. Dacă situația nu se schimbă, până în 2020 se poate prevedea o creștere cu 40 % a acestei cantități. Trebuie precizat că, în acest studiu, nu au fost luate în considerare pierderile și risipa de alimente în etapele din agricultură și pescuit. |
| --- | --- |

3.2.2

Într-o anchetă a Comisiei Europene publicată în 2010, volumul deșeurilor alimentare ar fi de 179 kg/locuitor/an. Repartiția între diferitele verigi ale lanțului indică 42 % în gospodării, 39 % în industria alimentară, 5 % pentru distribuție și 14 % pentru cateringul din afara gospodăriilor. Dacă situația nu se schimbă, până în 2020 se poate prevedea o creștere cu 40 % a acestei cantități. Trebuie precizat că, în acest studiu, nu au fost luate în considerare pierderile și risipa de alimente în etapele din agricultură și pescuit.

| 3.2.3 | Un studiu realizat la Bruxelles în legătură cu conținutul pubelelor menajere arată că risipa de alimente atinge 11,7 % din resturile menajere brute. Această risipă este alcătuită din 47,7 % produse consumate parțial, 26,7 % produse expirate și 25,5 % resturi de mâncare preparată. |
| --- | --- |

3.2.3

Un studiu realizat la Bruxelles în legătură cu conținutul pubelelor menajere arată că risipa de alimente atinge 11,7 % din resturile menajere brute. Această risipă este alcătuită din 47,7 % produse consumate parțial, 26,7 % produse expirate și 25,5 % resturi de mâncare preparată.

3.3   Cauzele pierderilor și risipei de alimente

| 3.3.1 | În țările în curs de dezvoltare și în cele cu venituri reduse, se observă că majoritatea pierderilor se înregistrează în stadiul producției și după recoltare, din cauza lipsei resurselor financiare pentru a răspunde deficitului de infrastructură în sens larg. |
| --- | --- |

3.3.1

În țările în curs de dezvoltare și în cele cu venituri reduse, se observă că majoritatea pierderilor se înregistrează în stadiul producției și după recoltare, din cauza lipsei resurselor financiare pentru a răspunde deficitului de infrastructură în sens larg.

| 3.3.2 | Dimpotrivă, în țările industrializate este mai mult o problemă de comportament. În Uniune, în ultimele decenii, creșterea productivității agricole a permis garantarea aprovizionării populației la prețuri rezonabile. Această evoluție, asociată cu creșterea veniturilor disponibile, a contribuit la reducerea semnificativă a cotei de buget alocată alimentației. Această tendință poate explica în parte creșterea risipei de alimente în rândul consumatorilor. |
| --- | --- |

3.3.2

Dimpotrivă, în țările industrializate este mai mult o problemă de comportament. În Uniune, în ultimele decenii, creșterea productivității agricole a permis garantarea aprovizionării populației la prețuri rezonabile. Această evoluție, asociată cu creșterea veniturilor disponibile, a contribuit la reducerea semnificativă a cotei de buget alocată alimentației. Această tendință poate explica în parte creșterea risipei de alimente în rândul consumatorilor.

| 3.3.3 | Alte motive sociologice, cum ar fi modificările structurii familiale sau ale ritmului de viață au contribuit și ele la fenomenul risipei de alimente. |
| --- | --- |

3.3.3

Alte motive sociologice, cum ar fi modificările structurii familiale sau ale ritmului de viață au contribuit și ele la fenomenul risipei de alimente.

| 3.3.4 | Anumite standarde de calitate vizuală aplicate produselor proaspete de către lanțurile de distribuție pot fi o sursă de risipă, deoarece duc la refuzarea unor produse comestibile în stadiul producției din motive de cu totul altă natură decât sanitare. |
| --- | --- |

3.3.4

Anumite standarde de calitate vizuală aplicate produselor proaspete de către lanțurile de distribuție pot fi o sursă de risipă, deoarece duc la refuzarea unor produse comestibile în stadiul producției din motive de cu totul altă natură decât sanitare.

| 3.3.5 | La anumiți prelucrători, adaptarea anumitor tehnologii ar putea contribui la reducerea risipei. Într-adevăr, anumite ambalaje un pot fi vidate complet, condiționarea anumitor produse nu corespunde evoluției sociologice a gospodăriilor, iar anumite ambalaje se închid necorespunzător odată ce au fost deschise etc. |
| --- | --- |

3.3.5

La anumiți prelucrători, adaptarea anumitor tehnologii ar putea contribui la reducerea risipei. Într-adevăr, anumite ambalaje un pot fi vidate complet, condiționarea anumitor produse nu corespunde evoluției sociologice a gospodăriilor, iar anumite ambalaje se închid necorespunzător odată ce au fost deschise etc.

| 3.3.6 | Chiar dacă practicile comerciale vizează în primul rând să încurajeze cumpărăturile, unele ar putea fi și un factor de accentuare a anumitor forme de risipă (de exemplu: comunicarea legată exclusiv de preț; trei produse la preț de două etc.). Dar și aici anchetele sociologice constată diferențe de comportament semnificative, în funcție de profilul familial. |
| --- | --- |

3.3.6

Chiar dacă practicile comerciale vizează în primul rând să încurajeze cumpărăturile, unele ar putea fi și un factor de accentuare a anumitor forme de risipă (de exemplu: comunicarea legată exclusiv de preț; trei produse la preț de două etc.). Dar și aici anchetele sociologice constată diferențe de comportament semnificative, în funcție de profilul familial.

| 3.3.7 | În rândul consumatorilor există un grad foarte ridicat de confuzie între „data limită de consum” și „data limită de utilizare optimă”, ceea ce contribuie la risipa de alimente. În Regatul Unit, cercetările întreprinse asupra etichetării arată că între 45 și 49 % din consumatori interpretează greșit datele de valabilitate a produselor, ceea ce atrage după sine 20 % risipă de alimente total evitabilă [WRAP – Waste and Resources Action Programme (Programul de acțiune pentru deșeuri și resurse)]. |
| --- | --- |

3.3.7

În rândul consumatorilor există un grad foarte ridicat de confuzie între „data limită de consum” și „data limită de utilizare optimă”, ceea ce contribuie la risipa de alimente. În Regatul Unit, cercetările întreprinse asupra etichetării arată că între 45 și 49 % din consumatori interpretează greșit datele de valabilitate a produselor, ceea ce atrage după sine 20 % risipă de alimente total evitabilă [WRAP – Waste and Resources Action Programme (Programul de acțiune pentru deșeuri și resurse)].

3.4   Efectele pierderilor și risipei de alimente

| 3.4.1 | Efectele pierderilor și ale risipei de alimente sunt de trei tipuri: economic, social și de mediu. |
| --- | --- |

3.4.1

Efectele pierderilor și ale risipei de alimente sunt de trei tipuri: economic, social și de mediu.

| 3.4.2 | Efectul asupra mediului este cel mai tangibil, deoarece se traduce prin creșterea cotei de materii fermentabile de deșeuri menajere. În afară de deșeurile pe care le generează, orice risipă înseamnă o pierdere a resurselor care puteau fi necesare producției, prelucrării și distribuirii acelui produs. Cu cât risipa se produce mai în aval pe lanțul alimentar, cu atât risipa de resurse este mai mare. |
| --- | --- |

3.4.2

Efectul asupra mediului este cel mai tangibil, deoarece se traduce prin creșterea cotei de materii fermentabile de deșeuri menajere. În afară de deșeurile pe care le generează, orice risipă înseamnă o pierdere a resurselor care puteau fi necesare producției, prelucrării și distribuirii acelui produs. Cu cât risipa se produce mai în aval pe lanțul alimentar, cu atât risipa de resurse este mai mare.

| 3.4.3 | Producția de gaze cu efect de seră afectează negativ modificările climatice. Etapa „gospodărie” ar avea, din acest punct de vedere, efectele cele mai mari, cu 45 % din emisiile estimate legate de risipa de alimente; sectorul prelucrării este responsabil de aproximativ 35 % din volumul emisiilor anuale. Dar potrivit aceluiași studiu, estimările privind producția de GES trebuie privite cu prudență, deoarece depind de fiabilitatea cifrelor prin care se cuantifică risipa de alimente (Studiu pregătitor privind risipa de alimente în UE-27, rezumat, octombrie 2010). |
| --- | --- |

3.4.3

Producția de gaze cu efect de seră afectează negativ modificările climatice. Etapa „gospodărie” ar avea, din acest punct de vedere, efectele cele mai mari, cu 45 % din emisiile estimate legate de risipa de alimente; sectorul prelucrării este responsabil de aproximativ 35 % din volumul emisiilor anuale. Dar potrivit aceluiași studiu, estimările privind producția de GES trebuie privite cu prudență, deoarece depind de fiabilitatea cifrelor prin care se cuantifică risipa de alimente (Studiu pregătitor privind risipa de alimente în UE-27, rezumat, octombrie 2010).

| 3.4.4 | Pentru consumator, ca și pentru toate celelalte verigi ale lanțului alimentar, orice risipă se traduce printr-o pierdere financiară. Politicile în materie de deșeuri care se vor aplica în viitor mai strict vor fi sursa unor costuri suplimentare (costuri de depozitare la groapa de gunoi, impozite etc.) pentru diferiții actori aflați de-a lungul lanțului. Această orientare nu poate decât să stimuleze investițiile în prevenirea risipei. |
| --- | --- |

3.4.4

Pentru consumator, ca și pentru toate celelalte verigi ale lanțului alimentar, orice risipă se traduce printr-o pierdere financiară. Politicile în materie de deșeuri care se vor aplica în viitor mai strict vor fi sursa unor costuri suplimentare (costuri de depozitare la groapa de gunoi, impozite etc.) pentru diferiții actori aflați de-a lungul lanțului. Această orientare nu poate decât să stimuleze investițiile în prevenirea risipei.

| 3.4.5 | Este de neconceput să nu se reacționeze politic la perspectiva socială și etică, în vederea reducerii pierderilor și a risipei de alimente, în special într-un moment în care criza economică pune într-o situație tot mai precară un număr tot mai mare de persoane din spațiul european. Nevoile băncilor de alimente cresc constant, ilustrând această tendință îngrijorătoare. |
| --- | --- |

3.4.5

Este de neconceput să nu se reacționeze politic la perspectiva socială și etică, în vederea reducerii pierderilor și a risipei de alimente, în special într-un moment în care criza economică pune într-o situație tot mai precară un număr tot mai mare de persoane din spațiul european. Nevoile băncilor de alimente cresc constant, ilustrând această tendință îngrijorătoare.

4.   Câteva inițiative aflate în desfășurare

| 4.1 | Pe plan global, european, național și local au apărut numeroase inițiative, care merg de la studii despre comportament și de cuantificare, până la proiecte concrete, pe teren. |
| --- | --- |

4.1

Pe plan global, european, național și local au apărut numeroase inițiative, care merg de la studii despre comportament și de cuantificare, până la proiecte concrete, pe teren.

| 4.2 | Printre proiectele internaționale demne de a fi menționate se numără inițiativa globală a FAO de reducere a pierderilor și risipei de alimente („Save Food”), în cadrul căreia au fost stabilite acorduri de parteneriat public-privat, au fost elaborate măsuri bazate pe dovezi și au fost stimulate investițiile prin mobilizarea resurselor. De asemenea, inițiativa FAO a dus la efectuarea unor evaluări și analize coerente și coordonate privind pierderile și risipa de alimente, desfășurarea unor campanii de sensibilizare, crearea de rețele și consolidarea capacităților în rândul părților interesate din sectoarele alimentar și agricol. |
| --- | --- |

4.2

Printre proiectele internaționale demne de a fi menționate se numără inițiativa globală a FAO de reducere a pierderilor și risipei de alimente („Save Food”), în cadrul căreia au fost stabilite acorduri de parteneriat public-privat, au fost elaborate măsuri bazate pe dovezi și au fost stimulate investițiile prin mobilizarea resurselor. De asemenea, inițiativa FAO a dus la efectuarea unor evaluări și analize coerente și coordonate privind pierderile și risipa de alimente, desfășurarea unor campanii de sensibilizare, crearea de rețele și consolidarea capacităților în rândul părților interesate din sectoarele alimentar și agricol.

| 4.3 | La 19 ianuarie 2012, Parlamentul European a aprobat o rezoluție privind o strategie de îmbunătățire a eficacității de-a lungul lanțului alimentar. El a solicitat Comisiei Europene să ia măsuri practice pentru a reduce risipa de alimente cu 50 % până în 2025. PE dorește să fie aplicată o strategie coordonată, care să asocieze măsuri europene și naționale, astfel încât să reducă pierderile în fiecare verigă a lanțului alimentar. |
| --- | --- |

4.3

La 19 ianuarie 2012, Parlamentul European a aprobat o rezoluție privind o strategie de îmbunătățire a eficacității de-a lungul lanțului alimentar. El a solicitat Comisiei Europene să ia măsuri practice pentru a reduce risipa de alimente cu 50 % până în 2025. PE dorește să fie aplicată o strategie coordonată, care să asocieze măsuri europene și naționale, astfel încât să reducă pierderile în fiecare verigă a lanțului alimentar.

| 4.4 | În Comunicarea sa privind utilizarea eficientă a resurselor (3), Comisia alocă un capitol abordării problemei alimentare și invită statele membre să reglementeze problema risipei de alimente în cadrul planurilor lor naționale de prevenire a generării de deșeuri. Se precizează că risipa de alimente va trebui redusă la jumătate până în 2020. |
| --- | --- |

4.4

În Comunicarea sa privind utilizarea eficientă a resurselor (3), Comisia alocă un capitol abordării problemei alimentare și invită statele membre să reglementeze problema risipei de alimente în cadrul planurilor lor naționale de prevenire a generării de deșeuri. Se precizează că risipa de alimente va trebui redusă la jumătate până în 2020.

| 4.5 | În august 2011, Comisia a publicat Orientările privind pregătirea programelor de prevenire a risipei de alimente, care urmăresc să ajute statele membre să elaboreze programe naționale de prevenire a generării de deșeuri în domeniul pierderilor alimentare. Mai mult, Comisia a creat un site web dedicat risipei de alimente, cu informații privind prevenirea acesteia (de exemplu, 10 idei pentru a reduce risipa de alimente, un set de clarificări privind diferența între „a se consuma de preferință înainte de data” și „expiră la data”, o colecție de bune practici etc.) |
| --- | --- |

4.5

În august 2011, Comisia a publicat Orientările privind pregătirea programelor de prevenire a risipei de alimente, care urmăresc să ajute statele membre să elaboreze programe naționale de prevenire a generării de deșeuri în domeniul pierderilor alimentare. Mai mult, Comisia a creat un site web dedicat risipei de alimente, cu informații privind prevenirea acesteia (de exemplu, 10 idei pentru a reduce risipa de alimente, un set de clarificări privind diferența între „a se consuma de preferință înainte de data” și „expiră la data”, o colecție de bune practici etc.)

| 4.6 | În sfârșit, Comisia lucrează în prezent la redactarea unei comunicări privind alimentația durabilă, în care un capitol important va fi dedicat risipei de alimente și a cărei publicare este preconizată pentru sfârșitul anului 2013. În cadrul grupului consultativ pentru lanțul alimentar și sănătatea animalelor și a plantelor, a fost constituit un grup de lucru dedicat pierderilor și risipei de alimente, pentru a permite un schimb de idei pe această temă între Comisie și toate părțile interesate importante care se regăsesc de-a lungul lanțului alimentar. |
| --- | --- |

4.6

În sfârșit, Comisia lucrează în prezent la redactarea unei comunicări privind alimentația durabilă, în care un capitol important va fi dedicat risipei de alimente și a cărei publicare este preconizată pentru sfârșitul anului 2013. În cadrul grupului consultativ pentru lanțul alimentar și sănătatea animalelor și a plantelor, a fost constituit un grup de lucru dedicat pierderilor și risipei de alimente, pentru a permite un schimb de idei pe această temă între Comisie și toate părțile interesate importante care se regăsesc de-a lungul lanțului alimentar.

| 4.7 | Poate fi menționată de asemenea inițiativa Greencook cofinanțată de FEADR (Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală), al cărei obiectiv este de a reduce risipa de alimente. Grație parteneriatului multisectorial, diversele inițiative implementate pe teren fac obiectul unor schimburi de opinii, în vederea trecerii de la stadiul de experiment la cel de strategie generalizată. Rapoartele intermediare sunt încurajatoare, concluziile finale fiind așteptate în 2014. |
| --- | --- |

4.7

Poate fi menționată de asemenea inițiativa Greencook cofinanțată de FEADR (Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală), al cărei obiectiv este de a reduce risipa de alimente. Grație parteneriatului multisectorial, diversele inițiative implementate pe teren fac obiectul unor schimburi de opinii, în vederea trecerii de la stadiul de experiment la cel de strategie generalizată. Rapoartele intermediare sunt încurajatoare, concluziile finale fiind așteptate în 2014.

| 4.8 | Și Consiliul se ocupă de chestiuni legate de producția durabilă de alimente. Concepția prezentată recent de Austria și sprijinită de 16 state membre a unui nou model alimentar european include, printre altele, aspecte referitoare la prețuirea alimentelor, ceea ce ar trebui să contribuie la evitarea risipei acestora (a se vedea 16821/12). |
| --- | --- |

4.8

Și Consiliul se ocupă de chestiuni legate de producția durabilă de alimente. Concepția prezentată recent de Austria și sprijinită de 16 state membre a unui nou model alimentar european include, printre altele, aspecte referitoare la prețuirea alimentelor, ceea ce ar trebui să contribuie la evitarea risipei acestora (a se vedea 16821/12).

| 4.9 | În Regatul Unit, WRAP este activă de mai mulți ani concentrându-se pe cuantificare și pe desfășurarea de campanii de prevenire în domeniul pierderilor și risipei de alimente. Această asociație este la baza unui acord (Angajamentul Courtauld) între principalii distribuitori britanici și un mare număr dintre cei mai importanți producători de produse alimentare și de băuturi, destinat să promoveze și să implementeze orice măsură de natură a reduce risipa. De la lansarea sa în 2006-2007, s-a observat o îmbunătățire a situației de-a lungul lanțului alimentar. |
| --- | --- |

4.9

În Regatul Unit, WRAP este activă de mai mulți ani concentrându-se pe cuantificare și pe desfășurarea de campanii de prevenire în domeniul pierderilor și risipei de alimente. Această asociație este la baza unui acord (Angajamentul Courtauld) între principalii distribuitori britanici și un mare număr dintre cei mai importanți producători de produse alimentare și de băuturi, destinat să promoveze și să implementeze orice măsură de natură a reduce risipa. De la lansarea sa în 2006-2007, s-a observat o îmbunătățire a situației de-a lungul lanțului alimentar.

| 4.10 | Situația cateringului reprezintă de asemenea un punct critic în pierderile de alimente. Un raport publicat în Marea Britanie de Sustainable Restaurant Association [Restaurant Food Waste Survey Report – Raportul sondajului privind risipa de alimente din restaurante (2010)] permite o mai bună înțelegere a ceea ce se petrece la acest nivel. Ideea de la care s-a plecat a fost de a cuantifica mai exact deșeurile alimentare a zece restaurante membre ale SRA, pe trei niveluri: retururi ale consumatorilor, risipa de alimente în procesul de preparare și produsele degradate sau inutilizabile din diverse motive. În sfârșit, analiza urma să se încheie cu recomandări practice pentru reducerea pierderilor observate. |
| --- | --- |

4.10

Situația cateringului reprezintă de asemenea un punct critic în pierderile de alimente. Un raport publicat în Marea Britanie de Sustainable Restaurant Association [Restaurant Food Waste Survey Report – Raportul sondajului privind risipa de alimente din restaurante (2010)] permite o mai bună înțelegere a ceea ce se petrece la acest nivel. Ideea de la care s-a plecat a fost de a cuantifica mai exact deșeurile alimentare a zece restaurante membre ale SRA, pe trei niveluri: retururi ale consumatorilor, risipa de alimente în procesul de preparare și produsele degradate sau inutilizabile din diverse motive. În sfârșit, analiza urma să se încheie cu recomandări practice pentru reducerea pierderilor observate.

| 4.11 | Odată cu crizele economice și financiare, băncile alimentare se plâng că resursele lor se reduc, în timp ce nevoile sporesc în funcție de statele membre. Între diversele asociații caritabile și actorii implicați în distribuție și prelucrare există acorduri care permit utilizarea produselor alimentare retrase de la vânzare. Bineînțeles, aceste alimente continuă să ofere toate garanțiile de siguranță sanitară. |
| --- | --- |

4.11

Odată cu crizele economice și financiare, băncile alimentare se plâng că resursele lor se reduc, în timp ce nevoile sporesc în funcție de statele membre. Între diversele asociații caritabile și actorii implicați în distribuție și prelucrare există acorduri care permit utilizarea produselor alimentare retrase de la vânzare. Bineînțeles, aceste alimente continuă să ofere toate garanțiile de siguranță sanitară.

5.   Observații generale

| 5.1 | În fața provocărilor reprezentate de evoluția demografică, de schimbările climatice și de necesitatea de a utiliza în mod eficient resursele, combaterea pierderilor și a risipei de alimente trebuie considerată ca parte a soluției la problema siguranței alimentare. |
| --- | --- |

5.1

În fața provocărilor reprezentate de evoluția demografică, de schimbările climatice și de necesitatea de a utiliza în mod eficient resursele, combaterea pierderilor și a risipei de alimente trebuie considerată ca parte a soluției la problema siguranței alimentare.

| 5.2 | Trebuie de la început făcută distincție între abordarea „țări în curs de dezvoltare” și „țări industrializate”. |
| --- | --- |

5.2

Trebuie de la început făcută distincție între abordarea „țări în curs de dezvoltare” și „țări industrializate”.

| 5.3 | În țările în curs de dezvoltare, unde pierderile se concentrează în primele verigi ale lanțului, soluțiile care pot fi avute în vedere sunt de altă natură și au făcut deja obiectul unor recomandări în diverse documente ale CESE. În țările industrializate, cum sunt statele membre UE, combaterea pierderilor și a risipei de alimente ar trebui să vizeze prioritar verigile prelucrării, distribuției, consumatorilor și cateringului. |
| --- | --- |

5.3

În țările în curs de dezvoltare, unde pierderile se concentrează în primele verigi ale lanțului, soluțiile care pot fi avute în vedere sunt de altă natură și au făcut deja obiectul unor recomandări în diverse documente ale CESE. În țările industrializate, cum sunt statele membre UE, combaterea pierderilor și a risipei de alimente ar trebui să vizeze prioritar verigile prelucrării, distribuției, consumatorilor și cateringului.

| 5.4 | În țările industriale este mai mult o chestiune de comportament. Faptul că în ultimii 40 de ani rubrica „alimente” a cunoscut o reducere semnificativă în ponderea coșului de cumpărături din Europa a stimulat probabil consumatorul final să fie mai puțin atent la hrană. Anumite anchete sociologice constată diferențe de comportament semnificative, atât în efectuarea cumpărăturilor, cât și în ceea ce privește consumul, în funcție de profilul familial (nivelul veniturilor, mărimea și vârsta familiei etc.). Va trebui să se țină seama de acest element pentru a optimiza acțiunile de educare, sensibilizare și informare a publicului care urmează să fie întreprinse. |
| --- | --- |

5.4

În țările industriale este mai mult o chestiune de comportament. Faptul că în ultimii 40 de ani rubrica „alimente” a cunoscut o reducere semnificativă în ponderea coșului de cumpărături din Europa a stimulat probabil consumatorul final să fie mai puțin atent la hrană. Anumite anchete sociologice constată diferențe de comportament semnificative, atât în efectuarea cumpărăturilor, cât și în ceea ce privește consumul, în funcție de profilul familial (nivelul veniturilor, mărimea și vârsta familiei etc.). Va trebui să se țină seama de acest element pentru a optimiza acțiunile de educare, sensibilizare și informare a publicului care urmează să fie întreprinse.

| 5.5 | Dacă se examinează numeroasele studii și inițiative desfășurate în cadrul combaterii pierderilor și risipei de alimente, se constată că este strict necesar să fie disponibile cifre fiabile și comparabile. De asemenea, la nivelul UE, este prioritară existența unei definiții și a unei metodologii comune, pentru a cuantifica pierderile și risipa de alimente. Elaborarea acestei definiții va avea loc în cadrul proiectului „Fusions”, lansat în august 2012, al Programului european pentru activități de cercetare și de dezvoltare tehnologică (PC7). Acest proiect vizează, de asemenea, difuzarea și dezvoltarea bunelor practici, organizarea unor evenimente între diverși parteneri, îmbunătățirea sensibilizării publicului și propunerea unor recomandări politice. Cu toate acestea, urgența și obiectivele stabilite impun inițierea unor acțiuni concrete, în paralel cu cercetările care urmăresc îmbunătățirea calității datelor. |
| --- | --- |

5.5

Dacă se examinează numeroasele studii și inițiative desfășurate în cadrul combaterii pierderilor și risipei de alimente, se constată că este strict necesar să fie disponibile cifre fiabile și comparabile. De asemenea, la nivelul UE, este prioritară existența unei definiții și a unei metodologii comune, pentru a cuantifica pierderile și risipa de alimente. Elaborarea acestei definiții va avea loc în cadrul proiectului „Fusions”, lansat în august 2012, al Programului european pentru activități de cercetare și de dezvoltare tehnologică (PC7). Acest proiect vizează, de asemenea, difuzarea și dezvoltarea bunelor practici, organizarea unor evenimente între diverși parteneri, îmbunătățirea sensibilizării publicului și propunerea unor recomandări politice. Cu toate acestea, urgența și obiectivele stabilite impun inițierea unor acțiuni concrete, în paralel cu cercetările care urmăresc îmbunătățirea calității datelor.

| 5.6 | Pentru a utiliza în mod optim rezultatele diverselor experiențe existente la nivel european, național și local, este necesar să se creeze un cadru favorabil partajării informațiilor și inițiativelor de succes. |
| --- | --- |

5.6

Pentru a utiliza în mod optim rezultatele diverselor experiențe existente la nivel european, național și local, este necesar să se creeze un cadru favorabil partajării informațiilor și inițiativelor de succes.

| 5.7 | În general:






  — | eforturile de a reduce pierderile și risipa de alimente trebuie să respecte o ierarhie a deșeurilor: în primul rând prevenirea, apoi utilizarea pentru consumul uman (de exemplu, donații către băncile de alimente), apoi utilizarea în alimentația animalelor și, în final, utilizarea în producția de energie și producția de compost; |
| --- | --- | --- |

5.7

În general:

—

eforturile de a reduce pierderile și risipa de alimente trebuie să respecte o ierarhie a deșeurilor: în primul rând prevenirea, apoi utilizarea pentru consumul uman (de exemplu, donații către băncile de alimente), apoi utilizarea în alimentația animalelor și, în final, utilizarea în producția de energie și producția de compost;

| — | trebuie întreprinse măsuri la fiecare nivel al lanțului alimentar. Abordările stimulative vor fi favorizate la maximum; |
| --- | --- |

—

trebuie întreprinse măsuri la fiecare nivel al lanțului alimentar. Abordările stimulative vor fi favorizate la maximum;

| — | orice acțiune în vederea reducerii pierderilor și a risipei de alimente trebuie să nu contravină cerințelor în materie de siguranță alimentară. |
| --- | --- |

—

orice acțiune în vederea reducerii pierderilor și a risipei de alimente trebuie să nu contravină cerințelor în materie de siguranță alimentară.

| 5.8 | Chiar dacă nu marile lanțuri de distribuție sunt veriga în care are loc cea mai mare risipă de alimente, ele pot juca un rol decisiv în reducerea acesteia, adoptând anumite practici comerciale și incluzând într-o mai mare măsură consumatorii în planurile lor de informare și sensibilizare. |
| --- | --- |

5.8

Chiar dacă nu marile lanțuri de distribuție sunt veriga în care are loc cea mai mare risipă de alimente, ele pot juca un rol decisiv în reducerea acesteia, adoptând anumite practici comerciale și incluzând într-o mai mare măsură consumatorii în planurile lor de informare și sensibilizare.

| 5.9 | Cu toate acestea, din anchetele care studiază practicile comerciale de vânzare, nu rezultă întotdeauna care dintre aceste practici influențează în mod clar, într-un sens sau altul, risipa de alimente. Aceste practici vor influența pozitiv sau nu risipa, în funcție de diverse criterii cum ar fi mărimea gospodăriilor, tipologia sau tipul alimentelor implicate. |
| --- | --- |

5.9

Cu toate acestea, din anchetele care studiază practicile comerciale de vânzare, nu rezultă întotdeauna care dintre aceste practici influențează în mod clar, într-un sens sau altul, risipa de alimente. Aceste practici vor influența pozitiv sau nu risipa, în funcție de diverse criterii cum ar fi mărimea gospodăriilor, tipologia sau tipul alimentelor implicate.

| 5.10 | Concluziile unei anchete a CRIOC (Centrul de cercetare și de informare a organizațiilor consumatorilor din Belgia) în materie de practici comerciale pe teritoriul Belgiei sugerează că ar putea fi demarate anumite inițiative în cadrul distribuției, pentru a stimula consumatorii să facă alegeri responsabile. Printre direcțiile menționate, cităm: inițierea unui dialog cu consumatorii, care ar putea viza originea, modul de producție, calitatea nutrițională, mai de grabă decât simpla orientare după preț sau încurajarea unei interpretări corecte a perioadei de valabilitate care figurează pe etichetă. |
| --- | --- |

5.10

Concluziile unei anchete a CRIOC (Centrul de cercetare și de informare a organizațiilor consumatorilor din Belgia) în materie de practici comerciale pe teritoriul Belgiei sugerează că ar putea fi demarate anumite inițiative în cadrul distribuției, pentru a stimula consumatorii să facă alegeri responsabile. Printre direcțiile menționate, cităm: inițierea unui dialog cu consumatorii, care ar putea viza originea, modul de producție, calitatea nutrițională, mai de grabă decât simpla orientare după preț sau încurajarea unei interpretări corecte a perioadei de valabilitate care figurează pe etichetă.

| 5.11 | Într-o perioadă în care băncile alimentare se confruntă cu o diminuare a resurselor în paralel cu o creștere a solicitărilor, autoritățile trebuie să exploateze absolut toate posibilitățile pentru a facilita transferul de alimente către acestea. Menținerea siguranței alimentelor trebuie să rămână o prioritate, dar este neapărat necesar ca autoritățile să adapteze anumite cerințe administrative, pentru a facilita activitatea distribuitorilor care doresc să aprovizioneze băncile alimentare, în loc de a elimina produse alimentare care pot fi consumate încă. O observație asemănătoare se poate face în legătură cu sectorul serviciilor de alimentație publică. Trebuie încurajată promovarea experiențelor realizate în anumite state membre, atât în ceea ce privește descărcarea de răspundere a donatorilor, sub rezerva anumitor dispoziții, cât și în ceea ce privește stimulentele fiscale. |
| --- | --- |

5.11

Într-o perioadă în care băncile alimentare se confruntă cu o diminuare a resurselor în paralel cu o creștere a solicitărilor, autoritățile trebuie să exploateze absolut toate posibilitățile pentru a facilita transferul de alimente către acestea. Menținerea siguranței alimentelor trebuie să rămână o prioritate, dar este neapărat necesar ca autoritățile să adapteze anumite cerințe administrative, pentru a facilita activitatea distribuitorilor care doresc să aprovizioneze băncile alimentare, în loc de a elimina produse alimentare care pot fi consumate încă. O observație asemănătoare se poate face în legătură cu sectorul serviciilor de alimentație publică. Trebuie încurajată promovarea experiențelor realizate în anumite state membre, atât în ceea ce privește descărcarea de răspundere a donatorilor, sub rezerva anumitor dispoziții, cât și în ceea ce privește stimulentele fiscale.

| 5.12 | În campania de încurajare a utilizării produselor locale în sectorul de catering s-a observat că producătorii și cooperativele locale pot fi descurajate din cauza procedurilor administrative greoaie. O parte a soluției o reprezintă înlesnirea accesului actorilor implicați la piețele publice. Pe acest plan, autoritățile locale au de asemenea un rol, atât în introducerea unor criterii specifice pentru cantinele de care sunt răspunzătoare, cât și în formarea personalului în materie de alimentație mai durabilă. |
| --- | --- |

5.12

În campania de încurajare a utilizării produselor locale în sectorul de catering s-a observat că producătorii și cooperativele locale pot fi descurajate din cauza procedurilor administrative greoaie. O parte a soluției o reprezintă înlesnirea accesului actorilor implicați la piețele publice. Pe acest plan, autoritățile locale au de asemenea un rol, atât în introducerea unor criterii specifice pentru cantinele de care sunt răspunzătoare, cât și în formarea personalului în materie de alimentație mai durabilă.

| 5.13 | Tot în domeniul cateringului, diversele inițiative demonstrează necesitatea de a comunica atât cu personalul, cât și cu consumatorii pentru a modifica comportamentele. |
| --- | --- |

5.13

Tot în domeniul cateringului, diversele inițiative demonstrează necesitatea de a comunica atât cu personalul, cât și cu consumatorii pentru a modifica comportamentele.

| 5.14 | Programa școlară a viitorilor bucătari ar trebui adaptată. S-ar putea include o sensibilizare la diversele fațete ale risipei de alimente, cum ar fi gestiunea stocurilor, trierea selectivă, câștigurile financiare posibile sau chiar o abordare care să vizeze consumatorii. |
| --- | --- |

5.14

Programa școlară a viitorilor bucătari ar trebui adaptată. S-ar putea include o sensibilizare la diversele fațete ale risipei de alimente, cum ar fi gestiunea stocurilor, trierea selectivă, câștigurile financiare posibile sau chiar o abordare care să vizeze consumatorii.

| 5.15 | Orice politică de prevenire trebuie să se sprijine pe măsuri comune și coordonate ale ansamblului actorilor implicați. Măsurile care urmează să fie puse în aplicare trebuie diferențiate în funcție de actori, de tipul de alimente și de modul de consum, în vederea ajungerii cât mai rapid posibil la rezultate concrete. |
| --- | --- |

5.15

Orice politică de prevenire trebuie să se sprijine pe măsuri comune și coordonate ale ansamblului actorilor implicați. Măsurile care urmează să fie puse în aplicare trebuie diferențiate în funcție de actori, de tipul de alimente și de modul de consum, în vederea ajungerii cât mai rapid posibil la rezultate concrete.

| 5.16 | Se pot cita ca exemplu necesitatea de a iniția un dialog cu industria de prelucrare, astfel încât aceasta să introducă pe piață produse care contribuie la diminuarea risipei de alimente din gospodării (designul ambalajelor, cantități și formate adaptate pentru anumite produse alimentare etc.). Această problematică ar trebui inclusă în formarea designerilor de ambalaje. |
| --- | --- |

5.16

Se pot cita ca exemplu necesitatea de a iniția un dialog cu industria de prelucrare, astfel încât aceasta să introducă pe piață produse care contribuie la diminuarea risipei de alimente din gospodării (designul ambalajelor, cantități și formate adaptate pentru anumite produse alimentare etc.). Această problematică ar trebui inclusă în formarea designerilor de ambalaje.

| 5.17 | În stadiul producției primare, ar putea fi încurajate și dezvoltate diferite direcții:






  — | continuarea și chiar intensificarea cercetării aplicate, atât în cazul animalelor, cât și al plantelor, în vederea reducerii pierderilor rezultate din boli, dintr-un deficit de tehnică sau din condițiile climatice; în acest demers ar putea fi integrat Parteneriatul european de inovare referitor la agricultură „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”. |
| --- | --- | --- |

5.17

În stadiul producției primare, ar putea fi încurajate și dezvoltate diferite direcții:

—

continuarea și chiar intensificarea cercetării aplicate, atât în cazul animalelor, cât și al plantelor, în vederea reducerii pierderilor rezultate din boli, dintr-un deficit de tehnică sau din condițiile climatice; în acest demers ar putea fi integrat Parteneriatul european de inovare referitor la agricultură „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”.

| — | încurajarea instituirii de acorduri interprofesionale, de altfel prevăzute de PAC actuală și viitoare, veghind totodată la eficacitatea și perfecționarea lor în sensul durabilității; |
| --- | --- |

—

încurajarea instituirii de acorduri interprofesionale, de altfel prevăzute de PAC actuală și viitoare, veghind totodată la eficacitatea și perfecționarea lor în sensul durabilității;

| — | agricultura va continua să joace un rol decisiv ca furnizor al industriei agroalimentare, însă prin promovarea și dezvoltarea de circuite scurte se poate contribui la reducerea pierderilor și risipei, eliminând o parte a intermediarilor din verigile producției și consumului. |
| --- | --- |

—

agricultura va continua să joace un rol decisiv ca furnizor al industriei agroalimentare, însă prin promovarea și dezvoltarea de circuite scurte se poate contribui la reducerea pierderilor și risipei, eliminând o parte a intermediarilor din verigile producției și consumului.

| 5.18 | În prezent, sunt în principiu bine cunoscute amplitudinea pierderilor și risipei de alimente, precum și cauzele lor. Dar ar trebui clasificate mai bine pierderile pe criteriul cauzei. Este clar că diversele studii privind pierderile și risipa în diverse etape sunt fundamentale pentru a înțelege mai bine fenomenul și a iniția acțiuni de prevenire, pe baza unor argumente serioase și verificabile. Aceste demersuri sunt cu atât mai importante cu cât costurile legate de risipă, prin volumul deșeurilor produse, vor crește în viitor. |
| --- | --- |

5.18

În prezent, sunt în principiu bine cunoscute amplitudinea pierderilor și risipei de alimente, precum și cauzele lor. Dar ar trebui clasificate mai bine pierderile pe criteriul cauzei. Este clar că diversele studii privind pierderile și risipa în diverse etape sunt fundamentale pentru a înțelege mai bine fenomenul și a iniția acțiuni de prevenire, pe baza unor argumente serioase și verificabile. Aceste demersuri sunt cu atât mai importante cu cât costurile legate de risipă, prin volumul deșeurilor produse, vor crește în viitor.

| 5.19 | De fapt, risipa de alimente la stadiul consumatorilor are o origine multifactorială, care se interpretează diferit în funcție de statul membru, cultura, clima, regimul alimentar și tipologia gospodăriilor din acel stat. Această observație complică și mai mult alegerea unui tip de comunicare adaptat la scară europeană. |
| --- | --- |

5.19

De fapt, risipa de alimente la stadiul consumatorilor are o origine multifactorială, care se interpretează diferit în funcție de statul membru, cultura, clima, regimul alimentar și tipologia gospodăriilor din acel stat. Această observație complică și mai mult alegerea unui tip de comunicare adaptat la scară europeană.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (JO C 43, 15.2.2012 p. 94-98)

1

distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune

(2)  COM(2011) 571 final („Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”), p. 21.

2

(3)  COM(2011) 571 final („Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”).

3

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 488-a sesiune plenară din 20 și 21 martie 2013

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/52

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei — Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: Către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii

COM(2012) 287 final

2013/C 161/09

Raportor: dl Henri MALOSSE

La 20 iunie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei – Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii

COM(2012) 287 final.

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 4 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 165 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări - „Să facem din RUP platformele Europei”

| 1.1 | În prezent, prioritatea UE față de regiunile ultraperiferice (denumite în continuare RUP) trebuie să fie strângerea legăturilor care le unesc cu continentul european și consolidarea sentimentului de apartenență la proiectul european pentru cetățeni. RUP pot fi laboratoare, terenuri de experimentare și chiar modele pentru Europa în domenii ca biodiversitatea, observarea planetei, energiile regenerabile și integrarea culturilor. |
| --- | --- |

1.1

În prezent, prioritatea UE față de regiunile ultraperiferice (denumite în continuare RUP) trebuie să fie strângerea legăturilor care le unesc cu continentul european și consolidarea sentimentului de apartenență la proiectul european pentru cetățeni. RUP pot fi laboratoare, terenuri de experimentare și chiar modele pentru Europa în domenii ca biodiversitatea, observarea planetei, energiile regenerabile și integrarea culturilor.

| 1.2 | RUP pot contribui cu atuuri considerabile la viitorul Europei, și anume: talentele femeilor și bărbaților lor, precum și producțiile lor agricole, piscicole și industriale, turismul de calitate, situarea lor geografică, ca platforme ale Europei pentru zona în care se află. RUP trebuie să aibă acces la toate avantajele pieței interne, în condiții de egalitate față de restul regiunilor europene. |
| --- | --- |

1.2

RUP pot contribui cu atuuri considerabile la viitorul Europei, și anume: talentele femeilor și bărbaților lor, precum și producțiile lor agricole, piscicole și industriale, turismul de calitate, situarea lor geografică, ca platforme ale Europei pentru zona în care se află. RUP trebuie să aibă acces la toate avantajele pieței interne, în condiții de egalitate față de restul regiunilor europene.

| 1.3 | În ciuda unui context extrem de restrictiv pe plan bugetar, sprijinul specific acordat RUP nu trebuie să scadă. Aceste regiuni trebuie să dispună de resurse financiare adaptate, care să le permită să îndeplinească obiectivele stabilite de Strategia Europa 2020 și să compenseze efectele handicapurilor lor, legate în special de poziția geografică îndepărtată. |
| --- | --- |

1.3

În ciuda unui context extrem de restrictiv pe plan bugetar, sprijinul specific acordat RUP nu trebuie să scadă. Aceste regiuni trebuie să dispună de resurse financiare adaptate, care să le permită să îndeplinească obiectivele stabilite de Strategia Europa 2020 și să compenseze efectele handicapurilor lor, legate în special de poziția geografică îndepărtată.

| 1.4 | Cu toate că politica europeană în favoarea RUP a dat rezultate bune, este necesară revitalizarea conceptului de ultraperiferie pornind de la temeiul juridic specific consfințit de TFUE, astfel încât aceasta să capete o dimensiune mai strategică și mai ambițioasă. Astfel, nu putem ține aceste regiuni departe de politicile europene dedicate marilor rețele, cercetării, mobilității și observării planetei. |
| --- | --- |

1.4

Cu toate că politica europeană în favoarea RUP a dat rezultate bune, este necesară revitalizarea conceptului de ultraperiferie pornind de la temeiul juridic specific consfințit de TFUE, astfel încât aceasta să capete o dimensiune mai strategică și mai ambițioasă. Astfel, nu putem ține aceste regiuni departe de politicile europene dedicate marilor rețele, cercetării, mobilității și observării planetei.

| 1.5 | Instrumentul POSEI trebuie evaluat și extins, pentru a acoperi toate producțiile agricole și neagricole ale RUP. |
| --- | --- |

1.5

Instrumentul POSEI trebuie evaluat și extins, pentru a acoperi toate producțiile agricole și neagricole ale RUP.

| 1.6 | Articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare TFUE) trebuie să fie cu adevărat pus în aplicare într-o serie de politici europene, cum ar fi cele legate de: concurență, achiziții publice, pescuit, protecția mediului, astfel încât să se țină seama de realitățile geografice și climatice specifice RUP. Reticențele actuale ale Comisiei Europene în această privință par prea puțin justificate în raport cu dispozițiile Tratatului. CESE solicită Comisiei Europene să pregătească și să publice o analiză a punerii în aplicare a articolului 349. |
| --- | --- |

1.6

Articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare TFUE) trebuie să fie cu adevărat pus în aplicare într-o serie de politici europene, cum ar fi cele legate de: concurență, achiziții publice, pescuit, protecția mediului, astfel încât să se țină seama de realitățile geografice și climatice specifice RUP. Reticențele actuale ale Comisiei Europene în această privință par prea puțin justificate în raport cu dispozițiile Tratatului. CESE solicită Comisiei Europene să pregătească și să publice o analiză a punerii în aplicare a articolului 349.

| 1.7 | Ocuparea forței de muncă și tineretul sunt mizele esențiale pentru RUP! Dimensiunea socială trebuie să fie una dintre prioritățile politicilor europene în favoarea RUP. Așadar, este necesară dezvoltarea reală a acestei axe prin punerea în practică a unor măsuri pe termen scurt, mediu și lung, prin intermediul programelor de sprijinire a educației și formării adaptate necesităților pieței muncii din aceste regiuni, pe de o parte, și al sprijinirii activităților care creează locuri de muncă și bogăție, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.7

Ocuparea forței de muncă și tineretul sunt mizele esențiale pentru RUP! Dimensiunea socială trebuie să fie una dintre prioritățile politicilor europene în favoarea RUP. Așadar, este necesară dezvoltarea reală a acestei axe prin punerea în practică a unor măsuri pe termen scurt, mediu și lung, prin intermediul programelor de sprijinire a educației și formării adaptate necesităților pieței muncii din aceste regiuni, pe de o parte, și al sprijinirii activităților care creează locuri de muncă și bogăție, pe de altă parte.

| 1.8 | Tot prin programe puse în aplicare în RUP, Europa va fi în măsură să-și sporească competitivitatea, de exemplu în domeniul energiilor regenerabile și al științelor marine, al studierii biodiversității, al silviculturii, al sănătății și combaterii bolilor tropicale. |
| --- | --- |

1.8

Tot prin programe puse în aplicare în RUP, Europa va fi în măsură să-și sporească competitivitatea, de exemplu în domeniul energiilor regenerabile și al științelor marine, al studierii biodiversității, al silviculturii, al sănătății și combaterii bolilor tropicale.

| 1.9 | Obiectivul unei mai bune integrări a RUP în mediul lor geografic este un fapt evident. Există numeroase exemple care demonstrează că Comisia Europeană înțelege cu greu rolul strategic de platforme europene al RUP în cadrul politicilor externe ale UE, în special în domeniul comercial și în politicile din domeniul pescuitului și al cooperării pentru dezvoltare. Se impune un sprijin decisiv, mai vizibil și mai activ din partea Comisiei Europene pentru cooperarea regională! |
| --- | --- |

1.9

Obiectivul unei mai bune integrări a RUP în mediul lor geografic este un fapt evident. Există numeroase exemple care demonstrează că Comisia Europeană înțelege cu greu rolul strategic de platforme europene al RUP în cadrul politicilor externe ale UE, în special în domeniul comercial și în politicile din domeniul pescuitului și al cooperării pentru dezvoltare. Se impune un sprijin decisiv, mai vizibil și mai activ din partea Comisiei Europene pentru cooperarea regională!

| 1.10 | Implicarea societății civile în Strategia UE trebuie să fie mai mult decât un slogan. CESE propune organizarea de mese rotunde care să-i implice pe actorii societății civile din fiecare RUP în pregătirea planurilor de acțiune care stabilesc obiectivele și etapele punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020. CESE își propune să lanseze acest proces în parteneriat cu Conferința președinților RUP și cu consiliile economice și sociale ale RUP. |
| --- | --- |

1.10

Implicarea societății civile în Strategia UE trebuie să fie mai mult decât un slogan. CESE propune organizarea de mese rotunde care să-i implice pe actorii societății civile din fiecare RUP în pregătirea planurilor de acțiune care stabilesc obiectivele și etapele punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020. CESE își propune să lanseze acest proces în parteneriat cu Conferința președinților RUP și cu consiliile economice și sociale ale RUP.

| 1.11 | De altfel, CESE susține organizarea unui dialog structurat între societățile civile ale RUP și cele din țările din regiunile vecine (America Latină, Oceanul Atlantic, Caraibe, Oceanul Indian). Trebuie în special să fie implicați reprezentanții RUP în dialogul inițiat de Comisia Europeană în cadrul Acordurilor de parteneriat economic (APE). CESE susține crearea de comitete de monitorizare împreună cu societatea civilă în cadrul tuturor APE și pledează pentru participarea RUP la aceste comitete, în cazul în care sunt interesate. |
| --- | --- |

1.11

De altfel, CESE susține organizarea unui dialog structurat între societățile civile ale RUP și cele din țările din regiunile vecine (America Latină, Oceanul Atlantic, Caraibe, Oceanul Indian). Trebuie în special să fie implicați reprezentanții RUP în dialogul inițiat de Comisia Europeană în cadrul Acordurilor de parteneriat economic (APE). CESE susține crearea de comitete de monitorizare împreună cu societatea civilă în cadrul tuturor APE și pledează pentru participarea RUP la aceste comitete, în cazul în care sunt interesate.

| 1.12 | CESE propune crearea de „antene” ale UE în fiecare RUP, astfel încât legăturile dintre UE și aceste regiuni să devină mai tangibile, mai vizibile și mai directe. |
| --- | --- |

1.12

CESE propune crearea de „antene” ale UE în fiecare RUP, astfel încât legăturile dintre UE și aceste regiuni să devină mai tangibile, mai vizibile și mai directe.

2.   Introducere și observații generale

| 2.1 | Articolele 349 și 355 din TFUE definesc și recunosc specificitatea regiunilor ultraperiferice care, în plus, din 1989, dispun de un program specific de susținere a măsurilor socioeconomice destinate obținerii unei mai mari convergențe a acestor regiuni cu restul UE. |
| --- | --- |

2.1

Articolele 349 și 355 din TFUE definesc și recunosc specificitatea regiunilor ultraperiferice care, în plus, din 1989, dispun de un program specific de susținere a măsurilor socioeconomice destinate obținerii unei mai mari convergențe a acestor regiuni cu restul UE.

| 2.2 | RUP extind în mod semnificativ teritoriul și prezența geografică a UE în lume, amplificând astfel influența politică, economică și culturală a Europei, și îi adaugă vaste zone de pescuit în oceanele Indian și Atlantic. Acest rol de platforme ale Europei trebuie să fie mai bine valorificat prin integrarea RUP în rețelele transeuropene (precum TEN-T, rețelele digitale), conferindu-le un acces privilegiat la programele europene de observare a planetei (GMES, Galileo) și la programele de cercetare europene privind energiile regenerabile și biodiversitatea. Prin diversele programe de mobilitate și cooperare, RUP trebuie să fie valorificate și în calitate de poli de influență europeană în lume. Prezența reprezentanților speciali ai UE în aceste regiuni, justificată de îndepărtarea acestora, va fi atât un semnal politic, cât și un instrument eficient de promovare a acestui rol de platforme! |
| --- | --- |

2.2

RUP extind în mod semnificativ teritoriul și prezența geografică a UE în lume, amplificând astfel influența politică, economică și culturală a Europei, și îi adaugă vaste zone de pescuit în oceanele Indian și Atlantic. Acest rol de platforme ale Europei trebuie să fie mai bine valorificat prin integrarea RUP în rețelele transeuropene (precum TEN-T, rețelele digitale), conferindu-le un acces privilegiat la programele europene de observare a planetei (GMES, Galileo) și la programele de cercetare europene privind energiile regenerabile și biodiversitatea. Prin diversele programe de mobilitate și cooperare, RUP trebuie să fie valorificate și în calitate de poli de influență europeană în lume. Prezența reprezentanților speciali ai UE în aceste regiuni, justificată de îndepărtarea acestora, va fi atât un semnal politic, cât și un instrument eficient de promovare a acestui rol de platforme!

| 2.3 | La rândul său, CESE susține, de peste douăzeci de ani, acțiunile întreprinse de societățile civile din RUP pentru a se apropia de UE și pentru a fi mai bine ascultate și consultate. În acest sens, trebuie subliniate în special consecințele negative pe care politica sa comercială le poate avea asupra RUP, în special prin acordurile de liber schimb și prin acordurile APE cu țările vecine ale RUP (1). Din nefericire, este regretabil faptul că Comisia Europeană nu ia în calcul această chestiune în comunicarea sa și că nu reia recomandările din Avizul Coupeau (2) al CESE, din 17 februarie 2010, în special în ce privește măsurile de însoțire. |
| --- | --- |

2.3

La rândul său, CESE susține, de peste douăzeci de ani, acțiunile întreprinse de societățile civile din RUP pentru a se apropia de UE și pentru a fi mai bine ascultate și consultate. În acest sens, trebuie subliniate în special consecințele negative pe care politica sa comercială le poate avea asupra RUP, în special prin acordurile de liber schimb și prin acordurile APE cu țările vecine ale RUP (1). Din nefericire, este regretabil faptul că Comisia Europeană nu ia în calcul această chestiune în comunicarea sa și că nu reia recomandările din Avizul Coupeau (2) al CESE, din 17 februarie 2010, în special în ce privește măsurile de însoțire.

| 2.4 | Un alt punct slab al acestei comunicări este faptul că ea neglijează consecințele unui fapt politic majore, și anume apartenența RUP la Uniunea Europeană. Audierea din Insula Réunion a demonstrat apartenența forțelor societății civile la construcția europeană, care nu a fost niciodată pusă sub semnul întrebării. În opinia CESE, strategia UE în privința RUP ar trebui să constea, în mod prioritar, în îmbunătățirea integrării acestora în ansamblul european, ținând în același timp seama de situația lor. |
| --- | --- |

2.4

Un alt punct slab al acestei comunicări este faptul că ea neglijează consecințele unui fapt politic majore, și anume apartenența RUP la Uniunea Europeană. Audierea din Insula Réunion a demonstrat apartenența forțelor societății civile la construcția europeană, care nu a fost niciodată pusă sub semnul întrebării. În opinia CESE, strategia UE în privința RUP ar trebui să constea, în mod prioritar, în îmbunătățirea integrării acestora în ansamblul european, ținând în același timp seama de situația lor.

3.   Observații specifice

| 3.1 | În ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune, au devenit absolut necesare simplificarea și rapiditatea procedurilor de selecție și alocare a creditelor. Răspunderea pentru întârzieri și termene excesive revine adesea în primul rând Uniunii Europene și autorităților naționale. Aceste aspecte dăunează grav credibilității UE, drept care trebuie abordate de urgență, înaintea oricărei examinări a viitoarelor perspective financiare. |
| --- | --- |

3.1

În ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune, au devenit absolut necesare simplificarea și rapiditatea procedurilor de selecție și alocare a creditelor. Răspunderea pentru întârzieri și termene excesive revine adesea în primul rând Uniunii Europene și autorităților naționale. Aceste aspecte dăunează grav credibilității UE, drept care trebuie abordate de urgență, înaintea oricărei examinări a viitoarelor perspective financiare.

| 3.2 | O altă condiție esențială aplicabilă viitoarelor programe ale UE este cea de asigurare a unei mai bune vizibilități și concentrări ale ajutoarelor europene. Fragmentarea actuală reprezintă la rândul său un factor de ineficiență și stârnește critici. Așa cum precizează avizul Coupeau mai sus menționat, CESE recomandă, în faza actuală, concentrarea pe trei priorități fundamentale. În primul rând, educarea și formarea pentru sporirea capacității de inserție profesională, în special a tinerilor – inclusiv prin sprijinul acordat infrastructurii de bază, întrucât principala bogăție a teritoriilor UE constă, bineînțeles, în talentul și spiritul întreprinzător al oamenilor care locuiesc în ele. În al doilea rând, este vorba de sprijinul acordat sectorului privat, în calitatea sa de generator de bogăție și de locuri de muncă: IMM-urile și industriile mici și mijlocii, turismul, serviciile pentru factorii de producție, agricultura, silvicultura și pescuitul. În al treilea rând, investițiile în marile rețele (TIC, transporturi, deșeuri, apă, energie electrică etc.) reprezintă de asemenea o prioritate, pentru a garanta cetățenilor un acces echitabil la serviciile de interes economic general care contribuie la competitivitatea teritoriilor. |
| --- | --- |

3.2

O altă condiție esențială aplicabilă viitoarelor programe ale UE este cea de asigurare a unei mai bune vizibilități și concentrări ale ajutoarelor europene. Fragmentarea actuală reprezintă la rândul său un factor de ineficiență și stârnește critici. Așa cum precizează avizul Coupeau mai sus menționat, CESE recomandă, în faza actuală, concentrarea pe trei priorități fundamentale. În primul rând, educarea și formarea pentru sporirea capacității de inserție profesională, în special a tinerilor – inclusiv prin sprijinul acordat infrastructurii de bază, întrucât principala bogăție a teritoriilor UE constă, bineînțeles, în talentul și spiritul întreprinzător al oamenilor care locuiesc în ele. În al doilea rând, este vorba de sprijinul acordat sectorului privat, în calitatea sa de generator de bogăție și de locuri de muncă: IMM-urile și industriile mici și mijlocii, turismul, serviciile pentru factorii de producție, agricultura, silvicultura și pescuitul. În al treilea rând, investițiile în marile rețele (TIC, transporturi, deșeuri, apă, energie electrică etc.) reprezintă de asemenea o prioritate, pentru a garanta cetățenilor un acces echitabil la serviciile de interes economic general care contribuie la competitivitatea teritoriilor.

| 3.3 | Chestiunea dezvoltării durabile este extrem de importantă, dar trebuie extinsă dincolo de mediu, la mulți alți factori. De exemplu, în ce privește turismul, dezvoltarea durabilă include respectarea identității locale, know-how-ul regional, conservarea modului de viață tradițional, a limbii sau a producțiilor specifice. Aspecte precum accesul universal, evoluțiile demografice și abordarea dependenței capătă o importanță deosebită în RUP, fiind insuficient dezvoltate de Comisia Europeană în comunicarea sa. |
| --- | --- |

3.3

Chestiunea dezvoltării durabile este extrem de importantă, dar trebuie extinsă dincolo de mediu, la mulți alți factori. De exemplu, în ce privește turismul, dezvoltarea durabilă include respectarea identității locale, know-how-ul regional, conservarea modului de viață tradițional, a limbii sau a producțiilor specifice. Aspecte precum accesul universal, evoluțiile demografice și abordarea dependenței capătă o importanță deosebită în RUP, fiind insuficient dezvoltate de Comisia Europeană în comunicarea sa.

| 3.4 | CESE îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea includerii dimensiunii ultraperiferice în normele de atribuire a contractelor de achiziții publice. Condițiile particulare ale RUP justifică atenția acordată ocupării forței de muncă locale, dar și evitarea dumpingului social provocat de țările vecine cu costuri salariale mult mai mici, precum și prin practicile agresive de prețuri scăzute adoptate de anumiți actori economici care reușesc inițial să elimine orice concurență locală și, după aceea, să practice o politică de monopol cu prețuri mari. |
| --- | --- |

3.4

CESE îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea includerii dimensiunii ultraperiferice în normele de atribuire a contractelor de achiziții publice. Condițiile particulare ale RUP justifică atenția acordată ocupării forței de muncă locale, dar și evitarea dumpingului social provocat de țările vecine cu costuri salariale mult mai mici, precum și prin practicile agresive de prețuri scăzute adoptate de anumiți actori economici care reușesc inițial să elimine orice concurență locală și, după aceea, să practice o politică de monopol cu prețuri mari.

| 3.5 | În ceea ce privește relațiile cu țările terțe vecine, CESE regretă că în Comunicarea Comisiei nu există o viziune clară, așa cum recomanda Avizul Coupeau. CESE insistă asupra importanței acțiunilor de cooperare dintre RUP și țările vecine, în special ACP, concretizate în proiecte de cooperare comune de mobilizare de fonduri de la FED, FEDER, FSE, FEADR și FEPAM. Au fost realizate numeroase studii în acest domeniu, dar au fost puse în aplicare puține proiecte concrete de cooperare, din lipsă de reguli operaționale. Cu toate acestea, posibilitățile de cooperare abundă în domenii ca: transporturile, turismul, educația, sănătatea, pescuitul și agricultura, cercetarea și dezvoltarea sau protecția mediului. În același timp, chestiunea politicii comerciale a UE a rămas fără răspuns. Acordurile sau perspectivele de acord de liber schimb ori APE reprezintă o amenințare serioasă la adresa economiei fragile a unora dintre RUP. Dacă nu se ține seama de interesele reale ale RUP în politica comercială a UE, proiectul de strategie al UE în favoarea RUP nu are niciun sens! |
| --- | --- |

3.5

În ceea ce privește relațiile cu țările terțe vecine, CESE regretă că în Comunicarea Comisiei nu există o viziune clară, așa cum recomanda Avizul Coupeau. CESE insistă asupra importanței acțiunilor de cooperare dintre RUP și țările vecine, în special ACP, concretizate în proiecte de cooperare comune de mobilizare de fonduri de la FED, FEDER, FSE, FEADR și FEPAM. Au fost realizate numeroase studii în acest domeniu, dar au fost puse în aplicare puține proiecte concrete de cooperare, din lipsă de reguli operaționale. Cu toate acestea, posibilitățile de cooperare abundă în domenii ca: transporturile, turismul, educația, sănătatea, pescuitul și agricultura, cercetarea și dezvoltarea sau protecția mediului. În același timp, chestiunea politicii comerciale a UE a rămas fără răspuns. Acordurile sau perspectivele de acord de liber schimb ori APE reprezintă o amenințare serioasă la adresa economiei fragile a unora dintre RUP. Dacă nu se ține seama de interesele reale ale RUP în politica comercială a UE, proiectul de strategie al UE în favoarea RUP nu are niciun sens!

| 3.6 | În sfârșit, este regretabil că în comunicare se acordă prea puțină importanță definirii unui parteneriat cu societatea civilă a RUP privind stabilirea unei consultări structurate a acesteia, în vederea întreprinderii de acțiuni de coeziune, precum și privind dezvoltarea de proiecte care să permită consolidarea sentimentului identității europene în rândul populațiilor, prin intermediul unor campanii de informare, al cetățeniei europene și al programelor de mobilitate. CESE trimite la avizul său privind Codul de conduită în materie de parteneriat (CCP) (3). |
| --- | --- |

3.6

În sfârșit, este regretabil că în comunicare se acordă prea puțină importanță definirii unui parteneriat cu societatea civilă a RUP privind stabilirea unei consultări structurate a acesteia, în vederea întreprinderii de acțiuni de coeziune, precum și privind dezvoltarea de proiecte care să permită consolidarea sentimentului identității europene în rândul populațiilor, prin intermediul unor campanii de informare, al cetățeniei europene și al programelor de mobilitate. CESE trimite la avizul său privind Codul de conduită în materie de parteneriat (CCP) (3).

4.   Propuneri pentru viitor

4.1   Programul POSEI (Program de opțiuni specifice depărtării și insularității)

4.1.1   Aplicarea acestui program ar trebui să facă obiectul unei evaluări atente. Pe lângă resursele considerabile destinate de POSEI în favoarea a două produse ale RUP (zahăr și banane) ar trebui să țină seama de realitatea unei multitudini de alte produse locale, al căror export ar putea fi încurajat (vanilie, fructe și legume, produse de pescuit etc.).

4.1.2   Finanțarea alocată programelor POSEI agricultură trebuie să fie menținută, ba chiar întărită, pentru a se avansa pe calea dezvoltării atât a producțiilor destinate exportului, cât și a celor destinate pieței locale, garantând totodată aprovizionarea cu materii prime și produse de bază.

4.2   Coeziunea economică, socială și teritorială

| 4.2.1 | CESE salută faptul că Consiliul European acordă în continuare un tratament specific RUP, astfel încât acestea să valorifice la maximum fondurile disponibile, propunând o rată de cofinanțare de 85 %, indiferent de nivelul veniturilor lor. CESE regretă totuși faptul că rata de cofinanțare pentru alocarea specifică destinată compensării costurilor suplimentare generate de dimensiunea ultraperiferică a rămas la 50 % și propune Comisiei să acționeze suficient de flexibil pentru a garanta deplina eficiență a acesteia. |
| --- | --- |

4.2.1

CESE salută faptul că Consiliul European acordă în continuare un tratament specific RUP, astfel încât acestea să valorifice la maximum fondurile disponibile, propunând o rată de cofinanțare de 85 %, indiferent de nivelul veniturilor lor. CESE regretă totuși faptul că rata de cofinanțare pentru alocarea specifică destinată compensării costurilor suplimentare generate de dimensiunea ultraperiferică a rămas la 50 % și propune Comisiei să acționeze suficient de flexibil pentru a garanta deplina eficiență a acesteia.

| 4.2.2 | În sfârșit, CESE se arată îngrijorat de faptul că propunerile Comisiei Europene în materie de cooperare teritorială nu aduc răspunsuri concrete la integrarea regională indispensabilă a RUP. |
| --- | --- |

4.2.2

În sfârșit, CESE se arată îngrijorat de faptul că propunerile Comisiei Europene în materie de cooperare teritorială nu aduc răspunsuri concrete la integrarea regională indispensabilă a RUP.

4.3   Programele de mobilitate: este necesar ca UE să garanteze cetățenilor din RUP accesul în condiții de egalitate la acest tip de programe, fie ele de ocupare a forței de muncă sau de studii. De exemplu este inacceptabilă contradicția clară dintre voința de a permite tinerilor și universitarilor din RUP să beneficieze pe deplin de programele de mobilitate ale UE, cum ar fi „ERASMUS pentru toți” și faptul că nu se ține seama de locul din care provin, întrucât cheltuielile de transport provocate de îndepărtare nu sunt acoperite, nici pentru studenții care vizitează RUP, nici pentru cei care se duc în alt stat membru al UE.

4.3.1   Alt paradox: programul „ERASMUS pentru toți” nu ține cont nici de țările terțe vecine ale RUP. Este absolut necesar să fie eliminate aceste paradoxuri. Un program ERASMUS MONDUS specific RUP ar trebui să permită organizarea de schimburi de tineri cu zonele învecinate și să se asigure astfel promovarea identității și culturii europene plecând de la aceste platforme europene.

4.4   Accesibilitate

| 4.4.1 | Împreună cu Parlamentul European, CESE sprijină necesitatea stabilirii unui cadru ad-hoc pentru transporturi și TIC, pentru ca RUP să poată aborda în mod eficient problema discontinuității teritoriale și a decalajului digital. |
| --- | --- |

4.4.1

Împreună cu Parlamentul European, CESE sprijină necesitatea stabilirii unui cadru ad-hoc pentru transporturi și TIC, pentru ca RUP să poată aborda în mod eficient problema discontinuității teritoriale și a decalajului digital.

4.5   Integrarea regională

| 4.5.1 | RUP trebuie să beneficieze de o eligibilitate automată pentru cooperarea transfrontalieră, dincolo de criteriul frontierei maritime de 150 km. |
| --- | --- |

4.5.1

RUP trebuie să beneficieze de o eligibilitate automată pentru cooperarea transfrontalieră, dincolo de criteriul frontierei maritime de 150 km.

| 4.5.2 | O integrare regională efectivă a RUP impune adoptarea unor măsuri de îmbunătățire a conectivității acestor regiuni cu țările terțe din jurul lor și de promovare a internaționalizării indispensabile a IMM-urilor din RUP. |
| --- | --- |

4.5.2

O integrare regională efectivă a RUP impune adoptarea unor măsuri de îmbunătățire a conectivității acestor regiuni cu țările terțe din jurul lor și de promovare a internaționalizării indispensabile a IMM-urilor din RUP.

| 4.5.3 | Este absolut necesar ca Uniunea Europeană să realizeze analize de impact în cadrul încheierii de acorduri comerciale sau de pescuit între UE și țările vecine ale RUP, să informeze autoritățile politice și societatea civilă din RUP despre negocieri și să le implice în chestiunile care le afectează direct. |
| --- | --- |

4.5.3

Este absolut necesar ca Uniunea Europeană să realizeze analize de impact în cadrul încheierii de acorduri comerciale sau de pescuit între UE și țările vecine ale RUP, să informeze autoritățile politice și societatea civilă din RUP despre negocieri și să le implice în chestiunile care le afectează direct.

| 4.5.4 | Mediile profesionale și juridice ale RUP sunt interesate și de chestiunea securității investițiilor în zona lor geografică. CESE susține în acest sens crearea unei Conferințe a barourilor din RUP, precum și orice altă inițiativă de acest tip, cum ar fi Centrul atlantic de arbitraj și altele. |
| --- | --- |

4.5.4

Mediile profesionale și juridice ale RUP sunt interesate și de chestiunea securității investițiilor în zona lor geografică. CESE susține în acest sens crearea unei Conferințe a barourilor din RUP, precum și orice altă inițiativă de acest tip, cum ar fi Centrul atlantic de arbitraj și altele.

| 4.5.5 | În numeroase domenii (transporturi, tratarea deșeurilor etc.), integrarea regională ar permite economii de scară, cu condiția ca UE să-și exprime în mod mai ferm decât în prezent voința sa de a transforma RUP în platforme ale Europei! |
| --- | --- |

4.5.5

În numeroase domenii (transporturi, tratarea deșeurilor etc.), integrarea regională ar permite economii de scară, cu condiția ca UE să-și exprime în mod mai ferm decât în prezent voința sa de a transforma RUP în platforme ale Europei!

4.6   Ajutorarea întreprinderilor

| 4.6.1 | Articolul 107 alineatul (3) litera a) din TFUE reprezintă un adevărat pas înainte din punct de vedere conceptual întrucât permite Comisiei luarea în considerare în mod diferențiat a economiilor în cadrul privind ajutoarele de stat cu finalitate regională, precum și a deficiențelor clare ale ajutoarelor de stat care urmăresc alte scopuri (cercetare, inovare, transport, mediu etc.). CESE subliniază contradicția care există în prezent între prioritățile Strategiei Europa 2020 și neajunsurile cadrelor de concurență în materie de ajutoare de stat pentru cercetare/inovare sau pentru protecția mediului în RUP. Aceste contradicții trebuie să fie remediate pentru perioada următoare. |
| --- | --- |

4.6.1

Articolul 107 alineatul (3) litera a) din TFUE reprezintă un adevărat pas înainte din punct de vedere conceptual întrucât permite Comisiei luarea în considerare în mod diferențiat a economiilor în cadrul privind ajutoarele de stat cu finalitate regională, precum și a deficiențelor clare ale ajutoarelor de stat care urmăresc alte scopuri (cercetare, inovare, transport, mediu etc.). CESE subliniază contradicția care există în prezent între prioritățile Strategiei Europa 2020 și neajunsurile cadrelor de concurență în materie de ajutoare de stat pentru cercetare/inovare sau pentru protecția mediului în RUP. Aceste contradicții trebuie să fie remediate pentru perioada următoare.

| 4.6.2 | În momentul în care se efectuează o revizuire a cadrului european al ajutoarelor de stat, RUP își exprimă îngrijorarea privind menținerea cadrului existent. Ele solicită menținerea celui mai favorabil tratament posibil, a coerenței ajutoarelor pentru toate scopurile (ajutoare pentru investițiile în întreprinderi care să aibă o rată mai ridicată a intensității și ajutoare pentru funcționare care să nu fie degresive și nici limitate în timp, pentru compensarea cheltuielilor suplimentare datorate situării ultraperiferice, în conformitate cu articolul 349 din TFUE), precum și crearea unor proceduri simple și flexibile. |
| --- | --- |

4.6.2

În momentul în care se efectuează o revizuire a cadrului european al ajutoarelor de stat, RUP își exprimă îngrijorarea privind menținerea cadrului existent. Ele solicită menținerea celui mai favorabil tratament posibil, a coerenței ajutoarelor pentru toate scopurile (ajutoare pentru investițiile în întreprinderi care să aibă o rată mai ridicată a intensității și ajutoare pentru funcționare care să nu fie degresive și nici limitate în timp, pentru compensarea cheltuielilor suplimentare datorate situării ultraperiferice, în conformitate cu articolul 349 din TFUE), precum și crearea unor proceduri simple și flexibile.

| 4.6.3 | RUP au o nevoie considerabilă de locuri de muncă, pentru a elimina șomajul structural care afectează toate categoriile de populație. Întreprinderile lor sunt prin definiție IMM-uri, care operează adesea pe piețe limitate din punct de vedere geografic, iar aceste caracteristici sunt așadar foarte diferite de cele din Europa continentală. Este important să se mențină – ca și pentru perioada 2007-2013 – posibilitatea ca ajutoarele acordate întreprinderilor să fie atribuite tuturor tipurilor de întreprinderi. |
| --- | --- |

4.6.3

RUP au o nevoie considerabilă de locuri de muncă, pentru a elimina șomajul structural care afectează toate categoriile de populație. Întreprinderile lor sunt prin definiție IMM-uri, care operează adesea pe piețe limitate din punct de vedere geografic, iar aceste caracteristici sunt așadar foarte diferite de cele din Europa continentală. Este important să se mențină – ca și pentru perioada 2007-2013 – posibilitatea ca ajutoarele acordate întreprinderilor să fie atribuite tuturor tipurilor de întreprinderi.

| 4.6.4 | Intensitatea ratelor ajutoarelor pentru investiții în RUP pare a fi stabilizată la nivelul perioadei 2007-2013, cu menținerea pragurilor și a principiului „bonusului RUP” pe viitor. CESE subliniază că nu au apărut modificări în comerțul intracomunitar, dată fiind, în special, atractivitatea scăzută a piețelor RUP pentru investițiile străine. CESE recomandă așadar să se autorizeze în continuare ajutoarele pentru funcționare care să nu fie degresive și nici limitate în timp. |
| --- | --- |

4.6.4

Intensitatea ratelor ajutoarelor pentru investiții în RUP pare a fi stabilizată la nivelul perioadei 2007-2013, cu menținerea pragurilor și a principiului „bonusului RUP” pe viitor. CESE subliniază că nu au apărut modificări în comerțul intracomunitar, dată fiind, în special, atractivitatea scăzută a piețelor RUP pentru investițiile străine. CESE recomandă așadar să se autorizeze în continuare ajutoarele pentru funcționare care să nu fie degresive și nici limitate în timp.

| 4.6.5 | Sprijinul public, inclusiv cel european, și investițiile întreprinderilor din RUP în inovare, în agenda digitală, precum și în căutarea de parteneriate în zona lor geografică ar trebui să fie considerate prioritare. |
| --- | --- |

4.6.5

Sprijinul public, inclusiv cel european, și investițiile întreprinderilor din RUP în inovare, în agenda digitală, precum și în căutarea de parteneriate în zona lor geografică ar trebui să fie considerate prioritare.

| 4.6.6 | Structura specifică a RUP este de așa natură încât țesutul lor economic este compus în mod aproape exclusiv din întreprinderi foarte mici. Ar trebui ca Comisia să pună accentul în strategia sa pe punerea în aplicare efectivă a Small Business Act european și pe aplicarea principiului „Think small first” („Gândește mai întâi la scară mică”), în special în materie de proceduri și controale. Normele de concurență trebuie să fie supravegheate atent în RUP, pentru a proteja interesele întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

4.6.6

Structura specifică a RUP este de așa natură încât țesutul lor economic este compus în mod aproape exclusiv din întreprinderi foarte mici. Ar trebui ca Comisia să pună accentul în strategia sa pe punerea în aplicare efectivă a Small Business Act european și pe aplicarea principiului „Think small first” („Gândește mai întâi la scară mică”), în special în materie de proceduri și controale. Normele de concurență trebuie să fie supravegheate atent în RUP, pentru a proteja interesele întreprinderilor mici și mijlocii.

4.7   Energia

| 4.7.1 | Dată fiind situarea lor geografică, RUP sunt foarte vulnerabile și trebuie să facă față provocării energetice în mod diferit față de Europa continentală. UE trebuie să sprijine RUP în încercarea lor de a asigura aprovizionarea cu energie în medii și condiții complexe, care majorează considerabil prețurile și limitează competitivitatea. |
| --- | --- |

4.7.1

Dată fiind situarea lor geografică, RUP sunt foarte vulnerabile și trebuie să facă față provocării energetice în mod diferit față de Europa continentală. UE trebuie să sprijine RUP în încercarea lor de a asigura aprovizionarea cu energie în medii și condiții complexe, care majorează considerabil prețurile și limitează competitivitatea.

| 4.7.2 | Obținerea și exploatarea resurselor energetice proprii sunt vitale pentru RUP, în ceea ce privește atât energiile obținute din prelucrarea petrolului sau gazelor, cât și cele cu emisii reduse de carbon, cum ar fi energia eoliană, termică, solară, hidraulică și marină (a mareelor, valurilor, curenților, termală). |
| --- | --- |

4.7.2

Obținerea și exploatarea resurselor energetice proprii sunt vitale pentru RUP, în ceea ce privește atât energiile obținute din prelucrarea petrolului sau gazelor, cât și cele cu emisii reduse de carbon, cum ar fi energia eoliană, termică, solară, hidraulică și marină (a mareelor, valurilor, curenților, termală).

| 4.7.3 | CESE propune să se intensifice ritmul cercetării în privința energiilor regenerabile din aceste regiuni și, prin instrumentele financiare ale UE, să fie susținute proiectele energetice din RUP, ținând seama de specificitatea acestora. |
| --- | --- |

4.7.3

CESE propune să se intensifice ritmul cercetării în privința energiilor regenerabile din aceste regiuni și, prin instrumentele financiare ale UE, să fie susținute proiectele energetice din RUP, ținând seama de specificitatea acestora.

4.8   Agricultura

| 4.8.1 | Caracterul fundamental al agriculturii RUP este evident. Ea este un vector de ocupare a forței de muncă, de influență și de conservare a mediului și modurilor de viață tradiționale. Pe lângă ajutoarele pentru zahăr și banane, UE trebuie să-și continue eforturile în favoarea diversificării și autonomiei alimentare ale RUP. De asemenea, este necesară menținerea echilibrului existent între producțiile agricole destinate exportului și producțiile agricole destinate aprovizionării piețelor locale. |
| --- | --- |

4.8.1

Caracterul fundamental al agriculturii RUP este evident. Ea este un vector de ocupare a forței de muncă, de influență și de conservare a mediului și modurilor de viață tradiționale. Pe lângă ajutoarele pentru zahăr și banane, UE trebuie să-și continue eforturile în favoarea diversificării și autonomiei alimentare ale RUP. De asemenea, este necesară menținerea echilibrului existent între producțiile agricole destinate exportului și producțiile agricole destinate aprovizionării piețelor locale.

| 4.8.2 | Ajutoarele europene favorizează uneori, prin procedurile lor, marile structuri sau trecerea prin structuri intermediare. Este util să se remedieze această tendință ce neglijează interesul micilor producători independenți, care reprezintă marea majoritate în RUP. De asemenea, ajutoarele europene trebuie să servească la îmbunătățirea funcționării lanțului alimentar și la promovarea participării agricultorilor și a organizațiilor acestora. |
| --- | --- |

4.8.2

Ajutoarele europene favorizează uneori, prin procedurile lor, marile structuri sau trecerea prin structuri intermediare. Este util să se remedieze această tendință ce neglijează interesul micilor producători independenți, care reprezintă marea majoritate în RUP. De asemenea, ajutoarele europene trebuie să servească la îmbunătățirea funcționării lanțului alimentar și la promovarea participării agricultorilor și a organizațiilor acestora.

4.9   Pescuitul

| 4.9.1 | CESE salută poziția Comisiei care constă în a veghea ca luarea de decizii în acest domeniu să capete un caracter mai regional, vizând zonele regionale maritime și ținând seama de stocurile locale și de crearea unui consiliu consultativ pentru RUP. Însă, dat fiind că zonele de pescuit ale RUP diferă foarte mult unele de altele, este indispensabilă organizarea respectivului consiliu consultativ în funcție de bazinul fiecărei RUP, astfel încât să fie luat mai bine în considerare contextul lor specific. |
| --- | --- |

4.9.1

CESE salută poziția Comisiei care constă în a veghea ca luarea de decizii în acest domeniu să capete un caracter mai regional, vizând zonele regionale maritime și ținând seama de stocurile locale și de crearea unui consiliu consultativ pentru RUP. Însă, dat fiind că zonele de pescuit ale RUP diferă foarte mult unele de altele, este indispensabilă organizarea respectivului consiliu consultativ în funcție de bazinul fiecărei RUP, astfel încât să fie luat mai bine în considerare contextul lor specific.

| 4.9.2 | Propunerea de reformă a politicii în domeniul pescuitului nu aduce un răspuns satisfăcător la situația RUP, de exemplu în ce privește: ajutoarele pentru flote (construcție/achiziție și modernizare, gestionarea efortului de pescuit, consecințele acordurilor de pescuit dintre UE și țările terțe asupra RUP) sau absența evoluției mecanismului de compensare POSEI „pescuit”; conținutul acestor aspecte ar trebui să facă obiectul unei revizuiri conceptuale, după modelul sistemului existent pentru POSEI „agricultură”. Comitetul reamintește de altfel ideile expuse în avizul său din proprie inițiativă „Dezvoltarea zonelor regionale de gestionare a stocurilor de pește și de control al pescuitului, din 27 octombrie 2011 (raportor: dl BURNS). |
| --- | --- |

4.9.2

Propunerea de reformă a politicii în domeniul pescuitului nu aduce un răspuns satisfăcător la situația RUP, de exemplu în ce privește: ajutoarele pentru flote (construcție/achiziție și modernizare, gestionarea efortului de pescuit, consecințele acordurilor de pescuit dintre UE și țările terțe asupra RUP) sau absența evoluției mecanismului de compensare POSEI „pescuit”; conținutul acestor aspecte ar trebui să facă obiectul unei revizuiri conceptuale, după modelul sistemului existent pentru POSEI „agricultură”. Comitetul reamintește de altfel ideile expuse în avizul său din proprie inițiativă „Dezvoltarea zonelor regionale de gestionare a stocurilor de pește și de control al pescuitului, din 27 octombrie 2011 (raportor: dl BURNS).

4.10   Silvicultura

| 4.10.1 | Posibilitatea de a cultiva lemn durabil special, tropical și subtropical, de esență tare reprezintă o oportunitate care merită să fie luată în calcul în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări. Relația lor deosebită cu Europa le-ar permite un acces direct la piața europeană, dată fiind capacitatea lor de a produce lemn certificat, cu garanția respectării tuturor normelor de certificare ale Consiliului de Administrare a Pădurilor (Forest Stewardship Council – FSC). |
| --- | --- |

4.10.1

Posibilitatea de a cultiva lemn durabil special, tropical și subtropical, de esență tare reprezintă o oportunitate care merită să fie luată în calcul în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări. Relația lor deosebită cu Europa le-ar permite un acces direct la piața europeană, dată fiind capacitatea lor de a produce lemn certificat, cu garanția respectării tuturor normelor de certificare ale Consiliului de Administrare a Pădurilor (Forest Stewardship Council – FSC).

| 4.10.2 | Lemnul pentru proiectele speciale de restaurare istorică reprezintă o piață specifică, ce ar trebui luată în considerare, întrucât multe dintre tipurile de lemn originare se află pe lista speciilor în pericol și, prin urmare, obținerea lor pe cale legală este foarte dificilă. Mahon, ipé, virola, padauk, greenheart, ramin, apitong sau wenge sunt doar câteva dintre esențele de lemn necesare în proiectele de restaurare. |
| --- | --- |

4.10.2

Lemnul pentru proiectele speciale de restaurare istorică reprezintă o piață specifică, ce ar trebui luată în considerare, întrucât multe dintre tipurile de lemn originare se află pe lista speciilor în pericol și, prin urmare, obținerea lor pe cale legală este foarte dificilă. Mahon, ipé, virola, padauk, greenheart, ramin, apitong sau wenge sunt doar câteva dintre esențele de lemn necesare în proiectele de restaurare.

| 4.10.3 | Pe lângă furnizarea de lemn, pădurile tropicale și subtropicale reprezintă mediul ideal pentru cultivarea plantelor rare utilizate în medicină și în cosmetică. Lemnul din pădurile tropicale și subtropicale nu permite îmbogățirea peste noapte, dar oferă acestor regiuni o oportunitate pe termen lung de a pătrunde pe piețe cu grad sporit de rentabilitate, care necesită accesul la aceste plante și esențe de lemn rare. |
| --- | --- |

4.10.3

Pe lângă furnizarea de lemn, pădurile tropicale și subtropicale reprezintă mediul ideal pentru cultivarea plantelor rare utilizate în medicină și în cosmetică. Lemnul din pădurile tropicale și subtropicale nu permite îmbogățirea peste noapte, dar oferă acestor regiuni o oportunitate pe termen lung de a pătrunde pe piețe cu grad sporit de rentabilitate, care necesită accesul la aceste plante și esențe de lemn rare.

4.11   Cercetarea și dezvoltarea acesteia

| 4.11.1 | CESE susține menținerea programului european în favoarea biodiversității (80 % din potențialul european de biodiversitate se găsește în RUP), precum și o mai bună luare în considerare a potențialului RUP în viitoarele programe ale Strategiei Europa 2020, în special în materie de energii regenerabile, dezvoltare durabilă, științe marine. |
| --- | --- |

4.11.1

CESE susține menținerea programului european în favoarea biodiversității (80 % din potențialul european de biodiversitate se găsește în RUP), precum și o mai bună luare în considerare a potențialului RUP în viitoarele programe ale Strategiei Europa 2020, în special în materie de energii regenerabile, dezvoltare durabilă, științe marine.

| 4.11.2 | Comisia Europeană nu dezvoltă îndeajuns potențialul RUP în acest sens. |
| --- | --- |

4.11.2

Comisia Europeană nu dezvoltă îndeajuns potențialul RUP în acest sens.

| 4.11.3 | CESE susține ideea creării de rețele europene de clustere pe aceste teme, care să includă RUP. |
| --- | --- |

4.11.3

CESE susține ideea creării de rețele europene de clustere pe aceste teme, care să includă RUP.

4.12   Consolidarea dimensiunii sociale a dezvoltării RUP

| 4.12.1 | CESE este satisfăcut de preocuparea Comisiei pentru dimensiunea socială a modelului european în cadrul Strategiei Europa 2020. Această preocupare nu trebuie să se reducă la declarații de bune intenții, ci să se traducă în angajamente concrete. Niciun cetățean european nu trebuie să fie exclus și abandonat pe marginea drumului dezvoltării. În aceasta rezidă tot sensul solidarității europene. CESE este de acord cu propunerea președintelui regiunii Insulelor Canare în legătură cu punerea în practică a unui plan de urgență pentru combaterea șomajului în masă, care proliferează cu o intensitate deosebită. |
| --- | --- |

4.12.1

CESE este satisfăcut de preocuparea Comisiei pentru dimensiunea socială a modelului european în cadrul Strategiei Europa 2020. Această preocupare nu trebuie să se reducă la declarații de bune intenții, ci să se traducă în angajamente concrete. Niciun cetățean european nu trebuie să fie exclus și abandonat pe marginea drumului dezvoltării. În aceasta rezidă tot sensul solidarității europene. CESE este de acord cu propunerea președintelui regiunii Insulelor Canare în legătură cu punerea în practică a unui plan de urgență pentru combaterea șomajului în masă, care proliferează cu o intensitate deosebită.

| 4.12.2 | Dincolo de punerea în practică a axelor strategice, CESE subliniază:






  4.12.2.1 | Necesitățile primare esențiale: apă pentru toți (persoanele și economia), energia durabilă, tratarea apelor reziduale și eliminarea deșeurilor sunt tot atâtea mize cu care se confruntă constant aceste teritorii. În acest sens, comunicarea nu pune accentul în suficientă măsură pe necesitatea unei bune funcționări a serviciilor în rețea în RUP. |
| --- | --- | --- |

4.12.2

Dincolo de punerea în practică a axelor strategice, CESE subliniază:

4.12.2.1

Necesitățile primare esențiale: apă pentru toți (persoanele și economia), energia durabilă, tratarea apelor reziduale și eliminarea deșeurilor sunt tot atâtea mize cu care se confruntă constant aceste teritorii. În acest sens, comunicarea nu pune accentul în suficientă măsură pe necesitatea unei bune funcționări a serviciilor în rețea în RUP.

| 4.12.2.2 | Importanța unei strategii europene pentru turism, factor esențial pentru RUP, cu integrarea indispensabilă a dezvoltării durabile și a respectării identității, ca piloni fundamentali ai dezvoltării acestui sector, pentru a nu cădea în capcana aculturației sau a „betonării” zonelor maritime. CESE reamintește în acest sens comunicarea Comisiei pe tema „Creșterea albastră” și avizul său în curs de elaborare în acest moment (4). |
| --- | --- |

4.12.2.2

Importanța unei strategii europene pentru turism, factor esențial pentru RUP, cu integrarea indispensabilă a dezvoltării durabile și a respectării identității, ca piloni fundamentali ai dezvoltării acestui sector, pentru a nu cădea în capcana aculturației sau a „betonării” zonelor maritime. CESE reamintește în acest sens comunicarea Comisiei pe tema „Creșterea albastră” și avizul său în curs de elaborare în acest moment (4).

| 4.12.2.3 | Comisia Europeană trebuie să țină mai mult seama de dimensiunea culturală în strategia sa. În acest sens, RUP reprezintă o bogăție excepțională pentru UE. Din acest motiv, CESE propune o consolidare pe măsură a componentei „Cultură” din planurile de acțiune pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

4.12.2.3

Comisia Europeană trebuie să țină mai mult seama de dimensiunea culturală în strategia sa. În acest sens, RUP reprezintă o bogăție excepțională pentru UE. Din acest motiv, CESE propune o consolidare pe măsură a componentei „Cultură” din planurile de acțiune pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind influența acordurilor economice de parteneriat asupra regiunilor ultraperiferice (zona Caraibilor) – JO C 347, 18.12.2012, p. 28.

1

influența acordurilor economice de parteneriat asupra regiunilor ultraperiferice (zona Caraibilor)

(2)  Aceste recomandări se regăsesc și în alte lucrări, cum ar fi:

2

| | Studiul Comisiei Europene privind factorii de creștere în RUP, realizat de Ismeri EROPA; |
| --- | --- |

Studiul Comisiei Europene privind factorii de creștere în RUP, realizat de Ismeri EROPA;

| | Raport comandat de comisarul european pentru piața internă, dl Michel BARNIER, privind „Situația RUP în cadrul pieței unice: influența Uniunii Europene în lume”, de Pedro SOLBES MIRA; |
| --- | --- |

Raport comandat de comisarul european pentru piața internă, dl Michel BARNIER, privind „Situația RUP în cadrul pieței unice: influența Uniunii Europene în lume”, de Pedro SOLBES MIRA;

| | Studiul Comisiei Europene privind tendințele demografice și migratorii în RUP și impactul lor asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale a RUP, realizat de INED; |
| --- | --- |

Studiul Comisiei Europene privind tendințele demografice și migratorii în RUP și impactul lor asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale a RUP, realizat de INED;

| | Raportul Parlamentului European elaborat de dl Nuno TEIXEIRA – Comisia REGI – privind „Politica de coeziune în regiunile ultraperiferice în contextul Strategiei Europa 2020”; |
| --- | --- |

Raportul Parlamentului European elaborat de dl Nuno TEIXEIRA – Comisia REGI – privind „Politica de coeziune în regiunile ultraperiferice în contextul Strategiei Europa 2020”;

| | Studiul Parlamentului European privind rolul politicii regionale în abordarea efectelor schimbărilor climatice din regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

Studiul Parlamentului European privind rolul politicii regionale în abordarea efectelor schimbărilor climatice din regiunile ultraperiferice.

(3)  JO C 44 din 15.02.2013, p. 23.

3

(4)  Avizul CESE: „Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim, (A se vedea pagina 87 din prezentul Jurnal Oficial).

4

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/58

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

2013/C 161/10

Raportor: dl Cveto STANTIČ

La 19 decembrie 2012, în conformitate cu articolele 187 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 78 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE sprijină propunerea de modificare a articolului 9 din regulament, ce vizează eliminarea discriminării dintre statele membre și țările asociate, precum și încurajarea unei participări mai active a celor din urmă la implementarea și operarea viitoarelor consorții de tip ERIC. |
| --- | --- |

1.1

CESE sprijină propunerea de modificare a articolului 9 din regulament, ce vizează eliminarea discriminării dintre statele membre și țările asociate, precum și încurajarea unei participări mai active a celor din urmă la implementarea și operarea viitoarelor consorții de tip ERIC.

| 1.2 | CESE consideră că egalitatea în materie de drepturi de vot nu va afecta dimensiunea comunitară a regulamentului și că Uniunea poate păstra suficient control asupra elementelor esențiale ale activităților ERIC, prin intermediul altor dispoziții existente în regulament. |
| --- | --- |

1.2

CESE consideră că egalitatea în materie de drepturi de vot nu va afecta dimensiunea comunitară a regulamentului și că Uniunea poate păstra suficient control asupra elementelor esențiale ale activităților ERIC, prin intermediul altor dispoziții existente în regulament.

| 1.3 | CESE este îngrijorat de ritmul lent în care instrumentul juridic reprezentat de ERIC este utilizat în implementarea și operarea proiectelor de infrastructură de cercetare de interes european, menționate în Foaia de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructurile de cercetare (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI). Prin urmare, îndeamnă Comisia să ofere maximum de sprijin posibililor parteneri, facilitând astfel utilizarea formei juridice a ERIC. |
| --- | --- |

1.3

CESE este îngrijorat de ritmul lent în care instrumentul juridic reprezentat de ERIC este utilizat în implementarea și operarea proiectelor de infrastructură de cercetare de interes european, menționate în Foaia de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructurile de cercetare (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI). Prin urmare, îndeamnă Comisia să ofere maximum de sprijin posibililor parteneri, facilitând astfel utilizarea formei juridice a ERIC.

| 1.4 | De asemenea, CESE recomandă ca Uniunea Europeană să contribuie mai mult la cofinanțarea proiectelor ERIC, asigurând o sinergie mai puternică între fondurile structurale și programul-cadru Orizont 2020. |
| --- | --- |

1.4

De asemenea, CESE recomandă ca Uniunea Europeană să contribuie mai mult la cofinanțarea proiectelor ERIC, asigurând o sinergie mai puternică între fondurile structurale și programul-cadru Orizont 2020.

2.   Introducere și context

| 2.1 | Infrastructurile de vârf din cercetare au un rol decisiv în progresul cunoașterii și al noilor tehnologii, care să favorizeze o economie europeană bazată pe cunoaștere și mai competitivă. |
| --- | --- |

2.1

Infrastructurile de vârf din cercetare au un rol decisiv în progresul cunoașterii și al noilor tehnologii, care să favorizeze o economie europeană bazată pe cunoaștere și mai competitivă.

| 2.2 | Deși, în ultimul deceniu, sprijinirea și dezvoltarea infrastructurii de cercetare din Europa a constituit un obiectiv permanent al Uniunii, relativa fragmentare și regionalizare (1) a acestei infrastructuri s-au numărat în mod constant printre motivele lipsei de excelență. |
| --- | --- |

2.2

Deși, în ultimul deceniu, sprijinirea și dezvoltarea infrastructurii de cercetare din Europa a constituit un obiectiv permanent al Uniunii, relativa fragmentare și regionalizare (1) a acestei infrastructuri s-au numărat în mod constant printre motivele lipsei de excelență.

| 2.3 | În 2006, ESFRI a identificat numeroase proiecte majore de infrastructură de interes pan-european, care ar trebui puse în practică până în 2020 (2). Un obstacol considerabil în calea creării unor astfel de infrastructuri între țările UE a fost absența unui cadru juridic adecvat, care să faciliteze instituirea unor parteneriate corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.3

În 2006, ESFRI a identificat numeroase proiecte majore de infrastructură de interes pan-european, care ar trebui puse în practică până în 2020 (2). Un obstacol considerabil în calea creării unor astfel de infrastructuri între țările UE a fost absența unui cadru juridic adecvat, care să faciliteze instituirea unor parteneriate corespunzătoare.

| 2.4 | Prin urmare, în 2009, Consiliul a adoptat Regulamentul ERIC (3). Acest instrument juridic specific acordă ERIC personalitate juridică recunoscută în toate statele membre. De asemenea, aceste consorții pot beneficia de scutiri de TVA și de accize și își pot adopta propriile proceduri de achiziții. |
| --- | --- |

2.4

Prin urmare, în 2009, Consiliul a adoptat Regulamentul ERIC (3). Acest instrument juridic specific acordă ERIC personalitate juridică recunoscută în toate statele membre. De asemenea, aceste consorții pot beneficia de scutiri de TVA și de accize și își pot adopta propriile proceduri de achiziții.

3.   Contextul propunerii de modificare a Regulamentului ERIC

| 3.1 | Potrivit actualului regulament, într-un ERIC, cel puțin trei state membre trebuie să aibă calitatea de membri, cărora li se pot adăuga țări asociate calificate (4), precum și țări terțe și organizații interguvernamentale specializate. Statele membre UE dețin întotdeauna în comun majoritatea drepturilor de vot în adunarea membrilor. |
| --- | --- |

3.1

Potrivit actualului regulament, într-un ERIC, cel puțin trei state membre trebuie să aibă calitatea de membri, cărora li se pot adăuga țări asociate calificate (4), precum și țări terțe și organizații interguvernamentale specializate. Statele membre UE dețin întotdeauna în comun majoritatea drepturilor de vot în adunarea membrilor.

| 3.2 | Această dispoziție pune țările asociate într-o poziție de inegalitate și subordonată în raport cu drepturile de vot, chiar dacă aceste țări ar dori să aducă o contribuție financiară substanțială la implementarea și operarea unui ERIC (5). |
| --- | --- |

3.2

Această dispoziție pune țările asociate într-o poziție de inegalitate și subordonată în raport cu drepturile de vot, chiar dacă aceste țări ar dori să aducă o contribuție financiară substanțială la implementarea și operarea unui ERIC (5).

| 3.3 | Pentru a încuraja țările asociate să participe activ la ERIC, amendamentul la articolul 9 propune o modificare, și anume ca pentru a înființa un consorțiu să fie necesar numai un singur stat membru (dintr-un minimum de trei membri). Ceilalți doi membri ai consorțiului pot fi din țări asociate. În plus, se propune ca țările asociate să dețină drepturi de vot în consecință. |
| --- | --- |

3.3

Pentru a încuraja țările asociate să participe activ la ERIC, amendamentul la articolul 9 propune o modificare, și anume ca pentru a înființa un consorțiu să fie necesar numai un singur stat membru (dintr-un minimum de trei membri). Ceilalți doi membri ai consorțiului pot fi din țări asociate. În plus, se propune ca țările asociate să dețină drepturi de vot în consecință.

4.   Observații generale și specifice

| 4.1 | CESE sprijină în linii mari modificarea Regulamentului ERIC, dacă astfel se poate stimula participarea activă a țărilor asociate la implementarea și operarea de consorții de tip ERIC, dar dorește să formuleze câteva observații, prezentate mai jos. |
| --- | --- |

4.1

CESE sprijină în linii mari modificarea Regulamentului ERIC, dacă astfel se poate stimula participarea activă a țărilor asociate la implementarea și operarea de consorții de tip ERIC, dar dorește să formuleze câteva observații, prezentate mai jos.

| 4.1.1 | Principalul argument din prezentul regulament în favoarea unui minimum de trei state membre a fost de a asigura dimensiunea comunitară a regulamentului
   (6). În acest sens, reducerea numărului de la trei la un stat pare destul de drastică. |
| --- | --- |

4.1.1

Principalul argument din prezentul regulament în favoarea unui minimum de trei state membre a fost de a asigura dimensiunea comunitară a regulamentului
   (6). În acest sens, reducerea numărului de la trei la un stat pare destul de drastică.

| 4.1.2 | CESE reamintește că actualul regulament a fost instituit în primul rând pentru a pune în execuție în mod eficient proiectele de infrastructuri europene de cercetare și dezvoltare tehnologică. Prin urmare, CESE recunoaște necesitatea ca Uniunea să păstreze controlul asupra anumitor elemente esențiale ale activităților ERIC. |
| --- | --- |

4.1.2

CESE reamintește că actualul regulament a fost instituit în primul rând pentru a pune în execuție în mod eficient proiectele de infrastructuri europene de cercetare și dezvoltare tehnologică. Prin urmare, CESE recunoaște necesitatea ca Uniunea să păstreze controlul asupra anumitor elemente esențiale ale activităților ERIC.

| 4.1.3 | Pe de altă parte, CESE observă că anumite dispoziții ale prezentului regulament ar putea compensa slăbirea potențială a poziției părților reprezentând UE prin modificarea articolului 9 cum ar fi:






  — | entitățile care doresc să înființeze un ERIC trebuie să adreseze o solicitare Comisiei Europene; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Pe de altă parte, CESE observă că anumite dispoziții ale prezentului regulament ar putea compensa slăbirea potențială a poziției părților reprezentând UE prin modificarea articolului 9 cum ar fi:

—

entitățile care doresc să înființeze un ERIC trebuie să adreseze o solicitare Comisiei Europene;

| — | consorțiile se supun legislației Uniunii, pe lângă legislația statului-gazdă; |
| --- | --- |

—

consorțiile se supun legislației Uniunii, pe lângă legislația statului-gazdă;

| — | ERIC trebuie să prezinte Comisiei rapoarte anuale și informații cu privire la orice circumstanțe care le-ar putea împiedica să-și îndeplinească sarcinile sau să răspundă cerințelor regulamentului; |
| --- | --- |

—

ERIC trebuie să prezinte Comisiei rapoarte anuale și informații cu privire la orice circumstanțe care le-ar putea împiedica să-și îndeplinească sarcinile sau să răspundă cerințelor regulamentului;

| — | modificările substanțiale aduse statutului necesită aprobarea oficială a Comisiei; |
| --- | --- |

—

modificările substanțiale aduse statutului necesită aprobarea oficială a Comisiei;

| — | Curtea de Justiție este competentă în materie de ERIC. |
| --- | --- |

—

Curtea de Justiție este competentă în materie de ERIC.

CESE solicită asigurări ferme că dispozițiile de mai sus compensează propunerea de modificare a articolului 9 și asigură un control suficient asupra activităților ERIC.

| 4.1.4 | CESE își exprimă preocuparea pentru faptul că, până în prezent, nicio țară asociată sau terță nu s-a alăturat unui ERIC și speră că situația nefavorabilă în privința drepturilor de vot a fost într-adevăr principalul motiv al lipsei de interes. |
| --- | --- |

4.1.4

CESE își exprimă preocuparea pentru faptul că, până în prezent, nicio țară asociată sau terță nu s-a alăturat unui ERIC și speră că situația nefavorabilă în privința drepturilor de vot a fost într-adevăr principalul motiv al lipsei de interes.

| 4.1.5 | CESE recunoaște cu satisfacție că 19 dintre cele 51 de proiecte de infrastructură din Foaia de parcurs ESFRI au în vedere utilizarea formei juridice a ERIC pentru implementare și operare. În același timp, Comitetul este preocupat de faptul că numai două ERIC au fost instituite de la intrarea în vigoare a regulamentului, în 2009. |
| --- | --- |

4.1.5

CESE recunoaște cu satisfacție că 19 dintre cele 51 de proiecte de infrastructură din Foaia de parcurs ESFRI au în vedere utilizarea formei juridice a ERIC pentru implementare și operare. În același timp, Comitetul este preocupat de faptul că numai două ERIC au fost instituite de la intrarea în vigoare a regulamentului, în 2009.

| 4.1.6 | CESE ar dori accelerarea procesului. În opinia sa, printre motivele unui progres atât de lent se numără procedurile administrative și juridice complexe și pretențioase pe care le implică înființarea unui ERIC. Așadar, CESE îndeamnă Comisia să ofere măsuri și instrumente de sprijinire a posibililor parteneri, pentru a le facilita activitatea (modele de statut, orientări practice, măsuri de sprijin specifice pentru ERIC în cadrul Orizont 2020 etc.). |
| --- | --- |

4.1.6

CESE ar dori accelerarea procesului. În opinia sa, printre motivele unui progres atât de lent se numără procedurile administrative și juridice complexe și pretențioase pe care le implică înființarea unui ERIC. Așadar, CESE îndeamnă Comisia să ofere măsuri și instrumente de sprijinire a posibililor parteneri, pentru a le facilita activitatea (modele de statut, orientări practice, măsuri de sprijin specifice pentru ERIC în cadrul Orizont 2020 etc.).

| 4.1.7 | Deși nu are legătură directă cu propunerea de modificare a regulamentului, CESE ar dori să reitereze recomandarea potrivit căreia Uniunea ar trebui să contribuie mai activ la cofinanțarea proiectelor ERIC, prin creșterea fondurilor pentru infrastructurile de cercetare incluse în programul-cadru Orizont 2020, și în special prin sporirea sinergiei dintre Orizont 2020 și fondurile structurale. |
| --- | --- |

4.1.7

Deși nu are legătură directă cu propunerea de modificare a regulamentului, CESE ar dori să reitereze recomandarea potrivit căreia Uniunea ar trebui să contribuie mai activ la cofinanțarea proiectelor ERIC, prin creșterea fondurilor pentru infrastructurile de cercetare incluse în programul-cadru Orizont 2020, și în special prin sporirea sinergiei dintre Orizont 2020 și fondurile structurale.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Jumătate din totalul cheltuielilor pentru cercetare se efectuează în 30 de regiuni din cele 254. iar majoritatea proiectelor din Foaia de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI) sunt localizate în numai 10 state membre.

1

(2)  Foaia de parcurs ESFRI a fost actualizată în 2008 și 2010. Următoarea actualizare este prevăzută pentru 2015.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC).

3

(4)  În prezent, există 14 țări asociate la al 7-lea program-cadru. Acestea sunt următoarele: Norvegia, Islanda, Liechtenstein (pe baza Acordului SEE) Israel, Insulele Feroe, Elveția (pe baza unui acord internațional independent), Moldova, Croația, Turcia, Bosnia-Herțegovina, Muntenegru, Albania, Serbia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (pe baza unor memorandumuri de înțelegere).

4

(5)  Norvegia este interesată să găzduiască 3 consorții pentru proiecte importante din Foaia de parcurs ESFRI (CESSDA, SIOS, ECCSEL), cu condiția de a beneficia de drepturi de vot mai favorabile.

5

(6)  A se vedea considerentul 14, JO L 206, 8.8.2009, p. 1.

6

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/60

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde — O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE

COM(2012) 698 final

2013/C 161/11

Raportor: dna Daniela RONDINELLI

La 19 februarie 2013, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Cartea verde – O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE

COM(2012) 698 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 156 de voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este importantă recuperarea încrederii consumatorului online și a operatorului de comerț electronic în logistica integrată aplicată acestui tip de comerț, deosebit de atrăgător pentru mulți consumatori, având în vedere importanța pieței digitale și potențialul său înalt de dezvoltare economică și a ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este importantă recuperarea încrederii consumatorului online și a operatorului de comerț electronic în logistica integrată aplicată acestui tip de comerț, deosebit de atrăgător pentru mulți consumatori, având în vedere importanța pieței digitale și potențialul său înalt de dezvoltare economică și a ocupării forței de muncă.

| 1.2 | CESE salută inițiativa Comisiei de a aprofunda problematica sectorului, cu ajutorul unei consultări ample a tuturor părților interesate, prin intermediul Cărții verzi destinate realizării unei piețe integrate a logisticii livrării coletelor rezultate din achiziții online și evoluțiilor pozitive ale comerțului electronic, nu numai de tip B2C, ci și B2B și C2C. |
| --- | --- |

1.2

CESE salută inițiativa Comisiei de a aprofunda problematica sectorului, cu ajutorul unei consultări ample a tuturor părților interesate, prin intermediul Cărții verzi destinate realizării unei piețe integrate a logisticii livrării coletelor rezultate din achiziții online și evoluțiilor pozitive ale comerțului electronic, nu numai de tip B2C, ci și B2B și C2C.

| 1.3 | CESE solicită Comisiei să elaboreze o directivă concentrată asupra a șase cerințe prioritare:






  — | un regim de răspundere în solidar a comerciantului online și a operatorilor de livrări de pe tot parcursul lanțului de livrare, în special în situațiile în care consumatorii returnează bunuri din pricina renunțării la achiziție sau a caracterului neconform al acestora; |
| --- | --- | --- |

1.3

CESE solicită Comisiei să elaboreze o directivă concentrată asupra a șase cerințe prioritare:

—

un regim de răspundere în solidar a comerciantului online și a operatorilor de livrări de pe tot parcursul lanțului de livrare, în special în situațiile în care consumatorii returnează bunuri din pricina renunțării la achiziție sau a caracterului neconform al acestora;

| — | deplina trasabilitate și posibilitatea de identificare a trimiterilor în orice moment; |
| --- | --- |

—

deplina trasabilitate și posibilitatea de identificare a trimiterilor în orice moment;

| — | obligația de a-i oferi consumatorului posibilitatea de a alege între mai multe opțiuni de livrare; |
| --- | --- |

—

obligația de a-i oferi consumatorului posibilitatea de a alege între mai multe opțiuni de livrare;

| — | deplina acceptare a sistemului de centre naționale de soluționare a problemelor legate de livrarea comenzilor online (e-commerce delivery problem solving); |
| --- | --- |

—

deplina acceptare a sistemului de centre naționale de soluționare a problemelor legate de livrarea comenzilor online (e-commerce delivery problem solving);

| — | obligația de a respecta niște condiții de muncă echitabile; |
| --- | --- |

—

obligația de a respecta niște condiții de muncă echitabile;

| — | obligația de transparență privind condițiile și prețurile |
| --- | --- |

—

obligația de transparență privind condițiile și prețurile

și de a prezenta un raport privind rezultatele obținute la nivelul fiecărui stat membru și la nivelul livrărilor transfrontaliere.

| 1.4 | Comitetul consideră că este esențială eliminarea lacunelor din cadrul normativ și recomandă un dialog structurat între reprezentanții societății civile organizate – și anume organizațiile consumatorilor și ale IMM-urilor, ale comercianților online și ale operatorilor de livrări – pentru a evalua opțiunile de politică adecvate, cu sau fără caracter normativ, în scopul abordării celor șase priorități de mai sus. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul consideră că este esențială eliminarea lacunelor din cadrul normativ și recomandă un dialog structurat între reprezentanții societății civile organizate – și anume organizațiile consumatorilor și ale IMM-urilor, ale comercianților online și ale operatorilor de livrări – pentru a evalua opțiunile de politică adecvate, cu sau fără caracter normativ, în scopul abordării celor șase priorități de mai sus.

| 1.5 | CESE consideră că este importantă impulsionarea fermă a organismelor europene de standardizare pentru a elabora – cu o participare paritară a grupului de utilizatori, a IMM-urilor și a altor operatori interesați – standarde tehnico-normative europene capabile să asigure calitatea și fiabilitatea, durabilitatea și garanțiile sociale și de siguranță ale serviciilor de logistică integrată aplicate comerțului electronic. Este întru totul de dorit elaborarea unei etichete europene de siguranță și calitate a sistemului de livrare. |
| --- | --- |

1.5

CESE consideră că este importantă impulsionarea fermă a organismelor europene de standardizare pentru a elabora – cu o participare paritară a grupului de utilizatori, a IMM-urilor și a altor operatori interesați – standarde tehnico-normative europene capabile să asigure calitatea și fiabilitatea, durabilitatea și garanțiile sociale și de siguranță ale serviciilor de logistică integrată aplicate comerțului electronic. Este întru totul de dorit elaborarea unei etichete europene de siguranță și calitate a sistemului de livrare.

| 1.6 | Pentru garantarea accesibilității, fiabilității și eficienței serviciilor logistice integrate de livrare, CESE consideră necesar să se intervină prin intermediul programelor europene pentru cercetare tehnologică, mediu și transporturi și, în special, prin Galileo. |
| --- | --- |

1.6

Pentru garantarea accesibilității, fiabilității și eficienței serviciilor logistice integrate de livrare, CESE consideră necesar să se intervină prin intermediul programelor europene pentru cercetare tehnologică, mediu și transporturi și, în special, prin Galileo.

| 1.7 | Interoperabilitatea deplină în special a sistemelor și platformelor de interconectare prin rețele este indispensabilă pentru schimbul de informații și pentru coordonarea tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

1.7

Interoperabilitatea deplină în special a sistemelor și platformelor de interconectare prin rețele este indispensabilă pentru schimbul de informații și pentru coordonarea tuturor părților implicate.

| 1.8 | Pentru garantarea unei concurențe echitabile și evitarea abuzului de pozițiile dominante, CESE recomandă să se acorde un sprijin adecvat IMM-urilor inovatoare, creatoare de noi locuri de muncă, prin intermediul activării liniilor de asistență BEI dedicate lor. |
| --- | --- |

1.8

Pentru garantarea unei concurențe echitabile și evitarea abuzului de pozițiile dominante, CESE recomandă să se acorde un sprijin adecvat IMM-urilor inovatoare, creatoare de noi locuri de muncă, prin intermediul activării liniilor de asistență BEI dedicate lor.

| 1.9 | CESE solicită ferm crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în livrările legate de comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și necostisitoare a problemelor clienților și ale comercianților online, precum și a unui observator european de monitorizare și supraveghere a problemelor sectorului. |
| --- | --- |

1.9

CESE solicită ferm crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în livrările legate de comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și necostisitoare a problemelor clienților și ale comercianților online, precum și a unui observator european de monitorizare și supraveghere a problemelor sectorului.

| 1.10 | În opinia Comitetului, ar trebui instituit un sistem de alertă rapidă pentru livrările din comerțul electronic, cu aceleași drepturi ca și sistemele RAPEX - ICSMS și care să faciliteze schimbul rapid de informații între statele membre și Comisie cu privire la măsurile luate pentru preîntâmpinarea sau restricționarea prezenței pe piață sau a utilizării sistemelor de livrări legate de comerțul electronic care prezintă riscuri substanțiale pentru drepturile consumatorilor sau ale vânzătorilor online. |
| --- | --- |

1.10

În opinia Comitetului, ar trebui instituit un sistem de alertă rapidă pentru livrările din comerțul electronic, cu aceleași drepturi ca și sistemele RAPEX - ICSMS și care să faciliteze schimbul rapid de informații între statele membre și Comisie cu privire la măsurile luate pentru preîntâmpinarea sau restricționarea prezenței pe piață sau a utilizării sistemelor de livrări legate de comerțul electronic care prezintă riscuri substanțiale pentru drepturile consumatorilor sau ale vânzătorilor online.

| 1.11 | Pentru o piață integrată a livrării coletelor, CESE găsește că este nevoie de locuri de muncă de calitate, prin intermediul unei dimensiuni sociale solide și coerente, care să redefinească profesiile existente și recalificarea, asigurând condiții de lucru echitabile și salarii demne, precum și combaterea muncii nedeclarate, în contextul unui dialog între partenerii sociali din sector la nivel european, național și teritorial. |
| --- | --- |

1.11

Pentru o piață integrată a livrării coletelor, CESE găsește că este nevoie de locuri de muncă de calitate, prin intermediul unei dimensiuni sociale solide și coerente, care să redefinească profesiile existente și recalificarea, asigurând condiții de lucru echitabile și salarii demne, precum și combaterea muncii nedeclarate, în contextul unui dialog între partenerii sociali din sector la nivel european, național și teritorial.

| 1.12 | CESE recomandă crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în livrările legate de comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și gratuită a tuturor problemelor utilizatorilor și ale comercianților online, precum și a unui observator european de monitorizare a sistemelor de livrare pentru comerțul electronic, care să elaboreze trimestrial un raport privind problemele înregistrate în materie de livrări în comerțul electronic. |
| --- | --- |

1.12

CESE recomandă crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în livrările legate de comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și gratuită a tuturor problemelor utilizatorilor și ale comercianților online, precum și a unui observator european de monitorizare a sistemelor de livrare pentru comerțul electronic, care să elaboreze trimestrial un raport privind problemele înregistrate în materie de livrări în comerțul electronic.

| 1.13 | Pentru promovarea unei dezvoltări echitabile și durabile a sectorului, a schimbului de bune practici naționale cu privire la contractele standard (1) și la sistemele de calitate și de arbitraj, precum și pentru o mai intensă cooperare și coordonare a operațiunilor între toți actorii implicați pe plan național și transfrontalier, CESE consideră că este utilă organizarea la nivel interinstituțional a unei conferințe privind noua logistică integrată a livrărilor pentru comerțul electronic. |
| --- | --- |

1.13

Pentru promovarea unei dezvoltări echitabile și durabile a sectorului, a schimbului de bune practici naționale cu privire la contractele standard (1) și la sistemele de calitate și de arbitraj, precum și pentru o mai intensă cooperare și coordonare a operațiunilor între toți actorii implicați pe plan național și transfrontalier, CESE consideră că este utilă organizarea la nivel interinstituțional a unei conferințe privind noua logistică integrată a livrărilor pentru comerțul electronic.

2.   Comerțul electronic și sistemele de logistică integrată a livrărilor

| 2.1 | Comerțul electronic a atins în Europa o cifră de afaceri de 300 de miliarde EUR în 2012, o creștere cu 20 % față de anul precedent (2), în timp ce achizițiile online au crescut de la 20 % la 37 % în cinci ani (3); se estimează că la nivelul consumatorilor s-au economisit în jur de 12 miliarde EUR pe an. |
| --- | --- |

2.1

Comerțul electronic a atins în Europa o cifră de afaceri de 300 de miliarde EUR în 2012, o creștere cu 20 % față de anul precedent (2), în timp ce achizițiile online au crescut de la 20 % la 37 % în cinci ani (3); se estimează că la nivelul consumatorilor s-au economisit în jur de 12 miliarde EUR pe an.

| 2.2 | Avantajele comerțului electronic sunt cuantificabile din punctul de vedere al economiilor și al rapidității tranzacției, al caracterului internațional, complet și al disponibilității rapide a informațiilor și a conținutului serviciului în raport cu bunurile vândute. Disponibilitatea materială a celei mai mari părți a produselor, cu excepția celor digitale, rămâne însă dependentă de capacitatea de gestionare a proceselor logistice de tratare și ambalare, trasabilitate, recunoaștere, manipulare, depozitare și transport al pachetelor și coletelor. |
| --- | --- |

2.2

Avantajele comerțului electronic sunt cuantificabile din punctul de vedere al economiilor și al rapidității tranzacției, al caracterului internațional, complet și al disponibilității rapide a informațiilor și a conținutului serviciului în raport cu bunurile vândute. Disponibilitatea materială a celei mai mari părți a produselor, cu excepția celor digitale, rămâne însă dependentă de capacitatea de gestionare a proceselor logistice de tratare și ambalare, trasabilitate, recunoaștere, manipulare, depozitare și transport al pachetelor și coletelor.

| 2.3 | În strategia Comisiei pentru „creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (4) se identificau „cinci obstacole principale în calea realizării pieței unice digitale, precum și un plan de acțiune pentru a le elimina”. Printre acestea figurează „sisteme de plată și de livrare inadecvate”, adăugându-se că „în prezent, 10 % dintre consumatori nu cumpără online (5) din cauza costurilor de livrare, mai ales transfrontaliere, și a calității serviciului.” și afirmându-se în acest sens că:






  — | „opțiunile oferite consumatorilor trebuie diversificate, iar cele mai bune practici europene, precum livrarea la domiciliu la anumite ore, preluarea coletului de la un magazin partener sau prin sisteme automatizate cu orar prelungit etc., trebuie diseminate și exploatate în toate statele membre”; |
| --- | --- | --- |

2.3

În strategia Comisiei pentru „creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (4) se identificau „cinci obstacole principale în calea realizării pieței unice digitale, precum și un plan de acțiune pentru a le elimina”. Printre acestea figurează „sisteme de plată și de livrare inadecvate”, adăugându-se că „în prezent, 10 % dintre consumatori nu cumpără online (5) din cauza costurilor de livrare, mai ales transfrontaliere, și a calității serviciului.” și afirmându-se în acest sens că:

—

„opțiunile oferite consumatorilor trebuie diversificate, iar cele mai bune practici europene, precum livrarea la domiciliu la anumite ore, preluarea coletului de la un magazin partener sau prin sisteme automatizate cu orar prelungit etc., trebuie diseminate și exploatate în toate statele membre”;

| — | „atât din punctul de vedere al clienților, cât și al întreprinderilor, problema răspunderii pentru coletele furate, pierdute sau care ajung la destinație deteriorate trebuie clarificată”; |
| --- | --- |

—

„atât din punctul de vedere al clienților, cât și al întreprinderilor, problema răspunderii pentru coletele furate, pierdute sau care ajung la destinație deteriorate trebuie clarificată”;

| — | „trebuie, în egală măsură, să se asigure faptul că serviciile de livrare sunt eficace și abordabile și în zonele rurale, izolate sau ultraperiferice ale Uniunii, astfel încât comerțul electronic să poată contribui la resorbirea și nu la accentuarea inegalităților din punctul de vedere al coeziunii teritoriale.”; |
| --- | --- |

—

„trebuie, în egală măsură, să se asigure faptul că serviciile de livrare sunt eficace și abordabile și în zonele rurale, izolate sau ultraperiferice ale Uniunii, astfel încât comerțul electronic să poată contribui la resorbirea și nu la accentuarea inegalităților din punctul de vedere al coeziunii teritoriale.”;

| — | în cazul livrărilor de produse medicinale falsificate și/sau contrafăcute, trebuie să se asigure „o protecție adecvată a pacienților care achiziționează medicamente online”. |
| --- | --- |

—

în cazul livrărilor de produse medicinale falsificate și/sau contrafăcute, trebuie să se asigure „o protecție adecvată a pacienților care achiziționează medicamente online”.

| 2.4 | Sistemele logistice tradiționale ale lanțului de livrare se dovedesc învechite și riscă, mai ales pentru traseele transnaționale, să încetinească procesul de difuzare și dezvoltarea comerțului electronic, în vreme ce dezvoltarea accelerată a noilor tehnologii oferă noi posibilități de convergență. |
| --- | --- |

2.4

Sistemele logistice tradiționale ale lanțului de livrare se dovedesc învechite și riscă, mai ales pentru traseele transnaționale, să încetinească procesul de difuzare și dezvoltarea comerțului electronic, în vreme ce dezvoltarea accelerată a noilor tehnologii oferă noi posibilități de convergență.

| 2.5 | Dezvoltarea comerțului electronic business to consumer (B2C) pentru produsele imposibil de dematerializat sau de digitalizat a determinat o creștere semnificativă a trimiterilor de dimensiuni medii și mici către un număr foarte mare de destinații care nu se repetă, greu de programat, cu un serviciu adaptat în măsură tot mai mare la nevoile fiecărui client în parte. |
| --- | --- |

2.5

Dezvoltarea comerțului electronic business to consumer (B2C) pentru produsele imposibil de dematerializat sau de digitalizat a determinat o creștere semnificativă a trimiterilor de dimensiuni medii și mici către un număr foarte mare de destinații care nu se repetă, greu de programat, cu un serviciu adaptat în măsură tot mai mare la nevoile fiecărui client în parte.

| 2.6 | Viteza de colectare a informațiilor și de încheiere a tranzacțiilor pe care o permite o interfață tot mai directă între producător și consumator determină o creștere a așteptărilor în materie de rapiditate și fiabilitate a livrărilor, a căror satisfacere generează presiuni puternice asupra eficienței din punctul de vedere al costurilor a sistemului logistic. |
| --- | --- |

2.6

Viteza de colectare a informațiilor și de încheiere a tranzacțiilor pe care o permite o interfață tot mai directă între producător și consumator determină o creștere a așteptărilor în materie de rapiditate și fiabilitate a livrărilor, a căror satisfacere generează presiuni puternice asupra eficienței din punctul de vedere al costurilor a sistemului logistic.

| 2.7 | Comitetul consideră că este importantă recuperarea încrederii consumatorului online, care enumeră printre principalele preocupări neprimirea livrării, deteriorarea sau pierderea obiectului comandat și posibilitățile de recuperare a sumelor cheltuite, mai ales în cazul achizițiilor transfrontaliere, și a comerciantului online, încrederea acestuia fiind pusă la încercare de lipsa unei rețele structurate în funcție de cerințele operatorilor, de lipsa interoperabilității și a unui cadru normativ adecvat. |
| --- | --- |

2.7

Comitetul consideră că este importantă recuperarea încrederii consumatorului online, care enumeră printre principalele preocupări neprimirea livrării, deteriorarea sau pierderea obiectului comandat și posibilitățile de recuperare a sumelor cheltuite, mai ales în cazul achizițiilor transfrontaliere, și a comerciantului online, încrederea acestuia fiind pusă la încercare de lipsa unei rețele structurate în funcție de cerințele operatorilor, de lipsa interoperabilității și a unui cadru normativ adecvat.

3.   Cartea verde a Comisiei

| 3.1 | Cartea verde a Comisiei indică trei linii de intervenție pentru a se rezolva problemele și a se depăși provocările cu care se confruntă consumatorii și distribuitorii online, în vederea sprijinirii creșterii comerțului electronic și a garantării accesibilității avantajelor acestuia pentru toți cetățenii și pentru IMM-urile din toate regiunile europene, mulțumită unui sistem de livrare durabil și eficient la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional:






  — | îmbunătățirea comodității serviciilor de livrare în UE pentru consumatori și pentru IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

3.1

Cartea verde a Comisiei indică trei linii de intervenție pentru a se rezolva problemele și a se depăși provocările cu care se confruntă consumatorii și distribuitorii online, în vederea sprijinirii creșterii comerțului electronic și a garantării accesibilității avantajelor acestuia pentru toți cetățenii și pentru IMM-urile din toate regiunile europene, mulțumită unui sistem de livrare durabil și eficient la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional:

—

îmbunătățirea comodității serviciilor de livrare în UE pentru consumatori și pentru IMM-uri;

| — | furnizarea unor soluții de livrare pentru consumatori și IMM-uri mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și a unor tarife mai avantajoase; |
| --- | --- |

—

furnizarea unor soluții de livrare pentru consumatori și IMM-uri mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și a unor tarife mai avantajoase;

| — | promovarea unei mai mari interoperabilități între operatorii serviciilor de livrare, ameliorând totodată modalitățile de colaborare și de cooperare între aceștia și distribuitorii online, în special în cazul IMM-urilor. |
| --- | --- |

—

promovarea unei mai mari interoperabilități între operatorii serviciilor de livrare, ameliorând totodată modalitățile de colaborare și de cooperare între aceștia și distribuitorii online, în special în cazul IMM-urilor.

4.   Observații generale

| 4.1 | CESE salută inițiativa Comisiei privind realizarea unei piețe integrate a logisticii livrării coletelor rezultate din achiziții online și dedicată evoluțiilor pozitive ale comerțului electronic, nu numai de tip B2C, ci și B2B și C2C, astfel încât să se îmbunătățească nivelul de încredere dintre toți operatorii implicați și, în primul rând, al cetățenilor europeni, garantându-se accesibilitatea, fiabilitatea, transparența, eficiența și respectul deplin și protecția reciprocă a drepturilor lor. |
| --- | --- |

4.1

CESE salută inițiativa Comisiei privind realizarea unei piețe integrate a logisticii livrării coletelor rezultate din achiziții online și dedicată evoluțiilor pozitive ale comerțului electronic, nu numai de tip B2C, ci și B2B și C2C, astfel încât să se îmbunătățească nivelul de încredere dintre toți operatorii implicați și, în primul rând, al cetățenilor europeni, garantându-se accesibilitatea, fiabilitatea, transparența, eficiența și respectul deplin și protecția reciprocă a drepturilor lor.

| 4.2 | Comitetul consideră că actualul cadru normativ prezintă lacune care trebuie soluționate:






  — | în domeniul serviciilor poștale, cu ajutorul unui „serviciu poștal universal, care să garanteze tuturor cetățenilor, indiferent de situarea lor geografică, de situația lor financiară sau de alți factori, accesul la servicii poștale de calitate, fiabile și la prețuri accesibile [...] element esențial al modelului social european” (6); |
| --- | --- | --- |

4.2

Comitetul consideră că actualul cadru normativ prezintă lacune care trebuie soluționate:

—

în domeniul serviciilor poștale, cu ajutorul unui „serviciu poștal universal, care să garanteze tuturor cetățenilor, indiferent de situarea lor geografică, de situația lor financiară sau de alți factori, accesul la servicii poștale de calitate, fiabile și la prețuri accesibile [...] element esențial al modelului social european” (6);

| — | privind accesul la prestarea transfrontalieră a serviciilor și obligațiile în materie de informare, cu aplicarea deplină a Directivei privind serviciile (7). |
| --- | --- |

—

privind accesul la prestarea transfrontalieră a serviciilor și obligațiile în materie de informare, cu aplicarea deplină a Directivei privind serviciile (7).

| 4.3 | În opinia Comitetului, este fundamentală adaptarea cadrului de reglementare pentru a aduce beneficii sociale și economice substanțiale consumatorilor europeni, în sensul unei mai mari libertăți și al unui confort suplimentar, al unei mai mari transparențe și concurențe și al accesului la o gamă mai largă de produse și servicii. Acest lucru le-ar permite totodată întreprinderilor – și mai ales IMM-urilor – să ofere produse și servicii inovatoare de înaltă calitate și la îndemâna consumatorilor pe întreaga piață internă europeană online, consolidând poziția acestor întreprinderi și permițându-le să rămână competitive în economia globală. |
| --- | --- |

4.3

În opinia Comitetului, este fundamentală adaptarea cadrului de reglementare pentru a aduce beneficii sociale și economice substanțiale consumatorilor europeni, în sensul unei mai mari libertăți și al unui confort suplimentar, al unei mai mari transparențe și concurențe și al accesului la o gamă mai largă de produse și servicii. Acest lucru le-ar permite totodată întreprinderilor – și mai ales IMM-urilor – să ofere produse și servicii inovatoare de înaltă calitate și la îndemâna consumatorilor pe întreaga piață internă europeană online, consolidând poziția acestor întreprinderi și permițându-le să rămână competitive în economia globală.

| 4.4 | Este necesar ca „factorii de decizie politică să stabilească obiective nu numai calitative, ci și cantitative, pe baza principiului SMART (acțiuni specifice, măsurabile, aplicabile, realiste și temporal determinate). Posibilitatea de a măsura progresele realizate prin compararea lor cu repere realiste reprezintă o condiție preliminară esențială pentru o gestionare eficace a inițiativelor și pentru evaluarea impactului lor efectiv” (8). În acest mod crește nivelul de încredere al consumatorului, al operatorilor și al întreprinderilor simultan cu îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor într-un domeniu cu o utilizare tradițional intensivă a forței de muncă. |
| --- | --- |

4.4

Este necesar ca „factorii de decizie politică să stabilească obiective nu numai calitative, ci și cantitative, pe baza principiului SMART (acțiuni specifice, măsurabile, aplicabile, realiste și temporal determinate). Posibilitatea de a măsura progresele realizate prin compararea lor cu repere realiste reprezintă o condiție preliminară esențială pentru o gestionare eficace a inițiativelor și pentru evaluarea impactului lor efectiv” (8). În acest mod crește nivelul de încredere al consumatorului, al operatorilor și al întreprinderilor simultan cu îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor într-un domeniu cu o utilizare tradițional intensivă a forței de muncă.

| 4.5 | CESE consideră importantă impulsionarea fermă a CEN-CENELEC-ETSI (9) pentru ca să elaboreze – cu participarea paritară a grupurilor de consumatori, a IMM-urilor și a altor părți interesate – standarde tehnico-normative europene, pentru a asigura calitatea și fiabilitatea, durabilitatea și garanțiile sociale și de siguranță ale serviciilor de logistică integrată aplicate comerțului electronic, urmărindu-se un calendar precis, pe calea unei campanii de informare adecvate pe internet și în mass-media. CESE consideră totodată că și elaborarea unei etichete europene de siguranță și calitate pentru trimiteri – emisă de rețeaua europeană a centrelor de soluționare a problemelor (echivalentă mărcii VeriSign Secured Seal pentru plățile online) ar reprezenta un pas înainte. |
| --- | --- |

4.5

CESE consideră importantă impulsionarea fermă a CEN-CENELEC-ETSI (9) pentru ca să elaboreze – cu participarea paritară a grupurilor de consumatori, a IMM-urilor și a altor părți interesate – standarde tehnico-normative europene, pentru a asigura calitatea și fiabilitatea, durabilitatea și garanțiile sociale și de siguranță ale serviciilor de logistică integrată aplicate comerțului electronic, urmărindu-se un calendar precis, pe calea unei campanii de informare adecvate pe internet și în mass-media. CESE consideră totodată că și elaborarea unei etichete europene de siguranță și calitate pentru trimiteri – emisă de rețeaua europeană a centrelor de soluționare a problemelor (echivalentă mărcii VeriSign Secured Seal pentru plățile online) ar reprezenta un pas înainte.

| 4.5.1 | CESE recomandă crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și gratuită a tuturor problemelor utilizatorilor și ale comercianților electronici, precum și a unui observator european de monitorizare a sistemelor de livrare pentru comerțul electronic, care să elaboreze trimestrial un raport privind problemele înregistrate în materie de livrări în comerțul electronic. |
| --- | --- |

4.5.1

CESE recomandă crearea unei rețele europene de centre naționale de soluționare a problemelor întâlnite în comerțul electronic, care să fie ușor de utilizat, pentru rezolvarea rapidă și gratuită a tuturor problemelor utilizatorilor și ale comercianților electronici, precum și a unui observator european de monitorizare a sistemelor de livrare pentru comerțul electronic, care să elaboreze trimestrial un raport privind problemele înregistrate în materie de livrări în comerțul electronic.

| 4.5.2 | CESE solicită ferm crearea unui sistem de alertă rapidă – similar sistemului RAPEX (10)/ICSMS (11) – care să fie în măsură, după verificarea abuzurilor reclamate centrelor naționale de soluționare a problemelor de livrare din comerțul electronic, să facă să înceteze practicile comerciale frauduloase în acest sector, blocând site-ul și sancționând operatorul de servicii de livrare, în scopul soluționării eficiente, facile și gratuite a problemei. |
| --- | --- |

4.5.2

CESE solicită ferm crearea unui sistem de alertă rapidă – similar sistemului RAPEX (10)/ICSMS (11) – care să fie în măsură, după verificarea abuzurilor reclamate centrelor naționale de soluționare a problemelor de livrare din comerțul electronic, să facă să înceteze practicile comerciale frauduloase în acest sector, blocând site-ul și sancționând operatorul de servicii de livrare, în scopul soluționării eficiente, facile și gratuite a problemei.

| 4.6 | Pentru garantarea accesibilității, fiabilității și eficienței serviciilor logistice integrate de livrare este necesar totodată, în opinia CESE:






  — | ca în cadrul programului Orizont 2020 să se acorde o prioritate fermă cercetării în domeniul tehnologiilor de logistică integrată pentru a se garanta trasabilitatea, transmiterea rapidă, interfețele de cooperare producători/operatori de servicii de livrare/consumatori, pentru scurtarea termenelor efective de livrare și pentru reducerea costurilor; |
| --- | --- | --- |

4.6

Pentru garantarea accesibilității, fiabilității și eficienței serviciilor logistice integrate de livrare este necesar totodată, în opinia CESE:

—

ca în cadrul programului Orizont 2020 să se acorde o prioritate fermă cercetării în domeniul tehnologiilor de logistică integrată pentru a se garanta trasabilitatea, transmiterea rapidă, interfețele de cooperare producători/operatori de servicii de livrare/consumatori, pentru scurtarea termenelor efective de livrare și pentru reducerea costurilor;

| — | să se accelereze intrarea în funcțiune a constelației de sateliți Galileo cu rețelele de stații de la suprafața Pământului în conformitate cu avizele anterioare ale Comitetului pe această temă (12); |
| --- | --- |

—

să se accelereze intrarea în funcțiune a constelației de sateliți Galileo cu rețelele de stații de la suprafața Pământului în conformitate cu avizele anterioare ale Comitetului pe această temă (12);

| — | să se asigure deplina interoperabilitate în special a sistemelor de monitorizare și a sistemelor informatice simplificate ale rețelelor produselor și rambursărilor, pe baza experiențelor programelor comunitare IDA, IDABC și ISA (13) – Soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene; |
| --- | --- |

—

să se asigure deplina interoperabilitate în special a sistemelor de monitorizare și a sistemelor informatice simplificate ale rețelelor produselor și rambursărilor, pe baza experiențelor programelor comunitare IDA, IDABC și ISA (13) – Soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene;

| — | să se elaboreze platforme de interconectare în rețea pentru schimbul de informații și coordonarea între actori, inclusiv pentru limitarea impactului asupra mediului, în special cel al „ultimului kilometru”, pe baza unor proiecte demonstrative în cadrul Orizont 2020 și al programului „O viață bună, în limitele planetei noastre 2020”; |
| --- | --- |

—

să se elaboreze platforme de interconectare în rețea pentru schimbul de informații și coordonarea între actori, inclusiv pentru limitarea impactului asupra mediului, în special cel al „ultimului kilometru”, pe baza unor proiecte demonstrative în cadrul Orizont 2020 și al programului „O viață bună, în limitele planetei noastre 2020”;

| — | să se pună în funcțiune o linie de logistică integrată a BEI pentru IMM-uri, în cadrul măsurilor de asistență financiară destinată întreprinderilor mici și mijlocii inovatoare și creatoare de locuri de muncă definite în contextul inițiativei pentru creștere și ocuparea forței de muncă (14); |
| --- | --- |

—

să se pună în funcțiune o linie de logistică integrată a BEI pentru IMM-uri, în cadrul măsurilor de asistență financiară destinată întreprinderilor mici și mijlocii inovatoare și creatoare de locuri de muncă definite în contextul inițiativei pentru creștere și ocuparea forței de muncă (14);

| — | să fie asigurată transparența fiecărui post de cheltuieli, pentru a se monitoriza structura cost-preț, iar accesibilitatea serviciilor să fie corespunzătoare, intensificându-se supravegherea pieței pentru a se asigura diversitatea ofertei. |
| --- | --- |

—

să fie asigurată transparența fiecărui post de cheltuieli, pentru a se monitoriza structura cost-preț, iar accesibilitatea serviciilor să fie corespunzătoare, intensificându-se supravegherea pieței pentru a se asigura diversitatea ofertei.

| 4.7 | Sectorul livrării coletelor este un sector mare utilizator de mână de lucru, în special din afara Uniunii, însă cu conținut redus de cunoștințe profesionale. În multe state membre UE, condițiile de lucru ale salariaților din acest sector sunt caracterizate de contracte nesigure, orare de lucru extenuante, salarii mici și posibilități reduse de acces la formarea profesională continuă. Această situație reprezintă rezultatul unor procese de externalizare efectuate de firmele de livrare, acestea delegându-și serviciile către cooperative de subcontractare sau către transportatori individuali care, deși folosesc logoul și uniforma unei firme de curierat, sunt posesorii propriei lor furgonete de transport (falși lucrători independenți) (15). |
| --- | --- |

4.7

Sectorul livrării coletelor este un sector mare utilizator de mână de lucru, în special din afara Uniunii, însă cu conținut redus de cunoștințe profesionale. În multe state membre UE, condițiile de lucru ale salariaților din acest sector sunt caracterizate de contracte nesigure, orare de lucru extenuante, salarii mici și posibilități reduse de acces la formarea profesională continuă. Această situație reprezintă rezultatul unor procese de externalizare efectuate de firmele de livrare, acestea delegându-și serviciile către cooperative de subcontractare sau către transportatori individuali care, deși folosesc logoul și uniforma unei firme de curierat, sunt posesorii propriei lor furgonete de transport (falși lucrători independenți) (15).

| 4.8 | CESE consideră că, pentru a se obține o piață internă integrată a livrării coletelor, este esențială asigurarea unei dimensiuni sociale solide și coerente, garantarea calității locurilor de muncă, asigurarea formării continue și combaterea muncii nedeclarate. Comitetul pledează pe lângă statele membre în favoarea asigurării, inclusiv prin semnarea contractelor colective de muncă, a angajării directe a lucrătorilor de firmele de livrări de colete și a garantării unor condiții de muncă echitabile și demne pentru întregul sector. |
| --- | --- |

4.8

CESE consideră că, pentru a se obține o piață internă integrată a livrării coletelor, este esențială asigurarea unei dimensiuni sociale solide și coerente, garantarea calității locurilor de muncă, asigurarea formării continue și combaterea muncii nedeclarate. Comitetul pledează pe lângă statele membre în favoarea asigurării, inclusiv prin semnarea contractelor colective de muncă, a angajării directe a lucrătorilor de firmele de livrări de colete și a garantării unor condiții de muncă echitabile și demne pentru întregul sector.

| 4.9 | Totodată, Comitetul consideră că este de importanță strategică pentru dezvoltarea sectorului livrării coletelor și al logisticii să se constituie un dialog structurat al sectorului la nivel european, național și teritorial, atât între părțile sociale reprezentative, cât și cu reprezentanții societății civile organizate – și anume organizațiile de consumatori și ale IMM-urilor, asociațiile comercianților online și ale operatorilor de livrări - pentru promovarea cooperării și a încrederii reciproce, a durabilității și interoperabilității depline a dezvoltării pieței livrărilor pentru comenzile online. |
| --- | --- |

4.9

Totodată, Comitetul consideră că este de importanță strategică pentru dezvoltarea sectorului livrării coletelor și al logisticii să se constituie un dialog structurat al sectorului la nivel european, național și teritorial, atât între părțile sociale reprezentative, cât și cu reprezentanții societății civile organizate – și anume organizațiile de consumatori și ale IMM-urilor, asociațiile comercianților online și ale operatorilor de livrări - pentru promovarea cooperării și a încrederii reciproce, a durabilității și interoperabilității depline a dezvoltării pieței livrărilor pentru comenzile online.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Cf de ex. Thuiswinkel, contractul-tip din Țările de Jos, stabilit la 1.1.2012 de către Consiliul Economic și Social din această țară în consultare cu consumatorii, la care au aderat deja 80 % din părțile interesate online.

1

(2)  Sursă: McKinsey – A 4-a conferință anuală europeană privind comerțul electronic, 14.11.2012, Bruxelles.

2

(3)  Sursă: EUROSTAT pentru perioada 2004-2009.

3

(4)  COM(2011) 942 final, 11.1.2012.

4

(5)  Eurostat, Anchetă privind familiile 2009.

5

(6)  JO C 168 din 20.7.2007, p. 74.

6

(7)  JO C 224 din 30.8.2008, p. 50

7

(8)  JO C 108 din 30.4.2004, p. 23.

8

(9)  CEN: Comitetul European de Standardizare, CENELEC: Comitetul European de Standardizare în Electrotehnică, ETSI: Institutul European de Standarde în Telecomunicații.

9

(10)  Sistemul de alertă rapidă pentru produsele nealimentare.

10

(11)  ICSMS: Sistemul european de comunicare a informațiilor pentru supravegherea pieței.

11

(12)  JO C 256 din 27.10.2007, p. 73; JO C 324 din 30.12.2006, p. 41; JO C 324 din 30.12.2006, p. 37; JO C 318 din 23.12.2006, p. 210; JO C 221 din 8.9.2005, p. 28; JO C 302 din 7.12.2004, p 35; JO C 48 din 21.2.2002, p. 42.

12

(13)  JO C 218 din 11.9.2009, p. 36.

13

(14)  Programul Fondul pentru înființare ETF – Fondul European de Investiții.

14

(15)  A se vedea avizul CESE "Utilizarea abuzivă a statutului de lucrător independent" (A se vedea pagina 14 din prezentul Jurnal Oficial).

15

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/64

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

2013/C 161/12

Raportor: dl Antonello PEZZINI

La 24 ianuarie 2013 și la 15 ianuarie 2013, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Regulament al Parlamentului european și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 82 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Propunerea supusă examinării reprezintă o prelungire pentru perioada 2014-2020 a programului lansat de Comisie în 2009 pentru finanțarea organismelor care își desfășoară activitatea în domeniul raportării financiare și al auditului De la începutul programului până în prezent, sectorul a trecut prin diverse modificări. Numărul organismelor a scăzut, în prezent rămânând doar trei: Fundația IFRS (International Financial Reporting Standards Foundation – Fundația pentru Standardele Internaționale de Contabilitate), EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group – Grupul consultativ european pentru raportarea financiară) și PIOB (Public Interest Oversight Board – Consiliul de supraveghere a interesului public). |
| --- | --- |

1.1

Propunerea supusă examinării reprezintă o prelungire pentru perioada 2014-2020 a programului lansat de Comisie în 2009 pentru finanțarea organismelor care își desfășoară activitatea în domeniul raportării financiare și al auditului De la începutul programului până în prezent, sectorul a trecut prin diverse modificări. Numărul organismelor a scăzut, în prezent rămânând doar trei: Fundația IFRS (International Financial Reporting Standards Foundation – Fundația pentru Standardele Internaționale de Contabilitate), EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group – Grupul consultativ european pentru raportarea financiară) și PIOB (Public Interest Oversight Board – Consiliul de supraveghere a interesului public).

| 1.2 | CESE aprobă programul în esență, recunoscând valoarea ridicată a raportării financiare și a auditului ca fundamente ale unei piețe solide și transparente. Pe de altă parte, nu dispune de suficiente date pentru a putea aprecia dacă sumele atribuite sunt adecvate pentru funcționarea fiecărui program și nici nu își poate forma o opinie cu privire la măsura în care „produsul” fiecărei instituții răspunde nevoilor utilizatorilor, care, de altfel, par a avea o părere absolut pozitivă în această privință. |
| --- | --- |

1.2

CESE aprobă programul în esență, recunoscând valoarea ridicată a raportării financiare și a auditului ca fundamente ale unei piețe solide și transparente. Pe de altă parte, nu dispune de suficiente date pentru a putea aprecia dacă sumele atribuite sunt adecvate pentru funcționarea fiecărui program și nici nu își poate forma o opinie cu privire la măsura în care „produsul” fiecărei instituții răspunde nevoilor utilizatorilor, care, de altfel, par a avea o părere absolut pozitivă în această privință.

| 1.3 | Criza financiară în care se zbate încă piața a evidențiat nevoia crescândă de informații mai exacte și de standarde de audit tot mai eficiente, dar a avea la dispoziție astfel de instrumente nu servește la nimic, atâta timp cât utilizatorii nu sunt în stare să le utilizeze pe deplin. Rezultă de aici necesitatea de a forma experți de nivel înalt în sectorul public și privat: o sarcină pentru care UE, statele membre și întreprinderile trebuie să depună toate eforturile, cu angajarea fondurilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.3

Criza financiară în care se zbate încă piața a evidențiat nevoia crescândă de informații mai exacte și de standarde de audit tot mai eficiente, dar a avea la dispoziție astfel de instrumente nu servește la nimic, atâta timp cât utilizatorii nu sunt în stare să le utilizeze pe deplin. Rezultă de aici necesitatea de a forma experți de nivel înalt în sectorul public și privat: o sarcină pentru care UE, statele membre și întreprinderile trebuie să depună toate eforturile, cu angajarea fondurilor corespunzătoare.

2.   Introducere

| 2.1 | La 19 decembrie 2012, Comisia a publicat o propunere de regulament al PE și al Consiliului menită să susțină, în perioada dintre 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, desfășurarea activităților organismelor care se ocupă de elaborarea principiilor și standardelor din domeniul raportării financiare și auditului. Programul anterior, din 2009, se va încheia la 31 decembrie 2013. Unele organisme avute în vedere în programul inițial au fost absorbite de altele; prezenta propunere se referă așadar doar la beneficiarii rămași, adică la Fundația IFRS (succesorul legal al IASCF), EFRAG și PIOB. Propunerea se referă exclusiv la sectorul privat. Sectorul public este acoperit de Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate (SEC 95), care stabilește principiile întocmirii bugetelor publice. |
| --- | --- |

2.1

La 19 decembrie 2012, Comisia a publicat o propunere de regulament al PE și al Consiliului menită să susțină, în perioada dintre 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, desfășurarea activităților organismelor care se ocupă de elaborarea principiilor și standardelor din domeniul raportării financiare și auditului. Programul anterior, din 2009, se va încheia la 31 decembrie 2013. Unele organisme avute în vedere în programul inițial au fost absorbite de altele; prezenta propunere se referă așadar doar la beneficiarii rămași, adică la Fundația IFRS (succesorul legal al IASCF), EFRAG și PIOB. Propunerea se referă exclusiv la sectorul privat. Sectorul public este acoperit de Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate (SEC 95), care stabilește principiile întocmirii bugetelor publice.

| 2.2 | Atât propunerea, cât și expunerea de motive care o însoțește sunt atât de înțesate de acronime încât orientarea în hățișul de sigle și de relații dintre diversele organisme menționate în text devine o operațiune dificilă. Prin urmare, este necesar un ghid de lectură a acronimelor și organigramelor care să înlesnească citirea documentelor a căror înțelegere, în pofida utilizării unei terminologii tehnice precise, constituie o adevărată provocare, chiar și pentru specialiști. |
| --- | --- |

2.2

Atât propunerea, cât și expunerea de motive care o însoțește sunt atât de înțesate de acronime încât orientarea în hățișul de sigle și de relații dintre diversele organisme menționate în text devine o operațiune dificilă. Prin urmare, este necesar un ghid de lectură a acronimelor și organigramelor care să înlesnească citirea documentelor a căror înțelegere, în pofida utilizării unei terminologii tehnice precise, constituie o adevărată provocare, chiar și pentru specialiști.

| 2.3 | Acest ghid ar trebui să prezinte, foarte pe scurt, următoarele organisme beneficiare:






  2.3.1 | Fundația IFRS, International Financial Reporting Standards Foundation, a înlocuit-o pe cea care purta inițial denumirea de IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation – Fundația Comitetului pentru Standardele Internaționale de Contabilitate) și reprezintă organul care, la nivel mondial, alături de IFRIC, redactează standardele contabile pentru întocmirea situațiilor financiare ale societăților cotate la bursă din UE. Aceste principii au fost incluse în dreptul Uniunii. De Fundația IFRS depind organismele care activează în domeniul tehnic, IASB și Comitetul de interpretare al IFRS (
  IFRS Interpretation Committee
  ). Guvernanța este asigurată de o serie de entități care au funcții asupra cărora cu greu ne putem pronunța: pe lângă Consiliu (
  Board
  ), există un consiliu de monitorizare (
  Monitoring Board
  ),un Consiliu Consultativ pentru Standarde (
  Standards Advisory Committee
  ) și un Comitet de supraveghere a procedurilor (
  Due Process Oversight Committee
  ).






  2.3.1.1 | Comisia recunoaște rolul primordial pe care îl deține IFRS, ca organism de standardizare la nivel mondial, și recomandă ca sprijinul acordat deja IASCF să continue printr-un sistem stabil de cofinanțare. Unele state membre participă deja la acest program, iar UE, la rândul său, a finanțat cheltuielile pe 2011 în proporție de 17 %. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Acest ghid ar trebui să prezinte, foarte pe scurt, următoarele organisme beneficiare:

2.3.1

Fundația IFRS, International Financial Reporting Standards Foundation, a înlocuit-o pe cea care purta inițial denumirea de IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation – Fundația Comitetului pentru Standardele Internaționale de Contabilitate) și reprezintă organul care, la nivel mondial, alături de IFRIC, redactează standardele contabile pentru întocmirea situațiilor financiare ale societăților cotate la bursă din UE. Aceste principii au fost incluse în dreptul Uniunii. De Fundația IFRS depind organismele care activează în domeniul tehnic, IASB și Comitetul de interpretare al IFRS (
  IFRS Interpretation Committee
  ). Guvernanța este asigurată de o serie de entități care au funcții asupra cărora cu greu ne putem pronunța: pe lângă Consiliu (
  Board
  ), există un consiliu de monitorizare (
  Monitoring Board
  ),un Consiliu Consultativ pentru Standarde (
  Standards Advisory Committee
  ) și un Comitet de supraveghere a procedurilor (
  Due Process Oversight Committee
  ).

2.3.1.1

Comisia recunoaște rolul primordial pe care îl deține IFRS, ca organism de standardizare la nivel mondial, și recomandă ca sprijinul acordat deja IASCF să continue printr-un sistem stabil de cofinanțare. Unele state membre participă deja la acest program, iar UE, la rândul său, a finanțat cheltuielile pe 2011 în proporție de 17 %.

| 2.3.2 | EFRAG, European Financial Reporting Advisory Group, este consultantul tehnic al Comisiei pe probleme de raportare financiară. Este vorba despre o organizație privată, înființată în 2001, care inițial era supusă unui control proporțional cu contribuțiile financiare ale diverșilor participanți, printre care și Comisia. Din 2008, structura sa a fost modificată, astfel încât să reflecte mai fidel rolul său în materie de politică publică pe care EFRAG l-a dobândit între timp ca platformă care să reprezinte vocea Europei în materie de contabilitate. În timp ce drepturile de reprezentare și de vot aparțin în continuare organismelor de conducere ale EFRAG, Adunarea generală și Consiliul de supraveghere (
  General Assembly
  și
  Supervisory Board
  ), în prezent mai buna guvernanță este asigurată de un Comitet pentru planificare și resurse (
  Planning and Ressource Committe – PRC
  ) și, în special, de un consiliu de supraveghere consolidat (
  Supervisory Board
  ) alcătuit din 17 persoane, reprezentanți ai părților interesate: entitățile care elaborează și cele care utilizează situațiile financiare, organisme financiare, precum și patru experți în politici publice desemnați de Comisie.






  2.3.2.1 | În opinia Comisiei, EFRAG necesită fonduri consistente și pe termen lung pentru a-și păstra credibilitatea și independența; diverse mari state membre participă direct la susținerea sa. Comisia cofinanțează EFRAG în numele statelor membre mai mici. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

EFRAG, European Financial Reporting Advisory Group, este consultantul tehnic al Comisiei pe probleme de raportare financiară. Este vorba despre o organizație privată, înființată în 2001, care inițial era supusă unui control proporțional cu contribuțiile financiare ale diverșilor participanți, printre care și Comisia. Din 2008, structura sa a fost modificată, astfel încât să reflecte mai fidel rolul său în materie de politică publică pe care EFRAG l-a dobândit între timp ca platformă care să reprezinte vocea Europei în materie de contabilitate. În timp ce drepturile de reprezentare și de vot aparțin în continuare organismelor de conducere ale EFRAG, Adunarea generală și Consiliul de supraveghere (
  General Assembly
  și
  Supervisory Board
  ), în prezent mai buna guvernanță este asigurată de un Comitet pentru planificare și resurse (
  Planning and Ressource Committe – PRC
  ) și, în special, de un consiliu de supraveghere consolidat (
  Supervisory Board
  ) alcătuit din 17 persoane, reprezentanți ai părților interesate: entitățile care elaborează și cele care utilizează situațiile financiare, organisme financiare, precum și patru experți în politici publice desemnați de Comisie.

2.3.2.1

În opinia Comisiei, EFRAG necesită fonduri consistente și pe termen lung pentru a-și păstra credibilitatea și independența; diverse mari state membre participă direct la susținerea sa. Comisia cofinanțează EFRAG în numele statelor membre mai mici.

| 2.3.3 | PIOB, Public Interest Oversight Board (Consiliul de supraveghere a interesului public) este o fundație spaniolă, cu sediul la Madrid. Deși are statut privat, aceasta reprezintă un organism de mare autoritate și cu pondere, care garantează respectarea procedurilor, a supravegherii și transparenței standardelor de audit internaționale, dictate de IFAC (International Federation of Accountants – Federația Internațională a Contabililor), un organism privat, reprezentant al contabililor și auditorilor la nivel mondial. Partenerii săi principali sunt Grupul de monitorizare (
  Monitoring Group
  –
  MG
  ) și însuși IFAC; MG reprezintă autoritățile de reglementare și instituțiile internaționale la cel mai înalt nivel (1). Guvernanța PIOB este asigurată de 10 membri, dintre care doi sunt desemnați de Comisie.






  2.3.3.1 | Decizia din 2009 aloca PIOB o finanțare care, în 2011, reprezenta 22 % din cheltuielile eligibile; Comisia conlucrează strâns cu acest organism și, totodată, a contribuit la formarea personalului său în ceea ce privește bugetul UE. Pe de altă parte, se pare că trebuie revizuită structura rețelei de finanțatori: în afară de Comisie, doar IFAC mai contribuie, cu 78 %, la acoperirea cheltuielilor restante. Comisia ia măsuri pentru „diversificarea” finanțărilor, vizând consolidarea independenței PIOB în raport cu IFAC: pe lângă contribuțiile promise pentru 2013 de câteva instituții internaționale, este în desfășurare o campanie de strângere de fonduri de la donatori din lumea întreagă, lansată de un grup operativ ad-hoc. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

PIOB, Public Interest Oversight Board (Consiliul de supraveghere a interesului public) este o fundație spaniolă, cu sediul la Madrid. Deși are statut privat, aceasta reprezintă un organism de mare autoritate și cu pondere, care garantează respectarea procedurilor, a supravegherii și transparenței standardelor de audit internaționale, dictate de IFAC (International Federation of Accountants – Federația Internațională a Contabililor), un organism privat, reprezentant al contabililor și auditorilor la nivel mondial. Partenerii săi principali sunt Grupul de monitorizare (
  Monitoring Group
  –
  MG
  ) și însuși IFAC; MG reprezintă autoritățile de reglementare și instituțiile internaționale la cel mai înalt nivel (1). Guvernanța PIOB este asigurată de 10 membri, dintre care doi sunt desemnați de Comisie.

2.3.3.1

Decizia din 2009 aloca PIOB o finanțare care, în 2011, reprezenta 22 % din cheltuielile eligibile; Comisia conlucrează strâns cu acest organism și, totodată, a contribuit la formarea personalului său în ceea ce privește bugetul UE. Pe de altă parte, se pare că trebuie revizuită structura rețelei de finanțatori: în afară de Comisie, doar IFAC mai contribuie, cu 78 %, la acoperirea cheltuielilor restante. Comisia ia măsuri pentru „diversificarea” finanțărilor, vizând consolidarea independenței PIOB în raport cu IFAC: pe lângă contribuțiile promise pentru 2013 de câteva instituții internaționale, este în desfășurare o campanie de strângere de fonduri de la donatori din lumea întreagă, lansată de un grup operativ ad-hoc.

| 2.4 | Aspectele de care se ocupă organismele cărora urmează să li se aloce fonduri substanțiale sunt foarte tehnice și greu de apreciat în afara cercului restrâns al specialiștilor în domeniu; prin urmare, Comisia nu a efectuat consultări externe, limitându-se la evaluarea măsurii în care contribuțiile sunt adecvate, în lumina propriilor experiențe și cunoștințe. Evaluarea de impact a constatat faptul că programul de finanțare a răspuns așteptărilor și a atins obiectivele stabilite. |
| --- | --- |

2.4

Aspectele de care se ocupă organismele cărora urmează să li se aloce fonduri substanțiale sunt foarte tehnice și greu de apreciat în afara cercului restrâns al specialiștilor în domeniu; prin urmare, Comisia nu a efectuat consultări externe, limitându-se la evaluarea măsurii în care contribuțiile sunt adecvate, în lumina propriilor experiențe și cunoștințe. Evaluarea de impact a constatat faptul că programul de finanțare a răspuns așteptărilor și a atins obiectivele stabilite.

3.   Comentarii și propuneri

| 3.1 | CESE s-a pronunțat deja (2) asupra programului inițial, exprimându-și sprijinul față de propunerile Comisiei, formulând însă și unele rezerve și propuneri care vor fi reluate în acest text, în situațiile în care este necesar. În prezent, ca și atunci, nu putem decât să subscriem la principiul că activitățile unor instituții care se achită de sarcini deosebit de delicate și de importante trebuie să fie finanțate. În schimb, nu este posibil să ne formăm o opinie avizată cu privire la volumul finanțărilor, al căror cuantum depinde de un corpus de cunoștințe de care dispun doar puțini specialiști. |
| --- | --- |

3.1

CESE s-a pronunțat deja (2) asupra programului inițial, exprimându-și sprijinul față de propunerile Comisiei, formulând însă și unele rezerve și propuneri care vor fi reluate în acest text, în situațiile în care este necesar. În prezent, ca și atunci, nu putem decât să subscriem la principiul că activitățile unor instituții care se achită de sarcini deosebit de delicate și de importante trebuie să fie finanțate. În schimb, nu este posibil să ne formăm o opinie avizată cu privire la volumul finanțărilor, al căror cuantum depinde de un corpus de cunoștințe de care dispun doar puțini specialiști.

| 3.2 | În 2009, în perioada elaborării programului, criza financiară se afla deja în plină desfășurare; însă la vremea aceea era poate prea devreme ca să se poată realiza analize larg cuprinzătoare, care să includă aspectele mai puțin evidente ale cauzelor sau, mai degrabă, ale factorilor care au cogenerat evenimentele respective. Timpul scurs și cele întâmplate în acest interval dau ocazia formulării câtorva reflecții suplimentare. |
| --- | --- |

3.2

În 2009, în perioada elaborării programului, criza financiară se afla deja în plină desfășurare; însă la vremea aceea era poate prea devreme ca să se poată realiza analize larg cuprinzătoare, care să includă aspectele mai puțin evidente ale cauzelor sau, mai degrabă, ale factorilor care au cogenerat evenimentele respective. Timpul scurs și cele întâmplate în acest interval dau ocazia formulării câtorva reflecții suplimentare.

| 3.3 | Raportarea și tehnicile contabile sunt costisitoare, trăsătură accentuată de faptul că ele sunt rezultatul muncii unor specialiști greu de găsit pe piață, în cazul cărora pregătirea universitară este doar punctul de plecare pe calea dobândirii, la fața locului, a unor competențe de înalt nivel. Și nu numai atât: acești specialiști trebuie să dispună și de înalte calități morale, astfel încât să existe certitudinea confidențialității informațiilor și a neutralității analizelor lor; toate acestea pentru a conchide că finanțarea organismelor operaționale este, de bună seamă, utilă, dar este neapărată nevoie și de o activitate de formare a unor specialiști remunerați și stimulați cum se cuvine. |
| --- | --- |

3.3

Raportarea și tehnicile contabile sunt costisitoare, trăsătură accentuată de faptul că ele sunt rezultatul muncii unor specialiști greu de găsit pe piață, în cazul cărora pregătirea universitară este doar punctul de plecare pe calea dobândirii, la fața locului, a unor competențe de înalt nivel. Și nu numai atât: acești specialiști trebuie să dispună și de înalte calități morale, astfel încât să existe certitudinea confidențialității informațiilor și a neutralității analizelor lor; toate acestea pentru a conchide că finanțarea organismelor operaționale este, de bună seamă, utilă, dar este neapărată nevoie și de o activitate de formare a unor specialiști remunerați și stimulați cum se cuvine.

| 3.3.1 | Când este vorba despre specialiști, ne gândim de regulă la cei aflați la originea elaborării informațiilor și standardelor; la fel de „specialiști” trebuie să fie însă și destinatarii lor, cei pentru care informațiile constituie instrumente de lucru iar normele – ghidul activității lor. Astfel, este de înțeles că disponibilitatea resurselor umane corespunzător formate reprezintă o prioritate nu doar pentru cei care produc informația, ci și pentru cei care trebuie să o utilizeze: autorități de reglementare și de supraveghere, legiuitori, întreprinderi, institute de cercetare. |
| --- | --- |

3.3.1

Când este vorba despre specialiști, ne gândim de regulă la cei aflați la originea elaborării informațiilor și standardelor; la fel de „specialiști” trebuie să fie însă și destinatarii lor, cei pentru care informațiile constituie instrumente de lucru iar normele – ghidul activității lor. Astfel, este de înțeles că disponibilitatea resurselor umane corespunzător formate reprezintă o prioritate nu doar pentru cei care produc informația, ci și pentru cei care trebuie să o utilizeze: autorități de reglementare și de supraveghere, legiuitori, întreprinderi, institute de cercetare.

| 3.4 | Un corolar al formării îl constituie aspectul calității informațiilor: la punctul 3.1 de mai sus, s-a afirmat că este dificil să se emită o judecată cu privire la volumul finanțărilor propuse; și mai dificilă și aleatorie ar fi o judecată bazată pe valoarea adăugată a utilității lor pentru utilizatori. Nu ne rămâne decât să fim de acord cu propunerea Comisiei în ceea ce privește cuantumul contribuțiilor, bizuindu-ne numai pe încredere și pe aprecierea motivațiilor. |
| --- | --- |

3.4

Un corolar al formării îl constituie aspectul calității informațiilor: la punctul 3.1 de mai sus, s-a afirmat că este dificil să se emită o judecată cu privire la volumul finanțărilor propuse; și mai dificilă și aleatorie ar fi o judecată bazată pe valoarea adăugată a utilității lor pentru utilizatori. Nu ne rămâne decât să fim de acord cu propunerea Comisiei în ceea ce privește cuantumul contribuțiilor, bizuindu-ne numai pe încredere și pe aprecierea motivațiilor.

| 3.5 | În avizul anterior (3), prezentat în 2009 cu ocazia lansării programului, CESE a recomandat să se acorde o atenție specială evitării influențelor sau ingerințelor necuvenite asupra pieței valorilor mobiliare
   (4), reglementată prin standardele IASCF și EFRAG; problema a fost ridicată chiar de Comisie, care a solicitat o contribuție europeană pentru evitarea vreunei influențe necuvenite a părților interesate. În noua propunere de regulament nu se mai regăsește nicio urmă a acestui aspect important și delicat aspect; CESE solicită Comisiei să își confirme deplina încredere în independența acestor organisme. Toate acestea sunt valabile și în cazul PIOB
   (5). |
| --- | --- |

3.5

În avizul anterior (3), prezentat în 2009 cu ocazia lansării programului, CESE a recomandat să se acorde o atenție specială evitării influențelor sau ingerințelor necuvenite asupra pieței valorilor mobiliare
   (4), reglementată prin standardele IASCF și EFRAG; problema a fost ridicată chiar de Comisie, care a solicitat o contribuție europeană pentru evitarea vreunei influențe necuvenite a părților interesate. În noua propunere de regulament nu se mai regăsește nicio urmă a acestui aspect important și delicat aspect; CESE solicită Comisiei să își confirme deplina încredere în independența acestor organisme. Toate acestea sunt valabile și în cazul PIOB
   (5).

| 3.6 | În ceea ce privește EFRAG, este de remarcat că Comisia cofinanțează acest organism în numele statelor membre mai mici (cele mai mari contribuie direct). Probabil că partea de contribuție a Comisiei nu ar fi cu totul alta dacă toate statele membre ar vărsa o cotă proprie, chiar și una simbolică. Gestul acesta însă ar constitui un semnal al implicării, în mod responsabil, a întregii structuri comunitare în organisme de importanță comună, indiferent de dimensiunea fiecărui stat membru în parte. |
| --- | --- |

3.6

În ceea ce privește EFRAG, este de remarcat că Comisia cofinanțează acest organism în numele statelor membre mai mici (cele mai mari contribuie direct). Probabil că partea de contribuție a Comisiei nu ar fi cu totul alta dacă toate statele membre ar vărsa o cotă proprie, chiar și una simbolică. Gestul acesta însă ar constitui un semnal al implicării, în mod responsabil, a întregii structuri comunitare în organisme de importanță comună, indiferent de dimensiunea fiecărui stat membru în parte.

| 3.7 | Standardele IFRS (International Financial Regulation Standards) stabilesc contabilitatea întreprinderilor prin marcare la piață (marked to market). În timpul crizei financiare s-a observat că ele pot avea un efect prociclic și pe termen scurt. CESE propune să se efectueze o analiză cost-beneficiu a acestor standarde, de exemplu în cadrul programului supus examinării. |
| --- | --- |

3.7

Standardele IFRS (International Financial Regulation Standards) stabilesc contabilitatea întreprinderilor prin marcare la piață (marked to market). În timpul crizei financiare s-a observat că ele pot avea un efect prociclic și pe termen scurt. CESE propune să se efectueze o analiză cost-beneficiu a acestor standarde, de exemplu în cadrul programului supus examinării.

| 3.8 | În încheiere, CESE dorește să sublinieze încă o dată importanța culegerii și elaborării datelor, dar mai ales că este necesar să se știe cum trebuie înțelese și utilizate corect: trebuie recunoscut nivelul înalt de profesionalism al „furnizorilor”, dar, în același timp, rămân multe de făcut în privința categoriei eterogene a utilizatorilor, prin formarea și menținerea „la zi” a resurselor umane corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.8

În încheiere, CESE dorește să sublinieze încă o dată importanța culegerii și elaborării datelor, dar mai ales că este necesar să se știe cum trebuie înțelese și utilizate corect: trebuie recunoscut nivelul înalt de profesionalism al „furnizorilor”, dar, în același timp, rămân multe de făcut în privința categoriei eterogene a utilizatorilor, prin formarea și menținerea „la zi” a resurselor umane corespunzătoare.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Membrii MG sunt: Comisia Europeană, IOSCO (Organizația internațională a comisiilor pentru valori mobiliare), BCBS (Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară), și o serie de alte organisme similare, la nivel european și mondial.

1

(2)  JO C 228, 22.9.2009; p. 75; alte avize importante, mai ales pentru anumite aspecte de specialitate: JO C 191, 29.6.2012, p. 61.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  A se vedea punctul 3.2.1.

4

(5)  A se vedea punctul 3.4.

5

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Către integrarea tinerilor pe piața muncii

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Raportor general: dl Pavel TRANTINA

Coraportor general: dl Philippe DE BUCK

La 19 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Către integrarea tinerilor pe piața muncii

COM(2012) 727 final.

La 13 noiembrie 2012 Biroul Comitetului a însărcinat Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl Pavel TRANTINA raportor general și pe dl Philippe DE BUCK coraportor general în cea de-a 488-a-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 21 martie 2013) și a adoptat prezentul aviz cu 174 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 1 abținere.

1.   Sinteza recomandărilor

| 1.1 | CESE își reiterează denunțul deseori exprimat cu privire la rata catastrofică a șomajului în rândul tinerilor și solicită tuturor părților interesate să ia măsuri urgente, eficiente și definitive pentru a ieși din cercul vicios care riscă să compromită viitorul unei întregi generații. A sosit timpul să se facă investiții în tineri, ale căror roade vor fi culese pe termen lung. |
| --- | --- |

1.1

CESE își reiterează denunțul deseori exprimat cu privire la rata catastrofică a șomajului în rândul tinerilor și solicită tuturor părților interesate să ia măsuri urgente, eficiente și definitive pentru a ieși din cercul vicios care riscă să compromită viitorul unei întregi generații. A sosit timpul să se facă investiții în tineri, ale căror roade vor fi culese pe termen lung.

| 1.2 | În același timp, CESE subliniază că la nivel național și al UE este necesară o reală strategie de creștere pentru a susține crearea mai multor locuri de muncă cu caracter mai stabil, acestea fiind condiția prealabilă pentru succesul măsurilor de încadrare în muncă a tinerilor. Acest lucru presupune o abordare coordonată a tuturor eforturilor și politicilor menite să consolideze competitivitatea și să redea încrederea investitorilor și gospodăriilor. Semestrul european este o ocazie de a recomanda politici și reforme adecvate care să fie puse în aplicare în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

1.2

În același timp, CESE subliniază că la nivel național și al UE este necesară o reală strategie de creștere pentru a susține crearea mai multor locuri de muncă cu caracter mai stabil, acestea fiind condiția prealabilă pentru succesul măsurilor de încadrare în muncă a tinerilor. Acest lucru presupune o abordare coordonată a tuturor eforturilor și politicilor menite să consolideze competitivitatea și să redea încrederea investitorilor și gospodăriilor. Semestrul european este o ocazie de a recomanda politici și reforme adecvate care să fie puse în aplicare în fiecare stat membru.

| 1.3 | CESE salută propunerea privind pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor și recomandă să se acorde o atenție specială punerii în aplicare a acestuia la nivelul statelor membre, prin includerea măsurilor de combatere a șomajului în rândul tinerilor ca elemente importante în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

1.3

CESE salută propunerea privind pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor și recomandă să se acorde o atenție specială punerii în aplicare a acestuia la nivelul statelor membre, prin includerea măsurilor de combatere a șomajului în rândul tinerilor ca elemente importante în programele naționale de reformă.

| 1.4 | CESE susține ideea ca instituirea sistemelor de garanție pentru tineret în statele membre să fie finanțată printr-un fond special al inițiativei pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, prevăzut în cadrul financiar multianual, și apreciază crearea acestui fond, menționând că trebuie suplimentat la nivel național. Totuși, CESE consideră că nu este suficientă finanțarea acestui fond cu doar 6 miliarde de euro, din care o parte va proveni din sume existente deja în cadrul Fondului Social European. În plus, dat fiind faptul că va servi la sprijinirea doar a regiunilor în care șomajul în rândul tinerilor este de peste 25 %, CESE subliniază că celelalte regiuni ar trebui să poată avea acces la sprijin financiar prin procedurile standard din cadrul FSE. Cu toate acestea, este necesar să se acționeze imediat, să se finanțeze măsurile propuse prin noi fonduri, fără să se genereze concurență între tineri și alte categorii dezavantajate în cadrul FSE. |
| --- | --- |

1.4

CESE susține ideea ca instituirea sistemelor de garanție pentru tineret în statele membre să fie finanțată printr-un fond special al inițiativei pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, prevăzut în cadrul financiar multianual, și apreciază crearea acestui fond, menționând că trebuie suplimentat la nivel național. Totuși, CESE consideră că nu este suficientă finanțarea acestui fond cu doar 6 miliarde de euro, din care o parte va proveni din sume existente deja în cadrul Fondului Social European. În plus, dat fiind faptul că va servi la sprijinirea doar a regiunilor în care șomajul în rândul tinerilor este de peste 25 %, CESE subliniază că celelalte regiuni ar trebui să poată avea acces la sprijin financiar prin procedurile standard din cadrul FSE. Cu toate acestea, este necesar să se acționeze imediat, să se finanțeze măsurile propuse prin noi fonduri, fără să se genereze concurență între tineri și alte categorii dezavantajate în cadrul FSE.

| 1.5 | CESE sprijină abordarea Comisiei, conform căreia, „Garanția pentru tineret urmează a fi pusă în aplicare în cadrul unui sistem cuprinzător și global, prin intermediul căruia tinerii să beneficieze de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de învățământ sau de la pierderea locului de muncă”. CESE înțelege că există diferențe între statele membre și recunoaște importanța faptului de a le permite să stabilească limita superioară de vârstă în funcție de nevoile și posibilitățile lor. Totuși, recomandă ca, în măsura posibilului, limita de vârstă pentru a avea acces la sistem să fie extinsă la 30 de ani, pentru a include tinerii care absolvă universitatea mai târziu sau care se află încă într-o perioadă de tranziție de la educație la încadrarea în muncă, cu riscul iminent de a pierde contactul cu piața forței de muncă, în special în țările cu rata cea mai ridicată a șomajului în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

1.5

CESE sprijină abordarea Comisiei, conform căreia, „Garanția pentru tineret urmează a fi pusă în aplicare în cadrul unui sistem cuprinzător și global, prin intermediul căruia tinerii să beneficieze de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de învățământ sau de la pierderea locului de muncă”. CESE înțelege că există diferențe între statele membre și recunoaște importanța faptului de a le permite să stabilească limita superioară de vârstă în funcție de nevoile și posibilitățile lor. Totuși, recomandă ca, în măsura posibilului, limita de vârstă pentru a avea acces la sistem să fie extinsă la 30 de ani, pentru a include tinerii care absolvă universitatea mai târziu sau care se află încă într-o perioadă de tranziție de la educație la încadrarea în muncă, cu riscul iminent de a pierde contactul cu piața forței de muncă, în special în țările cu rata cea mai ridicată a șomajului în rândul tinerilor.

| 1.6 | CESE salută, de asemenea, acordul politic al Consiliului EPSCO încheiat la 28 februarie 2013 privind propunerea de garanție pentru tineret. Însă, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă. (1) |
| --- | --- |

1.6

CESE salută, de asemenea, acordul politic al Consiliului EPSCO încheiat la 28 februarie 2013 privind propunerea de garanție pentru tineret. Însă, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă. (1)

| 1.7 | CESE consideră că este fundamental pentru punerea în aplicare completă și corectă a garanției pentru tineret să se definească mai bine și mai clar, la nivel național și al UE, instrumentele, responsabilitățile, obiectivele și indicatorii pentru monitorizare. De aceea, CESE propune ca punerea în aplicare a garanției pentru tineret să fie inclusă printre indicatorii din cadrul procesului semestrului european. |
| --- | --- |

1.7

CESE consideră că este fundamental pentru punerea în aplicare completă și corectă a garanției pentru tineret să se definească mai bine și mai clar, la nivel național și al UE, instrumentele, responsabilitățile, obiectivele și indicatorii pentru monitorizare. De aceea, CESE propune ca punerea în aplicare a garanției pentru tineret să fie inclusă printre indicatorii din cadrul procesului semestrului european.

| 1.8 | Pe baza exemplelor de succes din câteva state membre, partenerii sociali și organizațiile de tineret, precum și platformele de reprezentare ale acestora ar trebui să joace un rol-cheie în conceperea, punerea în aplicare, promovarea și monitorizarea sistemului. |
| --- | --- |

1.8

Pe baza exemplelor de succes din câteva state membre, partenerii sociali și organizațiile de tineret, precum și platformele de reprezentare ale acestora ar trebui să joace un rol-cheie în conceperea, punerea în aplicare, promovarea și monitorizarea sistemului.

| 1.9 | Reforma serviciilor EURES și, după caz, a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din statele membre ar trebui, de asemenea, să sprijine activ tinerii și să adapteze serviciile și abordările din domeniu, astfel încât să fie mai accesibile. Încă din școli trebuie create oportunități de consiliere și orientare profesională. |
| --- | --- |

1.9

Reforma serviciilor EURES și, după caz, a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din statele membre ar trebui, de asemenea, să sprijine activ tinerii și să adapteze serviciile și abordările din domeniu, astfel încât să fie mai accesibile. Încă din școli trebuie create oportunități de consiliere și orientare profesională.

| 1.10 | Trebuie îmbunătățite condițiile privind oferta de stagii și de ucenicii. Trebuie garantate standarde înalte de calitate pentru stagii și ucenicii prin criterii specifice, care să fie obligatorii în momentul solicitării sprijinului financiar. În plus, trebuie introduse mecanisme mai bune de monitorizare și de protecție a drepturilor stagiarilor. |
| --- | --- |

1.10

Trebuie îmbunătățite condițiile privind oferta de stagii și de ucenicii. Trebuie garantate standarde înalte de calitate pentru stagii și ucenicii prin criterii specifice, care să fie obligatorii în momentul solicitării sprijinului financiar. În plus, trebuie introduse mecanisme mai bune de monitorizare și de protecție a drepturilor stagiarilor.

2.   Sinteza inițiativelor Comisiei

| 2.1 | Rata generală de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor a scăzut cu aproape 5 % în ultimii 4 ani, de 3 ori mai mult decât în rândul adulților. Șansele unui tânăr șomer de a găsi un loc de muncă sunt scăzute: doar 29,7 % din cei cu vârsta între 15 și 24 de ani, șomeri în 2010, au găsit un loc de muncă în 2011; o scădere de aproape 10 % în 3 ani. Peste 30 % dintre șomerii cu vârsta sub 25 de ani se află în șomaj de mai mult de 12 luni - 1,6 milioane în 2011 în comparație cu 0,9 milioane în 2008. Conform Eurofound, 14 milioane de tineri din UE cu vârsta între 15 și 29 de ani (7,5 milioane de tineri cu vârsta între 15 și 24 de ani) fac parte din categoria NEET – tineri care nu lucrează și nici nu urmează o formă de educație sau formare (2). Costul economic al neintegrării tinerilor pe piața forței de muncă a fost estimat la peste 150 de miliarde de euro pe an, adică 1,2 % din PIB-ul UE. Printre consecințele sociale se regăsesc fenomene cum ar fi ruperea de societate și neîncrederea în sistemul politic, niveluri scăzute de autonomie, frica de necunoscut și „irosirea inteligenței”. |
| --- | --- |

2.1

Rata generală de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor a scăzut cu aproape 5 % în ultimii 4 ani, de 3 ori mai mult decât în rândul adulților. Șansele unui tânăr șomer de a găsi un loc de muncă sunt scăzute: doar 29,7 % din cei cu vârsta între 15 și 24 de ani, șomeri în 2010, au găsit un loc de muncă în 2011; o scădere de aproape 10 % în 3 ani. Peste 30 % dintre șomerii cu vârsta sub 25 de ani se află în șomaj de mai mult de 12 luni - 1,6 milioane în 2011 în comparație cu 0,9 milioane în 2008. Conform Eurofound, 14 milioane de tineri din UE cu vârsta între 15 și 29 de ani (7,5 milioane de tineri cu vârsta între 15 și 24 de ani) fac parte din categoria NEET – tineri care nu lucrează și nici nu urmează o formă de educație sau formare (2). Costul economic al neintegrării tinerilor pe piața forței de muncă a fost estimat la peste 150 de miliarde de euro pe an, adică 1,2 % din PIB-ul UE. Printre consecințele sociale se regăsesc fenomene cum ar fi ruperea de societate și neîncrederea în sistemul politic, niveluri scăzute de autonomie, frica de necunoscut și „irosirea inteligenței”.

| 2.2 | Comisia Europeană și-a prezentat pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor, care cuprinde patru domenii de acțiune. Primul este o propunere de recomandare adresată statelor membre privind introducerea garanției pentru tineret, prin care se garantează că toți tinerii până în 25 de ani beneficiază de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de educație formală sau de la momentul pierderii locului de muncă. Propunerea de recomandare îndeamnă statele membre să stabilească parteneriate solide cu părțile interesate, să se asigure că serviciile de ocupare a forței de muncă și alți parteneri care oferă sprijin tinerilor intervin într-un stadiu timpuriu, să ia măsuri de susținere pentru a permite integrarea forței de muncă, să utilizeze pe deplin Fondul Social European și alte fonduri structurale în acest scop, să evalueze și să îmbunătățească permanent sistemele de garanție pentru tineret și să le implementeze rapid. Comisia va sprijini statele membre prin finanțare din partea UE, prin promovarea schimburilor de bune practici între statele membre, prin monitorizarea implementării garanțiilor pentru tineret în cadrul semestrului european și prin campanii de sensibilizare. |
| --- | --- |

2.2

Comisia Europeană și-a prezentat pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor, care cuprinde patru domenii de acțiune. Primul este o propunere de recomandare adresată statelor membre privind introducerea garanției pentru tineret, prin care se garantează că toți tinerii până în 25 de ani beneficiază de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de educație formală sau de la momentul pierderii locului de muncă. Propunerea de recomandare îndeamnă statele membre să stabilească parteneriate solide cu părțile interesate, să se asigure că serviciile de ocupare a forței de muncă și alți parteneri care oferă sprijin tinerilor intervin într-un stadiu timpuriu, să ia măsuri de susținere pentru a permite integrarea forței de muncă, să utilizeze pe deplin Fondul Social European și alte fonduri structurale în acest scop, să evalueze și să îmbunătățească permanent sistemele de garanție pentru tineret și să le implementeze rapid. Comisia va sprijini statele membre prin finanțare din partea UE, prin promovarea schimburilor de bune practici între statele membre, prin monitorizarea implementării garanțiilor pentru tineret în cadrul semestrului european și prin campanii de sensibilizare.

| 2.3 | Pentru a facilita trecerea de la școală la muncă, pachetul de măsuri prevede totodată lansarea unei consultări a partenerilor sociali europeni privind un cadru de calitate pentru stagii, astfel încât să li se ofere tinerilor posibilitatea de a dobândi o experiență profesională de calitate în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

2.3

Pentru a facilita trecerea de la școală la muncă, pachetul de măsuri prevede totodată lansarea unei consultări a partenerilor sociali europeni privind un cadru de calitate pentru stagii, astfel încât să li se ofere tinerilor posibilitatea de a dobândi o experiență profesională de calitate în condiții de siguranță.

| 2.4 | În plus, Comisia anunță crearea unei Alianțe europene pentru ucenicii, vizând îmbunătățirea calității și a ofertei de locuri de ucenicie prin multiplicarea programelor de ucenicie de succes în toate statele membre; totodată, sunt prezentate modalități de reducere a obstacolelor în calea mobilității tinerilor. |
| --- | --- |

2.4

În plus, Comisia anunță crearea unei Alianțe europene pentru ucenicii, vizând îmbunătățirea calității și a ofertei de locuri de ucenicie prin multiplicarea programelor de ucenicie de succes în toate statele membre; totodată, sunt prezentate modalități de reducere a obstacolelor în calea mobilității tinerilor.

| 2.5 | În cele din urmă, având în vedere diferențele substanțiale între nivelurile de șomaj în rândul tinerilor în statele membre, Comisia sugerează să se pună în aplicare măsuri de sporire a mobilității transnaționale a lucrătorilor tineri, în special de îmbunătățire a sistemului EURES. |
| --- | --- |

2.5

În cele din urmă, având în vedere diferențele substanțiale între nivelurile de șomaj în rândul tinerilor în statele membre, Comisia sugerează să se pună în aplicare măsuri de sporire a mobilității transnaționale a lucrătorilor tineri, în special de îmbunătățire a sistemului EURES.

| 2.6 | Acțiunile propuse în cadrul pachetului de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor se bazează pe „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”, lansată în decembrie 2011. Comisia face uz și de alte instrumente de politică pentru a aborda șomajul în rândul tinerilor, cum ar fi recomandările specifice fiecărei țări. În iulie 2012, aproape tuturor statelor membre ale UE li s-au făcut recomandări (3) care vizau ameliorarea situației tinerilor. |
| --- | --- |

2.6

Acțiunile propuse în cadrul pachetului de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor se bazează pe „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”, lansată în decembrie 2011. Comisia face uz și de alte instrumente de politică pentru a aborda șomajul în rândul tinerilor, cum ar fi recomandările specifice fiecărei țări. În iulie 2012, aproape tuturor statelor membre ale UE li s-au făcut recomandări (3) care vizau ameliorarea situației tinerilor.

3.   Observații generale cu privire la pachetul propus de Comisie

| 3.1 | Este necesară o strategie reală de creștere la nivelul UE și cel național în vederea sprijinirii creării mai multor locuri de muncă cu caracter mai stabil. Acest lucru presupune o abordare coordonată care să includă toate eforturile și politicile menite să consolideze competitivitatea și să redea încrederea investitorilor și gospodăriilor. Semestrul european este o ocazie de a recomanda politici și reforme adecvate care să fie puse în aplicare în fiecare stat membru. Nu trebuie subestimate efectele de sinergie, cum ar fi includerea aspectelor sociale în procedurile de ofertare. |
| --- | --- |

3.1

Este necesară o strategie reală de creștere la nivelul UE și cel național în vederea sprijinirii creării mai multor locuri de muncă cu caracter mai stabil. Acest lucru presupune o abordare coordonată care să includă toate eforturile și politicile menite să consolideze competitivitatea și să redea încrederea investitorilor și gospodăriilor. Semestrul european este o ocazie de a recomanda politici și reforme adecvate care să fie puse în aplicare în fiecare stat membru. Nu trebuie subestimate efectele de sinergie, cum ar fi includerea aspectelor sociale în procedurile de ofertare.

| 3.2 | Situația tineretului din Europa pe piața forței de muncă este o chestiune de importanță majoră. Pentru a facilita încadrarea în muncă fără piedici a tinerilor, este important să se ia măsurile necesare de:






  — | reducere a tuturor obstacolelor care împiedică intrarea tinerilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

3.2

Situația tineretului din Europa pe piața forței de muncă este o chestiune de importanță majoră. Pentru a facilita încadrarea în muncă fără piedici a tinerilor, este important să se ia măsurile necesare de:

—

reducere a tuturor obstacolelor care împiedică intrarea tinerilor pe piața forței de muncă;

| — | reducere a nepotrivirilor între oferta și cererea de competențe; |
| --- | --- |

—

reducere a nepotrivirilor între oferta și cererea de competențe;

| — | sprijinire a autonomiei tinerilor; |
| --- | --- |

—

sprijinire a autonomiei tinerilor;

| — | sporire a atractivității învățământului profesional și tehnic, în special a uceniciilor în domenii importante din punct de vedere strategic, cum ar fi tehnologia și ingineria; |
| --- | --- |

—

sporire a atractivității învățământului profesional și tehnic, în special a uceniciilor în domenii importante din punct de vedere strategic, cum ar fi tehnologia și ingineria;

| — | promovare a parteneriatelor și sinergiilor între toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

promovare a parteneriatelor și sinergiilor între toate părțile interesate;

| — | încurajare și sprijinire a întreprinderilor în crearea de locuri de muncă și de oportunități de stagiu pentru tineri. |
| --- | --- |

—

încurajare și sprijinire a întreprinderilor în crearea de locuri de muncă și de oportunități de stagiu pentru tineri.

| 3.3 | CESE salută orientarea pe termen lung a Comisiei către tineri. În acest sens, pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor reprezintă un nou pas spre o abordare coerentă și integrată de combatere a șomajului în rândul tinerilor și de promovare a unei tranziții de calitate de la studii la piața forței de muncă. Cu toate acestea, trebuie avut în vedere faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită statelor membre, principalii actori în domeniul ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; se așteaptă ca acestea să acționeze în consecință în următoarele luni. Totuși, având în vedere urgența situației și importanța crucială de a investi în tineri ca resurse-cheie pe piața forței de muncă, acest lucru nu este suficient. Este deosebit de important să se consolideze încrederea prin stabilirea unor principii comune pentru garanția pentru tineret în Europa, cu scopul de a spori calitatea, accesibilitatea și impactul acestui instrument pe tot continentul. |
| --- | --- |

3.3

CESE salută orientarea pe termen lung a Comisiei către tineri. În acest sens, pachetul de măsuri pentru încadrarea în muncă a tinerilor reprezintă un nou pas spre o abordare coerentă și integrată de combatere a șomajului în rândul tinerilor și de promovare a unei tranziții de calitate de la studii la piața forței de muncă. Cu toate acestea, trebuie avut în vedere faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită statelor membre, principalii actori în domeniul ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; se așteaptă ca acestea să acționeze în consecință în următoarele luni. Totuși, având în vedere urgența situației și importanța crucială de a investi în tineri ca resurse-cheie pe piața forței de muncă, acest lucru nu este suficient. Este deosebit de important să se consolideze încrederea prin stabilirea unor principii comune pentru garanția pentru tineret în Europa, cu scopul de a spori calitatea, accesibilitatea și impactul acestui instrument pe tot continentul.

| 3.4 | CESE este pregătit să contribuie în mod activ la conceperea și promovarea pachetului, întrucât:






  — | membrii săi, reprezentând angajatorii, sindicatele și alte organizații ale societății civile, au fost implicați în procesele care au dus la o mai bună ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor pe termen lung, dispun de contactele necesare, reușind astfel să intervină pe teren, și au demarat numeroase inițiative de combatere a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- | --- |

3.4

CESE este pregătit să contribuie în mod activ la conceperea și promovarea pachetului, întrucât:

—

membrii săi, reprezentând angajatorii, sindicatele și alte organizații ale societății civile, au fost implicați în procesele care au dus la o mai bună ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor pe termen lung, dispun de contactele necesare, reușind astfel să intervină pe teren, și au demarat numeroase inițiative de combatere a șomajului în rândul tinerilor;

| — | CESE dispune de o experiență vastă, acumulată prin organizarea a o serie de conferințe, audieri și seminare în ultimii ani (4) și a elaborat mai multe avize importante pe această temă (5). |
| --- | --- |

—

CESE dispune de o experiență vastă, acumulată prin organizarea a o serie de conferințe, audieri și seminare în ultimii ani (4) și a elaborat mai multe avize importante pe această temă (5).

| 3.5 | CESE salută proiectul de recomandare al Comisiei Europene privind introducerea garanției pentru tineret, prin care se garantează că toți tinerii până în 25 de ani beneficiază de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de educație formală sau de la momentul pierderii locului de muncă. Dacă este pusă în aplicare în mod corespunzător, garanția poate fi un pas important al investiției în tineri, poate reduce costurile imense generate de șomajul în rândul tinerilor atât pentru persoanele individuale, cât și pentru Europa în ansamblu, și poate juca un rol important în sporirea calității și a eficacității tranziției tinerilor de la educație la încadrarea în muncă. Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

3.5

CESE salută proiectul de recomandare al Comisiei Europene privind introducerea garanției pentru tineret, prin care se garantează că toți tinerii până în 25 de ani beneficiază de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru luni de la ieșirea din sistemul de educație formală sau de la momentul pierderii locului de muncă. Dacă este pusă în aplicare în mod corespunzător, garanția poate fi un pas important al investiției în tineri, poate reduce costurile imense generate de șomajul în rândul tinerilor atât pentru persoanele individuale, cât și pentru Europa în ansamblu, și poate juca un rol important în sporirea calității și a eficacității tranziției tinerilor de la educație la încadrarea în muncă. Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă.

| 3.6 | CESE susține ideea ca instituirea sistemelor de garanție pentru tineret în statele membre să fie finanțată printr-un fond special al inițiativei pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prevăzută în cadrul financiar multianual și apreciază crearea acestui fond, menționând că trebuie suplimentat la nivel național. Totuși, CESE consideră că nu este suficientă finanțarea acestui fond cu doar 6 miliarde de euro, din care o parte va proveni din sume existente deja în cadrul Fondului Social European. Mai mult, ținând seama de faptul că pierderile generate de neintegrarea tinerilor pe piața forței de muncă (cuantificabile ca transferuri suplimentare de ajutoare de șomaj, venituri nerealizate și impozite neîncasate) se ridică la peste 150 de miliarde de euro pe an (1,2 % din PIB-ul UE) (6) și de concluzia OIM, conform căreia o investiție de 21 de miliarde de euro poate duce la schimbări semnificative în câțiva ani (7), CESE consideră că garanția pentru tineret este o măsură socială utilă cu un impact pozitiv imens din perspectiva raportului costuri-beneficii. |
| --- | --- |

3.6

CESE susține ideea ca instituirea sistemelor de garanție pentru tineret în statele membre să fie finanțată printr-un fond special al inițiativei pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prevăzută în cadrul financiar multianual și apreciază crearea acestui fond, menționând că trebuie suplimentat la nivel național. Totuși, CESE consideră că nu este suficientă finanțarea acestui fond cu doar 6 miliarde de euro, din care o parte va proveni din sume existente deja în cadrul Fondului Social European. Mai mult, ținând seama de faptul că pierderile generate de neintegrarea tinerilor pe piața forței de muncă (cuantificabile ca transferuri suplimentare de ajutoare de șomaj, venituri nerealizate și impozite neîncasate) se ridică la peste 150 de miliarde de euro pe an (1,2 % din PIB-ul UE) (6) și de concluzia OIM, conform căreia o investiție de 21 de miliarde de euro poate duce la schimbări semnificative în câțiva ani (7), CESE consideră că garanția pentru tineret este o măsură socială utilă cu un impact pozitiv imens din perspectiva raportului costuri-beneficii.

| 3.7 | CESE sprijină abordarea Comisiei, conform căreia „Garanția pentru tineret urmează a fi pusă în aplicare în cadrul unui sistem cuprinzător și global, prin intermediul căruia tinerii să beneficieze de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru lunide la ieșirea din sistemul de învățământ sau de la pierderea locului de muncă”. CESE înțelege că există diferențe între statele membre și recunoaște că este important să li se permită să stabilească limita de vârstă în funcție de nevoile și posibilitățile lor. Cu toate acestea, recomandă ca, atunci când este posibil, limita de vârstă pentru a avea acces la sistem să fie ridicată la 30 de ani, pentru a include și tinerii care termină studiile universitare mai târziu sau pe cei care se află încă într-o fază de tranziție de la educație la încadrarea în muncă, existând pericolul ca aceștia să piardă contactul cu piața forței de muncă, în special în țările cu ratele cele mai ridicate ale șomajului. În plus, garanția pentru tineret trebuie să devină o măsură structurală în cadrul politicilor active privind piața forței de muncă în UE, și nu numai în această perioadă de criză. |
| --- | --- |

3.7

CESE sprijină abordarea Comisiei, conform căreia „Garanția pentru tineret urmează a fi pusă în aplicare în cadrul unui sistem cuprinzător și global, prin intermediul căruia tinerii să beneficieze de o ofertă de muncă de calitate, de un program de formare continuă, de o ofertă de ucenicie sau de un stagiu în termen de patru lunide la ieșirea din sistemul de învățământ sau de la pierderea locului de muncă”. CESE înțelege că există diferențe între statele membre și recunoaște că este important să li se permită să stabilească limita de vârstă în funcție de nevoile și posibilitățile lor. Cu toate acestea, recomandă ca, atunci când este posibil, limita de vârstă pentru a avea acces la sistem să fie ridicată la 30 de ani, pentru a include și tinerii care termină studiile universitare mai târziu sau pe cei care se află încă într-o fază de tranziție de la educație la încadrarea în muncă, existând pericolul ca aceștia să piardă contactul cu piața forței de muncă, în special în țările cu ratele cele mai ridicate ale șomajului. În plus, garanția pentru tineret trebuie să devină o măsură structurală în cadrul politicilor active privind piața forței de muncă în UE, și nu numai în această perioadă de criză.

| 3.8 | CESE crede că este important să se stabilească standarde și indicatori de calitate clare cu privire la dezvoltarea și punerea în aplicare a sistemelor de garanție pentru tineret la nivel european și național. Stagiile care se desfășoară în cadrul acestui sistem trebuie să respecte cadrul de calitate pentru stagii și să permită totodată tinerilor să trăiască pe cont propriu. Statele membre sunt încurajate să asigure consultanță și orientare profesională personalizate și să instituie mecanisme de monitorizare a diferitelor oportunități și de evaluare a impactului sistemului asupra tranziției beneficiarilor către încadrarea în muncă. |
| --- | --- |

3.8

CESE crede că este important să se stabilească standarde și indicatori de calitate clare cu privire la dezvoltarea și punerea în aplicare a sistemelor de garanție pentru tineret la nivel european și național. Stagiile care se desfășoară în cadrul acestui sistem trebuie să respecte cadrul de calitate pentru stagii și să permită totodată tinerilor să trăiască pe cont propriu. Statele membre sunt încurajate să asigure consultanță și orientare profesională personalizate și să instituie mecanisme de monitorizare a diferitelor oportunități și de evaluare a impactului sistemului asupra tranziției beneficiarilor către încadrarea în muncă.

| 3.9 | CESE subliniază că inițiativa privind garanția pentru tineret ar trebui integrată în cadrul unei strategii active în domeniul pieței forței de muncă, menite să sprijine încadrarea în muncă a tinerilor pentru ca aceștia să devină autonomi. O altă parte importantă a unei astfel de strategii ar trebui să se refere la reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din statele membre, pentru ca, dacă este cazul, acestea să se adreseze tinerilor în mod activ și să-și adapteze serviciile și abordările, astfel încât să fie mai accesibile, îmbunătățind în același timp serviciile asigurate tuturor șomerilor. Serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui să coopereze cu instituțiile de învățământ, contactându-i direct pe tineri și oferindu-le un loc de muncă sau posibilități de formare în cadrul unei abordări de consiliere proactive și adaptate, cu mult înainte de terminarea studiilor. CESE solicită Comisiei Europene să ia în considerare acest element în strategia sa de sprijinire a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din Europa. În acest sens, serviciile EURES ar trebui adaptate mai bine nevoilor tinerilor și promovate mai intensiv în rândul tinerei generații. |
| --- | --- |

3.9

CESE subliniază că inițiativa privind garanția pentru tineret ar trebui integrată în cadrul unei strategii active în domeniul pieței forței de muncă, menite să sprijine încadrarea în muncă a tinerilor pentru ca aceștia să devină autonomi. O altă parte importantă a unei astfel de strategii ar trebui să se refere la reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din statele membre, pentru ca, dacă este cazul, acestea să se adreseze tinerilor în mod activ și să-și adapteze serviciile și abordările, astfel încât să fie mai accesibile, îmbunătățind în același timp serviciile asigurate tuturor șomerilor. Serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui să coopereze cu instituțiile de învățământ, contactându-i direct pe tineri și oferindu-le un loc de muncă sau posibilități de formare în cadrul unei abordări de consiliere proactive și adaptate, cu mult înainte de terminarea studiilor. CESE solicită Comisiei Europene să ia în considerare acest element în strategia sa de sprijinire a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din Europa. În acest sens, serviciile EURES ar trebui adaptate mai bine nevoilor tinerilor și promovate mai intensiv în rândul tinerei generații.

| 3.10 | CESE recomandă, de asemenea, ca statele membre să sporească sprijinul acordat întreprinderilor, cooperativelor și organizațiilor din sectorul terțiar care doresc să participe în sistemele de garanție pentru tineret în strânsă cooperare cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Mecanisme precum stimulentele fiscale, subvențiile pentru costurile fixe ale ocupării forței de muncă și posibilitatea de a accesa fondurile pentru formarea pe teren sunt elemente importante pentru funcționarea acestui sistem și sprijinirea întreprinderilor care doresc să investească în potențialul tinerilor într-un mod adecvat și eficient. Punerea în aplicare a acestora ar trebui relaționată cu respectarea cadrelor/orientărilor în materie de calitate și stabilirea unor mecanisme de monitorizare. CESE consideră că este necesar să se sprijine consolidarea capacităților tuturor actorilor implicați în sisteme de ucenicie de calitate. |
| --- | --- |

3.10

CESE recomandă, de asemenea, ca statele membre să sporească sprijinul acordat întreprinderilor, cooperativelor și organizațiilor din sectorul terțiar care doresc să participe în sistemele de garanție pentru tineret în strânsă cooperare cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Mecanisme precum stimulentele fiscale, subvențiile pentru costurile fixe ale ocupării forței de muncă și posibilitatea de a accesa fondurile pentru formarea pe teren sunt elemente importante pentru funcționarea acestui sistem și sprijinirea întreprinderilor care doresc să investească în potențialul tinerilor într-un mod adecvat și eficient. Punerea în aplicare a acestora ar trebui relaționată cu respectarea cadrelor/orientărilor în materie de calitate și stabilirea unor mecanisme de monitorizare. CESE consideră că este necesar să se sprijine consolidarea capacităților tuturor actorilor implicați în sisteme de ucenicie de calitate.

| 3.11 | CESE consideră că partenerii sociali au de jucat un rol fundamental în conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea sistemului. Este esențial să aibă loc un dialog social solid, pentru a oferi tinerilor sisteme de garanție pentru tineret cu standarde înalte de calitate, atât pentru întreprinderi, cât și pentru tineri. În acest context, este importantă și implicarea partenerilor sociali în monitorizarea punerii în aplicare a garanției pentru tineret și a ofertelor de locuri de muncă sau de formare disponibile în cadrul diferitelor scheme. |
| --- | --- |

3.11

CESE consideră că partenerii sociali au de jucat un rol fundamental în conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea sistemului. Este esențial să aibă loc un dialog social solid, pentru a oferi tinerilor sisteme de garanție pentru tineret cu standarde înalte de calitate, atât pentru întreprinderi, cât și pentru tineri. În acest context, este importantă și implicarea partenerilor sociali în monitorizarea punerii în aplicare a garanției pentru tineret și a ofertelor de locuri de muncă sau de formare disponibile în cadrul diferitelor scheme.

| 3.12 | Un alt rol important le revine organizațiilor din sectorul terțiar, în particular organizațiilor de tineret și platformelor de reprezentare a acestuia, căi de participare importante pentru tineri, care le permit să-și dezvolte competențele și să aibă relații de muncă și un comportament adecvate; de aceea, este esențială implicarea lor și în conceperea și punerea în aplicare a sistemelor. Ar putea fi implicate și diverse întreprinderi sociale și alte părți interesate relevante. Comitetul atrage atenția, de asemenea, asupra bunelor practici în ce privește implicarea părților interesate din Austria (8), Suedia și Finlanda (9). |
| --- | --- |

3.12

Un alt rol important le revine organizațiilor din sectorul terțiar, în particular organizațiilor de tineret și platformelor de reprezentare a acestuia, căi de participare importante pentru tineri, care le permit să-și dezvolte competențele și să aibă relații de muncă și un comportament adecvate; de aceea, este esențială implicarea lor și în conceperea și punerea în aplicare a sistemelor. Ar putea fi implicate și diverse întreprinderi sociale și alte părți interesate relevante. Comitetul atrage atenția, de asemenea, asupra bunelor practici în ce privește implicarea părților interesate din Austria (8), Suedia și Finlanda (9).

| 3.13 | O altă prioritate ar trebui s-o reprezinte înlesnirea accesului la sistem al organizațiilor de tineret și al organizațiilor din sectorul terțiar. Prin participare, acestea ar putea depune oferte pentru locuri de muncă, în vederea îmbunătățirii comunităților lor locale, având astfel un rol benefic atât pentru tineri, cât și pentru societate. |
| --- | --- |

3.13

O altă prioritate ar trebui s-o reprezinte înlesnirea accesului la sistem al organizațiilor de tineret și al organizațiilor din sectorul terțiar. Prin participare, acestea ar putea depune oferte pentru locuri de muncă, în vederea îmbunătățirii comunităților lor locale, având astfel un rol benefic atât pentru tineri, cât și pentru societate.

| 3.14 | CESE consideră că este esențială echiparea propunerii cu mijloace adecvate, pentru a sprijini statele membre și regiunile care doresc să instituie sisteme ambițioase de garanție pentru tineret sau alianțe pentru ucenicii. În acest context, CESE dorește să recomande alocarea fondurilor UE acelor sisteme care respectă standardele minime de calitate stabilite prin inițiativa UE și de statele membre. |
| --- | --- |

3.14

CESE consideră că este esențială echiparea propunerii cu mijloace adecvate, pentru a sprijini statele membre și regiunile care doresc să instituie sisteme ambițioase de garanție pentru tineret sau alianțe pentru ucenicii. În acest context, CESE dorește să recomande alocarea fondurilor UE acelor sisteme care respectă standardele minime de calitate stabilite prin inițiativa UE și de statele membre.

| 3.15 | În consecință, CESE susține ideea stabilirii garanțiilor pentru tineret în statele membre, care să fie finanțate printr-o inițiativă specială pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prevăzută în cadrul financiar multianual, dotată cu cel puțin 6 miliarde de euro, jumătate din această sumă fiind acoperită prin Fondul Social European. CESE salută crearea acestui fond, însă, dat fiind faptul că va servi numai la sprijinirea regiunilor în care șomajul în rândul tinerilor este peste 25 %, subliniază că celelalte regiuni ar trebui să poată avea acces la sprijin financiar prin procedurile standard din cadrul FSE. Aceste fonduri vor reprezenta o sursă esențială de completare a investițiilor de la bugetele naționale. |
| --- | --- |

3.15

În consecință, CESE susține ideea stabilirii garanțiilor pentru tineret în statele membre, care să fie finanțate printr-o inițiativă specială pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prevăzută în cadrul financiar multianual, dotată cu cel puțin 6 miliarde de euro, jumătate din această sumă fiind acoperită prin Fondul Social European. CESE salută crearea acestui fond, însă, dat fiind faptul că va servi numai la sprijinirea regiunilor în care șomajul în rândul tinerilor este peste 25 %, subliniază că celelalte regiuni ar trebui să poată avea acces la sprijin financiar prin procedurile standard din cadrul FSE. Aceste fonduri vor reprezenta o sursă esențială de completare a investițiilor de la bugetele naționale.

| 3.16 | În vederea dotării tinerilor cu competențele care vor fi fundamentale pentru viitorul lor profesional, CESE solicită Comisiei și statelor membre să asigure că măsurile de stimulare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, în special cele finanțate în întregime sau parțial din fonduri UE, sunt mai eficiente și permanente, astfel încât să nu fie necesară sprijinirea ulterioară a tinerilor după o încadrare în muncă temporară sau neremunerată. |
| --- | --- |

3.16

În vederea dotării tinerilor cu competențele care vor fi fundamentale pentru viitorul lor profesional, CESE solicită Comisiei și statelor membre să asigure că măsurile de stimulare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, în special cele finanțate în întregime sau parțial din fonduri UE, sunt mai eficiente și permanente, astfel încât să nu fie necesară sprijinirea ulterioară a tinerilor după o încadrare în muncă temporară sau neremunerată.

| 3.17 | Întrucât punerea în aplicare a garanției pentru tineret va avea efect doar dacă va fi integrată în abordările naționale și la nivelul UE orientate către creștere și locuri de muncă, CESE își reiterează solicitarea formulată în repetate rânduri de stabilire a unor noi obiective de reducere a șomajului în rândul tinerilor (10). Acestea ar trebui să constituie elementul-cheie al programelor de reformă naționale legate de Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

3.17

Întrucât punerea în aplicare a garanției pentru tineret va avea efect doar dacă va fi integrată în abordările naționale și la nivelul UE orientate către creștere și locuri de muncă, CESE își reiterează solicitarea formulată în repetate rânduri de stabilire a unor noi obiective de reducere a șomajului în rândul tinerilor (10). Acestea ar trebui să constituie elementul-cheie al programelor de reformă naționale legate de Strategia Europa 2020.

4.   Observații specifice cu privire la propunerile Comisiei

4.1   Garanția pentru tineret

| 4.1.1 | CESE salută faptul că propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret include o serie de elemente importante, printre care o definiție clară a garanției pentru tineret ca fiind „o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal”. Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

4.1.1

CESE salută faptul că propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret include o serie de elemente importante, printre care o definiție clară a garanției pentru tineret ca fiind „o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal”. Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție după patru luni este prea târzie. Garanția pentru tineret ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, în mod ideal, în momentul înregistrării la centrul pentru ocuparea forței de muncă.

| 4.1.2 | Este important să se recunoască raportul cost-eficiență al investițiilor din cadrul garanției pentru tineret, întrucât, conform Eurofound (11), pierderile anuale la nivelul Europei pe care le generează fenomenul tinerilor aflați în șomaj, care nu mai participă la o formă de învățământ sau de formare (cuantificabile ca transferuri suplimentare de ajutoare de șomaj, venituri nerealizate și impozite neîncasate), este de 1,2 % din PIB sau 153 de miliarde de euro. În același timp, făcând investiții pentru combaterea acestei pierderi, trebuie să ne concentrăm asupra unor parteneriate mai bune, asupra îmbunătățirii serviciilor aferente și responsabilizării furnizorilor de educație. |
| --- | --- |

4.1.2

Este important să se recunoască raportul cost-eficiență al investițiilor din cadrul garanției pentru tineret, întrucât, conform Eurofound (11), pierderile anuale la nivelul Europei pe care le generează fenomenul tinerilor aflați în șomaj, care nu mai participă la o formă de învățământ sau de formare (cuantificabile ca transferuri suplimentare de ajutoare de șomaj, venituri nerealizate și impozite neîncasate), este de 1,2 % din PIB sau 153 de miliarde de euro. În același timp, făcând investiții pentru combaterea acestei pierderi, trebuie să ne concentrăm asupra unor parteneriate mai bune, asupra îmbunătățirii serviciilor aferente și responsabilizării furnizorilor de educație.

| 4.1.3 | CESE subliniază nevoia de validare adecvată a educației informale ca modalitate de valorificare a competențelor necesare pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.1.3

CESE subliniază nevoia de validare adecvată a educației informale ca modalitate de valorificare a competențelor necesare pe piața forței de muncă.

| 4.1.4 | CESE atrage atenția asupra noilor tipuri de NEET și a nevoii de a ne concentra și asupra categoriilor tradițional considerate ca nefiind periclitate de excluziune, cum ar fi absolvenții și tinerii care au deja experiență profesională sau de stagiu, dar nu pot încă accesa piața forței de muncă permanent. |
| --- | --- |

4.1.4

CESE atrage atenția asupra noilor tipuri de NEET și a nevoii de a ne concentra și asupra categoriilor tradițional considerate ca nefiind periclitate de excluziune, cum ar fi absolvenții și tinerii care au deja experiență profesională sau de stagiu, dar nu pot încă accesa piața forței de muncă permanent.

| 4.1.5 | Ar trebui abordată și problema legată de creșterea numărului tinerilor calificați și competenți care sunt nevoiți să desfășoare o activitate sub potențialul lor și să-și „irosească inteligența”; nu numai că acest lucru va conduce la ocuparea unui loc de muncă în care nu-și pot valorifica educația și formarea dobândite ci va avea și un efect dăunător asupra lor din punct de vedere social și psihologic. Printr-o mai bună și mai adecvată corelare între competențele personale și nevoile de pe piața forței de muncă s-ar putea atenua acest fenomen. |
| --- | --- |

4.1.5

Ar trebui abordată și problema legată de creșterea numărului tinerilor calificați și competenți care sunt nevoiți să desfășoare o activitate sub potențialul lor și să-și „irosească inteligența”; nu numai că acest lucru va conduce la ocuparea unui loc de muncă în care nu-și pot valorifica educația și formarea dobândite ci va avea și un efect dăunător asupra lor din punct de vedere social și psihologic. Printr-o mai bună și mai adecvată corelare între competențele personale și nevoile de pe piața forței de muncă s-ar putea atenua acest fenomen.

4.2   Cadrul de calitate pentru stagii

| 4.2.1 | CESE recunoaște rolul pozitiv pe care îl pot avea stagiile de calitate în facilitarea accesului tinerilor la încadrarea în muncă și asistarea întreprinderilor în identificarea potențialilor lucrători calificați. O astfel de experiență poate garanta tinerilor dobândirea competențelor necesare, în acord cu nevoile lor și cu abilitățile dobândite anterior, fiind recompensați în mod corespunzător și având acces la protecție socială și la alte căi educaționale în cadrul învățării pe tot parcursul vieții. În acest context, unul din domeniile căruia trebuie să i se acorde atenție este cel al stagiilor care se desfășoară în afara sistemului educațional, în special după absolvire, care ar trebuie considerate locuri de muncă și, deci, protejate în conformitate cu standardele de muncă acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

4.2.1

CESE recunoaște rolul pozitiv pe care îl pot avea stagiile de calitate în facilitarea accesului tinerilor la încadrarea în muncă și asistarea întreprinderilor în identificarea potențialilor lucrători calificați. O astfel de experiență poate garanta tinerilor dobândirea competențelor necesare, în acord cu nevoile lor și cu abilitățile dobândite anterior, fiind recompensați în mod corespunzător și având acces la protecție socială și la alte căi educaționale în cadrul învățării pe tot parcursul vieții. În acest context, unul din domeniile căruia trebuie să i se acorde atenție este cel al stagiilor care se desfășoară în afara sistemului educațional, în special după absolvire, care ar trebuie considerate locuri de muncă și, deci, protejate în conformitate cu standardele de muncă acceptate la nivel internațional.

| 4.2.2 | CESE subliniază importanța unor standarde înalte de calitate cu privire la programele de ucenicie, plasamentele în întreprinderi și stagii. În acest context, își reiterează angajamentul de „a monitoriza îndeaproape și a sprijini toate inițiativele care vizează îmbunătățirea calității plasamentelor în întreprinderi și a stagiilor, precum Carta europeană a calității stagiilor și programelor de ucenicie (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), prezentată de Forumul european al tineretului, în vederea consolidării dialogului civil pentru stabilirea de norme adecvate în acest domeniu” (12). |
| --- | --- |

4.2.2

CESE subliniază importanța unor standarde înalte de calitate cu privire la programele de ucenicie, plasamentele în întreprinderi și stagii. În acest context, își reiterează angajamentul de „a monitoriza îndeaproape și a sprijini toate inițiativele care vizează îmbunătățirea calității plasamentelor în întreprinderi și a stagiilor, precum Carta europeană a calității stagiilor și programelor de ucenicie (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), prezentată de Forumul european al tineretului, în vederea consolidării dialogului civil pentru stabilirea de norme adecvate în acest domeniu” (12).

| 4.2.3 | CESE este convins că îmbunătățirea calității stagiilor este o prioritate și de aceea consideră că inițiativa Comisiei Europene privind cadrul de calitate pentru stagii este un pas înainte în această direcție. În același timp, CESE solicită tuturor instituțiilor, statelor membre și partenerilor sociali implicați să profite la maximum de rezultatele actualelor consultări, luând în considerare sprijinul manifestat deja de partenerii sociali, ONG-uri, public și o serie de furnizori de educație. Instituțiile UE trebuie să acționeze rapid și să creeze un cadru de calitate pentru stagii, asigurând implicarea directă continuă a tinerilor și a organizațiilor lor în acest proces alături de partenerii sociali. În acest sens, Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor (13) propune standarde minime de calitate pentru a depăși diferențele dintre țările din Europa în ceea ce privește procesele de învățare, disponibilitatea orientării și consilierii, drepturile sociale și de muncă, recunoașterea competențelor, prevederile contractelor legale, rambursarea și remunerarea, evaluarea și monitorizarea etc. |
| --- | --- |

4.2.3

CESE este convins că îmbunătățirea calității stagiilor este o prioritate și de aceea consideră că inițiativa Comisiei Europene privind cadrul de calitate pentru stagii este un pas înainte în această direcție. În același timp, CESE solicită tuturor instituțiilor, statelor membre și partenerilor sociali implicați să profite la maximum de rezultatele actualelor consultări, luând în considerare sprijinul manifestat deja de partenerii sociali, ONG-uri, public și o serie de furnizori de educație. Instituțiile UE trebuie să acționeze rapid și să creeze un cadru de calitate pentru stagii, asigurând implicarea directă continuă a tinerilor și a organizațiilor lor în acest proces alături de partenerii sociali. În acest sens, Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor (13) propune standarde minime de calitate pentru a depăși diferențele dintre țările din Europa în ceea ce privește procesele de învățare, disponibilitatea orientării și consilierii, drepturile sociale și de muncă, recunoașterea competențelor, prevederile contractelor legale, rambursarea și remunerarea, evaluarea și monitorizarea etc.

| 4.2.4 | CESE consideră esențial, de asemenea, ca un astfel de cadru să fie orientat spre asistarea întreprinderilor în eforturile lor de a oferi stagii de calitate pentru tineri. De aceea, cadrul ar trebui să fie pus în aplicare la nivel național prin măsuri orientate spre acest obiectiv. |
| --- | --- |

4.2.4

CESE consideră esențial, de asemenea, ca un astfel de cadru să fie orientat spre asistarea întreprinderilor în eforturile lor de a oferi stagii de calitate pentru tineri. De aceea, cadrul ar trebui să fie pus în aplicare la nivel național prin măsuri orientate spre acest obiectiv.

4.3   Alianța europeană pentru ucenicii

| 4.3.1 | CESE este convins de utilitatea Alianței europene pentru ucenicii, întrucât cooperarea strânsă între instituțiile de învățământ, întreprinderi și partenerii sociali, precum și factorii de decizie, profesioniști și reprezentanții tinerilor este esențială pentru succesul învățământului și formării profesionale. Acest lucru este dovedit de succesul sistemelor de învățământ duale din unele state membre. Dezvoltarea alianței ar trebui să încurajeze împărtășirea cunoștințelor și a ideilor și, în cele din urmă, să contribuie la creșterea ofertei și a calității locurilor de ucenicie în statele membre și la încurajarea participării tinerilor. |
| --- | --- |

4.3.1

CESE este convins de utilitatea Alianței europene pentru ucenicii, întrucât cooperarea strânsă între instituțiile de învățământ, întreprinderi și partenerii sociali, precum și factorii de decizie, profesioniști și reprezentanții tinerilor este esențială pentru succesul învățământului și formării profesionale. Acest lucru este dovedit de succesul sistemelor de învățământ duale din unele state membre. Dezvoltarea alianței ar trebui să încurajeze împărtășirea cunoștințelor și a ideilor și, în cele din urmă, să contribuie la creșterea ofertei și a calității locurilor de ucenicie în statele membre și la încurajarea participării tinerilor.

| 4.3.2 | Alianța ar trebuie să sprijine și campaniile la nivel european și național de schimbare a percepției învățământului profesional, inclusiv în contextul Procesului de la Copenhaga, și să organizeze un forum periodic de discuție privind monitorizarea strategiei europene privind uceniciile cu părțile interesate relevante în acest domeniu la nivel european și național. |
| --- | --- |

4.3.2

Alianța ar trebuie să sprijine și campaniile la nivel european și național de schimbare a percepției învățământului profesional, inclusiv în contextul Procesului de la Copenhaga, și să organizeze un forum periodic de discuție privind monitorizarea strategiei europene privind uceniciile cu părțile interesate relevante în acest domeniu la nivel european și național.

| 4.3.3 | Ar trebui asigurate stimulente și pentru facilitarea finanțării activităților de formare transfrontaliere, prin care întreprinderile și organizațiile partenerilor sociali să se poată implica în înființarea unui sistem dual. Alte propuneri se găsesc în publicația „Să creăm oportunități pentru tineret: cum să îmbunătățim calitatea și imaginea uceniciilor?” (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012) (14) sau în acordul dintre sindicatele spaniole și germane privind standardele de calitate pentru ucenicii. |
| --- | --- |

4.3.3

Ar trebui asigurate stimulente și pentru facilitarea finanțării activităților de formare transfrontaliere, prin care întreprinderile și organizațiile partenerilor sociali să se poată implica în înființarea unui sistem dual. Alte propuneri se găsesc în publicația „Să creăm oportunități pentru tineret: cum să îmbunătățim calitatea și imaginea uceniciilor?” (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012) (14) sau în acordul dintre sindicatele spaniole și germane privind standardele de calitate pentru ucenicii.

4.4   Mobilitatea tinerilor

| 4.4.1 | CESE crede că, în vederea promovării mobilității tinerilor lucrători, statele membre trebuie să progreseze în continuare în domeniul recunoașterii reciproce a calificărilor și competențelor și în ce privește compatibilitatea sistemelor naționale de securitate socială, în special în domeniul pensiilor, precum și să investească în continuare în învățarea limbilor străine, deoarece trebuie depășite și barierele lingvistice. Comisia ar trebui să consolideze în continuare coordonarea securității sociale pentru a garanta că nu se „pierde” nici măcar o lună de contribuții la sistemul de securitate socială în urma ocupării unui loc de muncă într-o altă țară UE. |
| --- | --- |

4.4.1

CESE crede că, în vederea promovării mobilității tinerilor lucrători, statele membre trebuie să progreseze în continuare în domeniul recunoașterii reciproce a calificărilor și competențelor și în ce privește compatibilitatea sistemelor naționale de securitate socială, în special în domeniul pensiilor, precum și să investească în continuare în învățarea limbilor străine, deoarece trebuie depășite și barierele lingvistice. Comisia ar trebui să consolideze în continuare coordonarea securității sociale pentru a garanta că nu se „pierde” nici măcar o lună de contribuții la sistemul de securitate socială în urma ocupării unui loc de muncă într-o altă țară UE.

| 4.4.2 | CESE subliniază utilitatea programelor de mobilitate ale UE, cum ar fi Erasmus și Tineretul în acțiune, pentru mobilitatea tinerilor și sprijinirea dezvoltării aptitudinilor, competențelor și a caracterului lor prin activități voluntare și alte inițiative civice. CESE cere finanțarea adecvată a viitoarelor programe Erasmus pentru toți și YES Europe în cadrul noului cadru financiar multianual, care prevede cu 1 miliard de euro mai puțin față de propunerea inițială. |
| --- | --- |

4.4.2

CESE subliniază utilitatea programelor de mobilitate ale UE, cum ar fi Erasmus și Tineretul în acțiune, pentru mobilitatea tinerilor și sprijinirea dezvoltării aptitudinilor, competențelor și a caracterului lor prin activități voluntare și alte inițiative civice. CESE cere finanțarea adecvată a viitoarelor programe Erasmus pentru toți și YES Europe în cadrul noului cadru financiar multianual, care prevede cu 1 miliard de euro mai puțin față de propunerea inițială.

| 4.4.3 | CESE sprijină în continuare îmbunătățirea inițiativei „Primul tău loc de muncă EURES” și investițiile în aceasta. În mod particular, CESE apelează la Comisia Europeană să amelioreze EURES, în sensul sporirii vizibilității și disponibilității pentru tineri, precum și a ușurinței de utilizare. Tinerii trebuie încurajați în mod activ să participe, pentru a depăși barierele culturale și lingvistice și lipsa calităților lor organizatorice și frica de necunoscut. Acest lucru s-ar putea realiza printr-un sistem de orientare profesională și personală îmbunătățit, care i-ar ajuta pe studenți, stagiari (tineri, în general) să-și cunoască mai bine dorințele, abilitățile și oportunitățile în materie de loc de muncă. Acest lucru implică și consiliere cu privire la legislația în domeniul ocupării forței de muncă și la mediul sociopolitic, precum și consiliere referitoare la drepturile și obligațiile angajatorilor și lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.4.3

CESE sprijină în continuare îmbunătățirea inițiativei „Primul tău loc de muncă EURES” și investițiile în aceasta. În mod particular, CESE apelează la Comisia Europeană să amelioreze EURES, în sensul sporirii vizibilității și disponibilității pentru tineri, precum și a ușurinței de utilizare. Tinerii trebuie încurajați în mod activ să participe, pentru a depăși barierele culturale și lingvistice și lipsa calităților lor organizatorice și frica de necunoscut. Acest lucru s-ar putea realiza printr-un sistem de orientare profesională și personală îmbunătățit, care i-ar ajuta pe studenți, stagiari (tineri, în general) să-și cunoască mai bine dorințele, abilitățile și oportunitățile în materie de loc de muncă. Acest lucru implică și consiliere cu privire la legislația în domeniul ocupării forței de muncă și la mediul sociopolitic, precum și consiliere referitoare la drepturile și obligațiile angajatorilor și lucrătorilor.

| 4.4.4 | CESE sprijină inițiativa Parlamentului European de actualizare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale. Directiva actuală este depășită, întrucât multe profesii evoluează cu rapiditate. Mai mult, modernizarea directivei ar include și introducerea unui card electronic cu detalii despre calificarea profesională și experiența de lucru a persoanei. Astfel s-ar înlesni găsirea unui loc de muncă și recunoașterea calificărilor într-un alt stat membru și s-ar armoniza formarea, competențele și practicile în UE. De asemenea, ar fi încurajate mobilitatea și schimbul de experiență. |
| --- | --- |

4.4.4

CESE sprijină inițiativa Parlamentului European de actualizare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale. Directiva actuală este depășită, întrucât multe profesii evoluează cu rapiditate. Mai mult, modernizarea directivei ar include și introducerea unui card electronic cu detalii despre calificarea profesională și experiența de lucru a persoanei. Astfel s-ar înlesni găsirea unui loc de muncă și recunoașterea calificărilor într-un alt stat membru și s-ar armoniza formarea, competențele și practicile în UE. De asemenea, ar fi încurajate mobilitatea și schimbul de experiență.

Bruxelles, 21 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind analiza anuală a creșterii 2013 (JO C 133, 09.05.2013).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131662.pdf.

3

(4)  Conferința „Criza economică, educația și piața forței de muncă”, Bruxelles, 24 ianuarie 2012; Conferința „De la școală la viața activă” organizată de OPFM, Roskilde (DK), 4 februarie 2012; Conferința „Locuri de muncă de calitate pentru tineri: cerem prea mult?” organizată de OPFM împreună cu Forumul European al Tineretului, 20 aprilie 2012; conferința organizată de Grupul III pe tema „Tineretul, educația și ocuparea forței de muncă în cadrul Strategiei Europa 2020”, Sofia, 8 iunie 2012; conferința organizată de Grupul I „Viitorul tineretului în Europa – Tineretul European: speranță sau deznădejde pentru noua generație?”, Versailles, 29 și 30 august 2012.

4

(5)  JO C 132, 3.5.2011, p. 55-62; JO C 318, 6.3.2011, p. 50-55; JO C 68, 6.3.2012, p. 11-14; JO C 181, 21.6.2012, p. 143-149; JO C 181, 21.6.2012, p. 150-153; JO C 68, 6.3.2012, p. 1-10; JO C 181, 21.6.2012, p. 154-159; JO C 299, 4.10.2012, p. 97-102; SOC/463: Avizul CESE „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”(JO C 11, 15.01.2013, p. 65).

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  Institutul Internațional pentru studii de muncă al Organizației Internaționale a Muncii în studiul „Criza locurilor de muncă în zona euro: tendințe și răspunsuri politice”.

7

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  JO C 143, 22.5.2012, p. 94–101 și Avizul CESE privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă (JO C 133, 09.05.2013).

10

(11)  NEET - Tineri care nu lucrează și nici nu urmează o formă de educație sau formare: caracteristici, costuri și răspunsuri din sfera politicilor în Europa (2012).

11

(12)  JO C 299, 4.10.2012, p. 97-102

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune

COM(2012) 576 final — 2012/0278 (COD)

2013/C 161/14

Raportor unic: dl Lutz RIBBE

La 19 noiembrie 2012, respectiv la 5 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul European și Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 82 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută prezentarea proiectului de regulament. El consideră că o punere în aplicare efectivă a așa-numitului „Protocol de la Nagoya”, care și-a propus realizarea anumitor obiective ale Convenției privind diversitatea biologică, deschide perspective ample pentru dezvoltarea unei bioeconomii în UE. În condițiile în care UE depinde deseori de importul de resurse genetice, ameliorarea accesibilității corespunde în mod cert intereselor europene. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută prezentarea proiectului de regulament. El consideră că o punere în aplicare efectivă a așa-numitului „Protocol de la Nagoya”, care și-a propus realizarea anumitor obiective ale Convenției privind diversitatea biologică, deschide perspective ample pentru dezvoltarea unei bioeconomii în UE. În condițiile în care UE depinde deseori de importul de resurse genetice, ameliorarea accesibilității corespunde în mod cert intereselor europene.

| 1.2 | Protocolul de la Nagoya nu a fost însă încheiat cu singurul scop de a promova cercetarea biologică și dezvoltarea unor produse corespunzătoare; el urmărește în același timp și organizarea unei repartiții echitabile a avantajelor care decurg din exploatarea și comercializarea resurselor genetice. Astfel, țările (respectiv popoarele indigene) care pun la dispoziție aceste resurse genetice, dar și cunoștințele tradiționale aferente, ar trebui să profite de comercializare, în timp ce structurile economice care se ocupă de comercializare să nu se confrunte cu reproșul biopirateriei. |
| --- | --- |

1.2

Protocolul de la Nagoya nu a fost însă încheiat cu singurul scop de a promova cercetarea biologică și dezvoltarea unor produse corespunzătoare; el urmărește în același timp și organizarea unei repartiții echitabile a avantajelor care decurg din exploatarea și comercializarea resurselor genetice. Astfel, țările (respectiv popoarele indigene) care pun la dispoziție aceste resurse genetice, dar și cunoștințele tradiționale aferente, ar trebui să profite de comercializare, în timp ce structurile economice care se ocupă de comercializare să nu se confrunte cu reproșul biopirateriei.

| 1.3 | CESE consideră că tocmai această distribuire a avantajelor, care constituie motivul primar pentru care a fost negociat Protocolul de la Nagoya, prezintă o serie de puncte slabe în cadrul prezentului proiect de regulament. Acestea ar trebui remediate de urgență, eliminând acele formulări care lasă loc unor interpretări divergente. |
| --- | --- |

1.3

CESE consideră că tocmai această distribuire a avantajelor, care constituie motivul primar pentru care a fost negociat Protocolul de la Nagoya, prezintă o serie de puncte slabe în cadrul prezentului proiect de regulament. Acestea ar trebui remediate de urgență, eliminând acele formulări care lasă loc unor interpretări divergente.

| 1.4 | În detaliu, această observație se referă la:






  — | regulile privind distribuirea beneficiilor (punctele 3.1 – 3.6); |
| --- | --- | --- |

1.4

În detaliu, această observație se referă la:

—

regulile privind distribuirea beneficiilor (punctele 3.1 – 3.6);

| — | realizarea unui sistem eficace de control, supraveghere și sancțiuni (punctele 3.7 – 3.10); |
| --- | --- |

—

realizarea unui sistem eficace de control, supraveghere și sancțiuni (punctele 3.7 – 3.10);

| — | momentul de la care se va aplica această distribuire a beneficiilor (punctul 4.1); |
| --- | --- |

—

momentul de la care se va aplica această distribuire a beneficiilor (punctul 4.1);

| — | luarea în considerare a biotehnologiei și a derivatelor (4.2.1 – 4.2.2) și la distribuirea beneficiilor din așa-numitele „cunoștințe tradiționale” (punctele 4.2.3 – 4.2.4); |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a biotehnologiei și a derivatelor (4.2.1 – 4.2.2) și la distribuirea beneficiilor din așa-numitele „cunoștințe tradiționale” (punctele 4.2.3 – 4.2.4);

| — | data târzie pentru notificarea obligatorie a utilizărilor (punctele 4.3.1 - 4.3.5).; |
| --- | --- |

—

data târzie pentru notificarea obligatorie a utilizărilor (punctele 4.3.1 - 4.3.5).;

| — | întrebarea, dacă cercetarea finanțată din fonduri private, precum și produsele rezultate din această cercetare sunt supuse obligativității de notificare (punctul 4.3.5); |
| --- | --- |

—

întrebarea, dacă cercetarea finanțată din fonduri private, precum și produsele rezultate din această cercetare sunt supuse obligativității de notificare (punctul 4.3.5);

| — | urmărirea judiciară a cazurilor de biopiraterie semnalizate de către terți (punctul 4.3.6) și |
| --- | --- |

—

urmărirea judiciară a cazurilor de biopiraterie semnalizate de către terți (punctul 4.3.6) și

| — | eficacitatea sistemului de sancțiuni (punctul 4.3.7). |
| --- | --- |

—

eficacitatea sistemului de sancțiuni (punctul 4.3.7).

2.   Introducere

| 2.1 | În anul 1992, în cadrul Conferinței de la Rio privind mediul și dezvoltarea, a fost încheiat Acordul privind diversitatea biologică (Convention on Biological Diversity, CBD), la care au aderat până în prezent 193 de state membre ale ONU (numai statele membre ONU Andorra, Vatican, Sudanul de Sud și SUA nu au aderat până în prezent). |
| --- | --- |

2.1

În anul 1992, în cadrul Conferinței de la Rio privind mediul și dezvoltarea, a fost încheiat Acordul privind diversitatea biologică (Convention on Biological Diversity, CBD), la care au aderat până în prezent 193 de state membre ale ONU (numai statele membre ONU Andorra, Vatican, Sudanul de Sud și SUA nu au aderat până în prezent).

| 2.2 | Convenția privind diversitatea biologică urmărește trei obiective:






  1) | protecția diversității biologice, |
| --- | --- | --- |

2.2

Convenția privind diversitatea biologică urmărește trei obiective:

1)

protecția diversității biologice,

| 2) | utilizarea durabilă a acesteia, precum și |
| --- | --- |

2)

utilizarea durabilă a acesteia, precum și

| 3) | „distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice”. |
| --- | --- |

3)

„distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice”.

| 2.3 | Articolul 15 alineatul 1 al CBD recunoaște „drepturile suverane ale statelor asupra resurselor lor naturale”. Autoritatea de a determina accesul la resursele sale genetice aparține statelor. |
| --- | --- |

2.3

Articolul 15 alineatul 1 al CBD recunoaște „drepturile suverane ale statelor asupra resurselor lor naturale”. Autoritatea de a determina accesul la resursele sale genetice aparține statelor.

| 2.4 | Articolul 15 alineatul 7 obligă statele semnatare să ia „măsuri legislative, administrative sau strategice pentru împărțirea corectă și echitabilă a rezultatelor activităților de cercetare și dezvoltare și a beneficiilor care rezultă din utilizarea, fie ea comercială sau de altă natură, a resurselor genetice cu partea care furnizează aceste resurse”. |
| --- | --- |

2.4

Articolul 15 alineatul 7 obligă statele semnatare să ia „măsuri legislative, administrative sau strategice pentru împărțirea corectă și echitabilă a rezultatelor activităților de cercetare și dezvoltare și a beneficiilor care rezultă din utilizarea, fie ea comercială sau de altă natură, a resurselor genetice cu partea care furnizează aceste resurse”.

| 2.5 | Articolul 8 litera (j) prevede că fiecare stat semnatar, „conform legislației sale naționale, va respecta, va menține și va păstra cunoștințele, inovațiile si practicile comunităților indigene si locale cu stiluri de viață tradiționale necesare pentru conservarea si utilizarea durabila a diversității biologice și va încuraja împărțirea echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de cunoștințe, inovații și practici”. |
| --- | --- |

2.5

Articolul 8 litera (j) prevede că fiecare stat semnatar, „conform legislației sale naționale, va respecta, va menține și va păstra cunoștințele, inovațiile si practicile comunităților indigene si locale cu stiluri de viață tradiționale necesare pentru conservarea si utilizarea durabila a diversității biologice și va încuraja împărțirea echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de cunoștințe, inovații și practici”.

| 2.6 | În lumina faptului că această obligație de drept internațional, adoptată în 1992, cu privire la „distribuirea beneficiilor” nu a fost încă pusă în practică, șefii de stat și de guvern au decis în 2002, cu ocazia World Summit on Sustainable Development (WSSD) din Johannesburg negocierea, în cadrul CBD, a unui „regim internațional pentru promovarea și garantarea unei partajări juste și echitabile a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice” [Planul de punere în aplicare, alineatul 42. (o)]. |
| --- | --- |

2.6

În lumina faptului că această obligație de drept internațional, adoptată în 1992, cu privire la „distribuirea beneficiilor” nu a fost încă pusă în practică, șefii de stat și de guvern au decis în 2002, cu ocazia World Summit on Sustainable Development (WSSD) din Johannesburg negocierea, în cadrul CBD, a unui „regim internațional pentru promovarea și garantarea unei partajări juste și echitabile a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice” [Planul de punere în aplicare, alineatul 42. (o)].

| 2.7 | În 2004, cu ocazia celei de-a 7-a conferințe de la Kuala Lumpur, statele semnatare ale CBD au convenit ca toate elementele relevante ale CBD să fie puse în practică prin intermediul unui acord privind accesul la resursele genetice și distribuirea beneficiilor (access to genetic resources and benefit-sharing, ABS). |
| --- | --- |

2.7

În 2004, cu ocazia celei de-a 7-a conferințe de la Kuala Lumpur, statele semnatare ale CBD au convenit ca toate elementele relevante ale CBD să fie puse în practică prin intermediul unui acord privind accesul la resursele genetice și distribuirea beneficiilor (access to genetic resources and benefit-sharing, ABS).

| 2.8 | Rezultatele acestor lucrări au fost prezentate și adoptate în octombrie 2010, după mai mult de șase ani de negocieri, cu ocazia celei de-a 10-a conferințe a statelor semnatare ale CBD, la Nagoya: este vorba de „Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică” (pe scurt: Protocolul de la Nagoya). |
| --- | --- |

2.8

Rezultatele acestor lucrări au fost prezentate și adoptate în octombrie 2010, după mai mult de șase ani de negocieri, cu ocazia celei de-a 10-a conferințe a statelor semnatare ale CBD, la Nagoya: este vorba de „Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică” (pe scurt: Protocolul de la Nagoya).

| 2.9 | Toți membri CBD pot ratifica Protocolul de la Nagoya; douăsprezece state au ratificat deja protocolul (în februarie 2013), iar alte 92 de state l-au semnat după adoptarea sa (printre acestea se numără Comisia Europeană și 24 din cele 27 de state membre ale UE (cu excepția Letoniei, Maltei și Slovaciei). |
| --- | --- |

2.9

Toți membri CBD pot ratifica Protocolul de la Nagoya; douăsprezece state au ratificat deja protocolul (în februarie 2013), iar alte 92 de state l-au semnat după adoptarea sa (printre acestea se numără Comisia Europeană și 24 din cele 27 de state membre ale UE (cu excepția Letoniei, Maltei și Slovaciei).

| 2.10 | În timp ce țările în curs de dezvoltare s-au pronunțat deja în 2002, cu ocazia summitului mondial pentru dezvoltare durabilă, în favoarea unui protocol obligatoriu de drept internațional, UE s-a decis numai cu puțin timp înainte de începerea ultimei runde de negocieri a grupului de lucru ABS pentru elaborarea unui protocol „cu dispoziții juridice obligatorii și facultative” (prin decizia Consiliul de miniștri ai mediului din 15 martie 2010). |
| --- | --- |

2.10

În timp ce țările în curs de dezvoltare s-au pronunțat deja în 2002, cu ocazia summitului mondial pentru dezvoltare durabilă, în favoarea unui protocol obligatoriu de drept internațional, UE s-a decis numai cu puțin timp înainte de începerea ultimei runde de negocieri a grupului de lucru ABS pentru elaborarea unui protocol „cu dispoziții juridice obligatorii și facultative” (prin decizia Consiliul de miniștri ai mediului din 15 martie 2010).

| 2.11 | Proiectul de regulament prezentat de Comisie servește punerii în aplicare a obiectivelor Protocolului de la Nagoya. |
| --- | --- |

2.11

Proiectul de regulament prezentat de Comisie servește punerii în aplicare a obiectivelor Protocolului de la Nagoya.

| 2.12 | În raport cu textul prezentat de Comisie trebuie făcută trimitere nu numai la CBD, ci și la declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene. Articolul 31 alineatul (1) al acestei convenții prevede dreptul la „păstrarea, controlul, protecția și dezvoltarea în continuare” a resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale ale popoarelor indigene, cu includerea drepturilor de proprietate intelectuală aferente. Alineatul (2) solicită statelor semnatare să „ia măsuri adecvate pentru recunoașterea acestor drepturi și protecția exercitării acestora”. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya trebuie să reprezinte una din aceste „măsuri eficiente” pentru aplicarea Declarației ONU. |
| --- | --- |

2.12

În raport cu textul prezentat de Comisie trebuie făcută trimitere nu numai la CBD, ci și la declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene. Articolul 31 alineatul (1) al acestei convenții prevede dreptul la „păstrarea, controlul, protecția și dezvoltarea în continuare” a resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale ale popoarelor indigene, cu includerea drepturilor de proprietate intelectuală aferente. Alineatul (2) solicită statelor semnatare să „ia măsuri adecvate pentru recunoașterea acestor drepturi și protecția exercitării acestora”. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya trebuie să reprezinte una din aceste „măsuri eficiente” pentru aplicarea Declarației ONU.

3.   Observații generale

| 3.1 | În expunerea de motive a proiectului de regulament, Comisia arată că „implementarea și ratificarea protocolului de către Uniune [...] vor crea noi oportunități pentru cercetarea bazată pe natură și vor contribui la dezvoltarea unei bioeconomii” (1). În continuare, Comisia declară că „UE și statele sale membre și-au asumat angajamentul din punct de vedere politic de a deveni părți la protocol pentru a asigura accesul cercetătorilor și companiilor din UE la eșantioane de resurse genetice de calitate, pe baza unor decizii fiabile privind accesul și la costuri de tranzacționare mici”. (2) |
| --- | --- |

3.1

În expunerea de motive a proiectului de regulament, Comisia arată că „implementarea și ratificarea protocolului de către Uniune [...] vor crea noi oportunități pentru cercetarea bazată pe natură și vor contribui la dezvoltarea unei bioeconomii” (1). În continuare, Comisia declară că „UE și statele sale membre și-au asumat angajamentul din punct de vedere politic de a deveni părți la protocol pentru a asigura accesul cercetătorilor și companiilor din UE la eșantioane de resurse genetice de calitate, pe baza unor decizii fiabile privind accesul și la costuri de tranzacționare mici”. (2)

| 3.2 | CESE consideră la rândul său că punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya deschide oportunități vaste pentru bioeconomia UE, atrăgând însă atenția că obiectivul prioritar al Protocolului de la Nagoya constă în realizarea celui de-al treilea obiectiv al CBD, respectiv a „partajării beneficiilor care decurg din exploatarea resurselor genetice”. Accesul corespunzător la resursele genetice, transferul adecvat al tehnologiilor aferente, cu respectarea tuturor drepturilor la aceste resurse și tehnologii, precum și finanțarea adecvată sunt, în acest context, elementele esențiale ale partajării beneficiilor. |
| --- | --- |

3.2

CESE consideră la rândul său că punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya deschide oportunități vaste pentru bioeconomia UE, atrăgând însă atenția că obiectivul prioritar al Protocolului de la Nagoya constă în realizarea celui de-al treilea obiectiv al CBD, respectiv a „partajării beneficiilor care decurg din exploatarea resurselor genetice”. Accesul corespunzător la resursele genetice, transferul adecvat al tehnologiilor aferente, cu respectarea tuturor drepturilor la aceste resurse și tehnologii, precum și finanțarea adecvată sunt, în acest context, elementele esențiale ale partajării beneficiilor.

| 3.3 | Protocolul de la Nagoya se bazează deci pe trei piloni:






  — | măsuri privind accesul la resursele genetice și la cunoștințele tradiționale asociate cu acestea, care să asigure proceduri transparente și nearbitrare; |
| --- | --- | --- |

3.3

Protocolul de la Nagoya se bazează deci pe trei piloni:

—

măsuri privind accesul la resursele genetice și la cunoștințele tradiționale asociate cu acestea, care să asigure proceduri transparente și nearbitrare;

| — | măsuri care să garanteze distribuirea beneficiilor ce decurg din utilizarea și comercializarea resurselor genetice și din cunoștințele tradiționale asociate cu acestea; |
| --- | --- |

—

măsuri care să garanteze distribuirea beneficiilor ce decurg din utilizarea și comercializarea resurselor genetice și din cunoștințele tradiționale asociate cu acestea;

| — | măsuri de creare a unui sistem național eficace de supraveghere, mai ales în legătură cu distribuirea beneficiilor. |
| --- | --- |

—

măsuri de creare a unui sistem național eficace de supraveghere, mai ales în legătură cu distribuirea beneficiilor.

| 3.4 | Comisia Europeană, constatând în propunereà sa de regulament că protocolul se sprijină pe doi piloni (3) („pilonul privind accesul și pilonul privind respectarea normelor de către utilizatori”), neglijează să sublinieze în mod explicit că distribuirea beneficiilor reprezintă un obiectiv esențial al Protocolului de la Nagoya, misiune care i-a fost încredințată cu ocazia summitului mondial privind dezvoltarea durabilă și o obligație de drept internațional în baza CBD. |
| --- | --- |

3.4

Comisia Europeană, constatând în propunereà sa de regulament că protocolul se sprijină pe doi piloni (3) („pilonul privind accesul și pilonul privind respectarea normelor de către utilizatori”), neglijează să sublinieze în mod explicit că distribuirea beneficiilor reprezintă un obiectiv esențial al Protocolului de la Nagoya, misiune care i-a fost încredințată cu ocazia summitului mondial privind dezvoltarea durabilă și o obligație de drept internațional în baza CBD.

| 3.5 | Astfel, proiectul de regulament creează impresia că sensul Protocolului de la Nagoya ar fi cel de a asigura un acces nelimitat al statelor membre ale UE la materiile prime din țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.5

Astfel, proiectul de regulament creează impresia că sensul Protocolului de la Nagoya ar fi cel de a asigura un acces nelimitat al statelor membre ale UE la materiile prime din țările în curs de dezvoltare.

| 3.6 | Faptul că, practic, obiectivul esențial al Protocolului de la Nagoya nu a fost luat în considerare, nu este doar o lacună gravă a proiectului de regulament al Comisiei, ci reprezintă și o soluție ineficientă și nesatisfăcătoare care poate avea repercusiuni grave asupra întreprinderilor europene, pentru că, în lipsa unor reglementări clare privind distribuirea beneficiilor (și supravegherea partajării), întreprinderile nu se pot sustrage decât cu greu acuzelor de biopiraterie, invocate în multe cazuri. |
| --- | --- |

3.6

Faptul că, practic, obiectivul esențial al Protocolului de la Nagoya nu a fost luat în considerare, nu este doar o lacună gravă a proiectului de regulament al Comisiei, ci reprezintă și o soluție ineficientă și nesatisfăcătoare care poate avea repercusiuni grave asupra întreprinderilor europene, pentru că, în lipsa unor reglementări clare privind distribuirea beneficiilor (și supravegherea partajării), întreprinderile nu se pot sustrage decât cu greu acuzelor de biopiraterie, invocate în multe cazuri.

| 3.7 | Proiectul de regulament al Comisiei se sprijină pe principiul diligenței (articolul 4). În virtutea acestuia, utilizatorului resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale aferente îi revine rolul fundamental de a asigura respectarea legislației naționale și străine privind accesul și distribuirea beneficiilor. |
| --- | --- |

3.7

Proiectul de regulament al Comisiei se sprijină pe principiul diligenței (articolul 4). În virtutea acestuia, utilizatorului resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale aferente îi revine rolul fundamental de a asigura respectarea legislației naționale și străine privind accesul și distribuirea beneficiilor.

| 3.8 | CESE salută această abordare, bazată pe răspunderea proprie a cercetării și industriei. În același timp, el atrage însă atenția asupra obligației de drept internațional care rezultă din ratificarea Protocolului de la Nagoya de a lua „măsuri legislative, administrative sau politice” pentru a garanta că beneficiile pentru utilizator ale utilizării și comercializării resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea să fie într-adevăr partajate cu țara de proveniență sau cu comunitățile indigene și locale. |
| --- | --- |

3.8

CESE salută această abordare, bazată pe răspunderea proprie a cercetării și industriei. În același timp, el atrage însă atenția asupra obligației de drept internațional care rezultă din ratificarea Protocolului de la Nagoya de a lua „măsuri legislative, administrative sau politice” pentru a garanta că beneficiile pentru utilizator ale utilizării și comercializării resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea să fie într-adevăr partajate cu țara de proveniență sau cu comunitățile indigene și locale.

| 3.9 | Proiectul de regulament ignoră și această parte importantă a obligațiilor ce derivă din Protocolul de la Nagoya; CESE recomandă Consiliului și Parlamentului European să definească, în cursul procedurilor care urmează, regulile necesare pentru a supraveghea respectarea responsabilității proprii. Acest imperativ implică, de asemenea, că nici guvernele naționale nu trebuie exonerate de responsabilitatea lor în materie de supraveghere a reglementărilor în vigoare. |
| --- | --- |

3.9

Proiectul de regulament ignoră și această parte importantă a obligațiilor ce derivă din Protocolul de la Nagoya; CESE recomandă Consiliului și Parlamentului European să definească, în cursul procedurilor care urmează, regulile necesare pentru a supraveghea respectarea responsabilității proprii. Acest imperativ implică, de asemenea, că nici guvernele naționale nu trebuie exonerate de responsabilitatea lor în materie de supraveghere a reglementărilor în vigoare.

| 3.10 | Din aceste motive, propunerea de regulament nu este suficientă pentru a constitui un capital de încredere între statele membre ale UE, cu cercetătorii și întreprinderile sale, pe de o parte, și țările de proveniență, pe de altă parte, necesar pentru promovarea unor contracte bilaterale în materie de acces și distribuire a beneficiilor (ABS) și pentru continuarea în mod constructiv a negocierilor internaționale în acest domeniu. CESE își exprimă temerea că sistemul ABS va fi mai degrabă un obstacol decât un stimulent pentru cercetarea și economia europeană. |
| --- | --- |

3.10

Din aceste motive, propunerea de regulament nu este suficientă pentru a constitui un capital de încredere între statele membre ale UE, cu cercetătorii și întreprinderile sale, pe de o parte, și țările de proveniență, pe de altă parte, necesar pentru promovarea unor contracte bilaterale în materie de acces și distribuire a beneficiilor (ABS) și pentru continuarea în mod constructiv a negocierilor internaționale în acest domeniu. CESE își exprimă temerea că sistemul ABS va fi mai degrabă un obstacol decât un stimulent pentru cercetarea și economia europeană.

4.   Observații speciale: elemente specifice ale propunerii de regulament

4.1   Observații privind domeniul de aplicare în sens general (articolul 2)

| 4.1.1 | Articolul 2 din propunerea de regulament prevede că normele care reglementează accesul și distribuirea beneficiilor se referă doar la acele resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate acestora la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru UE. Comisia întârzie să definească reguli de distribuire a beneficiilor, valabile pentru utilizarea și comercializarea curentă a acelor resurse genetice și a acelor cunoștințe tradiționale asociate acestora care au ajuns în UE începând cu 1993, fără să fie supuse tratatelor ABS. |
| --- | --- |

4.1.1

Articolul 2 din propunerea de regulament prevede că normele care reglementează accesul și distribuirea beneficiilor se referă doar la acele resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate acestora la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru UE. Comisia întârzie să definească reguli de distribuire a beneficiilor, valabile pentru utilizarea și comercializarea curentă a acelor resurse genetice și a acelor cunoștințe tradiționale asociate acestora care au ajuns în UE începând cu 1993, fără să fie supuse tratatelor ABS.

| 4.1.2 | Astfel, propunerea de regulament reprezintă un regres față de textul Protocolului de la Nagoya și față de convenția privind diversitatea biologică (IUCN 2012, p. 84-85); ea ignoră obligația de drept internațional pe care aceasta din urmă a impus-o începând cu 1993 în legătură cu distribuirea beneficiilor. Articolul 3 din Protocolul de la Nagoya confirmă în mod explicit că reglementările conținute sunt valabile pentru toate resursele genetice care intră în domeniul de aplicare a convenției privind diversitatea biologică. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya trebuie utilizată pentru a aborda acest deficit de punere în aplicare și pentru a elabora reguli eficace pentru distribuirea beneficiilor care au fost obținute începând din 1993. |
| --- | --- |

4.1.2

Astfel, propunerea de regulament reprezintă un regres față de textul Protocolului de la Nagoya și față de convenția privind diversitatea biologică (IUCN 2012, p. 84-85); ea ignoră obligația de drept internațional pe care aceasta din urmă a impus-o începând cu 1993 în legătură cu distribuirea beneficiilor. Articolul 3 din Protocolul de la Nagoya confirmă în mod explicit că reglementările conținute sunt valabile pentru toate resursele genetice care intră în domeniul de aplicare a convenției privind diversitatea biologică. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya trebuie utilizată pentru a aborda acest deficit de punere în aplicare și pentru a elabora reguli eficace pentru distribuirea beneficiilor care au fost obținute începând din 1993.

| 4.1.3 | În dispozițiile privind raportul față de alte tratate internaționale, proiectul de regulament omite să integreze partea de text determinantă a Protocolului de la Nagoya [articolul 4 alineatul (4)]. Prin urmare, se constată că resursele genetice pot fi supuse reglementării printr-un alt tratat numai atunci când acesta „este în concordanță cu obiectivele convenției și ale prezentului protocol și nu contravine acestora”. Această precizare lipsește; ea ar trebui integrată în proiectul de regulament, pentru a garanta astfel punerea în aplicare corectă a Protocolului de la Nagoya. Decizia cu privire la aplicarea regulilor ABS din cadrul altui acord pentru anumite resurse genetice trebuie luată de organizațiile internaționale și de instituțiile UE competente. |
| --- | --- |

4.1.3

În dispozițiile privind raportul față de alte tratate internaționale, proiectul de regulament omite să integreze partea de text determinantă a Protocolului de la Nagoya [articolul 4 alineatul (4)]. Prin urmare, se constată că resursele genetice pot fi supuse reglementării printr-un alt tratat numai atunci când acesta „este în concordanță cu obiectivele convenției și ale prezentului protocol și nu contravine acestora”. Această precizare lipsește; ea ar trebui integrată în proiectul de regulament, pentru a garanta astfel punerea în aplicare corectă a Protocolului de la Nagoya. Decizia cu privire la aplicarea regulilor ABS din cadrul altui acord pentru anumite resurse genetice trebuie luată de organizațiile internaționale și de instituțiile UE competente.

| 4.1.4 | Pentru CESE, aceasta înseamnă că articolul 2 din proiectul de regulament nu transpune în mod clar anumite elemente centrale ale Protocolului de la Nagoya, solicitând prin urmare revizuirea sau completarea proiectului de regulament. |
| --- | --- |

4.1.4

Pentru CESE, aceasta înseamnă că articolul 2 din proiectul de regulament nu transpune în mod clar anumite elemente centrale ale Protocolului de la Nagoya, solicitând prin urmare revizuirea sau completarea proiectului de regulament.

4.2   Definiții (articolul 3)

| 4.2.1 | Proiectul de regulament al Comisiei se abate considerabil de la textul articolului 2 din Protocolul de la Nagoya. Comisia omite să preia principiul important al articolului 2 litera (c) din Protocolul de la Nagoya, conform căruia utilizarea resurselor genetice cuprinde „aplicarea biotehnologiei în conformitate cu articolul 2” al CBD. Această definiție este de o importanță crucială în ceea ce privește distribuirea beneficiilor. În marea majoritate a cazurilor de dezvoltare cu succes a unor produse din resurse genetice, cum ar fi cele din domeniul medicinii sau cosmeticii, comercializarea cu profit nu are loc prin resursele în sine, ci prin intermediul extractelor sau compușilor („derivați”) obținuți prin aplicarea biotehnologiei. În acest context, proiectul de regulament ar trebui, la rândul său, să integreze conceptul de „derivați”, așa cum a fost el definit la articolul 2 litera (e) din Protocolul de la Nagoya. |
| --- | --- |

4.2.1

Proiectul de regulament al Comisiei se abate considerabil de la textul articolului 2 din Protocolul de la Nagoya. Comisia omite să preia principiul important al articolului 2 litera (c) din Protocolul de la Nagoya, conform căruia utilizarea resurselor genetice cuprinde „aplicarea biotehnologiei în conformitate cu articolul 2” al CBD. Această definiție este de o importanță crucială în ceea ce privește distribuirea beneficiilor. În marea majoritate a cazurilor de dezvoltare cu succes a unor produse din resurse genetice, cum ar fi cele din domeniul medicinii sau cosmeticii, comercializarea cu profit nu are loc prin resursele în sine, ci prin intermediul extractelor sau compușilor („derivați”) obținuți prin aplicarea biotehnologiei. În acest context, proiectul de regulament ar trebui, la rândul său, să integreze conceptul de „derivați”, așa cum a fost el definit la articolul 2 litera (e) din Protocolul de la Nagoya.

| 4.2.2 | Această trunchiere a definițiilor va avea consecințe considerabile privind obligațiile de distribuire a beneficiilor, dat fiind că beneficiile care decurg din utilizarea derivaților nu ar trebui astfel partajate. Trebuie spus că tocmai aceste derivate – substanțe biochimice izolate, cum ar fi substanțele farmaceutice sau ingredientele pentru produse cosmetice – sunt cele care generează profituri la comercializarea produselor elaborate pe baza utilizării unor resurse genetice. |
| --- | --- |

4.2.2

Această trunchiere a definițiilor va avea consecințe considerabile privind obligațiile de distribuire a beneficiilor, dat fiind că beneficiile care decurg din utilizarea derivaților nu ar trebui astfel partajate. Trebuie spus că tocmai aceste derivate – substanțe biochimice izolate, cum ar fi substanțele farmaceutice sau ingredientele pentru produse cosmetice – sunt cele care generează profituri la comercializarea produselor elaborate pe baza utilizării unor resurse genetice.

| 4.2.3 | CESE salută faptul că, în multe privințe, propunerea de regulament acordă un tratament egal resurselor genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea. Proiectul de regulament definește cunoștințele tradiționale [articolul 3 alineatul (8)], însă această definiție se aplică doar în contextul rolului acestora de ajutor pentru cercetarea și dezvoltarea resurselor genetice, urmând ca detaliile să fie definite într-o etapă ulterioară în cadrul contractelor care vor fi încheiate între utilizatori și populațiile indigene și comunitățile locale. |
| --- | --- |

4.2.3

CESE salută faptul că, în multe privințe, propunerea de regulament acordă un tratament egal resurselor genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea. Proiectul de regulament definește cunoștințele tradiționale [articolul 3 alineatul (8)], însă această definiție se aplică doar în contextul rolului acestora de ajutor pentru cercetarea și dezvoltarea resurselor genetice, urmând ca detaliile să fie definite într-o etapă ulterioară în cadrul contractelor care vor fi încheiate între utilizatori și populațiile indigene și comunitățile locale.

| 4.2.4 | CESE nu înțelege cum, în baza acestor dispoziții, va putea fi abordată chestiunea partajării beneficiilor în contextul articolelor relevante ale Protocolului de la Nagoya. Comisia, Consiliul și Parlamentul sunt rugați să clarifice aceste chestiuni în cadrul procedurii care va urma. |
| --- | --- |

4.2.4

CESE nu înțelege cum, în baza acestor dispoziții, va putea fi abordată chestiunea partajării beneficiilor în contextul articolelor relevante ale Protocolului de la Nagoya. Comisia, Consiliul și Parlamentul sunt rugați să clarifice aceste chestiuni în cadrul procedurii care va urma.

4.3   Monitorizarea respectării diligenței necesare (articolele 7, 9 și 11)

| 4.3.1 | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din proiectul de regulament, declarația privind utilizarea unor resurse genetice sau a unor cunoștințe tradiționale asociate cu acestea este prevăzută numai în momentul solicitării unei autorizații de introducere pe piață sau în momentul comercializării unui produs. Cea mai timpurie dată la care autoritățile trebuie notificate de către utilizator se situează, în timp, după terminarea utilizării (utilizarea în sensul Protocolului de la Nagoya se referă la cercetare și dezvoltare și nu la comercializare). În mod logic, cercetarea și dezvoltarea sunt premergătoare introducerii pe piață. |
| --- | --- |

4.3.1

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din proiectul de regulament, declarația privind utilizarea unor resurse genetice sau a unor cunoștințe tradiționale asociate cu acestea este prevăzută numai în momentul solicitării unei autorizații de introducere pe piață sau în momentul comercializării unui produs. Cea mai timpurie dată la care autoritățile trebuie notificate de către utilizator se situează, în timp, după terminarea utilizării (utilizarea în sensul Protocolului de la Nagoya se referă la cercetare și dezvoltare și nu la comercializare). În mod logic, cercetarea și dezvoltarea sunt premergătoare introducerii pe piață.

| 4.3.2 | După cum se știe, doar o parte a utilizărilor din domeniul cercetării și dezvoltării are ca rezultat elaborarea unor produse susceptibile de a fi comercializate. Este de la sine înțeles că utilizarea în scopuri pur științifice nu are ca obiectiv elaborarea de produse noi. Toate acestea ar avea drept rezultat o situație în care autoritățile competente nu ar afla niciodată de existența majorității cazurilor de utilizare, dacă obligația de notificare nu s-ar aplica de la începutul utilizării, deci odată cu cercetarea și dezvoltarea. |
| --- | --- |

4.3.2

După cum se știe, doar o parte a utilizărilor din domeniul cercetării și dezvoltării are ca rezultat elaborarea unor produse susceptibile de a fi comercializate. Este de la sine înțeles că utilizarea în scopuri pur științifice nu are ca obiectiv elaborarea de produse noi. Toate acestea ar avea drept rezultat o situație în care autoritățile competente nu ar afla niciodată de existența majorității cazurilor de utilizare, dacă obligația de notificare nu s-ar aplica de la începutul utilizării, deci odată cu cercetarea și dezvoltarea.

| 4.3.3 | Această dispoziție contravine însăși obiectivului politic al proiectului de regulament. În conformitate cu considerentul (8), „este esențial să se prevină utilizarea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice obținute pe cale ilegală în Uniune” (4). Dacă momentul obligației de notificare are loc după încheierea fazei de cercetare și dezvoltare, atunci nu mai poate fi prevenită utilizarea ilicită sau neconformă cu tratatele, ci cel mult sancționată ex post. |
| --- | --- |

4.3.3

Această dispoziție contravine însăși obiectivului politic al proiectului de regulament. În conformitate cu considerentul (8), „este esențial să se prevină utilizarea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice obținute pe cale ilegală în Uniune” (4). Dacă momentul obligației de notificare are loc după încheierea fazei de cercetare și dezvoltare, atunci nu mai poate fi prevenită utilizarea ilicită sau neconformă cu tratatele, ci cel mult sancționată ex post.

| 4.3.4 | Nu este nici în interesul cercetării, nici al industriei, să-și desfășoare activitatea într-un cadru juridic care nu reușește să-și onoreze misiunea fundamentală, și anume cea de a împiedica biopirateria. |
| --- | --- |

4.3.4

Nu este nici în interesul cercetării, nici al industriei, să-și desfășoare activitatea într-un cadru juridic care nu reușește să-și onoreze misiunea fundamentală, și anume cea de a împiedica biopirateria.

| 4.3.5 | În plus, CESE constată că articolul 7 alineatul (1) din proiectul de regulament permite o anumită marjă de libertate în interpretare, fapt care ar trebui abordat de urgență de Comisie, Consiliu și Parlament. Una din interpretările posibile ale textului este aceea că utilizatorii care se finanțează din fonduri private sunt excluși de la obligația de notificare. Dacă această interpretare ar fi adevărată, atunci - în contextul termenului de notificare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) - cea mai mare parte a utilizărilor precum și comercializarea resurselor genetice și a cunoștințelor asociate cu acestea ar putea avea loc fără cunoștința autorităților competente. O verificare din partea autorităților cu privire la respectarea obligației de distribuire a beneficiilor ar fi deci imposibilă în cazul cercetării și dezvoltării finanțate din fonduri private și a comercializării produselor respective. |
| --- | --- |

4.3.5

În plus, CESE constată că articolul 7 alineatul (1) din proiectul de regulament permite o anumită marjă de libertate în interpretare, fapt care ar trebui abordat de urgență de Comisie, Consiliu și Parlament. Una din interpretările posibile ale textului este aceea că utilizatorii care se finanțează din fonduri private sunt excluși de la obligația de notificare. Dacă această interpretare ar fi adevărată, atunci - în contextul termenului de notificare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) - cea mai mare parte a utilizărilor precum și comercializarea resurselor genetice și a cunoștințelor asociate cu acestea ar putea avea loc fără cunoștința autorităților competente. O verificare din partea autorităților cu privire la respectarea obligației de distribuire a beneficiilor ar fi deci imposibilă în cazul cercetării și dezvoltării finanțate din fonduri private și a comercializării produselor respective.

| 4.3.6 | În conformitate cu articolul 9 alineatul (3), autoritățile competente sunt libere să decidă cu privire la controalele pe care le efectuează atunci când ajung în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, de exemplu rapoarte privind biopirateria din partea unor organizații nonguvernamentale sau a unor popoare indigene. Și această dispoziție se află în contradicție cu obiectivul politic al regulamentului și ar trebui înlocuită cu o formulare cu caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

4.3.6

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3), autoritățile competente sunt libere să decidă cu privire la controalele pe care le efectuează atunci când ajung în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, de exemplu rapoarte privind biopirateria din partea unor organizații nonguvernamentale sau a unor popoare indigene. Și această dispoziție se află în contradicție cu obiectivul politic al regulamentului și ar trebui înlocuită cu o formulare cu caracter obligatoriu.

| 4.3.7 | În cazul nerespectării obligației de diligență pot fi aplicate sancțiuni (articolul 11), care cuprind inclusiv „confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală”. Aceste propuneri doresc să garanteze că „se utilizează numai resurse genetice obținute pe cale legală”. Sancțiunile pot fi aplicate numai în faza de utilizare în sensul cercetării și dezvoltării, nu și în faza de comercializare. În condițiile în care sistemul de control propus la articolul 7 alineatul (2) își poate face efectul doar în faza de comercializare - și chiar și atunci numai parțial - orice amenințare de sancțiune trebuie considerată în bună măsură inefectivă. CESE își exprimă temerea că proiectul de regulament ar permite apariția unei situații la nivelul UE, în care acele produse obținute printr-o utilizare ilicită sau neconformă cu tratatele pot fi comercializate în impunitate. |
| --- | --- |

4.3.7

În cazul nerespectării obligației de diligență pot fi aplicate sancțiuni (articolul 11), care cuprind inclusiv „confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală”. Aceste propuneri doresc să garanteze că „se utilizează numai resurse genetice obținute pe cale legală”. Sancțiunile pot fi aplicate numai în faza de utilizare în sensul cercetării și dezvoltării, nu și în faza de comercializare. În condițiile în care sistemul de control propus la articolul 7 alineatul (2) își poate face efectul doar în faza de comercializare - și chiar și atunci numai parțial - orice amenințare de sancțiune trebuie considerată în bună măsură inefectivă. CESE își exprimă temerea că proiectul de regulament ar permite apariția unei situații la nivelul UE, în care acele produse obținute printr-o utilizare ilicită sau neconformă cu tratatele pot fi comercializate în impunitate.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 576 final, p. 4.

1

(2)  COM(2012) 576 final, p. 5.

2

(3)  COM(2012) 576 final, p. 3.

3

(4)  COM(2012) 576 final, p. 8.

4

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/77

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre”

COM(2012) 710 final — 2012/0337 (COD)

2013/C 161/15

Raportor: dl Lutz RIBBE

Consiliul, la 12 decembrie 2012, și Parlamentul European, la 10 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020„O viață bună, în limitele planetei noastre”

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 82 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută prezentarea celui de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM). Adoptarea sa de către Consiliu și Parlament marchează crearea unui consens privind mediul între instituțiile europene implicate în procesul decizional, arătând astfel că situația ecologică continuă să fie extrem de gravă, că punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu prezintă o serie de deficiențe radicale și că multe dintre abordările adoptate până în prezent pentru soluționarea problemelor existente și viitoare au fost insuficiente, scoțând în evidență acțiunile necesare din punct de vedere al politicii de mediu până în anul 2020. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută prezentarea celui de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM). Adoptarea sa de către Consiliu și Parlament marchează crearea unui consens privind mediul între instituțiile europene implicate în procesul decizional, arătând astfel că situația ecologică continuă să fie extrem de gravă, că punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu prezintă o serie de deficiențe radicale și că multe dintre abordările adoptate până în prezent pentru soluționarea problemelor existente și viitoare au fost insuficiente, scoțând în evidență acțiunile necesare din punct de vedere al politicii de mediu până în anul 2020.

| 1.2 | Textul proiectului confirmă poziția, pe care Comitetul a exprimat-o în repetate rânduri, conform căreia problemele de mediu din Europa nu se datorează nici insuficienței cunoștințelor, nici lipsei de soluții, ci ar trebui puse pe seama absenței voinței politice de a pune în aplicare aceste soluții. |
| --- | --- |

1.2

Textul proiectului confirmă poziția, pe care Comitetul a exprimat-o în repetate rânduri, conform căreia problemele de mediu din Europa nu se datorează nici insuficienței cunoștințelor, nici lipsei de soluții, ci ar trebui puse pe seama absenței voinței politice de a pune în aplicare aceste soluții.

| 1.3 | Propunerea privind cel de-al șaptelea PAM se remarcă, totuși, atât la modul general, cât și în particular, printr-o lipsă mai degrabă de concretețe decât de claritate. Dacă în titlul unui program se pretinde a se dori „o viață bună, în limitele planetei”, acesta ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere rudimentară a limitelor planetei și o prezentare mai detaliată a legăturii acțiunilor politice planificate în mod concret cu efectele asupra activității sociale și economice din Europa. Din păcate, niciunul din aceste elemente nu se regăsește în al șaptelea PAM. |
| --- | --- |

1.3

Propunerea privind cel de-al șaptelea PAM se remarcă, totuși, atât la modul general, cât și în particular, printr-o lipsă mai degrabă de concretețe decât de claritate. Dacă în titlul unui program se pretinde a se dori „o viață bună, în limitele planetei”, acesta ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere rudimentară a limitelor planetei și o prezentare mai detaliată a legăturii acțiunilor politice planificate în mod concret cu efectele asupra activității sociale și economice din Europa. Din păcate, niciunul din aceste elemente nu se regăsește în al șaptelea PAM.

| 1.4 | Astfel, al șaptelea PAM este mai degrabă un raport asupra situației mediului decât un adevărat document politic strategic sau un program de acțiune politic-operațional. |
| --- | --- |

1.4

Astfel, al șaptelea PAM este mai degrabă un raport asupra situației mediului decât un adevărat document politic strategic sau un program de acțiune politic-operațional.

| 1.5 | În opinia CESE, în cel de-al șaptelea PAM nu se ia o poziție suficient de clară cu privire la schimbările economice și sociale necesare pentru realizarea obiectivelor politicii de mediu. CESE reamintește faptul că, încă de la prezentarea inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a subliniat că schimbările necesare pot fi realizate numai dacă, pe lângă progresele tehnologice și schimbarea obiceiurilor de producție și consum, „aducem modificări semnificative sistemelor energetice, industriale, agricole și de transport”. |
| --- | --- |

1.5

În opinia CESE, în cel de-al șaptelea PAM nu se ia o poziție suficient de clară cu privire la schimbările economice și sociale necesare pentru realizarea obiectivelor politicii de mediu. CESE reamintește faptul că, încă de la prezentarea inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a subliniat că schimbările necesare pot fi realizate numai dacă, pe lângă progresele tehnologice și schimbarea obiceiurilor de producție și consum, „aducem modificări semnificative sistemelor energetice, industriale, agricole și de transport”.

| 1.6 | Cel de-al șaptelea PAM analizează în mod pertinent slăbiciunile precedentelor PAM din punctul de vedere al punerii în aplicare. Cel de-al șaptelea PAM nu conține aproape nicio referință la modalitățile de reducere sau de eliminare a deficiențelor de punere în aplicare. Aproape toate evoluțiile pozitive pentru natură și mediu s-au produs datorită societății civile. În opinia CESE, organizațiile societății civile reprezintă un actor central în transpunerea celui de-al șaptelea PAM. Rolul acestora ar trebui subliniat și cimentat în cadrul celui de-al șaptelea PAM prin intermediul unui obiectiv prioritar suplimentar. |
| --- | --- |

1.6

Cel de-al șaptelea PAM analizează în mod pertinent slăbiciunile precedentelor PAM din punctul de vedere al punerii în aplicare. Cel de-al șaptelea PAM nu conține aproape nicio referință la modalitățile de reducere sau de eliminare a deficiențelor de punere în aplicare. Aproape toate evoluțiile pozitive pentru natură și mediu s-au produs datorită societății civile. În opinia CESE, organizațiile societății civile reprezintă un actor central în transpunerea celui de-al șaptelea PAM. Rolul acestora ar trebui subliniat și cimentat în cadrul celui de-al șaptelea PAM prin intermediul unui obiectiv prioritar suplimentar.

| 1.7 | Rolul unui al șaptelea PAM de succes ar trebui să constea în descrierea mult mai precisă a căii care trebuie urmată pentru a trece de la politica de mediu clasică, concentrată pe remedierea efectelor negative prin mijloace tehnice, la dezvoltarea durabilă. Strategia Europa 2020 expiră în același timp cu al șaptelea PAM. CESE a precizat deja cu mai multe ocazii că Strategia Europa 2020 nu se poate substitui unei strategii europene de dezvoltare durabilă, care să definească obiectivele și strategiile pentru o dezvoltare durabilă în Europa, cu un orizont de planificare pe termen lung și ținând seama într-un mod echilibrat de dimensiunea economică, socială și ecologică. CESE invită Consiliul și Parlamentul European să prevadă ca obiectiv în cadrul celui de-al șaptelea PAM instituirea unei noi strategii supraordonate a UE pentru dezvoltarea durabilă, așa cum a solicitat și Consiliul de miniștri ai mediului în Concluziile sale pe tema Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă „Rio 20+” (punctul 3 din Concluziile privind Conferința Rio+: Summitul UCSD 2012 – Rezultate și acțiuni subsecvente, a 3 194-a reuniune a Consiliului Mediu, Luxemburg, 25 octombrie 2012). Un astfel de demers i-ar conferi celui de-al șaptelea PAM o valoare adăugată reală. |
| --- | --- |

1.7

Rolul unui al șaptelea PAM de succes ar trebui să constea în descrierea mult mai precisă a căii care trebuie urmată pentru a trece de la politica de mediu clasică, concentrată pe remedierea efectelor negative prin mijloace tehnice, la dezvoltarea durabilă. Strategia Europa 2020 expiră în același timp cu al șaptelea PAM. CESE a precizat deja cu mai multe ocazii că Strategia Europa 2020 nu se poate substitui unei strategii europene de dezvoltare durabilă, care să definească obiectivele și strategiile pentru o dezvoltare durabilă în Europa, cu un orizont de planificare pe termen lung și ținând seama într-un mod echilibrat de dimensiunea economică, socială și ecologică. CESE invită Consiliul și Parlamentul European să prevadă ca obiectiv în cadrul celui de-al șaptelea PAM instituirea unei noi strategii supraordonate a UE pentru dezvoltarea durabilă, așa cum a solicitat și Consiliul de miniștri ai mediului în Concluziile sale pe tema Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă „Rio 20+” (punctul 3 din Concluziile privind Conferința Rio+: Summitul UCSD 2012 – Rezultate și acțiuni subsecvente, a 3 194-a reuniune a Consiliului Mediu, Luxemburg, 25 octombrie 2012). Un astfel de demers i-ar conferi celui de-al șaptelea PAM o valoare adăugată reală.

2.   Introducere

| 2.1 | De la începutul anilor '70, programele de acțiune pentru mediu (PAM) – între timp șase – au adus o contribuție decisivă la dezvoltarea și modelarea politicii de mediu a UE. Cel de-al șaselea program de acțiune pentru mediu a expirat în iulie 2012; Consiliul și Parlamentul European i-au solicitat Comisiei Europene să prezinte programul următor. |
| --- | --- |

2.1

De la începutul anilor '70, programele de acțiune pentru mediu (PAM) – între timp șase – au adus o contribuție decisivă la dezvoltarea și modelarea politicii de mediu a UE. Cel de-al șaselea program de acțiune pentru mediu a expirat în iulie 2012; Consiliul și Parlamentul European i-au solicitat Comisiei Europene să prezinte programul următor.

| 2.2 | Conform Comisiei, propunerea privind cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu are ca obiectiv consolidarea contribuției politicii de mediu la conservarea capitalului natural, la tranziția la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și cu emisii reduse de dioxid de carbon și la protecția sănătății umane. |
| --- | --- |

2.2

Conform Comisiei, propunerea privind cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu are ca obiectiv consolidarea contribuției politicii de mediu la conservarea capitalului natural, la tranziția la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și cu emisii reduse de dioxid de carbon și la protecția sănătății umane.

| 2.3 | Propunerea cuprinde o trecere în revistă a situației ecologice, menționând în special problema pierderii continue a capitalului natural, inclusiv a biodiversității. De asemenea, propunerea deplânge persistența risipei de resurse naturale prin utilizarea lor ineficientă, arătând că poluarea apelor și atmosferei cu substanțe periculoase continuă. |
| --- | --- |

2.3

Propunerea cuprinde o trecere în revistă a situației ecologice, menționând în special problema pierderii continue a capitalului natural, inclusiv a biodiversității. De asemenea, propunerea deplânge persistența risipei de resurse naturale prin utilizarea lor ineficientă, arătând că poluarea apelor și atmosferei cu substanțe periculoase continuă.

| 2.4 | Propunerea consideră că lipsa aplicării eficiente de către statele membre a legislației în vigoare în materie de mediu și a standardelor stabilite constituie o cauză esențială a acestor probleme. |
| --- | --- |

2.4

Propunerea consideră că lipsa aplicării eficiente de către statele membre a legislației în vigoare în materie de mediu și a standardelor stabilite constituie o cauză esențială a acestor probleme.

| 2.5 | Comisia ajunge la concluzia că „există indicii că, la nivel global, limitele planetei în raport cu biodiversitatea, schimbările climatice și ciclul azotului în natură au fost deja depășite”. |
| --- | --- |

2.5

Comisia ajunge la concluzia că „există indicii că, la nivel global, limitele planetei în raport cu biodiversitatea, schimbările climatice și ciclul azotului în natură au fost deja depășite”.

| 2.6 | Cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu contrapune acestei realități o viziune pentru anul 2050 privind „o viață bună, în limitele planetei noastre,” prezentând un cadru de acțiune pentru politica de mediu până în anul 2020, concentrat asupra a nouă obiective prioritare. |
| --- | --- |

2.6

Cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu contrapune acestei realități o viziune pentru anul 2050 privind „o viață bună, în limitele planetei noastre,” prezentând un cadru de acțiune pentru politica de mediu până în anul 2020, concentrat asupra a nouă obiective prioritare.

| 2.7 | CESE s-a implicat încă din etapele preliminare ale dezbaterii pe marginea celui de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu, prezentând, la cererea Președinției daneze, un aviz exploratoriu (1), subliniind că problemele de mediu existente în Europa ar trebui puse pe seama absenței unei voințe politice de punere în aplicare a soluțiilor. Comitetul considera neclară legătura pe care ar trebui să o aibă al șaptelea program de acțiune pentru mediu cu Strategia UE 2020 și cu inițiativa emblematică și foaia de parcurs spre o Europă eficientă din punctul de vedere al resurselor. În același timp, Comitetul recomanda să se revigoreze Strategia de dezvoltare durabilă, să se opteze, cu titlul de strategie de punere în aplicare a politicii de mediu, pentru un al șaptelea PAM axat pe rezultate, integrând inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și toate celelalte inițiative specifice pe care le cuprinde, veghind totodată la o concordanță strânsă și bine coordonată între considerentele politicii de mediu și cele ale politicii economice. |
| --- | --- |

2.7

CESE s-a implicat încă din etapele preliminare ale dezbaterii pe marginea celui de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu, prezentând, la cererea Președinției daneze, un aviz exploratoriu (1), subliniind că problemele de mediu existente în Europa ar trebui puse pe seama absenței unei voințe politice de punere în aplicare a soluțiilor. Comitetul considera neclară legătura pe care ar trebui să o aibă al șaptelea program de acțiune pentru mediu cu Strategia UE 2020 și cu inițiativa emblematică și foaia de parcurs spre o Europă eficientă din punctul de vedere al resurselor. În același timp, Comitetul recomanda să se revigoreze Strategia de dezvoltare durabilă, să se opteze, cu titlul de strategie de punere în aplicare a politicii de mediu, pentru un al șaptelea PAM axat pe rezultate, integrând inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și toate celelalte inițiative specifice pe care le cuprinde, veghind totodată la o concordanță strânsă și bine coordonată între considerentele politicii de mediu și cele ale politicii economice.

3.   Observații generale

| 3.1 | În opinia Comitetului, valoarea politică adăugată a celui de-al șaptelea PAM constă în primul rând în aceea că, spre deosebire de actualele strategii, inițiative emblematice și foi de parcurs ale Comisiei în materie de mediu, programul de acțiune pentru mediu este rezultatul unei decizii luate de către Consiliu și Parlament, ceea ce asigură, într-o oarecare măsură, un consens între principalele instituții europene cu privire la acțiunile necesare în domeniul politicii de mediu până în 2020. |
| --- | --- |

3.1

În opinia Comitetului, valoarea politică adăugată a celui de-al șaptelea PAM constă în primul rând în aceea că, spre deosebire de actualele strategii, inițiative emblematice și foi de parcurs ale Comisiei în materie de mediu, programul de acțiune pentru mediu este rezultatul unei decizii luate de către Consiliu și Parlament, ceea ce asigură, într-o oarecare măsură, un consens între principalele instituții europene cu privire la acțiunile necesare în domeniul politicii de mediu până în 2020.

| 3.2 | Astfel, al șaptelea PAM oferă un punct de referință pentru viitoarele decizii ale factorilor de decizie politică și ale instituțiilor la nivelul UE, precum și în statele membre, cărora PAM li se aplică în egală măsură. |
| --- | --- |

3.2

Astfel, al șaptelea PAM oferă un punct de referință pentru viitoarele decizii ale factorilor de decizie politică și ale instituțiilor la nivelul UE, precum și în statele membre, cărora PAM li se aplică în egală măsură.

| 3.3 | De asemenea, CESE salută prezentarea celui de-al șaptelea PAM și în măsura în care, odată cu adoptarea sa prin intermediul unei decizii cu forță obligatorie, Consiliul și Parlamentul subliniază împreună că situația ecologică este încă extrem de gravă, că punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu prezintă o serie de deficiențe radicale și că multe dintre abordările adoptate până în prezent pentru soluționarea problemelor existente și viitoare au fost insuficiente. |
| --- | --- |

3.3

De asemenea, CESE salută prezentarea celui de-al șaptelea PAM și în măsura în care, odată cu adoptarea sa prin intermediul unei decizii cu forță obligatorie, Consiliul și Parlamentul subliniază împreună că situația ecologică este încă extrem de gravă, că punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu prezintă o serie de deficiențe radicale și că multe dintre abordările adoptate până în prezent pentru soluționarea problemelor existente și viitoare au fost insuficiente.

| 3.4 | Pe de altă parte, din perspectiva conținutului său, în esență programul reia doar ceea ce Comisia a stabilit deja în comunicările, strategiile, inițiativele emblematice și foile sale de parcurs în materie de mediu. Totuși, decizia Consiliului și a Parlamentului le conferă acestor elemente mai mult prestigiu politic. |
| --- | --- |

3.4

Pe de altă parte, din perspectiva conținutului său, în esență programul reia doar ceea ce Comisia a stabilit deja în comunicările, strategiile, inițiativele emblematice și foile sale de parcurs în materie de mediu. Totuși, decizia Consiliului și a Parlamentului le conferă acestor elemente mai mult prestigiu politic.

| 3.5 | Propunerea privind cel de-al șaptelea PAM se remarcă, totuși, atât la modul general, cât și în particular, printr-o lipsă mai degrabă de concretețe decât de claritate. Dacă în titlul unui program se pretinde a se dori „o viață bună, în limitele planetei”, acesta ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere rudimentară a limitelor planetei și o prezentare mai detaliată a legăturii acțiunilor politice planificate în mod concret cu efectele asupra activității sociale și economice din Europa. Din păcate, niciunul din aceste elemente nu se regăsește în al șaptelea PAM. |
| --- | --- |

3.5

Propunerea privind cel de-al șaptelea PAM se remarcă, totuși, atât la modul general, cât și în particular, printr-o lipsă mai degrabă de concretețe decât de claritate. Dacă în titlul unui program se pretinde a se dori „o viață bună, în limitele planetei”, acesta ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere rudimentară a limitelor planetei și o prezentare mai detaliată a legăturii acțiunilor politice planificate în mod concret cu efectele asupra activității sociale și economice din Europa. Din păcate, niciunul din aceste elemente nu se regăsește în al șaptelea PAM.

| 3.6 | În punctele în care propunerea este oarecum mai concretă, nu se stabilesc responsabilități și criterii de verificare concrete, care să permită controlul atingerii obiectivelor și al aplicării măsurilor. |
| --- | --- |

3.6

În punctele în care propunerea este oarecum mai concretă, nu se stabilesc responsabilități și criterii de verificare concrete, care să permită controlul atingerii obiectivelor și al aplicării măsurilor.

| 3.7 | Astfel, al șaptelea PAM este mai degrabă un raport asupra situației mediului decât un adevărat document politic strategic sau un program de acțiune politic-operațional. Aceste aspecte sunt dezamăgitoare pentru CESE, care, nu numai în avizul său exploratoriu privind al șaptelea PAM, ci încă din 2004, în avizul său exploratoriu privind „Evaluarea strategiei de dezvoltare durabilă a UE” (2), a solicitat tocmai astfel de programe emblematice concrete și verificabile. |
| --- | --- |

3.7

Astfel, al șaptelea PAM este mai degrabă un raport asupra situației mediului decât un adevărat document politic strategic sau un program de acțiune politic-operațional. Aceste aspecte sunt dezamăgitoare pentru CESE, care, nu numai în avizul său exploratoriu privind al șaptelea PAM, ci încă din 2004, în avizul său exploratoriu privind „Evaluarea strategiei de dezvoltare durabilă a UE” (2), a solicitat tocmai astfel de programe emblematice concrete și verificabile.

| 3.8 | Un aspect care trebuie criticat este acela că perspectiva, extrem de necesară, a politicii de mediu după anul 2020 este mult prea vagă. Deja este evident că în politica energetică și în politica privind clima un orizont de planificare a obiectivelor până în 2020 este prea scurt. Din cel de-al șaptelea PAM nu reiese clar dacă obiectivele și măsurile planificate pentru 2020 sunt adecvate și suficiente pentru a realiza în mod realist viziunea pentru 2050 pentru o viață bună, în limitele planetei noastre. În acest sens, ar fi necesară cel puțin o planificare orientativă a obiectivelor pentru anii 2030 și 2040, ca etape următoare ale procesului de realizare a acestei viziuni în anul 2050. În plus, 2020 este un orizont temporal prea scurt pentru a asigura securitatea investițiilor pe termen lung în economia verde. |
| --- | --- |

3.8

Un aspect care trebuie criticat este acela că perspectiva, extrem de necesară, a politicii de mediu după anul 2020 este mult prea vagă. Deja este evident că în politica energetică și în politica privind clima un orizont de planificare a obiectivelor până în 2020 este prea scurt. Din cel de-al șaptelea PAM nu reiese clar dacă obiectivele și măsurile planificate pentru 2020 sunt adecvate și suficiente pentru a realiza în mod realist viziunea pentru 2050 pentru o viață bună, în limitele planetei noastre. În acest sens, ar fi necesară cel puțin o planificare orientativă a obiectivelor pentru anii 2030 și 2040, ca etape următoare ale procesului de realizare a acestei viziuni în anul 2050. În plus, 2020 este un orizont temporal prea scurt pentru a asigura securitatea investițiilor pe termen lung în economia verde.

| 3.9 | În principiu, CESE salută armonizarea orizontului temporal al planificării acțiunilor în domeniul mediului cu cel al Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice aferente acesteia. În plus, perioada de aplicare a programului coincide cu cea a viitoarelor perspective financiare 2014-2020, ceea ce ar constitui un avantaj deosebit, dacă s-ar stabili interdependențele necesare. Deși una dintre cele nouă priorități descrise se referă asigurarea investițiilor necesare în măsurile de mediu, trimiterile la planificarea financiară făcute în contextul descrierii cerințelor pe termen lung a UE sunt foarte imprecise – făcând abstracție de faptul că prezentarea celui de-al șaptelea PAM are loc mult prea târziu pentru a avea vreo influență asupra acestei planificări. |
| --- | --- |

3.9

În principiu, CESE salută armonizarea orizontului temporal al planificării acțiunilor în domeniul mediului cu cel al Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice aferente acesteia. În plus, perioada de aplicare a programului coincide cu cea a viitoarelor perspective financiare 2014-2020, ceea ce ar constitui un avantaj deosebit, dacă s-ar stabili interdependențele necesare. Deși una dintre cele nouă priorități descrise se referă asigurarea investițiilor necesare în măsurile de mediu, trimiterile la planificarea financiară făcute în contextul descrierii cerințelor pe termen lung a UE sunt foarte imprecise – făcând abstracție de faptul că prezentarea celui de-al șaptelea PAM are loc mult prea târziu pentru a avea vreo influență asupra acestei planificări.

| 3.10 | Alegerea celor nouă obiective prioritare ale celui de-al șaptelea PAM este și ea criticabilă. De exemplu, „mediul urban” este o temă care a apărut în repetate rânduri în programele de acțiune pentru mediu anterioare. În ciuda importanței considerabile a „politicii urbane de mediu”, influența UE în acest domeniu este relativ scăzută. În schimb, UE are o influență mult mai mare în politica în domeniul transporturilor, a cărei relevanță pentru protecția climei a fost subliniată în repetate rânduri de către Comisie. Cu toate acestea, politica în domeniul transporturilor de-abia este menționată în cel de-al șaptelea PAM. |
| --- | --- |

3.10

Alegerea celor nouă obiective prioritare ale celui de-al șaptelea PAM este și ea criticabilă. De exemplu, „mediul urban” este o temă care a apărut în repetate rânduri în programele de acțiune pentru mediu anterioare. În ciuda importanței considerabile a „politicii urbane de mediu”, influența UE în acest domeniu este relativ scăzută. În schimb, UE are o influență mult mai mare în politica în domeniul transporturilor, a cărei relevanță pentru protecția climei a fost subliniată în repetate rânduri de către Comisie. Cu toate acestea, politica în domeniul transporturilor de-abia este menționată în cel de-al șaptelea PAM.

| 3.11 | CESE consideră că implicarea strategică a societății civile în PAM ar trebui integrată sub forma unui obiectiv prioritar separat (a se vedea 4.4.9). |
| --- | --- |

3.11

CESE consideră că implicarea strategică a societății civile în PAM ar trebui integrată sub forma unui obiectiv prioritar separat (a se vedea 4.4.9).

| 3.12 | La rândul său, politica comercială are o importanță atât de mare pentru politica de mediu și sustenabilitate, încât acestui domeniu ar fi putut să i se acorde cel puțin aceeași prioritate ca și „mediului urban” (3). |
| --- | --- |

3.12

La rândul său, politica comercială are o importanță atât de mare pentru politica de mediu și sustenabilitate, încât acestui domeniu ar fi putut să i se acorde cel puțin aceeași prioritate ca și „mediului urban” (3).

| 3.13 | CESE reamintește faptul că, încă de la prezentarea inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a subliniat că schimbările necesare pot fi realizate numai dacă, pe lângă progresele tehnologice și schimbarea obiceiurilor de producție și consum, „aducem modificări semnificative sistemelor energetice, industriale, agricole și de transport”. Al șaptelea PAM este insuficient dacă doar reiterează încă o dată necesitatea integrării cerințelor de mediu în alte domenii politice, dar nu descrie „modificările semnificative” necesare suferite de anumite sectoare economice în direcția unei economii și a unor moduri de viață sustenabile. |
| --- | --- |

3.13

CESE reamintește faptul că, încă de la prezentarea inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a subliniat că schimbările necesare pot fi realizate numai dacă, pe lângă progresele tehnologice și schimbarea obiceiurilor de producție și consum, „aducem modificări semnificative sistemelor energetice, industriale, agricole și de transport”. Al șaptelea PAM este insuficient dacă doar reiterează încă o dată necesitatea integrării cerințelor de mediu în alte domenii politice, dar nu descrie „modificările semnificative” necesare suferite de anumite sectoare economice în direcția unei economii și a unor moduri de viață sustenabile.

| 3.14 | Propunerea nu profită nici de ocazia de a descrie mai amănunțit importanța protecției resurselor și a mediului pentru dezvoltarea economică și pentru crearea de locuri de muncă noi și calificate. În acest context, CESE face trimitere la o serie de avize anterioare (4). Ar trebui scoasă mai bine în evidență interacțiunea dintre politica de mediu, politica socială, politica de dezvoltare și politica economică – adică dintre dimensiunile esențiale ale sustenabilității. |
| --- | --- |

3.14

Propunerea nu profită nici de ocazia de a descrie mai amănunțit importanța protecției resurselor și a mediului pentru dezvoltarea economică și pentru crearea de locuri de muncă noi și calificate. În acest context, CESE face trimitere la o serie de avize anterioare (4). Ar trebui scoasă mai bine în evidență interacțiunea dintre politica de mediu, politica socială, politica de dezvoltare și politica economică – adică dintre dimensiunile esențiale ale sustenabilității.

| 3.15 | Astfel, este totodată clar că importanța și rolul celui de-al șaptelea PAM ar trebui să constea în descrierea mult mai precisă a căii care trebuie urmată pentru a trece de la politica de mediu clasică, concentrată pe remedierea efectelor negative prin mijloace tehnice, la dezvoltarea durabilă. Strategia Europa 2020 expiră în același timp cu al șaptelea PAM. CESE a precizat deja cu mai multe ocazii că Strategia Europa 2020 nu se poate substitui unei strategii europene de dezvoltare durabilă, care să definească obiectivele și strategiile pentru o dezvoltare durabilă în Europa, cu un orizont de planificare pe termen lung și ținând seama într-un mod echilibrat de dimensiunea economică, socială și ecologică. CESE invită Consiliul și Parlamentul European să prevadă ca obiectiv în cadrul celui de-al șaptelea PAM instituirea unei noi strategii supraordonate a UE pentru dezvoltarea durabilă, așa cum a solicitat și Consiliul de miniștri ai mediului în Concluziile sale pe tema Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă „Rio 20+” (punctul 3 din Concluziile privind Conferința Rio+: Summitul UCSD 2012 – Rezultate și acțiuni subsecvente, a 3 194-a reuniune a Consiliului MEDIU, Luxemburg, 25 octombrie 2012). Un astfel de demers i-ar conferi celui de-al șaptelea PAM o valoare adăugată reală. |
| --- | --- |

3.15

Astfel, este totodată clar că importanța și rolul celui de-al șaptelea PAM ar trebui să constea în descrierea mult mai precisă a căii care trebuie urmată pentru a trece de la politica de mediu clasică, concentrată pe remedierea efectelor negative prin mijloace tehnice, la dezvoltarea durabilă. Strategia Europa 2020 expiră în același timp cu al șaptelea PAM. CESE a precizat deja cu mai multe ocazii că Strategia Europa 2020 nu se poate substitui unei strategii europene de dezvoltare durabilă, care să definească obiectivele și strategiile pentru o dezvoltare durabilă în Europa, cu un orizont de planificare pe termen lung și ținând seama într-un mod echilibrat de dimensiunea economică, socială și ecologică. CESE invită Consiliul și Parlamentul European să prevadă ca obiectiv în cadrul celui de-al șaptelea PAM instituirea unei noi strategii supraordonate a UE pentru dezvoltarea durabilă, așa cum a solicitat și Consiliul de miniștri ai mediului în Concluziile sale pe tema Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă „Rio 20+” (punctul 3 din Concluziile privind Conferința Rio+: Summitul UCSD 2012 – Rezultate și acțiuni subsecvente, a 3 194-a reuniune a Consiliului MEDIU, Luxemburg, 25 octombrie 2012). Un astfel de demers i-ar conferi celui de-al șaptelea PAM o valoare adăugată reală.

4.   Observații speciale

4.1   CESE dorește să facă aici unele observații doar cu privire la acelea dintre cele nouă obiective prioritare care sunt deosebit de importante:

4.2   Obiectivul prioritar nr. 1: Protejarea, conservarea și ameliorarea capitalului natural al UE

| 4.2.1 | În cel de-al șaptelea PAM ar trebui clarificat faptul că transpunerea propunerilor Comisiei de ecologizare a agriculturii și a pescuitului în contextul reformei PAC și PCP este de o importanță vitală pentru conservarea capitalului natural. |
| --- | --- |

4.2.1

În cel de-al șaptelea PAM ar trebui clarificat faptul că transpunerea propunerilor Comisiei de ecologizare a agriculturii și a pescuitului în contextul reformei PAC și PCP este de o importanță vitală pentru conservarea capitalului natural.

| 4.2.2 | Propunerea privind al șaptelea PAC solicită, în mod justificat, și îmbunătățirea protecției solului. Accentuarea poluării și degradării solului și intensificarea utilizării terenurilor în Europa constituie în continuare motive de îngrijorare. CESE este de părere că ar trebui să se facă demersuri legislative la nivel european pentru inversarea acestei tendințe negative. Prin urmare, Consiliul ar trebui să reia dezbaterile pe marginea Directivei privind protecția solului în cel mai scurt timp cu putință. De asemenea, Comisia Europeană ar trebui să încurajeze statele membre, prin intermediul unei strategii tematice, să introducă măsuri în vederea reducerii utilizării excesive a terenurilor pentru transporturi și construcții și să promoveze protecția suprafețelor agricole și forestiere. |
| --- | --- |

4.2.2

Propunerea privind al șaptelea PAC solicită, în mod justificat, și îmbunătățirea protecției solului. Accentuarea poluării și degradării solului și intensificarea utilizării terenurilor în Europa constituie în continuare motive de îngrijorare. CESE este de părere că ar trebui să se facă demersuri legislative la nivel european pentru inversarea acestei tendințe negative. Prin urmare, Consiliul ar trebui să reia dezbaterile pe marginea Directivei privind protecția solului în cel mai scurt timp cu putință. De asemenea, Comisia Europeană ar trebui să încurajeze statele membre, prin intermediul unei strategii tematice, să introducă măsuri în vederea reducerii utilizării excesive a terenurilor pentru transporturi și construcții și să promoveze protecția suprafețelor agricole și forestiere.

4.3   Obiectivul prioritar nr. 2: trecerea la o economie verde și competitivă cu emisii reduse de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor

| 4.3.1 | Odată cu inițiativa sa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a plasat creșterea eficienței utilizării resurselor naturale în centrul politicii sale și a stabilit în foaia de parcurs corespunzătoare o serie de etape fundamentale în acest sens pentru anul 2020. Este regretabil că obiectivele stabilite la punctul 41 reflectă doar într-o măsură insuficientă etapele importante. |
| --- | --- |

4.3.1

Odată cu inițiativa sa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Comisia a plasat creșterea eficienței utilizării resurselor naturale în centrul politicii sale și a stabilit în foaia de parcurs corespunzătoare o serie de etape fundamentale în acest sens pentru anul 2020. Este regretabil că obiectivele stabilite la punctul 41 reflectă doar într-o măsură insuficientă etapele importante.

| 4.3.2 | În special, între obiective ar trebui inclusă decuplarea (absolută) a creșterii economice și a efectelor negative asupra mediului, precum și intenția de a se conveni, până în 2020, asupra unor obiective ambițioase privind eficiența resurselor și asupra unor indicatori fiabili, care să călăuzească factorii de decizie publici și privați în procesul de tranziție la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor (5). De asemenea, Comitetul reamintește solicitarea sa ca, în vederea eliminării treptate a produselor nesustenabile din circuitul economic, să se recurgă la Directiva privind proiectarea ecologică, care să se aplice în acest scop nu numai sub aspectul eficienței energetice, ci pentru îmbunătățirea eficienței resurselor materiale (6). |
| --- | --- |

4.3.2

În special, între obiective ar trebui inclusă decuplarea (absolută) a creșterii economice și a efectelor negative asupra mediului, precum și intenția de a se conveni, până în 2020, asupra unor obiective ambițioase privind eficiența resurselor și asupra unor indicatori fiabili, care să călăuzească factorii de decizie publici și privați în procesul de tranziție la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor (5). De asemenea, Comitetul reamintește solicitarea sa ca, în vederea eliminării treptate a produselor nesustenabile din circuitul economic, să se recurgă la Directiva privind proiectarea ecologică, care să se aplice în acest scop nu numai sub aspectul eficienței energetice, ci pentru îmbunătățirea eficienței resurselor materiale (6).

4.4   Obiectivul prioritar nr. 4: Sporirea la maximum a beneficiilor legislației UE în domeniul mediului

| 4.4.1 | La evaluarea celui de-al șaselea PAM s-a constatat că deficiențele în aplicarea legislației existente în materie de mediu constituie, fără îndoială, cel mai mare obstacol în calea progresului necesar în ceea ce privește protecția mediului. Prin urmare, CESE salută faptul că al șaptelea PAM acordă maximă prioritate îmbunătățirii aplicării legislației UE în materie de mediu. |
| --- | --- |

4.4.1

La evaluarea celui de-al șaselea PAM s-a constatat că deficiențele în aplicarea legislației existente în materie de mediu constituie, fără îndoială, cel mai mare obstacol în calea progresului necesar în ceea ce privește protecția mediului. Prin urmare, CESE salută faptul că al șaptelea PAM acordă maximă prioritate îmbunătățirii aplicării legislației UE în materie de mediu.

| 4.4.2 | Totuși, Comisia a acordat și în trecut prioritate îmbunătățirii punerii în aplicare a legislației în materie de mediu, fără să se fi înregistrat însă vreun succes răsunător. Prin urmare, trebuie să se pornească de la premisa că există o serie de obstacole fundamentale, care nu pot fi eliminate doar aducându-se îmbunătățirile prevăzute în propunere în ceea ce privește informațiile despre legislația în materie de mediu, mecanismele de control și accesul la justiție. |
| --- | --- |

4.4.2

Totuși, Comisia a acordat și în trecut prioritate îmbunătățirii punerii în aplicare a legislației în materie de mediu, fără să se fi înregistrat însă vreun succes răsunător. Prin urmare, trebuie să se pornească de la premisa că există o serie de obstacole fundamentale, care nu pot fi eliminate doar aducându-se îmbunătățirile prevăzute în propunere în ceea ce privește informațiile despre legislația în materie de mediu, mecanismele de control și accesul la justiție.

| 4.4.3 | Elementul decisiv îl constituie mai degrabă lipsa, în multe state membre, a voinței politice de a acorda aplicării efective legislației în materie de mediu aceeași prioritate și, implicit, de a le asigura autorităților responsabile de aplicarea legii fonduri suficiente și specialiști calificați și de a le acorda sprijinul politic necesar în situațiile de conflict. |
| --- | --- |

4.4.3

Elementul decisiv îl constituie mai degrabă lipsa, în multe state membre, a voinței politice de a acorda aplicării efective legislației în materie de mediu aceeași prioritate și, implicit, de a le asigura autorităților responsabile de aplicarea legii fonduri suficiente și specialiști calificați și de a le acorda sprijinul politic necesar în situațiile de conflict.

| 4.4.4 | Se impun o serie de paralele evidente cu criza financiară. La fel cum criza financiară a fost declanșată de o gestionare nesustenabilă a resurselor economice ca urmare a nerespectării criteriilor stabilite în Tratatul de la Maastricht pentru stabilitatea monedei comune, și la baza problemelor de mediu stă exploatarea excesivă a resurselor – în acest caz a solului, a apei, a aerului, a climei, a resurselor minerale și fosile epuizabile etc. |
| --- | --- |

4.4.4

Se impun o serie de paralele evidente cu criza financiară. La fel cum criza financiară a fost declanșată de o gestionare nesustenabilă a resurselor economice ca urmare a nerespectării criteriilor stabilite în Tratatul de la Maastricht pentru stabilitatea monedei comune, și la baza problemelor de mediu stă exploatarea excesivă a resurselor – în acest caz a solului, a apei, a aerului, a climei, a resurselor minerale și fosile epuizabile etc.

| 4.4.5 | Comitetul resimte lipsa unei reacții la criza ecologică similară măsurilor adoptate în temeiul pactului fiscal pentru combaterea crizei: cu cerințe clare, indicatori clari, controale și sancțiuni. Al șaptelea PAM nu oferă niciunul dintre aceste elemente: abordările schițate nu sunt adecvate pentru a rectifica cu adevărat deficiențele de natură structurală identificate în procesul de punere în aplicare, iar obiectivele propuse pentru îmbunătățirea aplicării dispozițiilor de drept până în anul 2020 sunt inexacte și neverificabile. |
| --- | --- |

4.4.5

Comitetul resimte lipsa unei reacții la criza ecologică similară măsurilor adoptate în temeiul pactului fiscal pentru combaterea crizei: cu cerințe clare, indicatori clari, controale și sancțiuni. Al șaptelea PAM nu oferă niciunul dintre aceste elemente: abordările schițate nu sunt adecvate pentru a rectifica cu adevărat deficiențele de natură structurală identificate în procesul de punere în aplicare, iar obiectivele propuse pentru îmbunătățirea aplicării dispozițiilor de drept până în anul 2020 sunt inexacte și neverificabile.

| 4.4.6 | CESE consideră că respectarea dispozițiilor legislative presupune efectuarea unui control eficient de către organisme independente, precum și existența disponibilității credibile de a impune sau de a accepta sancțiuni în cazul în care acestea sunt necesare. Din acest motiv, CESE speră că al șaptelea PAM va prevedea extinderea criteriilor obligatorii pentru monitorizare și control eficient de către statele membre în așa fel încât acestea să includă întreaga legislație în materie de mediu a UE, precum și dezvoltarea de capacități suplimentare la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.4.6

CESE consideră că respectarea dispozițiilor legislative presupune efectuarea unui control eficient de către organisme independente, precum și existența disponibilității credibile de a impune sau de a accepta sancțiuni în cazul în care acestea sunt necesare. Din acest motiv, CESE speră că al șaptelea PAM va prevedea extinderea criteriilor obligatorii pentru monitorizare și control eficient de către statele membre în așa fel încât acestea să includă întreaga legislație în materie de mediu a UE, precum și dezvoltarea de capacități suplimentare la nivelul UE.

| 4.4.7 | În plus, includerea în Semestrul european a monitorizării progreselor înregistrate în procesul de realizare a obiectivelor ecologice, menționată la punctul 82 litera (f), are potențialul de a determina liderii politici de la nivelul UE și al statelor membre să își concentreze atenția asupra acestui aspect. De altfel, Comisia se referă la faptul că presiunile continue asupra mediului pot avea efecte negative macroeconomice. Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice din 2006 și raportul de sinteză realizat în 2010 în cadrul inițiativei TEEB privind Economia ecosistemelor și a biodiversității aduc dovezi covârșitoare în acest sens. |
| --- | --- |

4.4.7

În plus, includerea în Semestrul european a monitorizării progreselor înregistrate în procesul de realizare a obiectivelor ecologice, menționată la punctul 82 litera (f), are potențialul de a determina liderii politici de la nivelul UE și al statelor membre să își concentreze atenția asupra acestui aspect. De altfel, Comisia se referă la faptul că presiunile continue asupra mediului pot avea efecte negative macroeconomice. Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice din 2006 și raportul de sinteză realizat în 2010 în cadrul inițiativei TEEB privind Economia ecosistemelor și a biodiversității aduc dovezi covârșitoare în acest sens.

| 4.4.8 | Al șaptelea PAM ar trebui completat cu măsuri care să ofere stimulente pentru respectarea legislației în materie de mediu. În special, un mijloc eficient de a stimula respectarea legislației constă în corelarea alocării fondurilor UE către statele membre și persoanele juridice private cu dovada respectării dispozițiilor legislative corespunzătoare în materie de mediu. De asemenea, CESE consideră că este deosebit de important ca economia să fie motivată, prin strategii de cooperare și prin comunicarea soluțiilor identificate pe baza celor mai bune practici, să conlucreze la îmbunătățirea situației mediului. |
| --- | --- |

4.4.8

Al șaptelea PAM ar trebui completat cu măsuri care să ofere stimulente pentru respectarea legislației în materie de mediu. În special, un mijloc eficient de a stimula respectarea legislației constă în corelarea alocării fondurilor UE către statele membre și persoanele juridice private cu dovada respectării dispozițiilor legislative corespunzătoare în materie de mediu. De asemenea, CESE consideră că este deosebit de important ca economia să fie motivată, prin strategii de cooperare și prin comunicarea soluțiilor identificate pe baza celor mai bune practici, să conlucreze la îmbunătățirea situației mediului.

| 4.4.9 | În sfârșit, asigurarea efectivă a protecției mediului presupune asumarea unui rol activ de către societatea civilă, cu posibilitatea ca cetățenii exercite un control activ. În legislația europeană în materie de mediu, au fost introduse, în special în temeiul Convenției de la Aarhus, o serie de instrumente în acest sens, precum accesul liber la informații despre mediu, participarea organizațiilor societății civile în procesul de decizie cu privire la legislația în materie de mediu și accesul la justiție. Propunerea privind al șaptelea PAM menționează aceste instrumente, însă nici nu aduce în discuție rolul societății civile în aplicarea legislației în materie de mediu, nici nu cuprinde propuneri cu o sferă de cuprindere mai amplă. Aproape toate evoluțiile pozitive pentru natură și mediu s-au produs datorită societății civile. În opinia CESE, organizațiile societății civile reprezintă un actor central în transpunerea celui de-al șaptelea PAM. Rolul acestora ar trebui subliniat și cimentat în cadrul celui de-al șaptelea PAM prin intermediul unui obiectiv prioritar suplimentar. Catalogul de măsuri ar trebui completat cu acțiuni de promovare a angajamentului societății civile (de exemplu acorduri locale în temeiul Agendei 21 sau alte forumuri similare), de formare de parteneriate și de consolidare a implicării societății civile organizate în consiliile locale de mediu sau de sustenabilitate. |
| --- | --- |

4.4.9

În sfârșit, asigurarea efectivă a protecției mediului presupune asumarea unui rol activ de către societatea civilă, cu posibilitatea ca cetățenii exercite un control activ. În legislația europeană în materie de mediu, au fost introduse, în special în temeiul Convenției de la Aarhus, o serie de instrumente în acest sens, precum accesul liber la informații despre mediu, participarea organizațiilor societății civile în procesul de decizie cu privire la legislația în materie de mediu și accesul la justiție. Propunerea privind al șaptelea PAM menționează aceste instrumente, însă nici nu aduce în discuție rolul societății civile în aplicarea legislației în materie de mediu, nici nu cuprinde propuneri cu o sferă de cuprindere mai amplă. Aproape toate evoluțiile pozitive pentru natură și mediu s-au produs datorită societății civile. În opinia CESE, organizațiile societății civile reprezintă un actor central în transpunerea celui de-al șaptelea PAM. Rolul acestora ar trebui subliniat și cimentat în cadrul celui de-al șaptelea PAM prin intermediul unui obiectiv prioritar suplimentar. Catalogul de măsuri ar trebui completat cu acțiuni de promovare a angajamentului societății civile (de exemplu acorduri locale în temeiul Agendei 21 sau alte forumuri similare), de formare de parteneriate și de consolidare a implicării societății civile organizate în consiliile locale de mediu sau de sustenabilitate.

4.5   Obiectivul prioritar nr. 6: Asigurarea de investiții pentru politica în domeniul mediului și al climei și stabilirea corectă a prețurilor

| 4.5.1 | Măsurile de stimulare a investițiilor în politica privind mediul și clima și integrarea costurilor ecologice în procesul de stabilire a prețurilor sunt esențiale pentru garantarea tranziției la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și cu emisii scăzute de carbon. Prin urmare, CESE salută faptul că în propunerea sa privind al șaptelea PAM Comisia reia această temă cu titlul de obiectiv prioritar. Totuși, și în acest caz obiectivele propuse pentru anul 2020 [punctul 82 literele (a) și (b)] sunt foarte vagi și nu pot servi drept etalon pentru măsurarea succesului. |
| --- | --- |

4.5.1

Măsurile de stimulare a investițiilor în politica privind mediul și clima și integrarea costurilor ecologice în procesul de stabilire a prețurilor sunt esențiale pentru garantarea tranziției la o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și cu emisii scăzute de carbon. Prin urmare, CESE salută faptul că în propunerea sa privind al șaptelea PAM Comisia reia această temă cu titlul de obiectiv prioritar. Totuși, și în acest caz obiectivele propuse pentru anul 2020 [punctul 82 literele (a) și (b)] sunt foarte vagi și nu pot servi drept etalon pentru măsurarea succesului.

| 4.5.2 | Încă o dată se aduce vag în discuție subiectul eliminării treptate a subvențiilor cu efecte dăunătoare asupra mediului, cum s-a mai întâmplat deja, de exemplu în strategia pentru sustenabilitate din 2006, când s-au făcut promisiuni cu privire la publicarea unei liste corespunzătoare. Politica de mediu a UE se află în pericolul de a-și pierde credibilitatea dacă se fac anunțuri repetate cărora nu li se dă curs. Același lucru este valabil și pentru principiul mereu invocat al internalizării costurilor externe sau al trecerii fundamentale de la impozitarea factorului „muncă” la impozitarea factorului limitat „mediu”. |
| --- | --- |

4.5.2

Încă o dată se aduce vag în discuție subiectul eliminării treptate a subvențiilor cu efecte dăunătoare asupra mediului, cum s-a mai întâmplat deja, de exemplu în strategia pentru sustenabilitate din 2006, când s-au făcut promisiuni cu privire la publicarea unei liste corespunzătoare. Politica de mediu a UE se află în pericolul de a-și pierde credibilitatea dacă se fac anunțuri repetate cărora nu li se dă curs. Același lucru este valabil și pentru principiul mereu invocat al internalizării costurilor externe sau al trecerii fundamentale de la impozitarea factorului „muncă” la impozitarea factorului limitat „mediu”.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind cel de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (PAM) și monitorizarea celui de-al șaselea PAM, JO C 191, 29.6.2012, p. 1.

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Evaluarea Strategiei de dezvoltare durabilă a UE”, JO C 117, 30.4.2004, p. 22-37.

2

(3)  Avizul CESE pe tema „Comerț, creștere și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă-cheie a strategiei Europa 2020”, JO C 43, 15.2.2012, p. 73–78.

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”, JO C 11, 15.1.2013, p. 65-70.

4

(5)  COM(2011) 571 final, etapele 3.1.2. și 6.1, JO C 181, 21.6.2012, p. 163–168.

5

(6)  Avizul CESE privind promovarea producției și consumului durabil în UE, JO C 191, 29.6.2012, p. 6.

6

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/82

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene

COM(2012) 446 final

2013/C 161/16

Raportor: dl José María ZUFIAUR

La 12 octombrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene

COM(2012) 446 final.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 februarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013, (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 102 voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei Europene „Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene” (1) și Concluziile Consiliului Uniunii Europene (2) cu privire la aceasta și formulează următoarele observații și recomandări. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei Europene „Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene” (1) și Concluziile Consiliului Uniunii Europene (2) cu privire la aceasta și formulează următoarele observații și recomandări.

| 1.2 | Își exprimă preocuparea pentru faptul că, dată fiind limitarea programării cooperării pentru dezvoltare (CD) a UE la maximum trei sectoare, protecția socială riscă să fie neglijată în ceea ce privește programarea și, totodată, punerea sa în aplicare. În consecință, solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă acțiunile necesare pentru ca protecția socială să fie inclusă în mod real în programarea CD și în punerea sa efectivă în aplicare. |
| --- | --- |

1.2

Își exprimă preocuparea pentru faptul că, dată fiind limitarea programării cooperării pentru dezvoltare (CD) a UE la maximum trei sectoare, protecția socială riscă să fie neglijată în ceea ce privește programarea și, totodată, punerea sa în aplicare. În consecință, solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă acțiunile necesare pentru ca protecția socială să fie inclusă în mod real în programarea CD și în punerea sa efectivă în aplicare.

| 1.3 | Susține că trebuie să se aloce integrării sociale și dezvoltării umane cel puțin 20 % din cuantumul total al ajutorului oferit de UE și să fie majorată această sumă printr-o realocare a resurselor rămase neutilizate în alte domenii. De asemenea, se arată preocupat de faptul că acest procentaj cuprinde sectoarele educației, sănătății și protecției sociale deopotrivă, fără să se asigure repartizarea și alocarea resurselor pentru fiecare în parte, motiv pentru care nu există nicio garanție că protecția socială nu va fi marginalizată. Conceptul de protecție socială poate include sănătatea, dar educația mai greu, cu excepția cazului în care aceasta constituie fundamentul unor programe de protecție socială sau vine în completarea lor. Prin urmare, ar trebui căutat un echilibru care să permită coordonarea acestor trei factori fundamentali. |
| --- | --- |

1.3

Susține că trebuie să se aloce integrării sociale și dezvoltării umane cel puțin 20 % din cuantumul total al ajutorului oferit de UE și să fie majorată această sumă printr-o realocare a resurselor rămase neutilizate în alte domenii. De asemenea, se arată preocupat de faptul că acest procentaj cuprinde sectoarele educației, sănătății și protecției sociale deopotrivă, fără să se asigure repartizarea și alocarea resurselor pentru fiecare în parte, motiv pentru care nu există nicio garanție că protecția socială nu va fi marginalizată. Conceptul de protecție socială poate include sănătatea, dar educația mai greu, cu excepția cazului în care aceasta constituie fundamentul unor programe de protecție socială sau vine în completarea lor. Prin urmare, ar trebui căutat un echilibru care să permită coordonarea acestor trei factori fundamentali.

| 1.4 | Subscrie la recomandarea nr. 202 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind nivelurile minime de protecție socială (social protection floors – SPF) (3), ce cuprinde munca decentă, unul dintre pilonii esențiali ai acesteia fiind protecția socială. Principiile SPF trebuie considerate drept pragul cel mai de jos, care poate fi ridicat în vederea instituirii, pe viitor, a unor sisteme care să întrunească parametrii stabiliți de Convenția OIM nr. 102 (4). |
| --- | --- |

1.4

Subscrie la recomandarea nr. 202 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind nivelurile minime de protecție socială (social protection floors – SPF) (3), ce cuprinde munca decentă, unul dintre pilonii esențiali ai acesteia fiind protecția socială. Principiile SPF trebuie considerate drept pragul cel mai de jos, care poate fi ridicat în vederea instituirii, pe viitor, a unor sisteme care să întrunească parametrii stabiliți de Convenția OIM nr. 102 (4).

| 1.5 | Este de părere că protecția socială trebuie înțeleasă ca o investiție esențială pentru coeziunea socială și pentru dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii. De aceea, politica de cooperare pentru dezvoltare trebuie să acorde o atenție strategică factorilor pe care este întemeiată protecția socială: locuri de muncă decente (care să includă dimensiuni precum cea a egalității de gen sau a persoanelor cu handicap), repartizarea bogăției, creșterea demografică, universalitatea prestațiilor și serviciilor sociale și rolul fundamental al statului în îndeplinirea acestor obiective. |
| --- | --- |

1.5

Este de părere că protecția socială trebuie înțeleasă ca o investiție esențială pentru coeziunea socială și pentru dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii. De aceea, politica de cooperare pentru dezvoltare trebuie să acorde o atenție strategică factorilor pe care este întemeiată protecția socială: locuri de muncă decente (care să includă dimensiuni precum cea a egalității de gen sau a persoanelor cu handicap), repartizarea bogăției, creșterea demografică, universalitatea prestațiilor și serviciilor sociale și rolul fundamental al statului în îndeplinirea acestor obiective.

| 1.6 | Consideră că este necesar ca CD să susțină instituirea unor sisteme de protecție socială pentru persoanele care lucrează în condiții normale, printre care și cele care ocupă locuri de muncă precare, lucrătorii independenți, cei dependenți din punct de vedere economic și cei din sectorul agricol, precum și a sistemelor de asistență pentru toată populația, inclusiv pentru economia informală. Pledează așadar pentru combinarea sistemelor contributive, bazate pe cotizații, cu sistemele non-contributive, susținute prin impozite. În acest scop, CD trebuie să consolideze capacitatea instituțională și de impozitare a statelor membre, astfel încât acestea să dispună de resurse suficiente pentru a putea face față obligațiilor lor sociale. |
| --- | --- |

1.6

Consideră că este necesar ca CD să susțină instituirea unor sisteme de protecție socială pentru persoanele care lucrează în condiții normale, printre care și cele care ocupă locuri de muncă precare, lucrătorii independenți, cei dependenți din punct de vedere economic și cei din sectorul agricol, precum și a sistemelor de asistență pentru toată populația, inclusiv pentru economia informală. Pledează așadar pentru combinarea sistemelor contributive, bazate pe cotizații, cu sistemele non-contributive, susținute prin impozite. În acest scop, CD trebuie să consolideze capacitatea instituțională și de impozitare a statelor membre, astfel încât acestea să dispună de resurse suficiente pentru a putea face față obligațiilor lor sociale.

| 1.7 | Scoate în evidență utilitatea sistemelor de protecție socială în ceea ce privește prevenirea și reducerea riscurilor, inclusiv a celor legate de catastrofe naturale sau de situațiile post-conflict, și, ca atare, solicită utilizarea CD în acest scop. |
| --- | --- |

1.7

Scoate în evidență utilitatea sistemelor de protecție socială în ceea ce privește prevenirea și reducerea riscurilor, inclusiv a celor legate de catastrofe naturale sau de situațiile post-conflict, și, ca atare, solicită utilizarea CD în acest scop.

| 1.8 | Consideră că statelor partenere le revine în primul rând răspunderea de a concepe și pune în aplicare propriul sistem de protecție socială, cooperarea cu UE fiind de natură să contribuie la consolidarea capacității lor instituționale, de colectare a impozitelor și de gestiune, pentru a deveni autonome și pentru a-și pune la punct sisteme publice durabile și perene. |
| --- | --- |

1.8

Consideră că statelor partenere le revine în primul rând răspunderea de a concepe și pune în aplicare propriul sistem de protecție socială, cooperarea cu UE fiind de natură să contribuie la consolidarea capacității lor instituționale, de colectare a impozitelor și de gestiune, pentru a deveni autonome și pentru a-și pune la punct sisteme publice durabile și perene.

| 1.9 | Cu toate acestea, nu are nimic împotrivă ca, pentru consolidarea SPF în țările cu venituri reduse, să se acorde ajutoare financiare multianuale prin transferuri directe către statele partenere, supravegheate prin mecanisme de control adecvate. |
| --- | --- |

1.9

Cu toate acestea, nu are nimic împotrivă ca, pentru consolidarea SPF în țările cu venituri reduse, să se acorde ajutoare financiare multianuale prin transferuri directe către statele partenere, supravegheate prin mecanisme de control adecvate.

| 1.10 | Consideră că, deși CD în domeniul protecției sociale trebuie orientată cu precădere către țările cu venituri reduse, nu trebuie lăsate deoparte nici țările cu venituri medii în care persistă – iar în unele cazuri se înmulțesc – grave probleme interne de sărăcie și inegalitate. În prezent 75 % dintre săracii lumii trăiesc în țări cu venituri medii. Asistența UE ar trebui orientată, în special prin programe sectoriale și tematice, în direcția extinderii sferei de acoperire și a unei eficiențe sporite a sistemelor existente, prin intermediul consolidării capacității instituțiilor lor publice. De asemenea, ar trebui elaborate programe specifice pentru zonele în care există fluxuri de migrație importante. |
| --- | --- |

1.10

Consideră că, deși CD în domeniul protecției sociale trebuie orientată cu precădere către țările cu venituri reduse, nu trebuie lăsate deoparte nici țările cu venituri medii în care persistă – iar în unele cazuri se înmulțesc – grave probleme interne de sărăcie și inegalitate. În prezent 75 % dintre săracii lumii trăiesc în țări cu venituri medii. Asistența UE ar trebui orientată, în special prin programe sectoriale și tematice, în direcția extinderii sferei de acoperire și a unei eficiențe sporite a sistemelor existente, prin intermediul consolidării capacității instituțiilor lor publice. De asemenea, ar trebui elaborate programe specifice pentru zonele în care există fluxuri de migrație importante.

| 1.11 | Solicită ca dimensiunea de gen să constituie o axă transversală și prioritară a politicii UE în domeniul dezvoltării, pentru ca femeile să poată avea mai ușor acces la protecția socială, ceea ce va contribui la combaterea sărăciei individuale și familiale. |
| --- | --- |

1.11

Solicită ca dimensiunea de gen să constituie o axă transversală și prioritară a politicii UE în domeniul dezvoltării, pentru ca femeile să poată avea mai ușor acces la protecția socială, ceea ce va contribui la combaterea sărăciei individuale și familiale.

| 1.12 | Propune ca CD a UE să includă în programele sale incluziunea socială și pe piața muncii, cu mijloace suficiente, a persoanelor cu handicap, precum și instituirea unei protecții sociale adecvate lor. În acest sens, CESE susține că, printre obiectivele CD a UE trebuie să se numere ratificarea și punerea corectă în aplicare de către țările partenere a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (5). |
| --- | --- |

1.12

Propune ca CD a UE să includă în programele sale incluziunea socială și pe piața muncii, cu mijloace suficiente, a persoanelor cu handicap, precum și instituirea unei protecții sociale adecvate lor. În acest sens, CESE susține că, printre obiectivele CD a UE trebuie să se numere ratificarea și punerea corectă în aplicare de către țările partenere a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (5).

| 1.13 | Solicită ca protecția socială să fie luată în considerare și să reprezinte o prioritate a programării, în capitolul dedicat CD din viitorul cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

1.13

Solicită ca protecția socială să fie luată în considerare și să reprezinte o prioritate a programării, în capitolul dedicat CD din viitorul cadru financiar multianual.

| 1.14 | Consideră că schimbul de bune practici Sud-Sud în domeniul protecției sociale trebuie stimulat din punct de vedere tehnic și economic de către UE. |
| --- | --- |

1.14

Consideră că schimbul de bune practici Sud-Sud în domeniul protecției sociale trebuie stimulat din punct de vedere tehnic și economic de către UE.

| 1.15 | Solicită ca acordurile de parteneriat, acordurile comerciale și acordurile de stabilizare și de asociere economică încheiate de UE să cuprindă un capitol privind protecția socială. |
| --- | --- |

1.15

Solicită ca acordurile de parteneriat, acordurile comerciale și acordurile de stabilizare și de asociere economică încheiate de UE să cuprindă un capitol privind protecția socială.

| 1.16 | Consideră că ar trebui favorizate parteneriatele pentru dezvoltare la nivel regional în domeniul protecției sociale. |
| --- | --- |

1.16

Consideră că ar trebui favorizate parteneriatele pentru dezvoltare la nivel regional în domeniul protecției sociale.

| 1.17 | Recomandă constituirea unei rețele de experți în domeniul protecției sociale la nivel european (din cadrul ministerelor naționale, al agențiilor de dezvoltare și al societății civile), cu ajutorul unor instrumente precum programul de asistență tehnică și schimb de informații (Technical Assistance and Information Exchange – TAIEX), care să permită incorporarea experților în diferite profesii. Cea dintâi sarcină a acestei rețele ar fi elaborarea unei hărți a sprijinului acordat de UE în materie de protecție socială. Această inițiativă ar încuraja schimbul de bune practici și ar înlesni repartizarea muncii, scoțând în evidență lacunele și suprapunerile sau identificând posibilele avantaje comparative. |
| --- | --- |

1.17

Recomandă constituirea unei rețele de experți în domeniul protecției sociale la nivel european (din cadrul ministerelor naționale, al agențiilor de dezvoltare și al societății civile), cu ajutorul unor instrumente precum programul de asistență tehnică și schimb de informații (Technical Assistance and Information Exchange – TAIEX), care să permită incorporarea experților în diferite profesii. Cea dintâi sarcină a acestei rețele ar fi elaborarea unei hărți a sprijinului acordat de UE în materie de protecție socială. Această inițiativă ar încuraja schimbul de bune practici și ar înlesni repartizarea muncii, scoțând în evidență lacunele și suprapunerile sau identificând posibilele avantaje comparative.

| 1.18 | Amintește recomandarea sa cu privire la participarea organizațiilor societății civile (OSC) la procesul de identificare, concepere și supervizare a programelor și strategiilor de cooperare. Pentru aceasta, solicită ca protecția socială să fie inclusă în „foile de parcurs ale UE pentru un angajament față de OSC” prevăzute în Comunicarea Comisiei „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile” (6). De asemenea, insistă asupra necesității ca partenerii sociali și alte organizații ale SC să participe efectiv și în funcție de specificul lor în cadrul organelor consultative și administrative ale instituțiilor din domeniul protecției sociale care oferă contribuții financiare sau asistență. |
| --- | --- |

1.18

Amintește recomandarea sa cu privire la participarea organizațiilor societății civile (OSC) la procesul de identificare, concepere și supervizare a programelor și strategiilor de cooperare. Pentru aceasta, solicită ca protecția socială să fie inclusă în „foile de parcurs ale UE pentru un angajament față de OSC” prevăzute în Comunicarea Comisiei „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile” (6). De asemenea, insistă asupra necesității ca partenerii sociali și alte organizații ale SC să participe efectiv și în funcție de specificul lor în cadrul organelor consultative și administrative ale instituțiilor din domeniul protecției sociale care oferă contribuții financiare sau asistență.

2.   Context

| 2.1 | În conformitate cu principiile comune ale Parteneriatul de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare (7), ale Comunicării Comisiei Europene „O agendă a schimbării” (8) și ale recomandării OIM privind SPF, Comunicarea Comisiei privind protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene, ratificată ulterior de către Consiliu, reprezintă un pas înainte în domeniul cooperării europene pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

2.1

În conformitate cu principiile comune ale Parteneriatul de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare (7), ale Comunicării Comisiei Europene „O agendă a schimbării” (8) și ale recomandării OIM privind SPF, Comunicarea Comisiei privind protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene, ratificată ulterior de către Consiliu, reprezintă un pas înainte în domeniul cooperării europene pentru dezvoltare.

| 2.2 | Obiectivele comune de la Busan coincid cu obiectivul potrivit căruia UE ar trebui să adopte o abordare mai cuprinzătoare privind dezvoltarea umană, conform Comunicării Comisiei „O agendă a schimbării”, care subliniază sprijinul acordat sănătății și educației, muncii decente și sistemelor de consolidare a protecției sociale și de reducere a inegalității de șanse. |
| --- | --- |

2.2

Obiectivele comune de la Busan coincid cu obiectivul potrivit căruia UE ar trebui să adopte o abordare mai cuprinzătoare privind dezvoltarea umană, conform Comunicării Comisiei „O agendă a schimbării”, care subliniază sprijinul acordat sănătății și educației, muncii decente și sistemelor de consolidare a protecției sociale și de reducere a inegalității de șanse.

| 2.3 | Aceste direcții de acțiune corespund și recomandării OIM privind SPF, care cuprind patru garanții fundamentale de securitate socială: niveluri minime – stabilite de fiecare țară în parte – de securitate a veniturilor, pe durata copilăriei, a perioadei active și a bătrâneții, precum și accesul la asistență medicală de bază, la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

2.3

Aceste direcții de acțiune corespund și recomandării OIM privind SPF, care cuprind patru garanții fundamentale de securitate socială: niveluri minime – stabilite de fiecare țară în parte – de securitate a veniturilor, pe durata copilăriei, a perioadei active și a bătrâneții, precum și accesul la asistență medicală de bază, la prețuri accesibile.

| 2.4 | Totodată, această abordare este împărtășită de Concluziile Consiliului, care pledează pentru o creștere care să se caracterizeze prin repartizarea echitabilă a bogăției, ocuparea deplină a forței de muncă și accesul universal la serviciile sociale de bază, ca, de exemplu, sănătatea și educația. În acest sens, potrivit Concluziilor sus-menționate, „politicile de protecție socială pot juca un rol transformator în societate, favorizând echitatea și promovând incluziunea socială și dialogul cu partenerii sociali”. |
| --- | --- |

2.4

Totodată, această abordare este împărtășită de Concluziile Consiliului, care pledează pentru o creștere care să se caracterizeze prin repartizarea echitabilă a bogăției, ocuparea deplină a forței de muncă și accesul universal la serviciile sociale de bază, ca, de exemplu, sănătatea și educația. În acest sens, potrivit Concluziilor sus-menționate, „politicile de protecție socială pot juca un rol transformator în societate, favorizând echitatea și promovând incluziunea socială și dialogul cu partenerii sociali”.

| 2.5 | Toate aceste declarații, acorduri și concluzii coincid în a include protecția socială în CD a UE, în contextul unei viziuni a dezvoltării incluzive și durabile, cu alte cuvinte, care reprezintă mai mult decât creșterea economică cantitativă a PIB-ului. |
| --- | --- |

2.5

Toate aceste declarații, acorduri și concluzii coincid în a include protecția socială în CD a UE, în contextul unei viziuni a dezvoltării incluzive și durabile, cu alte cuvinte, care reprezintă mai mult decât creșterea economică cantitativă a PIB-ului.

| 2.6 | Este de remarcat totodată că cetățenii UE împărtășesc nevoia ca eforturile politicii europene de CD să continue. Conform unei anchete Eurobarometru (9), majoritatea cetățenilor europeni (85 %) sprijină în continuare, în pofida crizei economice, continuitatea ajutorului acordat țărilor în curs de dezvoltare, un procent semnificativ (61 %) dintre aceștia fiind în favoarea majorării acestui ajutor, astfel încât să poată ieși din sărăcie multe populații. |
| --- | --- |

2.6

Este de remarcat totodată că cetățenii UE împărtășesc nevoia ca eforturile politicii europene de CD să continue. Conform unei anchete Eurobarometru (9), majoritatea cetățenilor europeni (85 %) sprijină în continuare, în pofida crizei economice, continuitatea ajutorului acordat țărilor în curs de dezvoltare, un procent semnificativ (61 %) dintre aceștia fiind în favoarea majorării acestui ajutor, astfel încât să poată ieși din sărăcie multe populații.

3.   Nevoia de a face față provocării privind protecția socială în contextul globalizării

| 3.1 | De la adoptarea Declarației Universale a Drepturilor Omului (DUDO) în 1948 (10), PIB-ul mondial a crescut de 10 ori iar venitul pe cap de locuitor, de 2,6 ori. Cu toate acestea, pentru marea majoritate a populației care, pe plan mondial, suferă în continuare de pe urma lipsei de protecție socială, imaginea de ansamblu a acesteia nu a înregistrat modificări substanțiale. Sunt semnificative în acest sens datele de mai jos (11). |
| --- | --- |

3.1

De la adoptarea Declarației Universale a Drepturilor Omului (DUDO) în 1948 (10), PIB-ul mondial a crescut de 10 ori iar venitul pe cap de locuitor, de 2,6 ori. Cu toate acestea, pentru marea majoritate a populației care, pe plan mondial, suferă în continuare de pe urma lipsei de protecție socială, imaginea de ansamblu a acesteia nu a înregistrat modificări substanțiale. Sunt semnificative în acest sens datele de mai jos (11).

| 3.1.1 | Aproape o treime din populația lumii, 1 750 de milioane de persoane, suferă de sărăcie multidimensională, a cărei trăsătură caracteristică este lipsa veniturilor, a posibilității de a ocupa un loc de muncă decent, a sănătății și educației. |
| --- | --- |

3.1.1

Aproape o treime din populația lumii, 1 750 de milioane de persoane, suferă de sărăcie multidimensională, a cărei trăsătură caracteristică este lipsa veniturilor, a posibilității de a ocupa un loc de muncă decent, a sănătății și educației.

| 3.1.2 | În fiecare an 9,2 milioane de copii în vârstă de mai puțin de cinci ani mor din cauza unor probleme de sănătate care ar putea fi evitate prin aplicarea unor măsuri profilactice. |
| --- | --- |

3.1.2

În fiecare an 9,2 milioane de copii în vârstă de mai puțin de cinci ani mor din cauza unor probleme de sănătate care ar putea fi evitate prin aplicarea unor măsuri profilactice.

| 3.1.3 | Aproximativ 5 100 de milioane de persoane, adică 75 % din populația lumii, nu dispun de securitate socială corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.1.3

Aproximativ 5 100 de milioane de persoane, adică 75 % din populația lumii, nu dispun de securitate socială corespunzătoare.

| 3.1.4 | La nivel mondial, mai puțin de 30 % dintre persoanele active din punct de vedere economic dispun de o asigurare de șomaj și doar 15 % dintre șomeri beneficiază de acest tip de prestații. |
| --- | --- |

3.1.4

La nivel mondial, mai puțin de 30 % dintre persoanele active din punct de vedere economic dispun de o asigurare de șomaj și doar 15 % dintre șomeri beneficiază de acest tip de prestații.

| 3.1.5 | Doar 20 % din populația în vârstă de muncă a lumii are acces la sisteme de securitate socială integrală. În multe țări, lucrătorii din sectorul informal, agricultorii și lucrătorii independenți nu dispun de nicio formă de protecție socială. |
| --- | --- |

3.1.5

Doar 20 % din populația în vârstă de muncă a lumii are acces la sisteme de securitate socială integrală. În multe țări, lucrătorii din sectorul informal, agricultorii și lucrătorii independenți nu dispun de nicio formă de protecție socială.

| 3.1.6 | Prin contrast, în țările mai dezvoltate din cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, nivelul sărăciei și al inegalităților se situează cam la jumătatea nivelului care ar fi fost de așteptat în absența sistemelor de protecție socială. |
| --- | --- |

3.1.6

Prin contrast, în țările mai dezvoltate din cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, nivelul sărăciei și al inegalităților se situează cam la jumătatea nivelului care ar fi fost de așteptat în absența sistemelor de protecție socială.

4.   Potențialul protecției sociale pentru o dezvoltare incluzivă și durabilă

| 4.1 | Acest aviz se referă la protecția socială în înțelesul său cel mai larg, care înglobează atât securitatea socială stricto sensu, cât și asistența socială. Ar putea fi considerate „protecție socială” atât politicile și acțiunile care urmăresc îmbunătățirea capacității tuturor persoanelor, în special a grupurilor vulnerabile, pentru a evita sărăcia sau pentru a ieși din ea, cât și cele care pot să asigure securitatea veniturilor, să înlesnească accesul la serviciile medicale și sociale de bază pe parcursul întregii vieți și să promoveze egalitatea și demnitatea. |
| --- | --- |

4.1

Acest aviz se referă la protecția socială în înțelesul său cel mai larg, care înglobează atât securitatea socială stricto sensu, cât și asistența socială. Ar putea fi considerate „protecție socială” atât politicile și acțiunile care urmăresc îmbunătățirea capacității tuturor persoanelor, în special a grupurilor vulnerabile, pentru a evita sărăcia sau pentru a ieși din ea, cât și cele care pot să asigure securitatea veniturilor, să înlesnească accesul la serviciile medicale și sociale de bază pe parcursul întregii vieți și să promoveze egalitatea și demnitatea.

| 4.2 | Prin urmare, sunt luate în considerare prestațiile de securitate socială financiare sau în natură, legate de boală, maternitate, bătrânețe, invaliditate, accidente de muncă și boli profesionale, pensii de urmaș, ajutoare acordate familiilor și pentru șomaj, precum și prestațiile de asistență socială care, prin definiție, asigură protecție în situații de necesitate, generice sau specifice, indiferent de cauzele care le-au provocat. |
| --- | --- |

4.2

Prin urmare, sunt luate în considerare prestațiile de securitate socială financiare sau în natură, legate de boală, maternitate, bătrânețe, invaliditate, accidente de muncă și boli profesionale, pensii de urmaș, ajutoare acordate familiilor și pentru șomaj, precum și prestațiile de asistență socială care, prin definiție, asigură protecție în situații de necesitate, generice sau specifice, indiferent de cauzele care le-au provocat.

| 4.3 | În acest mod, CESE se conformează preceptelor articolului 25 din DUDO, care stipulează că: „Orice om are dreptul la [...] îngrijirea medicală, precum și [la] serviciile sociale necesare; el are dreptul la asigurare în caz de șomaj, boală, invaliditate, văduvie, bătrânețe sau în celelalte cazuri de pierdere a mijloacelor de subzistență, în urma unor împrejurări independente de voința sa. Mama și copilul au dreptul la ajutor și ocrotire deosebite. Toți copiii, fie că sunt născuți în cadrul unei căsătorii sau în afara acesteia, se bucură de aceeași protecție socială”. |
| --- | --- |

4.3

În acest mod, CESE se conformează preceptelor articolului 25 din DUDO, care stipulează că: „Orice om are dreptul la [...] îngrijirea medicală, precum și [la] serviciile sociale necesare; el are dreptul la asigurare în caz de șomaj, boală, invaliditate, văduvie, bătrânețe sau în celelalte cazuri de pierdere a mijloacelor de subzistență, în urma unor împrejurări independente de voința sa. Mama și copilul au dreptul la ajutor și ocrotire deosebite. Toți copiii, fie că sunt născuți în cadrul unei căsătorii sau în afara acesteia, se bucură de aceeași protecție socială”.

| 4.4 | În Europa, nici securitatea socială, nici – în sens mai larg – protecția socială nu includ educația, deși este recunoscut faptul că aceasta este o politică publică esențială. Și totuși, în unele programe de succes, precum programul Bolsa Familia din Brazilia, acordarea prestațiilor familiale (protecție socială) este condiționată de prezența în cadrul programelor de școlarizare (politică educativă). |
| --- | --- |

4.4

În Europa, nici securitatea socială, nici – în sens mai larg – protecția socială nu includ educația, deși este recunoscut faptul că aceasta este o politică publică esențială. Și totuși, în unele programe de succes, precum programul Bolsa Familia din Brazilia, acordarea prestațiilor familiale (protecție socială) este condiționată de prezența în cadrul programelor de școlarizare (politică educativă).

| 4.5 | Dincolo de oportunitatea de a fructifica și chiar de a extinde aceste experiențe și altele, diferite, care ar putea fi incluse într-un concept mai larg al SPF, luarea în considerare a învățământului drept parte componentă a protecției sociale riscă să ducă la reducerea distribuirii fondurilor destinate protecției sociale în contextul programelor operaționale de CD a UE. De asemenea, poate stârni confuzie între măsurile de asistență și cele de protecție socială, prin asimilarea părții cu întregul. |
| --- | --- |

4.5

Dincolo de oportunitatea de a fructifica și chiar de a extinde aceste experiențe și altele, diferite, care ar putea fi incluse într-un concept mai larg al SPF, luarea în considerare a învățământului drept parte componentă a protecției sociale riscă să ducă la reducerea distribuirii fondurilor destinate protecției sociale în contextul programelor operaționale de CD a UE. De asemenea, poate stârni confuzie între măsurile de asistență și cele de protecție socială, prin asimilarea părții cu întregul.

| 4.6 | Ar fi necesar să se facă o delimitare mai clară între politicile de asistență și sistemele de protecție socială. Cele din urmă sunt sisteme structurale de protecție universală. Cele dintâi, în schimb, pot utiliza componente ale protecției sociale, precum transferurile economice, pentru îndeplinirea unui obiectiv educativ (ca în exemplul experienței braziliene) și astfel să se pună în legătură cu SPF. |
| --- | --- |

4.6

Ar fi necesar să se facă o delimitare mai clară între politicile de asistență și sistemele de protecție socială. Cele din urmă sunt sisteme structurale de protecție universală. Cele dintâi, în schimb, pot utiliza componente ale protecției sociale, precum transferurile economice, pentru îndeplinirea unui obiectiv educativ (ca în exemplul experienței braziliene) și astfel să se pună în legătură cu SPF.

| 4.7 | Protecția socială joacă un rol fundamental în perioadele de creștere economică și funcționează ca un factor de stabilitate economică în perioade de criză. După cum semnalează Comunicarea Comisiei, protecția socială înlesnește accesul la serviciile publice, pune la dispoziția oamenilor instrumente de gestionare a riscurilor, favorizează stabilitatea veniturilor și a cererii, constituie un factor de stabilitate macroeconomică, reduce inegalitățile contribuind la creșterea favorabilă incluziunii și durabilă, stimulează legătura dintre generații și poate contribui semnificativ la îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului. |
| --- | --- |

4.7

Protecția socială joacă un rol fundamental în perioadele de creștere economică și funcționează ca un factor de stabilitate economică în perioade de criză. După cum semnalează Comunicarea Comisiei, protecția socială înlesnește accesul la serviciile publice, pune la dispoziția oamenilor instrumente de gestionare a riscurilor, favorizează stabilitatea veniturilor și a cererii, constituie un factor de stabilitate macroeconomică, reduce inegalitățile contribuind la creșterea favorabilă incluziunii și durabilă, stimulează legătura dintre generații și poate contribui semnificativ la îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului.

| 4.8 | Prin urmare, protecția socială este mai degrabă o investiție decât un cost. Nu este un simplu factor de redistribuire a veniturilor, fără legătură cu mecanismele care generează bogăție, ci, dimpotrivă, este un factor de producție esențial pentru ca bogăția să sporească. Ea constituie un instrument la fel de important ca politicile monetare sau chiar mai important decât acestea ori decât politicile de inovare, cu atât mai mult într-o lume în care, în special în țările în curs de dezvoltare, procesul de îmbătrânire a populației se va intensifica simțitor, aceasta constituind o provocare majoră pentru viitorul lor, care poate deveni dramatică în lipsa sistemelor de protecție socială. |
| --- | --- |

4.8

Prin urmare, protecția socială este mai degrabă o investiție decât un cost. Nu este un simplu factor de redistribuire a veniturilor, fără legătură cu mecanismele care generează bogăție, ci, dimpotrivă, este un factor de producție esențial pentru ca bogăția să sporească. Ea constituie un instrument la fel de important ca politicile monetare sau chiar mai important decât acestea ori decât politicile de inovare, cu atât mai mult într-o lume în care, în special în țările în curs de dezvoltare, procesul de îmbătrânire a populației se va intensifica simțitor, aceasta constituind o provocare majoră pentru viitorul lor, care poate deveni dramatică în lipsa sistemelor de protecție socială.

5.   Observații cu privire la propunerea Comisiei Europene

| 5.1 | CESE consideră că recunoașterea protecției sociale ca axă centrală a CD corespunde valorilor și principiilor UE consfințite în Tratatul UE (12) și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (13). |
| --- | --- |

5.1

CESE consideră că recunoașterea protecției sociale ca axă centrală a CD corespunde valorilor și principiilor UE consfințite în Tratatul UE (12) și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (13).

| 5.2 | Salutăm faptul că Comisia a inclus protecția socială în politica de CD a UE, după cum au solicitat de altfel diverse organisme, printre care și CESE (14). |
| --- | --- |

5.2

Salutăm faptul că Comisia a inclus protecția socială în politica de CD a UE, după cum au solicitat de altfel diverse organisme, printre care și CESE (14).

| 5.3 | Suntem de acord, în general, cu concluziile sale generale. Trebuie relevată importanța acordată piedicilor structurale care apar în calea eradicării sărăciei în situații de excludere și marginalizare; punerea în valoare a muncii decente și a sistemelor fiscale corespunzătoare; dorința ca fiecare să aibă acces, în condiții egale, la protecția socială; conectarea protecției sociale la o dezvoltare incluzivă și durabilă; rolul cooperării pentru dezvoltare atât în țările mai puțin dezvoltate, cât și în cele cu venituri medii; dimensiunea de gen și SPF, precum și sprijinul acordat participării societății civile și importanța partenerilor sociali și a dialogului social. |
| --- | --- |

5.3

Suntem de acord, în general, cu concluziile sale generale. Trebuie relevată importanța acordată piedicilor structurale care apar în calea eradicării sărăciei în situații de excludere și marginalizare; punerea în valoare a muncii decente și a sistemelor fiscale corespunzătoare; dorința ca fiecare să aibă acces, în condiții egale, la protecția socială; conectarea protecției sociale la o dezvoltare incluzivă și durabilă; rolul cooperării pentru dezvoltare atât în țările mai puțin dezvoltate, cât și în cele cu venituri medii; dimensiunea de gen și SPF, precum și sprijinul acordat participării societății civile și importanța partenerilor sociali și a dialogului social.

| 5.4 | Evidențiem necesitatea unei coordonări mai strânse între organismele responsabile cu cooperarea pentru dezvoltare a UE și ansamblul actorilor din cadrul acesteia, printre care și organizațiile și organismele internaționale, precum și a unei coerențe sporite între politica de cooperare pentru dezvoltare și alte politici ale UE. De asemenea, datorită integrării în CD a UE a unor noi abordări care țin de protecția socială (reziliență, reducerea riscurilor de catastrofe etc.), ar trebui să se facă progrese în ceea ce privește mai buna definire a conceptelor respective și valorificarea sinergiilor care ar putea rezulta. |
| --- | --- |

5.4

Evidențiem necesitatea unei coordonări mai strânse între organismele responsabile cu cooperarea pentru dezvoltare a UE și ansamblul actorilor din cadrul acesteia, printre care și organizațiile și organismele internaționale, precum și a unei coerențe sporite între politica de cooperare pentru dezvoltare și alte politici ale UE. De asemenea, datorită integrării în CD a UE a unor noi abordări care țin de protecția socială (reziliență, reducerea riscurilor de catastrofe etc.), ar trebui să se facă progrese în ceea ce privește mai buna definire a conceptelor respective și valorificarea sinergiilor care ar putea rezulta.

| 5.5 | CESE scoate în evidență obiectivul de a așeza protecția socială în centrul strategiilor naționale de dezvoltare prin politici naționale. Totodată, este necesară consolidarea capacităților instituționale ale țărilor partenere, cooperarea tehnică a UE fiind utilă în acest sens. De asemenea, trebuie menționată necesara coordonare internațională a drepturilor de protecție socială. |
| --- | --- |

5.5

CESE scoate în evidență obiectivul de a așeza protecția socială în centrul strategiilor naționale de dezvoltare prin politici naționale. Totodată, este necesară consolidarea capacităților instituționale ale țărilor partenere, cooperarea tehnică a UE fiind utilă în acest sens. De asemenea, trebuie menționată necesara coordonare internațională a drepturilor de protecție socială.

| 5.6 | Considerăm că noțiunea de „protecție socială transformațională” care apare în comunicare trebuie înțeleasă ca un mod de a stimula asumarea de către beneficiari a protecției sociale și responsabilizarea acestora și, în special, a persoanelor vulnerabile care suferă cel mai mult de pe urma sărăciei și excluziunii sociale, prin punerea la dispoziția lor a mijloacelor suficiente pentru aceasta. |
| --- | --- |

5.6

Considerăm că noțiunea de „protecție socială transformațională” care apare în comunicare trebuie înțeleasă ca un mod de a stimula asumarea de către beneficiari a protecției sociale și responsabilizarea acestora și, în special, a persoanelor vulnerabile care suferă cel mai mult de pe urma sărăciei și excluziunii sociale, prin punerea la dispoziția lor a mijloacelor suficiente pentru aceasta.

| 5.7 | CESE ar fi dorit ca, în abordarea temei parteneriatelor dintre sectorul public și cel privat, Comisia să fi pus accent pe rolul esențial al statului în dezvoltarea și instituirea sistemelor de protecție socială. Colaborarea sectorului privat este și ea necesară, în special în contextul protecției sociale complementare (15). CESE nu este de părere că responsabilitatea socială a întreprinderilor, bazată pe voluntariat, este fundamentală în cazul protecției sociale, ce trebuie să se întemeieze pe norme și politici cu caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

5.7

CESE ar fi dorit ca, în abordarea temei parteneriatelor dintre sectorul public și cel privat, Comisia să fi pus accent pe rolul esențial al statului în dezvoltarea și instituirea sistemelor de protecție socială. Colaborarea sectorului privat este și ea necesară, în special în contextul protecției sociale complementare (15). CESE nu este de părere că responsabilitatea socială a întreprinderilor, bazată pe voluntariat, este fundamentală în cazul protecției sociale, ce trebuie să se întemeieze pe norme și politici cu caracter obligatoriu.

| 5.8 | De asemenea, este regretabil faptul că, în contextul referirii la obiectivele Strategiei Europa 2020, nu se semnalează discrepanțele dintre acestea și politicile de „devalorizare internă” și de reforme structurale promovate de UE. Într-adevăr, politicile puse de fapt în aplicare au prea puțin de-a face cu obiectivele acestei strategii: au crescut rata șomajului și nivelul sărăciei, al inegalităților și al excluziunii sociale. Cât despre reformele realizate, acestea nu au dus la o UE mai competitivă și mai solidară, ci la locuri de muncă mai precare și la deteriorarea serviciilor publice. |
| --- | --- |

5.8

De asemenea, este regretabil faptul că, în contextul referirii la obiectivele Strategiei Europa 2020, nu se semnalează discrepanțele dintre acestea și politicile de „devalorizare internă” și de reforme structurale promovate de UE. Într-adevăr, politicile puse de fapt în aplicare au prea puțin de-a face cu obiectivele acestei strategii: au crescut rata șomajului și nivelul sărăciei, al inegalităților și al excluziunii sociale. Cât despre reformele realizate, acestea nu au dus la o UE mai competitivă și mai solidară, ci la locuri de muncă mai precare și la deteriorarea serviciilor publice.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  Concluziile Consiliului privind protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene, 15 octombrie 2012, 14538/12.

2

(3)  Recomandarea 202 privind nivelurile minime de protecție socială, A 101-a Conferință Internațională a Muncii, Geneva, 14 iunie 2012.

3

(4)  Convenția nr. 102 privind securitatea socială (standarde minime), a 35-a sesiune a Conferinței Internaționale a Muncii, Geneva, 28 iunie 1952.

4

(5)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, Adunarea Generală a Națiunilor Unite, New York, 13 decembrie 2006.

5

(6)  Comunicarea Comisiei „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe”, COM(2012) 492 final.

6

(7)  Al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, Busan, 29 noiembrie-1 decembrie 2011.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Special Eurobarometer 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development, octombrie 2012.

9

Special Eurobarometer 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development

(10)  Adunarea Generală a Națiunilor Unite, decembrie 1948.

10

(11)  Date culese de Banca Mondială, PNUD, FAO, ONU-Habitat, UNESCO, UNICEF, OMS, OIM.

11

(12)  Versiunile consolidate ale Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, JO al UE 2010/C 83/01, 30 martie 2010.

12

(13)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, JO al UE, 2010/C 83/02, 30 martie 2010.

13

(14)  Avizul CESE Dimensiunea externă a coordonării securității sociale în UE, punctul 1.10, JO C 11, 15.1.2013, p. 71-76.

14

(15)  Se solicită îndeplinirea obligațiilor sale legale de finanțare a protecției sociale, urmând orientările organizațiilor internaționale cu privire la întreprinderile multinaționale.

15

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/87

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — „Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim

COM(2012) 494 final

2013/C 161/17

Raportor: dl Christos POLYZOGOPOULOS

La 13 septembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim

COM(2012) 494 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 27 februarie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 100 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE consideră comunicarea supusă examinării urmarea logică și necesară a eforturilor depuse pentru punerea în practică a unei politici maritime integrate (PMI) în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.1

CESE consideră comunicarea supusă examinării urmarea logică și necesară a eforturilor depuse pentru punerea în practică a unei politici maritime integrate (PMI) în Uniunea Europeană.

| 1.2 | În general, CESE consideră că comunicarea reprezintă o contribuție valoroasă la politica maritimă integrată a UE (PMI), care face trimitere la Strategia Europa 2020 și are drept obiectiv relansarea economică a Europei prin valorificarea potențialului economiei maritime, în vederea creării de locuri de muncă și a stimulării competitivității și coeziunii sociale. |
| --- | --- |

1.2

În general, CESE consideră că comunicarea reprezintă o contribuție valoroasă la politica maritimă integrată a UE (PMI), care face trimitere la Strategia Europa 2020 și are drept obiectiv relansarea economică a Europei prin valorificarea potențialului economiei maritime, în vederea creării de locuri de muncă și a stimulării competitivității și coeziunii sociale.

| 1.3 | Din această perspectivă, CESE salută comunicarea, mai ales în împrejurările critice ale actualei crize economice mondiale, care configurează un tablou economic sumbru în Europa, având în special consecințe negative pentru sectoarele de activitate legate de economia maritimă. |
| --- | --- |

1.3

Din această perspectivă, CESE salută comunicarea, mai ales în împrejurările critice ale actualei crize economice mondiale, care configurează un tablou economic sumbru în Europa, având în special consecințe negative pentru sectoarele de activitate legate de economia maritimă.

| 1.4 | CESE consideră că noul impuls pe care comunicarea își propune să îl ofere PMI presupune fructificarea și dezvoltarea coerentă a inițiativelor și acțiunilor pozitive existente care au legătură cu noul cadru propus, astfel încât UE să nu piardă acest prilej de a pune la punct o PMI de calitate și care respectă standarde ridicate. |
| --- | --- |

1.4

CESE consideră că noul impuls pe care comunicarea își propune să îl ofere PMI presupune fructificarea și dezvoltarea coerentă a inițiativelor și acțiunilor pozitive existente care au legătură cu noul cadru propus, astfel încât UE să nu piardă acest prilej de a pune la punct o PMI de calitate și care respectă standarde ridicate.

| 1.5 | Fiind de părere că continuitatea și coerența sunt indispensabile pentru o creștere albastră reușită, CESE observă că va trebui precizat clar faptul că cele cinci domenii prioritare identificate în studiul intitulat „Creșterea albastră - scenarii și factori de creștere sustenabilă legată de oceane, mări și zone de coastă” (2012, a se vedea https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) se adaugă domeniilor de acțiune tradiționale, nu le înlocuiesc. |
| --- | --- |

1.5

Fiind de părere că continuitatea și coerența sunt indispensabile pentru o creștere albastră reușită, CESE observă că va trebui precizat clar faptul că cele cinci domenii prioritare identificate în studiul intitulat „Creșterea albastră - scenarii și factori de creștere sustenabilă legată de oceane, mări și zone de coastă” (2012, a se vedea https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) se adaugă domeniilor de acțiune tradiționale, nu le înlocuiesc.

| 1.6 | CESE subliniază că faptul de a considera economia albastră drept o sursă inepuizabilă de bogății neexploatate și de a pune fără încetare accentul pe creșterea albastră, ca și cum aceasta ar reprezenta remediul capabil să rezolve toate problemele economiei europene, face să apară pericolul intensificării presiunilor deja numeroase resimțite de zonele de coastă și de cele maritime; Comitetul recomandă supravegherea permanentă a echilibrului dintre obiectivele economice, pe de o parte, și principiile dezvoltării durabile, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.6

CESE subliniază că faptul de a considera economia albastră drept o sursă inepuizabilă de bogății neexploatate și de a pune fără încetare accentul pe creșterea albastră, ca și cum aceasta ar reprezenta remediul capabil să rezolve toate problemele economiei europene, face să apară pericolul intensificării presiunilor deja numeroase resimțite de zonele de coastă și de cele maritime; Comitetul recomandă supravegherea permanentă a echilibrului dintre obiectivele economice, pe de o parte, și principiile dezvoltării durabile, pe de altă parte.

| 1.7 | CESE a făcut trimitere în mod amănunțit la importanța factorului uman în economia maritimă, recomandând luarea în considerare așa cum se cuvine a dimensiunii sociale atunci când se urmărește găsirea unui echilibru între dimensiunile economică, socială și ecologică ale unei politici maritime integrate durabile. |
| --- | --- |

1.7

CESE a făcut trimitere în mod amănunțit la importanța factorului uman în economia maritimă, recomandând luarea în considerare așa cum se cuvine a dimensiunii sociale atunci când se urmărește găsirea unui echilibru între dimensiunile economică, socială și ecologică ale unei politici maritime integrate durabile.

| 1.8 | În opinia CESE, creșterea albastră trebuie să contribuie la promovarea integrării sociale, fără excluziune și cu furnizarea unor oferte de muncă, de formare și de implicare deplină, mai ales în comunitățile locale și de coastă, cu particularitățile și nevoile specifice ale acestora, în special atunci când este vorba despre comunități îndepărtate și slab populate. |
| --- | --- |

1.8

În opinia CESE, creșterea albastră trebuie să contribuie la promovarea integrării sociale, fără excluziune și cu furnizarea unor oferte de muncă, de formare și de implicare deplină, mai ales în comunitățile locale și de coastă, cu particularitățile și nevoile specifice ale acestora, în special atunci când este vorba despre comunități îndepărtate și slab populate.

| 1.9 | Reamintind observațiile pertinente pe care le-a formulat cu privire la cercetarea marină și maritimă (1), CESE subliniază importanța fundamentală a cercetării și inovării în asigurarea unei poziții competitive puternice a Europei în noile sectoare emergente, punând accentul pe cercetarea fundamentală și pe cea avansată, orientată către aplicațiile inovatoare, și pe o metodologie mai performantă, care să favorizeze cooperarea între sectorul industrial și mediul universitar. |
| --- | --- |

1.9

Reamintind observațiile pertinente pe care le-a formulat cu privire la cercetarea marină și maritimă (1), CESE subliniază importanța fundamentală a cercetării și inovării în asigurarea unei poziții competitive puternice a Europei în noile sectoare emergente, punând accentul pe cercetarea fundamentală și pe cea avansată, orientată către aplicațiile inovatoare, și pe o metodologie mai performantă, care să favorizeze cooperarea între sectorul industrial și mediul universitar.

| 1.10 | CESE acordă o importanță specială educației, încurajând Comisia să elaboreze un cadru adecvat și inovator în domeniu, care să încurajeze studenții beneficiari ai unei pregătiri avansate să urmeze o carieră profesională în sectoarele marine. |
| --- | --- |

1.10

CESE acordă o importanță specială educației, încurajând Comisia să elaboreze un cadru adecvat și inovator în domeniu, care să încurajeze studenții beneficiari ai unei pregătiri avansate să urmeze o carieră profesională în sectoarele marine.

| 1.11 | Având în vedere că punerea în practică a creșterii albastre reprezintă o acțiune deosebit de ambițioasă și de complexă, de o amploare enormă, CESE subliniază că se impune o precizie sporită în acest demers; prezentul aviz trece în revistă chestiuni esențiale și probleme specifice care trebuie să beneficieze de atenția cuvenită, astfel încât între așteptări și posibilitățile reale să nu apară o discrepanță considerabilă. |
| --- | --- |

1.11

Având în vedere că punerea în practică a creșterii albastre reprezintă o acțiune deosebit de ambițioasă și de complexă, de o amploare enormă, CESE subliniază că se impune o precizie sporită în acest demers; prezentul aviz trece în revistă chestiuni esențiale și probleme specifice care trebuie să beneficieze de atenția cuvenită, astfel încât între așteptări și posibilitățile reale să nu apară o discrepanță considerabilă.

2.   Introducere

| 2.1 | Comunicarea supusă examinării pune accentul pe conceptul de „creștere albastră”, care are la bază convingerea că zonele de coastă, mările și oceanele pot ajuta Europa să facă față tensiunilor și problemelor cu care se confruntă și să își relanseze economia. |
| --- | --- |

2.1

Comunicarea supusă examinării pune accentul pe conceptul de „creștere albastră”, care are la bază convingerea că zonele de coastă, mările și oceanele pot ajuta Europa să facă față tensiunilor și problemelor cu care se confruntă și să își relanseze economia.

| 2.2 | În opinia Comisiei, creșterea albastră vizează o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, axată pe inovare și care deschide calea unui proces de revalorizare a economiei albastre, care își regăsește locul central pe lista de preocupări a statelor membre, regiunilor, întreprinderilor și societății civile. |
| --- | --- |

2.2

În opinia Comisiei, creșterea albastră vizează o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, axată pe inovare și care deschide calea unui proces de revalorizare a economiei albastre, care își regăsește locul central pe lista de preocupări a statelor membre, regiunilor, întreprinderilor și societății civile.

| 2.3 | Comunicarea prezintă modul în care statele membre și UE susțin deja economia albastră. Conform studiului aferent menționat mai sus (a se vedea punctul 1.5), pot fi identificate, în întregul spectru de activități, cinci domenii prioritare care prezintă un potențial de creștere și în care anumite măsuri bine orientate ar putea permite înregistrarea de noi progrese: i) turismul maritim, de coastă și de croazieră; ii) energia albastră; iii) resursele minerale marine; iv) acvacultura și v) biotehnologia albastră. |
| --- | --- |

2.3

Comunicarea prezintă modul în care statele membre și UE susțin deja economia albastră. Conform studiului aferent menționat mai sus (a se vedea punctul 1.5), pot fi identificate, în întregul spectru de activități, cinci domenii prioritare care prezintă un potențial de creștere și în care anumite măsuri bine orientate ar putea permite înregistrarea de noi progrese: i) turismul maritim, de coastă și de croazieră; ii) energia albastră; iii) resursele minerale marine; iv) acvacultura și v) biotehnologia albastră.

| 2.4 | Sectoarele sau lanțurile de valori ale economiei albastre pot fi subdivizate în sectoare tradiționale, ajunse la maturitate deplină (transportul maritim, turismul maritim și de coastă), sectoare aflate în curs de dezvoltare (acvacultura și supravegherea maritimă), și sectoare emergente (energia regenerabilă a oceanelor și biotehnologia albastră). |
| --- | --- |

2.4

Sectoarele sau lanțurile de valori ale economiei albastre pot fi subdivizate în sectoare tradiționale, ajunse la maturitate deplină (transportul maritim, turismul maritim și de coastă), sectoare aflate în curs de dezvoltare (acvacultura și supravegherea maritimă), și sectoare emergente (energia regenerabilă a oceanelor și biotehnologia albastră).

| 2.5 | Politica maritimă integrată a fost „reactivată” oficial la începutul lunii octombrie 2012, odată cu adoptarea declarației de la Limassol (2), aceasta sprijinind și consolidând politic acțiunea, prin stabilirea de orientări politice viitoare în domeniul creșterii albastre și prin definirea unui program de creștere și de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.5

Politica maritimă integrată a fost „reactivată” oficial la începutul lunii octombrie 2012, odată cu adoptarea declarației de la Limassol (2), aceasta sprijinind și consolidând politic acțiunea, prin stabilirea de orientări politice viitoare în domeniul creșterii albastre și prin definirea unui program de creștere și de ocupare a forței de muncă.

| 2.6 | Considerată o strategie pe termen lung, creșterea albastră urmărește să evidențieze sinergiile și interacțiunile existente între politicile sectoriale și diversele activități, dar și să analizeze posibilele lor efecte asupra mediului marin și a biodiversității. |
| --- | --- |

2.6

Considerată o strategie pe termen lung, creșterea albastră urmărește să evidențieze sinergiile și interacțiunile existente între politicile sectoriale și diversele activități, dar și să analizeze posibilele lor efecte asupra mediului marin și a biodiversității.

| 2.7 | Ea își propune de asemenea identificarea și sprijinirea unor acțiuni înzestrate cu un potențial însemnat de creștere pe termen lung, prin încurajarea investițiilor în cercetare și inovare și prin îmbunătățirea competențelor grație educației și formării. |
| --- | --- |

2.7

Ea își propune de asemenea identificarea și sprijinirea unor acțiuni înzestrate cu un potențial însemnat de creștere pe termen lung, prin încurajarea investițiilor în cercetare și inovare și prin îmbunătățirea competențelor grație educației și formării.

| 2.8 | În urma unei ample consultări, Comisia va lansa o serie de inițiative menite să examineze dinamica de creștere a sectorului, prin elaborarea de comunicări pe teme ca turismul de coastă și maritim, energia albastră, biotehnologia albastră și exploatarea minieră marină, precum și de orientări strategice în materie de acvacultură. |
| --- | --- |

2.8

În urma unei ample consultări, Comisia va lansa o serie de inițiative menite să examineze dinamica de creștere a sectorului, prin elaborarea de comunicări pe teme ca turismul de coastă și maritim, energia albastră, biotehnologia albastră și exploatarea minieră marină, precum și de orientări strategice în materie de acvacultură.

3.   Observații generale

| 3.1 | În avizele sale anterioare (3), CESE și-a exprimat deja, printr-o serie de observații importante, poziția asupra unor chestiuni legate de creșterea albastră, apreciind modul în care Comisia a pus în practică PMI de la momentul lansării acesteia, în 2007 (4), obiectivele constând în dezvoltarea durabilă a economiei maritime și în îmbunătățirea protecției mediului marin. |
| --- | --- |

3.1

În avizele sale anterioare (3), CESE și-a exprimat deja, printr-o serie de observații importante, poziția asupra unor chestiuni legate de creșterea albastră, apreciind modul în care Comisia a pus în practică PMI de la momentul lansării acesteia, în 2007 (4), obiectivele constând în dezvoltarea durabilă a economiei maritime și în îmbunătățirea protecției mediului marin.

| 3.2 | CESE consideră că punerea în practică a creșterii albastre, așa cum a fost propusă, reprezintă o acțiune complexă și dificilă, de o amploare enormă și al cărei cadru de referință este reprezentat de: a) șase bazine maritime (Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană, Marea Nordului, Oceanul Atlantic de Nord-Est și Oceanul Arctic, precum și regiunile ultraperiferice europene), fiecare cu caracteristici și nevoi specifice pe plan economic, social, ecologic, geografic, climatic și instituțional; b) un întreg evantai de sectoare de activitate, care au atins fiecare un anumit nivel de dezvoltare, cu o pondere specifică și atribute proprii; c) strategii de creștere economică care valorifică punctele forte ale fiecărei regiuni maritime și ale fiecărui sector și le contracarează punctele slabe. |
| --- | --- |

3.2

CESE consideră că punerea în practică a creșterii albastre, așa cum a fost propusă, reprezintă o acțiune complexă și dificilă, de o amploare enormă și al cărei cadru de referință este reprezentat de: a) șase bazine maritime (Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană, Marea Nordului, Oceanul Atlantic de Nord-Est și Oceanul Arctic, precum și regiunile ultraperiferice europene), fiecare cu caracteristici și nevoi specifice pe plan economic, social, ecologic, geografic, climatic și instituțional; b) un întreg evantai de sectoare de activitate, care au atins fiecare un anumit nivel de dezvoltare, cu o pondere specifică și atribute proprii; c) strategii de creștere economică care valorifică punctele forte ale fiecărei regiuni maritime și ale fiecărui sector și le contracarează punctele slabe.

| 3.3 | După cum se știe, CESE s-a declarat în favoarea colaborării transsectoriale și transfrontaliere a tuturor actorilor, în vederea consolidării competitivității Europei și asigurării unor condiții optime de creștere pentru economia maritimă. |
| --- | --- |

3.3

După cum se știe, CESE s-a declarat în favoarea colaborării transsectoriale și transfrontaliere a tuturor actorilor, în vederea consolidării competitivității Europei și asigurării unor condiții optime de creștere pentru economia maritimă.

| 3.4 | CESE este de acord cu abordarea geografică funcțională a creșterii albastre, cu strategiile sale bazate pe bazine maritime, ce iau în considerare caracteristicile speciale pe care le prezintă cele din Europa sub aspectul diverselor activități economice marine, dar și chestiunile legate de parteneriate, de sinergii și de tensiuni existente atât în interiorul, cât și în exteriorul granițelor UE. |
| --- | --- |

3.4

CESE este de acord cu abordarea geografică funcțională a creșterii albastre, cu strategiile sale bazate pe bazine maritime, ce iau în considerare caracteristicile speciale pe care le prezintă cele din Europa sub aspectul diverselor activități economice marine, dar și chestiunile legate de parteneriate, de sinergii și de tensiuni existente atât în interiorul, cât și în exteriorul granițelor UE.

| 3.5 | CESE recomandă consolidarea polurilor de activități care au legătură cu marea și promovarea parteneriatelor în măsură să favorizeze inovarea și să dezvolte noi concepte de activitate economică. Dispozitivele regionale ce reunesc sectorul public, sectorul privat și ONG-uri, precum și convențiile maritime regionale și studiile axate pe bazinele maritime oferă posibilitatea, grație cooperării transfrontaliere și programelor europene, de a combate compartimentarea economiei maritime. |
| --- | --- |

3.5

CESE recomandă consolidarea polurilor de activități care au legătură cu marea și promovarea parteneriatelor în măsură să favorizeze inovarea și să dezvolte noi concepte de activitate economică. Dispozitivele regionale ce reunesc sectorul public, sectorul privat și ONG-uri, precum și convențiile maritime regionale și studiile axate pe bazinele maritime oferă posibilitatea, grație cooperării transfrontaliere și programelor europene, de a combate compartimentarea economiei maritime.

| 3.6 | În ceea ce privește comunitățile locale din regiunile de coastă, din insule și din regiunile ultraperiferice, CESE are în vedere evitarea abordărilor stereotipe, încurajând mai degrabă strategiile locale adaptate și cooperarea cu autoritățile locale și regionale, comunitățile respective și actorii societății civile de la fața locului, în vederea conservării patrimoniului cultural și a formelor tradiționale de producție și de ocupare a forței de muncă, precum și a protejării resurselor naturale. |
| --- | --- |

3.6

În ceea ce privește comunitățile locale din regiunile de coastă, din insule și din regiunile ultraperiferice, CESE are în vedere evitarea abordărilor stereotipe, încurajând mai degrabă strategiile locale adaptate și cooperarea cu autoritățile locale și regionale, comunitățile respective și actorii societății civile de la fața locului, în vederea conservării patrimoniului cultural și a formelor tradiționale de producție și de ocupare a forței de muncă, precum și a protejării resurselor naturale.

| 3.7 | CESE este de părere că trebuie afirmat mai răspicat că promovarea creșterii albastre în cadrul PMI nu reprezintă o cauză exclusiv europeană și că ecosistemele marine și economia maritimă transcend frontierele naționale. Cooperarea internațională și acțiunile coordonate sunt singurele modalități de a rezolva eficient anumite probleme majore. Această concluzie este valabilă atât în cazul provocărilor globale, reprezentate de exemplu de utilizarea durabilă a resurselor marine, schimbările climatice, pierderea biodiversității și concurența loială în sectoarele transportului maritim și construcției de nave și promovarea condițiilor de lucru decente în aceste sectoare, cât și în cazul problematicilor care țin mai degrabă de un context regional, cum ar fi necesitatea protejării mediului în Mediterana sau în Marea Baltică. |
| --- | --- |

3.7

CESE este de părere că trebuie afirmat mai răspicat că promovarea creșterii albastre în cadrul PMI nu reprezintă o cauză exclusiv europeană și că ecosistemele marine și economia maritimă transcend frontierele naționale. Cooperarea internațională și acțiunile coordonate sunt singurele modalități de a rezolva eficient anumite probleme majore. Această concluzie este valabilă atât în cazul provocărilor globale, reprezentate de exemplu de utilizarea durabilă a resurselor marine, schimbările climatice, pierderea biodiversității și concurența loială în sectoarele transportului maritim și construcției de nave și promovarea condițiilor de lucru decente în aceste sectoare, cât și în cazul problematicilor care țin mai degrabă de un context regional, cum ar fi necesitatea protejării mediului în Mediterana sau în Marea Baltică.

| 3.8 | CESE invită Comisia să plaseze cele șapte regiuni ultraperiferice (și anume Comunitatea autonomă spaniolă a Insulelor Canare, regiunile autonome portugheze Madeira și Azore, precum și cele patru departamente franceze reprezentate de Guadelupa, Guyana, Martinica și Réunion) – în virtutea faptului că acestea constituie avanposturi ale Uniunii în zonele respective (5) – în centrul componentei internaționale a politicii maritime integrate, ținând cont de axele prioritare pentru un parteneriat consolidat (6), precum și să elaboreze strategii regionale de creștere albastră destinate acestor regiuni, care îi asigură Uniunii cea mai mare zonă economică exclusivă din lume. |
| --- | --- |

3.8

CESE invită Comisia să plaseze cele șapte regiuni ultraperiferice (și anume Comunitatea autonomă spaniolă a Insulelor Canare, regiunile autonome portugheze Madeira și Azore, precum și cele patru departamente franceze reprezentate de Guadelupa, Guyana, Martinica și Réunion) – în virtutea faptului că acestea constituie avanposturi ale Uniunii în zonele respective (5) – în centrul componentei internaționale a politicii maritime integrate, ținând cont de axele prioritare pentru un parteneriat consolidat (6), precum și să elaboreze strategii regionale de creștere albastră destinate acestor regiuni, care îi asigură Uniunii cea mai mare zonă economică exclusivă din lume.

| 3.9 | CESE apreciază faptul că în comunicare sunt menționate aspecte ca ocuparea forței de muncă, formarea și competențele, considerând în același timp că dimensiunea socială astfel configurată va trebui inclusă în politicile lansate de noua agendă pentru creștere economică și locuri de muncă în sectoarele marin și maritim, din 8 octombrie 2012, aflată în legătură cu Strategia Europa 2020, și că vor trebui prevăzute măsuri specifice de îmbunătățire a condițiilor de viață, de muncă și de formare, cu participarea în special a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

3.9

CESE apreciază faptul că în comunicare sunt menționate aspecte ca ocuparea forței de muncă, formarea și competențele, considerând în același timp că dimensiunea socială astfel configurată va trebui inclusă în politicile lansate de noua agendă pentru creștere economică și locuri de muncă în sectoarele marin și maritim, din 8 octombrie 2012, aflată în legătură cu Strategia Europa 2020, și că vor trebui prevăzute măsuri specifice de îmbunătățire a condițiilor de viață, de muncă și de formare, cu participarea în special a partenerilor sociali.

| 3.10 | În condițiile în care comunicarea subliniază faptul că lipsa calificărilor constituie un obstacol semnificativ în calea creșterii albastre, CESE consideră că, independent de chestiunea nivelului redus de formare a navigatorilor (7), este esențială o aprofundare a cunoștințelor și experienței profesionale, pentru ca acestea să se ridice la înălțimea cerințelor sectoarele prioritare emergente, care au nevoie de competențe de nivel înalt; recomandă așadar o specializare și o extindere a politicilor și acțiunilor, având în vedere că învățământul în domeniul maritim se concentrează în special pe activitățile existente, care au atins deja maturitatea (pescuit, transport maritim). |
| --- | --- |

3.10

În condițiile în care comunicarea subliniază faptul că lipsa calificărilor constituie un obstacol semnificativ în calea creșterii albastre, CESE consideră că, independent de chestiunea nivelului redus de formare a navigatorilor (7), este esențială o aprofundare a cunoștințelor și experienței profesionale, pentru ca acestea să se ridice la înălțimea cerințelor sectoarele prioritare emergente, care au nevoie de competențe de nivel înalt; recomandă așadar o specializare și o extindere a politicilor și acțiunilor, având în vedere că învățământul în domeniul maritim se concentrează în special pe activitățile existente, care au atins deja maturitatea (pescuit, transport maritim).

4.   Dimensiunea economică

| 4.1 | Comunicarea prezintă dimensiunea economică și datele privind ocuparea forței de muncă în sectoarele marin și maritim, care, în Europa, furnizează deja 5,4 milioane de locuri de muncă și generează o valoare adăugată brută totală de aproximativ 500 de miliarde EUR pe an, fără a include activitățile militare. În total, 75 % din comerțul extern al UE și 37 % din comerțul său intern (per tonă-kilometru) se desfășoară pe cale maritimă. Această activitate se concentrează mai ales în jurul zonelor de coastă ale Europei. În plus, o serie de țări fără ieșire la mare desfășoară totuși o activitate economică însemnată legată de aceasta, producând de exemplu echipament naval. |
| --- | --- |

4.1

Comunicarea prezintă dimensiunea economică și datele privind ocuparea forței de muncă în sectoarele marin și maritim, care, în Europa, furnizează deja 5,4 milioane de locuri de muncă și generează o valoare adăugată brută totală de aproximativ 500 de miliarde EUR pe an, fără a include activitățile militare. În total, 75 % din comerțul extern al UE și 37 % din comerțul său intern (per tonă-kilometru) se desfășoară pe cale maritimă. Această activitate se concentrează mai ales în jurul zonelor de coastă ale Europei. În plus, o serie de țări fără ieșire la mare desfășoară totuși o activitate economică însemnată legată de aceasta, producând de exemplu echipament naval.

| 4.2 | Lanțurile de valori din economia albastră oferă perspective importante sub aspectul valorii adăugate brute și al ocupării forței de muncă, având în vedere că, până în 2020, sectoarele vizate ar putea reprezenta 7 milioane de locuri de muncă și o valoare adăugată brută totală de 600 de miliarde EUR pe an. |
| --- | --- |

4.2

Lanțurile de valori din economia albastră oferă perspective importante sub aspectul valorii adăugate brute și al ocupării forței de muncă, având în vedere că, până în 2020, sectoarele vizate ar putea reprezenta 7 milioane de locuri de muncă și o valoare adăugată brută totală de 600 de miliarde EUR pe an.

| 4.3 | Comunicarea analizează de asemenea dinamica și posibilele orientări viitoare pentru fiecare din cele cinci domenii prioritare, punând accentul pe inovare și pe noile locuri de muncă, plecând de la studiul privind creșterea albastră menționat mai sus (a se vedea punctul 1.5), și mai ales pe aspectele prezentate în continuare:






  4.3.1 | Sectorul turismului maritim și de coastă, care are cea mai mare pondere din punctul de vedere al valorii adăugate brute și al ocupării forței de muncă, oferă locuri de muncă unui număr de 2,35 milioane de persoane (adică 1,1 % din totalul locurilor de muncă din UE), peste 90 % din întreprinderile respective având mai puțin de 10 angajați. Creșterea prognozată este de 2-3 % până în 2020, doar sectorul croazierelor urmând să creeze 100 000 de locuri de muncă suplimentare în perioada 2010-2020. În ceea ce privește navigația de agrement, aceasta ar urma să înregistreze o creștere de 2-3 % pe an, conform European Cruise Council
   (8). |
| --- | --- | --- |

4.3

Comunicarea analizează de asemenea dinamica și posibilele orientări viitoare pentru fiecare din cele cinci domenii prioritare, punând accentul pe inovare și pe noile locuri de muncă, plecând de la studiul privind creșterea albastră menționat mai sus (a se vedea punctul 1.5), și mai ales pe aspectele prezentate în continuare:

4.3.1

Sectorul turismului maritim și de coastă, care are cea mai mare pondere din punctul de vedere al valorii adăugate brute și al ocupării forței de muncă, oferă locuri de muncă unui număr de 2,35 milioane de persoane (adică 1,1 % din totalul locurilor de muncă din UE), peste 90 % din întreprinderile respective având mai puțin de 10 angajați. Creșterea prognozată este de 2-3 % până în 2020, doar sectorul croazierelor urmând să creeze 100 000 de locuri de muncă suplimentare în perioada 2010-2020. În ceea ce privește navigația de agrement, aceasta ar urma să înregistreze o creștere de 2-3 % pe an, conform European Cruise Council
   (8).

| 4.3.2 | În 2011, energia eoliană offshore a constituit 10 % din capacitatea instalată, a asigurat un loc de muncă, direct și indirect, unui număr de 35 000 de persoane în întreaga Europă și a atras investiții anuale de 2,4 miliarde EUR, capacitatea totală fiind de circa 3,8 GW. Conform planurilor naționale de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile, elaborate de statele membre, volumul energiei electrice produse din energie eoliană în 2020 va fi de 494,6 TWh, dintre care 133,3 TWh vor fi generați offshore. Aceasta ar însemna 170 000 de locuri de muncă până în 2020 și 300 000 până în 2030. Se prefigurează de asemenea perspective promițătoare în ramuri de activitate aflate încă în primele stadii de dezvoltare, precum producția de energie maremotrică și cea produsă de valuri, unele state membre efectuând deja investiții considerabile în aceste domenii. |
| --- | --- |

4.3.2

În 2011, energia eoliană offshore a constituit 10 % din capacitatea instalată, a asigurat un loc de muncă, direct și indirect, unui număr de 35 000 de persoane în întreaga Europă și a atras investiții anuale de 2,4 miliarde EUR, capacitatea totală fiind de circa 3,8 GW. Conform planurilor naționale de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile, elaborate de statele membre, volumul energiei electrice produse din energie eoliană în 2020 va fi de 494,6 TWh, dintre care 133,3 TWh vor fi generați offshore. Aceasta ar însemna 170 000 de locuri de muncă până în 2020 și 300 000 până în 2030. Se prefigurează de asemenea perspective promițătoare în ramuri de activitate aflate încă în primele stadii de dezvoltare, precum producția de energie maremotrică și cea produsă de valuri, unele state membre efectuând deja investiții considerabile în aceste domenii.

| 4.3.3 | La nivel mondial, cifra de afaceri anuală a sectorului de extracție a minereurilor marine ar putea crește de la aproape zero până la 5 miliarde EUR în următorii zece ani, urmând să ajungă la 10 miliarde EUR până în 2030, conform estimărilor furnizate de reprezentanți ai sectorului în cadrul studiului privind creșterea albastră. Tot la scară mondială, este posibil ca în 2020, un procent de 5 % din cantitatea de minereuri precum cobaltul, cuprul și zincul să provină de pe fundul oceanului, procentul putând ajunge la 10 % până în 2030. Între 2000 și 2010, conform datelor OMC (PRESS/628 din 7 aprilie 2011), s-a înregistrat o creștere anuală de aproximativ 15 % a prețului multor materii prime neenergetice, în principal ca urmare a cererii din economiile emergente. Totuși, cu excepția nisipului și pietrișului, exploatarea și extracția din mare a minereurilor sunt abia la început, ele desfășurându-se doar în ape de mică adâncime. |
| --- | --- |

4.3.3

La nivel mondial, cifra de afaceri anuală a sectorului de extracție a minereurilor marine ar putea crește de la aproape zero până la 5 miliarde EUR în următorii zece ani, urmând să ajungă la 10 miliarde EUR până în 2030, conform estimărilor furnizate de reprezentanți ai sectorului în cadrul studiului privind creșterea albastră. Tot la scară mondială, este posibil ca în 2020, un procent de 5 % din cantitatea de minereuri precum cobaltul, cuprul și zincul să provină de pe fundul oceanului, procentul putând ajunge la 10 % până în 2030. Între 2000 și 2010, conform datelor OMC (PRESS/628 din 7 aprilie 2011), s-a înregistrat o creștere anuală de aproximativ 15 % a prețului multor materii prime neenergetice, în principal ca urmare a cererii din economiile emergente. Totuși, cu excepția nisipului și pietrișului, exploatarea și extracția din mare a minereurilor sunt abia la început, ele desfășurându-se doar în ape de mică adâncime.

| 4.3.4 | În 2010, volumul total al producției în acvacultura UE se situa cu puțin sub 1,3 milioane de tone, aceasta reprezentând aproximativ 3,2 miliarde EUR ca valoare și asigurând 80 000 de locuri de muncă. Mai mult de 90 % din întreprinderile de acvacultură din UE sunt IMM-uri. Conform raportului FAO din 2010, intitulat The State of World Fisheries and Aquaculture, (Situația la nivel mondial a pescuitului și acvaculturii), la nivel mondial, acvacultura înregistrează un ritm de creștere de 6,6 % pe an, iar producția din acest sector a crescut de la 40 de milioane de tone în 2002 la 53 de milioane de tone în 2009, el devenind astfel sectorul de producție de alimente de origine animală cu cea mai mare creștere. Deși cererea mondială crește, producția europeană rămâne totuși staționară, cererea de pește în UE fiind acoperită din importuri, care constituie între 60 % și 65 % din totalul aprovizionării. În vederea sprijinirii dezvoltării acvaculturii, Comitetul solicită Comisiei să revizuiască politica de finanțare a acesteia, care, pentru perioada 2014-2020, presupune înlocuirea subvențiilor cu plăți directe. |
| --- | --- |

4.3.4

În 2010, volumul total al producției în acvacultura UE se situa cu puțin sub 1,3 milioane de tone, aceasta reprezentând aproximativ 3,2 miliarde EUR ca valoare și asigurând 80 000 de locuri de muncă. Mai mult de 90 % din întreprinderile de acvacultură din UE sunt IMM-uri. Conform raportului FAO din 2010, intitulat The State of World Fisheries and Aquaculture, (Situația la nivel mondial a pescuitului și acvaculturii), la nivel mondial, acvacultura înregistrează un ritm de creștere de 6,6 % pe an, iar producția din acest sector a crescut de la 40 de milioane de tone în 2002 la 53 de milioane de tone în 2009, el devenind astfel sectorul de producție de alimente de origine animală cu cea mai mare creștere. Deși cererea mondială crește, producția europeană rămâne totuși staționară, cererea de pește în UE fiind acoperită din importuri, care constituie între 60 % și 65 % din totalul aprovizionării. În vederea sprijinirii dezvoltării acvaculturii, Comitetul solicită Comisiei să revizuiască politica de finanțare a acesteia, care, pentru perioada 2014-2020, presupune înlocuirea subvențiilor cu plăți directe.

| 4.3.5 | Sectorul emergent al biotehnologiei albastre reprezintă în prezent un procent scăzut al forței de muncă în Europa, valoarea adăugată brută fiind estimată la 0,8 miliarde EUR. Pe termen scurt, el s-ar putea transforma într-o piață de nișă, axată pe produse cu valoare adăugată ridicată, destinate sectoarelor sănătății, produselor cosmetice și biomaterialelor industriale. Până în 2020, sectorul ar putea deveni o piață de dimensiuni medii, extinzându-se către producția de metaboliți și compuși primari (lipide, zaharuri, polimeri, proteine) folosiți în industria producătoare de alimente, în industria furajeră și în cea chimică. Pe termen lung, și cu condiția realizării unor progrese tehnologice, biotehnologia albastră ar putea ajunge să furnizeze în masă produse specializate cu valoare adăugată ridicată. |
| --- | --- |

4.3.5

Sectorul emergent al biotehnologiei albastre reprezintă în prezent un procent scăzut al forței de muncă în Europa, valoarea adăugată brută fiind estimată la 0,8 miliarde EUR. Pe termen scurt, el s-ar putea transforma într-o piață de nișă, axată pe produse cu valoare adăugată ridicată, destinate sectoarelor sănătății, produselor cosmetice și biomaterialelor industriale. Până în 2020, sectorul ar putea deveni o piață de dimensiuni medii, extinzându-se către producția de metaboliți și compuși primari (lipide, zaharuri, polimeri, proteine) folosiți în industria producătoare de alimente, în industria furajeră și în cea chimică. Pe termen lung, și cu condiția realizării unor progrese tehnologice, biotehnologia albastră ar putea ajunge să furnizeze în masă produse specializate cu valoare adăugată ridicată.

| 4.4 | CESE atrage atenția asupra faptului că perspectivele economice ale celor cinci sectoare de vârf depind de multiple condiții și că dinamica lor este condiționată, sub aspect tehnologic, ecologic, al cercetării, al investițiilor, concurențial și instituțional, de problematici complexe, aflate adesea în relație cu dimensiunea internațională a PMI sau cu evoluții internaționale cu caracter economic sau de altă natură, cum ar fi capacitatea obținerii de licențe de extracție minieră în apele internaționale sau fluctuația prețului la petrol. |
| --- | --- |

4.4

CESE atrage atenția asupra faptului că perspectivele economice ale celor cinci sectoare de vârf depind de multiple condiții și că dinamica lor este condiționată, sub aspect tehnologic, ecologic, al cercetării, al investițiilor, concurențial și instituțional, de problematici complexe, aflate adesea în relație cu dimensiunea internațională a PMI sau cu evoluții internaționale cu caracter economic sau de altă natură, cum ar fi capacitatea obținerii de licențe de extracție minieră în apele internaționale sau fluctuația prețului la petrol.

| 4.5 | Ritmul în care creșterea albastră este pusă în practică depinde, în mod hotărâtor, de scenariul pe termen lung care îi va fi asociat. O traiectorie de creștere durabilă și stabilă va oferi un sprijin mai susținut, pe când o redresare economică fragilă, combinată cu indicatori internaționali negativi, ar risca să îi blocheze evoluția. |
| --- | --- |

4.5

Ritmul în care creșterea albastră este pusă în practică depinde, în mod hotărâtor, de scenariul pe termen lung care îi va fi asociat. O traiectorie de creștere durabilă și stabilă va oferi un sprijin mai susținut, pe când o redresare economică fragilă, combinată cu indicatori internaționali negativi, ar risca să îi blocheze evoluția.

| 4.6 | CESE remarcă totuși că în comunicare nu pare să se țină seama așa cum se cuvine de impactul, atât general, cât și special, al crizei economice actuale, din cauza căreia este greu să se facă față provocărilor pe termen scurt și lung, la nivel european și mondial. |
| --- | --- |

4.6

CESE remarcă totuși că în comunicare nu pare să se țină seama așa cum se cuvine de impactul, atât general, cât și special, al crizei economice actuale, din cauza căreia este greu să se facă față provocărilor pe termen scurt și lung, la nivel european și mondial.

| 4.7 | Pe niște piețe noi și implicit riscante, competitivitatea întreprinderilor europene depinde de posibilitatea de a accede la o finanțare suficientă, într-un cadru adecvat, capabil să atragă investiții în condiții de transparență. Accesul la fondurile de capital de risc prezintă o importanță esențială pentru IMM-uri, fiind necesară protejarea microîntreprinderilor, susceptibile să se transforme în pârghii ale creșterii albastre. |
| --- | --- |

4.7

Pe niște piețe noi și implicit riscante, competitivitatea întreprinderilor europene depinde de posibilitatea de a accede la o finanțare suficientă, într-un cadru adecvat, capabil să atragă investiții în condiții de transparență. Accesul la fondurile de capital de risc prezintă o importanță esențială pentru IMM-uri, fiind necesară protejarea microîntreprinderilor, susceptibile să se transforme în pârghii ale creșterii albastre.

| 4.8 | CESE atrage atenția asupra importanței deosebite a economiei marine pentru statele membre care dispun de zone economice exclusive, precum și asupra necesității creării de clustere economice maritime, consolidând contribuția lor la creștere și la ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

4.8

CESE atrage atenția asupra importanței deosebite a economiei marine pentru statele membre care dispun de zone economice exclusive, precum și asupra necesității creării de clustere economice maritime, consolidând contribuția lor la creștere și la ocuparea forței de muncă.

| 4.9 | În fine, dorind să evite apariția unei eventuale discrepanțe între așteptări și realitate, CESE consideră că situația actuală dificilă și previziunile referitoare la economia europeană și mondială, în general pesimiste, vor trebui luate serios în considerare, adoptându-se o abordare realistă și bine definită a creșterii albastre. |
| --- | --- |

4.9

În fine, dorind să evite apariția unei eventuale discrepanțe între așteptări și realitate, CESE consideră că situația actuală dificilă și previziunile referitoare la economia europeană și mondială, în general pesimiste, vor trebui luate serios în considerare, adoptându-se o abordare realistă și bine definită a creșterii albastre.

5.   Guvernanța și aspectele legate de cadrul de reglementare

| 5.1 | Comunicarea conține trimiteri la politicile existente și la investițiile strategice ale statelor membre și ale UE în domeniul economiei albastre. CESE consideră însă că aceste inițiative și acțiuni ale statelor membre sunt în continuare în contradicție cu obiectivele ambițioase ale creșterii albastre și nu alcătuiesc încă masa critică necesară consolidării acesteia. |
| --- | --- |

5.1

Comunicarea conține trimiteri la politicile existente și la investițiile strategice ale statelor membre și ale UE în domeniul economiei albastre. CESE consideră însă că aceste inițiative și acțiuni ale statelor membre sunt în continuare în contradicție cu obiectivele ambițioase ale creșterii albastre și nu alcătuiesc încă masa critică necesară consolidării acesteia.

| 5.2 | CESE este de părere că o condiție prealabilă pentru constituirea masei critice care va transforma creșterea albastră într-un mecanism de stimulare a ocupării forței de muncă și a antreprenoriatului, în această perioadă de criză, o reprezintă existența unor structuri eficiente de guvernanță. |
| --- | --- |

5.2

CESE este de părere că o condiție prealabilă pentru constituirea masei critice care va transforma creșterea albastră într-un mecanism de stimulare a ocupării forței de muncă și a antreprenoriatului, în această perioadă de criză, o reprezintă existența unor structuri eficiente de guvernanță.

| 5.3 | Trebuie remarcat că obținerea de structuri funcționale de guvernanță presupune rezolvarea problemelor de reglementare și eliminarea obstacolelor administrative, evidențiate mai ales prin intermediul procedurii de consultare. |
| --- | --- |

5.3

Trebuie remarcat că obținerea de structuri funcționale de guvernanță presupune rezolvarea problemelor de reglementare și eliminarea obstacolelor administrative, evidențiate mai ales prin intermediul procedurii de consultare.

| 5.4 | Având în vedere că în fiecare zi apar noi metode de exploatare a resurselor marine, este important ca statele membre să pună la punct sisteme stabile de reglementare și planificare, care să încurajeze investițiile pe termen lung, coeziunea transfrontalieră și sinergiile parteneriatelor axate pe inovare. |
| --- | --- |

5.4

Având în vedere că în fiecare zi apar noi metode de exploatare a resurselor marine, este important ca statele membre să pună la punct sisteme stabile de reglementare și planificare, care să încurajeze investițiile pe termen lung, coeziunea transfrontalieră și sinergiile parteneriatelor axate pe inovare.

| 5.5 | Mai ales în sectoarele emergente, precum biotehnologia marină, ar trebui pusă în aplicare fără întârziere o politică coerentă la nivelul UE, inexistentă în clipa de față, având în vedere că eforturile convenite la nivel european sunt fragmentate, conformându-se mai degrabă nevoilor naționale decât priorităților și necesităților comune ale Uniunii. |
| --- | --- |

5.5

Mai ales în sectoarele emergente, precum biotehnologia marină, ar trebui pusă în aplicare fără întârziere o politică coerentă la nivelul UE, inexistentă în clipa de față, având în vedere că eforturile convenite la nivel european sunt fragmentate, conformându-se mai degrabă nevoilor naționale decât priorităților și necesităților comune ale Uniunii.

| 5.6 | Așadar, CESE consideră că remedierea rapidă a lacunelor în materie de reglementare și îndepărtarea obstacolelor generate de complexitatea și instabilitatea cadrului juridic, care se manifestă în special prin incertitudinea în privința reglementării pentru perioada post-2020 (sectorul eolian offshore) sau prin lipsa reglementării anumitor activități în UE (exploatarea resurselor de pe fundul mării, acvacultura pe mare și producție de energie eoliană offshore), au o importanță esențială. |
| --- | --- |

5.6

Așadar, CESE consideră că remedierea rapidă a lacunelor în materie de reglementare și îndepărtarea obstacolelor generate de complexitatea și instabilitatea cadrului juridic, care se manifestă în special prin incertitudinea în privința reglementării pentru perioada post-2020 (sectorul eolian offshore) sau prin lipsa reglementării anumitor activități în UE (exploatarea resurselor de pe fundul mării, acvacultura pe mare și producție de energie eoliană offshore), au o importanță esențială.

| 5.7 | Mai precis, trebuie remarcat că este nevoie de soluții structurate la probleme cruciale precum lipsa planificării integrate a spațiului maritim, mai ales în ceea ce privește acvacultura și energia produsă de turbinele eoliene plutitoare, labirintul procedurilor de autorizare sau aprobare (eoliene offshore, biotehnologia albastră), ori obstacolele în calea înființării sau finanțării de ferme experimentale, dar și tensiunile care există, de exemplu, între navigația maritimă și instalațiile producătoare de energie din surse regenerabile pe ocean [producție de energie maremotrică, conversia energiei termice a mărilor (ETM) și utilizarea energiei valurilor]. |
| --- | --- |

5.7

Mai precis, trebuie remarcat că este nevoie de soluții structurate la probleme cruciale precum lipsa planificării integrate a spațiului maritim, mai ales în ceea ce privește acvacultura și energia produsă de turbinele eoliene plutitoare, labirintul procedurilor de autorizare sau aprobare (eoliene offshore, biotehnologia albastră), ori obstacolele în calea înființării sau finanțării de ferme experimentale, dar și tensiunile care există, de exemplu, între navigația maritimă și instalațiile producătoare de energie din surse regenerabile pe ocean [producție de energie maremotrică, conversia energiei termice a mărilor (ETM) și utilizarea energiei valurilor].

6.   Dimensiunea de mediu

| 6.1 | CESE invită la considerarea Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (DCSMM) (9) drept fundament al dezvoltării durabile, având în vedere că aceasta reprezintă pilonul de mediu al politicii maritime integrate, și propune instituirea unei politici coerente, axată pe obiectivul garantării în permanență a protecției și conservării mediului marin și prevenirii deteriorării acestuia. |
| --- | --- |

6.1

CESE invită la considerarea Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (DCSMM) (9) drept fundament al dezvoltării durabile, având în vedere că aceasta reprezintă pilonul de mediu al politicii maritime integrate, și propune instituirea unei politici coerente, axată pe obiectivul garantării în permanență a protecției și conservării mediului marin și prevenirii deteriorării acestuia.

| 6.2 | CESE consideră că se impune includerea, în declarația de la Limassol și în viitoarele documente de politică, a obiectivului realizării sau menținerii unei stări ecologice bune a apelor marine ale UE până în 2020, pe de o parte, și a principiului precauției, pe de altă parte, ca elemente de configurare a politicii maritime integrate și a creșterii albastre. |
| --- | --- |

6.2

CESE consideră că se impune includerea, în declarația de la Limassol și în viitoarele documente de politică, a obiectivului realizării sau menținerii unei stări ecologice bune a apelor marine ale UE până în 2020, pe de o parte, și a principiului precauției, pe de altă parte, ca elemente de configurare a politicii maritime integrate și a creșterii albastre.

| 6.3 | Activitățile maritime durabile, în măsură să ofere locuri de muncă, presupun o abordare coerentă, pe termen lung, care să urmărească atingerea unui echilibru între obiectivul creșterii economice și răspunsul la problemele de mediu și să implice un sprijin adecvat din partea politicilor locale, naționale, internaționale și europene, pe baza principiilor dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

6.3

Activitățile maritime durabile, în măsură să ofere locuri de muncă, presupun o abordare coerentă, pe termen lung, care să urmărească atingerea unui echilibru între obiectivul creșterii economice și răspunsul la problemele de mediu și să implice un sprijin adecvat din partea politicilor locale, naționale, internaționale și europene, pe baza principiilor dezvoltării durabile.

| 6.4 | CESE evidențiază faptul că resursele marine, oricât de mari ar fi, nu sunt inepuizabile; atrage atenția asupra riscului de compromitere a durabilității creșterii albastre și de a greva și mai mult mediul, în situația în care vor fi repetate greșelile grave constând în supraexploatarea resurselor și în excesele imobiliare care au caracterizat precedentele inițiative de dezvoltare. |
| --- | --- |

6.4

CESE evidențiază faptul că resursele marine, oricât de mari ar fi, nu sunt inepuizabile; atrage atenția asupra riscului de compromitere a durabilității creșterii albastre și de a greva și mai mult mediul, în situația în care vor fi repetate greșelile grave constând în supraexploatarea resurselor și în excesele imobiliare care au caracterizat precedentele inițiative de dezvoltare.

| 6.5 | Deși recunoaște existența riscurilor ecologice, comunicarea supusă examinării pare să nu fie la curent cu faptul că starea mărilor și oceanelor Europei s-a degradat în ultimele decenii din cauza poluării solurilor, a apelor marine și a atmosferei, din cauza acidificării oceanelor, a exploatării în exces, a practicilor de pescuit distructive și a schimbărilor climatice. Conform unor cercetări recente pe tema „limitelor creșterii albastre” (Limits to Blue Growth, 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539), în Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană, în Atlanticul de Nord-Est și în Oceanul Arctic poate fi observată o deteriorare a ecosistemelor marine și de coastă, precum și a biodiversității. Un studiu recent, cu caracter novator, realizat de Institutul din Stockholm pentru mediu (Stockholm Environment Institute - SEI) estimează că costul poluării marine pe termen lung, ignorat adesea la momentul elaborării politicilor, va lua proporții îngrijorătoare dacă nu va fi adoptată nicio măsură de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (a se vedea http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

Deși recunoaște existența riscurilor ecologice, comunicarea supusă examinării pare să nu fie la curent cu faptul că starea mărilor și oceanelor Europei s-a degradat în ultimele decenii din cauza poluării solurilor, a apelor marine și a atmosferei, din cauza acidificării oceanelor, a exploatării în exces, a practicilor de pescuit distructive și a schimbărilor climatice. Conform unor cercetări recente pe tema „limitelor creșterii albastre” (Limits to Blue Growth, 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539), în Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană, în Atlanticul de Nord-Est și în Oceanul Arctic poate fi observată o deteriorare a ecosistemelor marine și de coastă, precum și a biodiversității. Un studiu recent, cu caracter novator, realizat de Institutul din Stockholm pentru mediu (Stockholm Environment Institute - SEI) estimează că costul poluării marine pe termen lung, ignorat adesea la momentul elaborării politicilor, va lua proporții îngrijorătoare dacă nu va fi adoptată nicio măsură de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (a se vedea http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | Activitățile economice maritime care prezintă un risc ridicat pentru durabilitate au legătură cu platformele petroliere sau gazifere maritime, acvacultura, turismul din zonele de coastă și navele de croazieră, captarea și stocarea dioxidului de carbon, cabotajul, dar și extracția de combustibili fosili din mare, toate acestea fiind incompatibile cu orice idee de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

6.6

Activitățile economice maritime care prezintă un risc ridicat pentru durabilitate au legătură cu platformele petroliere sau gazifere maritime, acvacultura, turismul din zonele de coastă și navele de croazieră, captarea și stocarea dioxidului de carbon, cabotajul, dar și extracția de combustibili fosili din mare, toate acestea fiind incompatibile cu orice idee de dezvoltare durabilă.

| 6.7 | Acestea activități au asupra mediului consecințe a căror intensitate și amploare nu au fost încă identificate precis, mai ales sub aspectul energiei albastre din surse regenerabile, al resurselor minerale marine, al acvaculturii și al biotehnologiei albastre, datele fiind insuficiente pentru a se putea discerne clar complexitatea interacțiunilor din oceane și din mările adânci. |
| --- | --- |

6.7

Acestea activități au asupra mediului consecințe a căror intensitate și amploare nu au fost încă identificate precis, mai ales sub aspectul energiei albastre din surse regenerabile, al resurselor minerale marine, al acvaculturii și al biotehnologiei albastre, datele fiind insuficiente pentru a se putea discerne clar complexitatea interacțiunilor din oceane și din mările adânci.

| 6.8 | CESE este de părere că planificarea spațiului maritim și gestionarea integrată a zonelor de coastă, pe care Comisia le consideră instrumentul principal de gestionare a spațiilor și resurselor mărilor, trebuie să intre în combinație cu alte instrumente de intervenție, precum evaluarea de mediu strategică, definirea zonelor protejate sau internalizarea costurilor de mediu, în contextul unei abordări a gestionării care să fie bazată pe ecosistem și pe coexistența armonioasă a unor activități intensive și antagonice. |
| --- | --- |

6.8

CESE este de părere că planificarea spațiului maritim și gestionarea integrată a zonelor de coastă, pe care Comisia le consideră instrumentul principal de gestionare a spațiilor și resurselor mărilor, trebuie să intre în combinație cu alte instrumente de intervenție, precum evaluarea de mediu strategică, definirea zonelor protejate sau internalizarea costurilor de mediu, în contextul unei abordări a gestionării care să fie bazată pe ecosistem și pe coexistența armonioasă a unor activități intensive și antagonice.

| 6.9 | CESE recomandă Comisiei să dea dovadă de o vigilență sporită în ceea ce privește respectarea normelor europene de mediu, de igienă și de calitate, mai ales în raport cu produsele de acvacultură importate din țări terțe, în vederea protejării consumatorilor din UE, dar și pentru a proteja întreprinderile din sector de o eventuală concurență neloială. |
| --- | --- |

6.9

CESE recomandă Comisiei să dea dovadă de o vigilență sporită în ceea ce privește respectarea normelor europene de mediu, de igienă și de calitate, mai ales în raport cu produsele de acvacultură importate din țări terțe, în vederea protejării consumatorilor din UE, dar și pentru a proteja întreprinderile din sector de o eventuală concurență neloială.

7.   Observații specifice

| 7.1 | CESE observă că, în ciuda trimiterilor la importanța pe care o prezintă cercetarea pentru consolidarea creșterii albastre, mai ales în sectoarele emergente și în cele aflate în evoluție, comunicarea este formulată în termeni oarecum generali, limitându-se în principal la a menționa viitorul program „Orizont 2020”. |
| --- | --- |

7.1

CESE observă că, în ciuda trimiterilor la importanța pe care o prezintă cercetarea pentru consolidarea creșterii albastre, mai ales în sectoarele emergente și în cele aflate în evoluție, comunicarea este formulată în termeni oarecum generali, limitându-se în principal la a menționa viitorul program „Orizont 2020”.

| 7.2 | Europa trece printr-o perioadă de reducere a cheltuielilor publice, ceea ce presupune obținerea unui maximum de rezultate cu mijloace limitate. Pe lângă penuria de capital disponibil, restricțiile de finanțare a cercetării publice riscă să afecteze rolul fundamental pe care IMM-urile din economia marină îl dețin în materie de dezvoltare a unor noi produse și tehnologii. |
| --- | --- |

7.2

Europa trece printr-o perioadă de reducere a cheltuielilor publice, ceea ce presupune obținerea unui maximum de rezultate cu mijloace limitate. Pe lângă penuria de capital disponibil, restricțiile de finanțare a cercetării publice riscă să afecteze rolul fundamental pe care IMM-urile din economia marină îl dețin în materie de dezvoltare a unor noi produse și tehnologii.

| 7.3 | CESE subliniază că, deși Europa posedă o bază solidă de cunoștințe și este un lider în cercetare în domeniile energiilor de tip nou sau tradițional și acvaculturii, ea a rămas în urmă în ceea ce privește inovația practică sau comercializarea în noile sectoare emergente, unde reprezentanții săi nu reușesc, la ora actuală, să facă față concurenței actorilor internaționali, lucru demonstrat de numărul de brevete de invenție înregistrate, în comparație cu Asia și cu Statele Unite, în materie de desalinizare, de protecție a litoralului, de cultură a algelor sau de biotehnologie albastră. |
| --- | --- |

7.3

CESE subliniază că, deși Europa posedă o bază solidă de cunoștințe și este un lider în cercetare în domeniile energiilor de tip nou sau tradițional și acvaculturii, ea a rămas în urmă în ceea ce privește inovația practică sau comercializarea în noile sectoare emergente, unde reprezentanții săi nu reușesc, la ora actuală, să facă față concurenței actorilor internaționali, lucru demonstrat de numărul de brevete de invenție înregistrate, în comparație cu Asia și cu Statele Unite, în materie de desalinizare, de protecție a litoralului, de cultură a algelor sau de biotehnologie albastră.

| 7.4 | Așadar, CESE îndeamnă la soluționarea rapidă a problemei lipsei de orientare și de vizibilitate a cercetării, determinată într-o anumită măsură de spectrul larg al domeniilor de cercetare și al activităților legate de biotehnologia marină și de celelalte sectoare noi. |
| --- | --- |

7.4

Așadar, CESE îndeamnă la soluționarea rapidă a problemei lipsei de orientare și de vizibilitate a cercetării, determinată într-o anumită măsură de spectrul larg al domeniilor de cercetare și al activităților legate de biotehnologia marină și de celelalte sectoare noi.

| 7.5 | La eliminarea lacunelor în materie de transfer de cunoștințe și de tehnologie în toate domeniile prioritare pot să își aducă aportul mai multe acțiuni, ca de exemplu conectarea cercetării științifice cu industria și învățământul, cooperarea întreprinderilor cu universitățile, îmbunătățirea gestionării proprietății intelectuale, investițiile în proiecte demonstrative menite să stabilească relevanța comercială a unui dosar, precum și încheierea de ample parteneriate public-privat, în cazul unor inițiative cu urmăresc crearea masei critice necesare creșterii albastre. |
| --- | --- |

7.5

La eliminarea lacunelor în materie de transfer de cunoștințe și de tehnologie în toate domeniile prioritare pot să își aducă aportul mai multe acțiuni, ca de exemplu conectarea cercetării științifice cu industria și învățământul, cooperarea întreprinderilor cu universitățile, îmbunătățirea gestionării proprietății intelectuale, investițiile în proiecte demonstrative menite să stabilească relevanța comercială a unui dosar, precum și încheierea de ample parteneriate public-privat, în cazul unor inițiative cu urmăresc crearea masei critice necesare creșterii albastre.

| 7.6 | Viitorul creșterii albastre în secolul XXI va depinde îndeaproape de capacitatea oamenilor de știință de a crea programe interdisciplinare care să integreze competențe și concepte preluate din alte domenii de cercetare sau de a participa la astfel de programe. Prin urmare, ar fi de dorit ca formarea viitoarei generații de oameni de știință să se axeze pe abordări interdisciplinare și globale, pentru a se putea face față provocărilor tehnologice și concurențiale complexe, generate de cercetarea din domeniul organismelor și cea a mediului marin. |
| --- | --- |

7.6

Viitorul creșterii albastre în secolul XXI va depinde îndeaproape de capacitatea oamenilor de știință de a crea programe interdisciplinare care să integreze competențe și concepte preluate din alte domenii de cercetare sau de a participa la astfel de programe. Prin urmare, ar fi de dorit ca formarea viitoarei generații de oameni de știință să se axeze pe abordări interdisciplinare și globale, pentru a se putea face față provocărilor tehnologice și concurențiale complexe, generate de cercetarea din domeniul organismelor și cea a mediului marin.

| 7.7 | CESE este de părere că trebuie rezolvată urgent problema fragmentării datelor privind mediul marin, care sunt dispersate între sute de organisme diferite, pe tot cuprinsul Europei, determinând astfel dificultăți legate de acces, utilizare și colectare. Comitetul încurajează Comisia că colaboreze cu statele membre, pentru ca aceste cunoștințe să devină accesibile, și să stabilească ce resurse suplimentare, financiare și de altă natură, sunt necesare pentru a crea un mediu comun de schimb de informații, de bune practici și de circulație a datelor, în vederea consolidării cercetării și inovării și îmbunătățirii protecției mediului. |
| --- | --- |

7.7

CESE este de părere că trebuie rezolvată urgent problema fragmentării datelor privind mediul marin, care sunt dispersate între sute de organisme diferite, pe tot cuprinsul Europei, determinând astfel dificultăți legate de acces, utilizare și colectare. Comitetul încurajează Comisia că colaboreze cu statele membre, pentru ca aceste cunoștințe să devină accesibile, și să stabilească ce resurse suplimentare, financiare și de altă natură, sunt necesare pentru a crea un mediu comun de schimb de informații, de bune practici și de circulație a datelor, în vederea consolidării cercetării și inovării și îmbunătățirii protecției mediului.

| 7.8 | Ar fi de dorit ca noua hartă digitală a fundului marin al apelor europene să fie interoperabilă, să nu facă obiectul unor restricții de utilizare și să vină în sprijinul cercetării, furnizând acesteia date privind impactul activităților umane, precum și prognoze oceanografice, astfel încât statele membre să poată maximiza potențialul programelor lor de observare, de eșantionare și de studiu al mediului marin. |
| --- | --- |

7.8

Ar fi de dorit ca noua hartă digitală a fundului marin al apelor europene să fie interoperabilă, să nu facă obiectul unor restricții de utilizare și să vină în sprijinul cercetării, furnizând acesteia date privind impactul activităților umane, precum și prognoze oceanografice, astfel încât statele membre să poată maximiza potențialul programelor lor de observare, de eșantionare și de studiu al mediului marin.

| 7.9 | Protecția frontierelor maritime ale Europei și supravegherea eficace a mărilor (10) reprezintă o provocare pentru statele membre, în condițiile în care se urmărește încurajarea creșterii albastre. Consolidarea controlului granițelor externe ale spațiului Schengen și instituirea unui mecanism de schimb de informații va permite autorităților de supraveghere a frontierelor statelor membre să reducă numărul pierderilor de vieți omenești pe mare și să lupte împotriva unor fenomene precum imigrația clandestină în UE și pirateria maritimă (11). |
| --- | --- |

7.9

Protecția frontierelor maritime ale Europei și supravegherea eficace a mărilor (10) reprezintă o provocare pentru statele membre, în condițiile în care se urmărește încurajarea creșterii albastre. Consolidarea controlului granițelor externe ale spațiului Schengen și instituirea unui mecanism de schimb de informații va permite autorităților de supraveghere a frontierelor statelor membre să reducă numărul pierderilor de vieți omenești pe mare și să lupte împotriva unor fenomene precum imigrația clandestină în UE și pirateria maritimă (11).

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 46-50.

1

(2)  Declarația miniștrilor europeni responsabili cu politica maritimă integrată și a Comisiei Europene privind evoluția politicii maritime integrate și a programului de creștere economică și creare de locuri de muncă în cadrul economiei albastre, adoptată la Nicosia (Cipru), la 7 octombrie 2012.

2

(3)  A se vedea JO C 299, 4.10.2012, p. 133–140; JO C 255, 22.9.2010, p. 103–109; JO C 267, 1.10.2010, p. 39–45; JO C 306, 16.12.2009, p. 46–50; JO C 211, 19.8.2008, p. 31–36; JO C 172, 5.7.2008, p. 34–40; JO C 168, 20.7.2007, p. 50–56; JO C 146, 30.6.2007, p. 19–26; JO C 206, 29.8.2006, p. 5–9; JO C 185, 8.8.2006, p. 20–24; JO C 157, 28.6.2005, p. 141–146.

3

(4)  COM(2007) 575 final.

4

(5)  COM(2004) 343.

5

(6)  JO C 294, 25.11.2005, p. 21-25.

6

(7)  JO C 43, 15.2.2012, pp. 69-72.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19-40.

9

(10)  JO C 44, 11.2.2011, p. 173-177.

10

(11)  JO C 76, 14.3.2013, p. 15.

11

---

| 6.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/93

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE

COM(2012) 772 final — 2012/0358 (COD)

2013/C 161/18

Raportor: dr. Anna BREDIMA

La 15 ianuarie 2013, în conformitate cu articolele 100 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 27 februarie 2013.

În cea de a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 113 voturi pentru, 1 vot împotrivă și o abținere.

1.   Concluzii

| 1.1 | Comitetul salută propunerea Comisiei pentru o nouă directivă privind echipamentele maritime (DEM) și își însușește obiectivele acesteia. Propunerea asigură implementarea armonizată a standardelor Organizației Maritime Internaționale (OMI) în materie de echipamente maritime și garantează funcționarea adecvată a pieței interne a acestor echipamente, sporind astfel siguranța maritimă și prevenirea poluării. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută propunerea Comisiei pentru o nouă directivă privind echipamentele maritime (DEM) și își însușește obiectivele acesteia. Propunerea asigură implementarea armonizată a standardelor Organizației Maritime Internaționale (OMI) în materie de echipamente maritime și garantează funcționarea adecvată a pieței interne a acestor echipamente, sporind astfel siguranța maritimă și prevenirea poluării.

| 1.2 | CESE împărtășește pe deplin abordarea directivei, care: a) prevede obligația de conformitate cu standardele instrumentelor OMI a echipamentelor maritime ce trebuie instalate la bordul navelor sub pavilion UE; b) extinde domeniul său de aplicare la orice alt echipament care poate cădea sub incidența domeniului de aplicare a instrumentelor dreptului UE; c) prevede recunoașterea reciprocă a echipamentelor conforme și acceptarea unui echipament echivalent; d) asigură libera circulație a echipamentelor maritime în interiorul UE și eliminarea barierelor tehnice din calea comerțului pe piața internă și e) introduce un mecanism care simplifică și clarifică transpunerea modificărilor aduse standardelor OMI în cadrele legislative europene și naționale. |
| --- | --- |

1.2

CESE împărtășește pe deplin abordarea directivei, care: a) prevede obligația de conformitate cu standardele instrumentelor OMI a echipamentelor maritime ce trebuie instalate la bordul navelor sub pavilion UE; b) extinde domeniul său de aplicare la orice alt echipament care poate cădea sub incidența domeniului de aplicare a instrumentelor dreptului UE; c) prevede recunoașterea reciprocă a echipamentelor conforme și acceptarea unui echipament echivalent; d) asigură libera circulație a echipamentelor maritime în interiorul UE și eliminarea barierelor tehnice din calea comerțului pe piața internă și e) introduce un mecanism care simplifică și clarifică transpunerea modificărilor aduse standardelor OMI în cadrele legislative europene și naționale.

| 1.3 | CESE consideră că OMI dezvoltă standarde și proceduri de testare pentru echipamente maritime cu mult înaintea instalării lor obligatorii la bordul navelor. Acțiunea colectivă a statelor membre în raport cu procedura OMI va asigura respectarea obiectivelor directivei, fără a trebui să recurgă la standardele provizorii unilaterale ale UE pentru echipamente care ar putea să nu fie conforme standardelor OMI și, ca atare, ar trebui să fie înlocuite sau să beneficieze de o clauză de păstrare a drepturilor obținute (grandfathering). Menținerea standardelor regionale, bazate pe aplicarea diferită a standardelor OMI, poate afecta competitivitatea flotei UE și poate contribui la scăderea nivelurilor de siguranță și de protecție a mediului. |
| --- | --- |

1.3

CESE consideră că OMI dezvoltă standarde și proceduri de testare pentru echipamente maritime cu mult înaintea instalării lor obligatorii la bordul navelor. Acțiunea colectivă a statelor membre în raport cu procedura OMI va asigura respectarea obiectivelor directivei, fără a trebui să recurgă la standardele provizorii unilaterale ale UE pentru echipamente care ar putea să nu fie conforme standardelor OMI și, ca atare, ar trebui să fie înlocuite sau să beneficieze de o clauză de păstrare a drepturilor obținute (grandfathering). Menținerea standardelor regionale, bazate pe aplicarea diferită a standardelor OMI, poate afecta competitivitatea flotei UE și poate contribui la scăderea nivelurilor de siguranță și de protecție a mediului.

| 1.4 | CESE consideră că este nevoie de mai multă claritate în ceea ce privește domeniul de aplicare și chiar aplicarea anumitor dispoziții ale directivei, în raport cu cerințele privind recunoașterea reciprocă și acceptarea echipamentelor, la care se referă Regulamentul (CEE) nr. 613/91 privind transferul navelor dintr-un registru în altul în interiorul Comunității, Regulamentul privind normele și standardele comune pentru organismele cu rol de inspecție și control al navelor și Acordul din 2004 dintre Statele Unite ale Americii și UE privind recunoașterea reciprocă a certificatelor de conformitate pentru echipamentele maritime. |
| --- | --- |

1.4

CESE consideră că este nevoie de mai multă claritate în ceea ce privește domeniul de aplicare și chiar aplicarea anumitor dispoziții ale directivei, în raport cu cerințele privind recunoașterea reciprocă și acceptarea echipamentelor, la care se referă Regulamentul (CEE) nr. 613/91 privind transferul navelor dintr-un registru în altul în interiorul Comunității, Regulamentul privind normele și standardele comune pentru organismele cu rol de inspecție și control al navelor și Acordul din 2004 dintre Statele Unite ale Americii și UE privind recunoașterea reciprocă a certificatelor de conformitate pentru echipamentele maritime.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1 | Comisia Europeană a identificat patru domenii în care obiectivele urmărite de Directiva 96/98/CE privind echipamentele maritime nu sunt îndeplinite în totalitate. Părțile interesate afectate sunt producătorii europeni de echipamente maritime, inclusiv IMM-uri, șantierele navale, pasagerii și echipajele navelor, precum și administrațiile publice. Comisia a formulat propuneri specifice pentru remedierea acestor neajunsuri și abrogă această directivă. Beneficiile noii directive propuse vor fi duble: aceasta va îmbunătăți considerabil aplicarea standardelor OMI în interiorul UE, va reduce riscurile și va facilitata funcționarea adecvată a pieței interne pentru echipamente maritime, prin scurtarea și simplificarea procedurilor de transpunere a modificărilor la aceste standarde. Totodată, prin această directivă va fi simplificat cadrul legislativ și va fi impulsionată industria europeană a echipamentelor industriale. |
| --- | --- |

2.1

Comisia Europeană a identificat patru domenii în care obiectivele urmărite de Directiva 96/98/CE privind echipamentele maritime nu sunt îndeplinite în totalitate. Părțile interesate afectate sunt producătorii europeni de echipamente maritime, inclusiv IMM-uri, șantierele navale, pasagerii și echipajele navelor, precum și administrațiile publice. Comisia a formulat propuneri specifice pentru remedierea acestor neajunsuri și abrogă această directivă. Beneficiile noii directive propuse vor fi duble: aceasta va îmbunătăți considerabil aplicarea standardelor OMI în interiorul UE, va reduce riscurile și va facilitata funcționarea adecvată a pieței interne pentru echipamente maritime, prin scurtarea și simplificarea procedurilor de transpunere a modificărilor la aceste standarde. Totodată, prin această directivă va fi simplificat cadrul legislativ și va fi impulsionată industria europeană a echipamentelor industriale.

3.   Observații generale

| 3.1 | Industria echipamentelor maritime este un sector cu o înaltă valoare adăugată, o industrie de vârf și un exportator net cu niveluri înalte de investiții în cercetare și dezvoltare, reprezentând între 5 000 și 6 000 de întreprinderi și 300 000 de angajați. Directiva propusă va contribui la îmbunătățirea siguranței navelor UE și a echipajelor acestora și la relansarea industriei echipamentelor maritime, prin generarea de locuri de muncă și de creștere economică. |
| --- | --- |

3.1

Industria echipamentelor maritime este un sector cu o înaltă valoare adăugată, o industrie de vârf și un exportator net cu niveluri înalte de investiții în cercetare și dezvoltare, reprezentând între 5 000 și 6 000 de întreprinderi și 300 000 de angajați. Directiva propusă va contribui la îmbunătățirea siguranței navelor UE și a echipajelor acestora și la relansarea industriei echipamentelor maritime, prin generarea de locuri de muncă și de creștere economică.

| 3.2 | Prin echipamente maritime se înțelege orice echipament aflat la bordul unei nave care poate fi furnizat în momentul construcției acesteia sau poate fi instalat ulterior. Sunt incluse aici și activitățile offshore și o gamă largă de produse, de la aparatură de navigație și echipamentele de încărcare, până la cele de stingere a incendiilor, de salvare și alte echipamente utilizate în scopuri ecologice: de exemplu, echipamente de gestionare a apelor uzate sau epuratoare de gaz pentru limitarea emisiilor de SOx. Echipamentele maritime reprezintă între 40 % și 80 % din valoarea unei nave noi. Propunerea urmărește reducerea costurilor pentru întreprinderi și îmbunătățirea competitivității industriei UE. |
| --- | --- |

3.2

Prin echipamente maritime se înțelege orice echipament aflat la bordul unei nave care poate fi furnizat în momentul construcției acesteia sau poate fi instalat ulterior. Sunt incluse aici și activitățile offshore și o gamă largă de produse, de la aparatură de navigație și echipamentele de încărcare, până la cele de stingere a incendiilor, de salvare și alte echipamente utilizate în scopuri ecologice: de exemplu, echipamente de gestionare a apelor uzate sau epuratoare de gaz pentru limitarea emisiilor de SOx. Echipamentele maritime reprezintă între 40 % și 80 % din valoarea unei nave noi. Propunerea urmărește reducerea costurilor pentru întreprinderi și îmbunătățirea competitivității industriei UE.

| 3.3 | CESE amintește avizul său referitor la propunerea de directivă 96/98/CE (1) privind echipamentele maritime, care sprijinea ferm aceleași obiective fundamentale cu cele ale propunerii de față. |
| --- | --- |

3.3

CESE amintește avizul său referitor la propunerea de directivă 96/98/CE (1) privind echipamentele maritime, care sprijinea ferm aceleași obiective fundamentale cu cele ale propunerii de față.

| 3.4 | CESE își însușește pe deplin abordarea directivei propuse și sprijină obiectivele acesteia, ceea ce va consolida cadrul normativ existent și, mai ales, va favoriza transpunerea la timp a modificărilor aduse standardelor OMI în legislația UE. |
| --- | --- |

3.4

CESE își însușește pe deplin abordarea directivei propuse și sprijină obiectivele acesteia, ceea ce va consolida cadrul normativ existent și, mai ales, va favoriza transpunerea la timp a modificărilor aduse standardelor OMI în legislația UE.

| 3.5 | CESE apreciază prioritatea acordată reglementărilor internaționale în domeniul siguranței maritime, în concordanță cu dimensiunea mondială a transportului maritim. Dispozițiile care autorizează Comisia să adopte acte de punere în aplicare pentru actualizarea legislației UE, pentru adoptarea de criterii și proceduri comune pentru aplicarea acestor cerințe și standarde și pentru publicarea informațiilor relevante vor favoriza îndeplinirea obiectivelor directivei. |
| --- | --- |

3.5

CESE apreciază prioritatea acordată reglementărilor internaționale în domeniul siguranței maritime, în concordanță cu dimensiunea mondială a transportului maritim. Dispozițiile care autorizează Comisia să adopte acte de punere în aplicare pentru actualizarea legislației UE, pentru adoptarea de criterii și proceduri comune pentru aplicarea acestor cerințe și standarde și pentru publicarea informațiilor relevante vor favoriza îndeplinirea obiectivelor directivei.

4.   Observații specifice

4.1   Articolul 2 – Definiții

CESE este de acord cu includerea în lista convențiilor internaționale a Convenției internaționale pentru controlul și gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor (2004), așteptată să intre în vigoare în viitorul apropiat. Se sugerează eliminarea din listă a Convenției internaționale privind liniile de încărcare (1966), pentru că nu cuprinde nicio dispoziție privitoare la echipamente.

4.2   Articolul 3 - Domeniu de aplicare

| 4.2.1 | Din considerații de claritate juridică, ar fi potrivit să se precizeze explicit că directiva nu se aplică echipamentelor care la data intrării ei în vigoare fuseseră deja instalate la bordul unei nave. |
| --- | --- |

4.2.1

Din considerații de claritate juridică, ar fi potrivit să se precizeze explicit că directiva nu se aplică echipamentelor care la data intrării ei în vigoare fuseseră deja instalate la bordul unei nave.

| 4.2.2 | CESE este conștient de faptul că dispoziția foarte utilă din alineatul (2) – conform căreia echipamentele maritime respective fac exclusiv obiectul prevederilor noii directive – se referă la aspectele de conformitate. Totuși, ar trebui clarificat dacă această afirmație explicită se referă și la aspectele de recunoaștere și acceptare reciprocă a unui echipament menționate de Regulamentul (CEE) nr. 613/91 privind transferul navelor dintr-un registru în altul în interiorul Comunității și de Regulamentul 391/2009/CE privind normele și standardele comune pentru organismele cu rol de inspecție și control al navelor. |
| --- | --- |

4.2.2

CESE este conștient de faptul că dispoziția foarte utilă din alineatul (2) – conform căreia echipamentele maritime respective fac exclusiv obiectul prevederilor noii directive – se referă la aspectele de conformitate. Totuși, ar trebui clarificat dacă această afirmație explicită se referă și la aspectele de recunoaștere și acceptare reciprocă a unui echipament menționate de Regulamentul (CEE) nr. 613/91 privind transferul navelor dintr-un registru în altul în interiorul Comunității și de Regulamentul 391/2009/CE privind normele și standardele comune pentru organismele cu rol de inspecție și control al navelor.

4.3   Articolul 4 – Cerințe privind echipamentele maritime

Dispoziția privind aplicarea automată a convențiilor OMI și a altor instrumente, în varianta lor actualizată, nu necesită modificări ale directivei și nici includerea listelor cu echipamente, cum se întâmplă în prezent cu anexele A.I. și A.II.

4.4   Articolul 5 – Aplicare

Pentru a evita orice interpretare greșită a sintagmei instrumente internaționale aplicabile echipamentelor deja montate la bord, trebuie precizat că aceasta se referă la cerințele aflate în vigoare în momentul instalării, în măsura în care cerințele adoptate ulterior de OMI nu se aplică echipamentelor deja instalate la bordul navelor.

4.5   Articolul 6 – Funcționarea pieței interne

Acest articol furnizează temeiul pentru libera circulație a echipamentelor maritime în interiorul UE, bazată pe conceptul de recunoaștere reciprocă – între statele membre – a echipamentelor care respectă cerințele directivei. Acest articol se referă și la instalarea la bordul navelor aflate sub pavilionul UE a unor echipamente marine, probabil și în afara UE. Totuși, acest concept poate fi atenuat prin aplicarea articolului 7 alineatul (2), referitor la înlocuirea echipamentelor considerate neechivalente, a articolului 32 alineatul (6), referitor la dreptul acordat statelor membre care găzduiesc nave de a efectua noi teste ale echipamentelor rezultate din inovațiile tehnice și 34 alineatul (4), care oferă posibilitatea refuzării echipamentelor considerate echivalente și înlocuite în afara UE.

4.6   Articolul 7 – Transferul unei nave în registrul unui stat membru

Alineatul (2) prevede că dacă echipamentul nu poartă marcajul timonei sau dacă administrația nu îl consideră ca fiind echivalent, echipamentul în cauză trebuie înlocuit. CESE se întreabă dacă, în astfel de cazuri și ținând seama de reglementările OMI privind acceptarea reciprocă a certificatelor, ar fi rezonabil pentru statele destinatare să urmeze procedura menționată la articolul 5 din Regulamentul 613/1991 (care prevede că, în cazul transferului de pavilion între statele membre, este obligatorie notificarea prealabilă a Comisiei).

4.7   Articolul 8 – Standarde pentru echipamentele maritime

CESE se întreabă dacă UE este cea care trebuie să urmărească elaborarea standardelor internaționale ale OMI, și nu statele membre. În orice caz, OMI dezvoltă standarde și proceduri de testare pentru echipamente maritime cu mult înaintea instalării lor obligatorii la bordul navelor. Acțiunea colectivă a statelor membre în raport cu procedura OMI va asigura respectarea obiectivelor directivei, fără a trebui să recurgă la standardele provizorii unilaterale ale UE pentru eventuale echipamente care ar putea să nu fie conforme standardelor OMI și, ca atare, ar trebui să fie înlocuite sau să beneficieze de o clauză de păstrare a drepturilor obținute.

4.8   Articolele 9-11 – Marcajul timonei

Echipamentele maritime aprobate și instalate la bordul unei nave vor putea circula liber în toate statele membre, dat fiind că vor purta o marcă comunitară – marcajul timonei –, dovedind astfel conformitatea cu cerințele OMI/DEM. CESE este de acord cu posibilitatea completării sau înlocuirii marcajului timonei cu o etichetă electronică, mijloc ce facilitează inspecția navelor care intră în porturi din UE și contribuie la combaterea contrafacerii.

4.9   Articolul 26 – Coordonarea organismelor notificate

CESE sprijină propunerea de înființare de către organismele notificate a unui grup sectorial, care să poată fi corespondentul Asociației internaționale a societăților de clasificare (AISC), ale cărei organizații recunoscute de către UE ar putea să îndeplinească și rolul de organisme notificate.

Bruxelles, 20 martie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE referitor la propunerea de directivă a Consiliului privind echipamentele maritime (JO C 97, 1.4.1996, p. 22), avizul CESE privind transferul în alt registru al cargoboturilor și al navelor de pasageri (JO C 80, 30.3.2004, p. 88-91).

1

propunerea de directivă a Consiliului privind echipamentele maritime

transferul în alt registru al cargoboturilor și al navelor de pasageri

---